נושאים מערכתיים . הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור התקציבשמקצות הרשויות המקומיות ל מימון החינוך הוא דוגמה למידע הרלוונטי מאוד .לציבור. היעדר מידע זה אינו מאפשר לקיים שיח המבוסס על נתונים מלאים בדבר .הפערים התקציביים שבין רשות לרשות ובין בית ספר אחד למשנהו, ובדבר השפעות .פערים אלה. הנגשת מאגרי המידע המכילים נתונים אלה תאפשר הן לממשלה והן לציבור .להפיק מהמידע תובנות בעל ות ערך רב. .מומלץ כי משרדי החינוך , הפנים והאוצר, בשיתוף מרכז השלטון המקומי, יפעלו להסדרת .הממשקים הנדרשים להעברת המידע הנדרש בדבר תקציבי החינוך שמעבירות הרשויות .המקומיות למוסדות החינוך, לשם הצגת המידע במלואו בהתאם להחלטת הממשלה. .הביקורת העלתה שנכון לנובמבר 2020 , רשות התקשוב לאעשתה סקר בקרב .המשתמשים באתר לגבי חוויית המשתמש , וכן לא עשתה סקר לגבי מאגרים .המבוקשים על ידי המשתמשים. .ראוי שרשות התקשוב תבצע סקר משתמשים, כדי לזהות את השיפורים והשינויים .הנדרשים וכדי לזהות מאגרים שיש ערך בתיעדוף הנגשתם. .החלטת הממשלה בנושא האצת השירותים הדיגיטליים מיולי 2020 קובעת כאמור כי .שירותי רשות התקשוב יינתנו גם לגופים ציבוריים המעוניינים בכך, וכי יוקם צוות ייעודי .שבו יהיו שותפים בין היתר נציגי משרד הפנים ונציגי השלטון המקומי. הצוות יקבע אילו .התאמות נדרש לבצע כדי לאפשר את השימוש של השלטון המקומי בתשתיות הרוחביות .שמספקת רשות התקשוב (ובכלל זה בנוגע להנגשת מאגרי מידע ). ראוי כי בדיוני הצוות .הייעודי תיעשה בחינה בנוגע למאגרי השלטון המקומי שהנגשתם היא בעלת הערך הרב .ביותר, החסמים המרכזיים להנגשתם והפתרונות הרוחביים היכולים לסייע בעניין זה. זאת .ועוד, ראוי כי משרד הפנים יבחן באילו דרכים נוספות הוא יכול לפעול לעידוד הרשויות .המקומיות להנגיש את מאגרי המידע שברשותן. .קידום שותפויות ומיזמים הוא נדבך חשוב בעידוד השימוש במאגרי המידע הממשלתיים. .נוכח חשיבות הנושא, מוצע לבחון באילו כלים ניתן לקדם את הנושא במגבלות התקציב .ולתעדף את השימוש בכלים אלה, כדי להשיג פעולה אפקטיבית בנושא. .משרד מבקר המדינה רואה בחיוב א ת פעולתה של רשות התקשוב לביצוע מעקב פרטני .אחר יישום החלטת הממשלה . מדובר בתהליך מורכב המבוצע מול משרדי ממשלה .ויחידות סמך רבים ומצריך איגום מידע רב ותיקופו. .להלן התייחסות להיבטים שונים הנוגעים למדד זמינות המידע - קידום ההנגשה, היקפה .ויישומה. .קובץ המיפוי, הכולל שדה תאריכי יעד להנגשה, אמור לשמש הן קטלוג עדכני של כלל .מאגרי המידע הממשלתיים והן תוכנית עבודה רב-שנתית להנגשת ם עד לשנת 2022 . .משרדי הממשלה נדרשו בהחלטת הממשלה להשלים את מיפוי המאגרים עד לסוף שנת .2017 . מדוח היישום עולה כי נכוןלמאי 2019 , כשליש מהם ביצעו את המיפוי באופן חלקי .("בתהליך" או "מתקדם") או לא ביצעו אותו כלל. מיפוי המאגרים אמור לשקף את נכסי המידע הממשלתי. על משרדי הממשלה שטרם .השלימו את המיפוי להשלים זאת, בשים לב שתאריך היעד לכך (ספטמבר 2017 ) עבר .לפני זמן רב. זאת ועוד, בדוח היישום הובהר כי לנוכח ההתקדמות הטכנולוגית המהירה .ולנוכח הקמת מערכות מידע חדשות ויצירת מאגרי מידע חדשים, משימת מיפוי המאגרים .היא משימה מורכבת וממושכת, שיש לבצעה בצורה שוטפת כדי לתחזק מיפוי עדכני ומלא .של מאגרי המידע הקיימים בממשלה. על משרדי הממשלה להקפיד לעדכן את המיפוי .באופן שוטף. ממסמכי רשות התקשוב משנת2019 עולה כי הסיבה למגמת השיפור בפרמטר זה היא .בעיקר שיפור הקשר עם המשתמשים והרחבת המדיניות באמצעות הנחיות רשות התקשוב .(חובת מיפוי וקביעת תוכנית עבודה). .בפועל, קובץ המיפוי כולל גם שדות למילוי של תאריכי יעד להנגשת המאגרים ונתונים .נוספים, ועל כן הוא מהווה כאמור גם תוכנית עבודה רב -שנתית להנגשת כלל מאגרי .המידע של משרדי הממשלה עד לשנת 2022 . .משרדי הממשלה נדרשו בהחלטת הממשלה להשלים את הכנת תוכנית העבודה עד .לסוף שנת 2017 . מדוח היישום עולה כי נכון למאי2019 , רק37% מהמשרדים הגישו .תוכנית עבודה מלאה לביצוע הנגשה ופרסמו יעדי הנגשה באופן מלא. עוד עולה כי כ- .28% .ממשרדי הממשלה לא הכינו כלל תוכנית עבודה כאמור .תוכנית העבודה להנגשת המאגרים אמורה להיות עוגן לביצוע תהליך סדור לפרסום כלל .מאגרי המידע הממשלתיים. בהיעדר תוכנית עבודה להנגשה נפגעת היכולת לקיים תהליך .שכזה, ונפגעת יכולתה של רשות התקשוב לבצע מעקב ובקרה38. . על משרדי הממשלה שטרם השלימואת הכנת תוכנית העבודה הרב -שנתית להנגשת .מאגרי המידע שברשותם להשלימה ללא דיחוי. .הכנסת השקיעה משאבים רבים בהקמת מאגר החקיקה הלאומי, לרבות לצורך .איסוף, סריקה וטיוב של מידע ומסמכים שמקורם במערכות המידע של הכנסת .ובארכיון הכנסת. אתר מאגר החקיקה הלאומי מנגיש מסמכים הזמינים לראשונה .לציבור הרחב במדיה דיגיטלית וללא תשלום. .בשנת 2019 פרסמה הכנסת דוח בנושא "חקיקה בכנסת העשרים בראי שבעים .שנות חקיקה במדינת ישראל - נתונים ומגמות" 111, הכולל נתונים סטטיסטיים .ופילוחים שונים על החקיקה במדינת ישראל . פרסום זה התבסס על מאגר החקיקה .הלאומי, וזו דוגמה לערך שניתן להפיק ממאגר מידע זה ולחשיבות הנגשתו לציבור. .להלן כמה דוגמאות לנתונים המובאים בדוח : .בהיעדר חובה או הנחיה כל אחת מ-257 הרשויות המקומיות פועלת כמיטב הבנתה, סדרי .העדיפויות שקבעה ויכולותיה הכספיות והטכנולוגיות בכל הנוגע להנגשת מאגרי מידע. .יש רשויות שמנגישות מאגרי מידע רבים באתר האינטרנט שלהן, כגון בתחומי תחבורה .(תחבורה ציבורית, חניונים, אזורי חניה), סביבה עירונית וקיימּות (שטחים ירוקים, אתרי .טבע) וחינוך (מועדוניות, בתי ספר, ספריות) 81 , ויש רשויות שאינן מנגישות מאגרי מידע .רבים. תושבי רשויות מקומיות שמפרסמות מאגרי מידע נהנים מגישה למידע ומשירותים .המפותחים על בסיסו, לדוגמה מיפוי מרחבים מוגנים ופריסת המקומות שבהם מצויים .מתקני עגינת אופניים82 . .הביקורת העלתה כי נכון לאוגוסט 2020 , הנתוניםעל המימון הנוסף שמקצות הרשויות .המקומיות למוסדות החינוך הפועלים בתחום שיפוטן אינם מתפרסמים ב"מערכת שקיפות .בחינוך". נתונים אלה אף אינם מועברים למשרד החינוך , ועל כן ההחלטות המתקבלות .בנושא התקצוב נשענות על מסד נתונים חלקי בלבד. .החלטת הממשלה משנת 2013 חייבהאת משרד החינוך ל פרסם לציבור אחת לשנה דוח .הסוקר את נתוני כלל המשאבים שהועברו בשנת לימודים למוסדות החינוך, ברמת מוסד .החינוך וברמת התלמיד, לרבות המשאבים שהתקבלו מהרשויות המקומיות. בהחלטה .הוטל על משרדי החינוך, האוצר והפנים לתאם את המתכונת שבה יועברו הנתונים .האמורים. הועלה כי החלטת הממשלה אינה מיושמת במלואה . .חוק שנחקק יכול לתקן חוק קיים (לרבות ביטולו או חלקים ממנו) או ליצור הסדר .חקיקה חדש. ברשומות לא מופיע נוסח החוק המלא (הנוסח כפי שפורסם לראשונה .וכל תיקוניו). כלומר, כדי לדעת מה נוסחו התקף של החוק, יש לקרוא את הנוסח .המקורי של החוק כפי שפורסם מלכתחילה ברשומות ולאתר את כל תיקוניו כפי .שפורסמו ברשומות במשך השנים. הביקורת העלתה כי אין בישראל גורם ממשלתי .או ממלכתי המפרסם לציבור הרחב את חוקי המדינה המלאים, על תיקוניהם112 . .החקיקה העדכנית המלאה היא אחת הדוגמאות הבולטות למידע שהציבור זקוק לו, ושיש .ערך ציבורי רב בהנגשתו. פעולתו של המגזר השלישי בתחומים שהוא מזהה כחשובים .לציבור ראויה לשבח. עם זאת, ראוי שהנגשת החקיקה העדכנית תיעשה על ידי גורם .ציבורי . . מהתרשים98 עולה כי ישראל מדורגתבמדד זה מתחת לממוצע ה- OECD . ממסמכי ה- .OECD משנת2019 עולה כי משנת2017 חל שיפור בישראל בפעולות להכשרת עובדי .ציבור בתחום אוריינות -דאטה ולת מיכה ביישום המדיניות, וכי ניתנו תמריצים לקידום .הנושא. עוד צוין כי בשנתיים האחרונות טרם נעשו צעדים להערכת ההשפעה הכלכלית .והחברתית של פתיחת המאגרים. .גם ממסמכי רשות התקשוב עולה כי נכון לשנת 2019, לאהייתה התקדמות משמעותית .בתחום זה בשנתיים האחרונות. להלן התייחסות להיבטים שונים הנוגעים למדד זה: . כעולהמהתרשים 92, ישראל נמצאת בפרמטר זה בממוצע ה- OECD , במגמת שיפור מתונה .במדד שנת 2019 לעומת מדד שנת2017 . עם זאת, במדד צוין לגבי מטה-דאטה 93 שכל .מדינות ה- OECD מספקות תיאור מטה-דאטה לגבי רוב מאגרי המידע שבאתר הייעודי, .פרט לישראל ואסטוניה. .ממסמכי רשות התקשוב משנת 2019 עולה כי השיפור של ישראל במדד זה מיוחס בעיקר .להנחיית רשות התקשוב בדבר עקרונות וסטנדרטים לביצוע הנגשה, המתווה את אופן .ההנגשה בפועל. עם זאת, במסמכי רשות התקשוב צוין כי "עצם קיומה של ההנחיה אינו .מספיק, ויש לבחון גם את יישומה". ,כעולה מהתרשים6 מיליון ש"ח (כ-42%) מ-14.4 מיליון ש"ח שאושרו כאמור להנגשת .המאגרים, אושרו עבור רשות התקשוב לצורך כוח אדם שיסייע למשרדים בטיוב מידע .ויסייע לרשות התקשוב ביישום החלטה 1933 , וכן לשם שיפור אתר דאטה-גוב. מכאן .שבפועל, התקציב שאושר לתמרוץ משרדי הממשלה להנגשת מאגרי המידע הוא 8.4 .מיליון ש"ח בלבד. בירור שעשה משרד מבקר המדינה בנובמבר 2020 העלה כי מהתקציב .שאושר לתמרוץ משרדי הממשלה (8.4 מיליון ש"ח) מומשו בפועל כ-6.7 מי ליון ש"ח .(79%) . . בהחלטת הממשלה נקבע כי יינתן למשרדי הממשלה תמרוץלהנגשת מאגרי המידע .שברשותם. הנגשת המאגרים כרוכה לעיתים בהשקעת משאבים, ומימוש התקציב שנקבע .שיוקצה לעניין זה יסייע להנגשת מאגרים רבים יותר. מומלץ כי רשות התקשוב תפעל .להרחיב את תקצוב משרדי הממשלה בהיבט זה בהתאם ליעדים שנקבעו בהחלטת .הממשלה, וכן תעקוב אחר מימוש התקציבים במשרדים השונים כדי לעמוד על חסמים .במימושם. איסוף נתונים וניתוחם מאפשר לזהות מגמות ולאתר חסמים ובעיות, ובהתאם לכך להניע .פעולות למול משרדי הממשלה השונים וכן לעדכן הנחיות קיימות. רשות התקשוב החלה .באיסוף נתוני צריכת API רק באפריל2020 . בהיעדר מידע מלא ושוטףעל השימוש באתר .דאטה -גוב במשך השנים, לא ניתן להפיק בצורה מיטבית תובנות לגבי השימוש בו ולגבי .התחומים ו המאגרים שבהם מגלה הציבור עניין. מידע זה עשוי לסייע אף בתיעדוף הנגשת .מאגרים הכוללים מידע בתחומים אלו. .ראוי כי רשות התקשוב תמשיך באיסוף מידע שיטתי וסדור, תנתח אותו ותגזור ממנו תובנות .והמלצות למשרדים. .יובהר כי ניתוח נתוני הגלישה כשלעצמו אין משמעותו הערכה של השפעת ההנגשה .(שבמסגרתה כאמור מבוצעים לדוגמה מחקרים לגבי השפעות כלכליות או חברתיות), .מדד שכאמור טרם נעשתה לגביו בחינה בישראל. .שיתוף הציבור הוא עקרון יסוד של ממשל פתוח, וחיוני לבצעו כדי שהציבור יוכל להצביע .על מאגרים שהם בעלי ערך עבורו ועל חסמים ובעיות בנושא. נוכח זאת יש להגדיר .בתיאום עם מטה ישראל דיגיטלית ועם היחידה לחופש המידע במשרד המשפטים מתווה .ברור המעוגן בתוכנית עבודה לקיום הליכי שיתוף הציבור ולאיסוף מידע מהמגזר השלישי, .להגדיר את התוצר הנדרש ולהבטיח שהוא יהיה תשומה ביישום החלטת הממשלה. .תמונת המצב העולה ממסמכי רשות התקשוב משנת 2019 מלמדתכי הנגשת המאגרים .מאופיינת באותם מאפיינים הקיימים ל גבי ניהול המידע הממשלתי, ובראשם היעדר .תאימות ( interoperability) המאפשרת הצלבה בין מאגרים וארגונים שונים וניתוח של .מידע. במסמכי רשות התקשוב צוין כי נוסף על כך, " למרבית המאגרים לא נמצא מטה - .דאטה מלא, ובפרט הסבר אודות השדות אותם הוא מכיל, ולעיתים קרובות המידע עצמו .אינו איכותי, חסר, בלתי אחיד או לא עקבי". עוד צוין כי בהיעדר מנגנון לטיוב המידע, .מפתחים וחוקרים מתקשים להשתמש בו, דבר המתבטא בפרמטר שבו ציּונה של ישראל .הוא הנמוך ביותר - אינטראקציה עם ה משתמשים וקבלת משוב מהם לשיפור איכות .ההנגשה והמידע. בידי גופים ציבוריים רבים (למשל, רשויות מקומיות, בנק ישראל, מכון התקנים הישראלי, .מוסדות להשכלה גבוהה, הרשות לשיקום האסיר, רשות החשמל, חברות הנמלים, שירות .התעסוקה והמוסד ל ביטוח לאומי) מצויים מאגרי מידע רבים שלחלקם יש ערך רב עבור .הציבור. החלטת הממשלה 1933 הכירה בצורך בקיום בחינה לגבי הרחבת חובת ההנגשה .גם למאגרי מידע של גופים ציבוריים אחרים. נכון לספטמבר 2020 , הליך בחינה זה לא .בוצע בצורה מובנית וסדורה. .הרחבת שירותי רשות התקשוב לגופים ציבוריים נוספים שיהיו מעוניינים בכך, ובפרט .לרשויות המקומיות, כאמור בהחלטת הממשלה מיולי 2020 הנוגעת להאצת השירותים .הדיגיטליים, היא צעד חשוב . עם זאת, הדבר אינו מייתר את הצורך בבחינה פרטנית של .מאגרי מידע בעלי ערך לציבור שהנגשתם אינה מחויבת מכוח החלטת הממשלה 1933 . . ראוי כי רשות התקשוב תבצע הליך בחינה סדור בנושא זה. במסגרת זו יש להתניע הליך .מיפוי של מאגרי מידע ליבתיים המצויים בידי גופים ציבוריים שאינם משרדי ממשלה .ויחידות סמך ולגבש תוכנית מסודרת הכוללת אבני דרך ולוחות זמנים לקידום הנגשתם .של מאגרים א לה, תוך תיעדוף המאגרים בעלי הערך הציבורי הרב ביותר. מידע נדל"ני הוא מידע שהגישה אליו חשובה לציבור הרחב. הנגשה באתר ממשלתי של .מאגרי מידע הכוללים נתונים על נכסי נדל"ן וסביב תם חשובה לאזרח לשם קבלת .החלטות מושכלות על רכישה או מכירה של נכס וליזמים וחברות הפועלים בתחום זה, וכן .חשובה לשיפור הדיון הציבורי לגבי ביצועי הממשלה ועמידה ביעדיה בתחום. .מהתרשים עולה כי נכון לשנת 2019, מכ-37.1 מיליון ש"ח שאושרו עבור השנים2017 - .2022 הועברו בפועל כ-16.4 מיליון ש"ח (כ-44% ( ); יתרת התקציבים20.7 ,מיליון ש"ח .56% .) משוריינים להעברה עתידית .מוצע כי רשות התקשוב תבחן אילו שיפורים ניתן לבצע באתר דאטה- גוב, בין היתר .תוך בחינת אתרי דאטה- גוב ממשלתיים בעולם ובשים לב לעקרונות ממשל פתוח. .זאת, במטרה לעודד שימוש במאגרים ולאפשר שיח פתוח עם הציבור בנושא. .מומלץ כי רשות התקשוב תשלים את תיקוף קובץ המיפוי השוטף בדרך שתאפשר ביצוע .מעקב והשוואה מול אתר דאטה-גוב. עוד מומלץ כי רשות התקשוב תפעל להגברת .מודעות משרדי הממשלה לחשיבות עדכונו השוטף ותיקופו של קובץ המיפוי בצורה סדורה .ועיתית. .מדוח היישום עולה כי עד מאי 2019 כ-30% מהמשרדים עמדו בתוכנית העבודה במלואה .והנגישו מאגרי מידע על פי התכנון, וכ-60% עמדו ביעדי תוכנית ההנגשה בצורה חלקית .או שהנגישו מאגרי מידע ללא הגדרת יעדים בתוכנית העבודה. יתרת המשרדים, 10% .מהם, לא הנגישו מאגרים באתר דאטה -גוב. .עיון באתר הממשלתי האחוד gov.il40 וכן באתרי משרדי ממשלה ויחידות סמך שטרם .הוסבו לאתר האחוד מעלה כי גם במועד סיום הביקורת, באוקטובר 2020, היו מאגרים .שהונגשו באתרים אלה, אולם אינם מונגשים באתר דאטה-גוב (דוגמת מאגרים שונים של .משרד הבריאות - מאגר התרופות, מאגר דיאטנים בעלי תעודת מקצוע, מאגר מהפנטים .בעלי רישיון, מאגר רוקחים בעלי רישיון, מאגר רופאים בעלי רישיון ותחומי מומחיותם). .ביזור הנגשת המאגרים אינו עולה בקנה אחד עם החלטת הממשלה ומערים קשיים בפני .המבקשים להשתמש במאגרים . .על רשות התקשוב לחדד לפני משרדי הממשלה את חשיבות הנגשת המאגרים באתר .דאטה -גוב, לרבות מאגרי מידע שהם מנגישים באתרים אחרים . על רשות התקשוב לבחון את עמידת המשרדים בהנחייתה משנת 2017 בדבר .הנגשת 100% ממאגרי המידע שהוגדרו בעלי עדיפות ראשונה עד לסוף שנת 2020 . .מומלץ לבחון גיבוש תוכנית להמשך ההנגשה של מאגרי מידע נוספים בהתאם .לתיעדוף שיקבעו המשרדים, בשים לב לתחומים שיוגדרו בעלי ערך הנגשה גבוה .על ידי רשות התקשוב (בעניין זה ראו להלן). בקובץ המיפוי המתוקף (ממאי 2018) יש 82 מאגרים שבשדה התיעדוף צויןלגביהם ."לא יונגש", ולא צוין מה תיעדוף ההנגשה. גם בקובץ המיפוי השוטף (שכאמור, אינו .מתוקף ואינו מטויב) לא צוין מה תיעדוף ההנגשה של מאגרים שצוין לגביהם בשדה .התיעדוף "לא יונגש". .אי-קביעת עדיפות לגבי הנגשת המאגרים יוצרת סיכון להש קעת תשומות לא יעילה .(השקעה בהנגשת מאגרים בעלי שימושיות נמוכה על חשבון השקעה בהנגשת .מאגרים שהוחלט שלא להנגישם בלי שצוין אם הם בעלי ערך ציבורי גבוה או נמוך) . .הדבר עלול לפגוע באפקטיביות המהלך הממשלתי הכולל להנגשת מאגרי המידע. .מהתרשים עולה כי משרדי הממשלה הנגישו את מאגרי המידע שהנגשתם נקבעה .בהחלטת הממשלה, למעט מאגר נתוני הפשיעה, שנכון לספטמבר 2020 .טרם הונגש .הנגשת נתוני הפשיעה לציבור כפי שנקבע בהחלטת הממשלה עשויה לאפשר למשל .למגזר הפרטי ו לארגוני החברה האזרחית ליצור מפות פשיעה ולאתר מגמות, ובהתאם .לכך האזרחים יכולים לקבל החלטות שונות, כגון היכן לגור והיכן לדרוש את הגברת .הנוכחות המשטרתית. להלן מפת אירועי פשיעה בעיר לוס אנג'לס: .בהחלטת הממשלה נקבע כאמור כי יש להנגיש את מאגר נתוני הפשיעה (בסיסי נתונים) .עד לסוף שנת 2017 . נכון לאוקטובר2020 .מאגר זה טרם הונגשעל המשטרה לפעול .ליישום החלטת הממשלה ולהנגיש את בסיסי הנתונים על הפשיעה הקיימים אצלה. זאת, .בשים לב לרגישות המידע שמטבע הדברים קיים במאגר הכולל נתוני פשיעה ולצורך .במתן מענה לאתגרים בתחום הגנת הפרטיות. .הדבר מתחדד נוכח העובדה שנתונים רבים כבר נמסרו כאמור לציבור במסגרת מתן מענה .על בקשות חופש המידע. בהקשר זה יצוין כי הממונים על חופש המידע במשרדי .הממשלה עוסקים במקרים רבים במענה על בקשות למידע מתוך מאגרים שיש להנגישם .ממילא בהתאם להחלטת הממשלה 1933 . הנגשת מאגרים אלה תייתר את הצורך בהגשת .בקשות חוזרות ונשנות למידע מתוך המאגרים, וממילא תייתר את עיסוק הממונים על .חופש המידע במתן מענה על בקשות אלה. . הועלה כילרשות התקשוב לא ידוע כמה מהמאגרים שהונגשו בפועל בדאטה- גוב .הוגדרו בעלי עדיפות גבוהה להנגשה, ואם משרדי הממשלה עומדים ביעדים .שהוגדרו בהנחיות רשות התקשוב. .הגופים הבין-לאומיים העוסקים בנושא הנגשת מאגרים, וכן החלטת הממשלה, .שמים דגש על הצורך בקביעת תיעדוף בעניין הנגשת המאגרים ובהנגשת מאגר ים .שהם בעלי ערך לציבור. תכלית ההנגשה היא לאפשר לציבור לעשות במאגרים .המונגשים מגוון שימושים. התהליך המקצועי שהחל ברשות התקשוב לסיווג .מאגרים בהתאם למקובל בעולם לצורך תיעדופם - לא הבשיל לפעולה מעשית נכון .לאוגוסט 2020 . ראוי להמשיך ולקדם תהליך זה בצורה סדורה, למפות את התחומים .והנושאים שהם בעלי ערך לציבור ולבנות תוכנית להנגשת המאגרים בתחומים אלו. .ביולי 2020 ;מסרה רשות התקשוב למשרד מבקר המדינה עותק של קובץ המיפוי השוטף .קובץ זה מכיל 1,228 רשומות. מעיון בקובץ ומבירור עם רשות התקשוב עולה כי נכון .לספטמבר 2020 , קובץ המיפוי השוטף לא טויב ולא תוקף מאז מאי2018 . הועלה כי עקב .כך: יש מאגרים שאינם מופיעים בקובץ המיפוי השוטף, אך מפורסמים באתר דאטה- גוב .(לדוגמה, מאגרים של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים). שמות המאגרים שהונגשו באתר דאטה- גוב אינם בהכרח זהים לשמות שניתנו להם .בקובץ המיפוי השוטף. בפועל, אין אפשרות מעשית להצליב בין השמות שבאתר .דאטה -גוב ובין השמות שבקובץ המיפוי השוטף ולזהות אילו מאגרים מקובץ המיפוי .השוטף פורסמו באתר דאטה- גוב. כמו כן, אין אפשרות לשייך מאגרים שפורסמו .באתר דאטה- גוב לרשומה ספציפית בקובץ המיפוי השוטף. יש קושי להסתמך על הנתונים המופיעים בקובץ המיפוי השוטף: יש בקובץ שדות .ריקים (לדוגמה - לגבי 298 מ-740 מאגרים שצוין שהנגשתם "טרם החלה" או שהם .מצויים ב"הכנה להנגשה", לא צוין דבר בשדה "תאריך יעד להנגשה"), ויש שדות .שהמידע בהם סותר מידע המופיע בשדות אחרים (לדוגמה - מאגרים שצוין בהם .לגבי מצב ה הנגשה - "טרם החל", אך בשדה "תאריך ההנגשה " מצוין תאריך או .מופיע קישור למאגר שהונגש). .נוכח האמור יש קושי ממשי בקבלת תמונת מצב מהימנה לגבי המאגרים שהונגשו, ונפגעת .היכולת להפיק מקובץ המיפוי השוטף תובנות תקפות. זאת ועוד, בהיעדר מידע מלא על .כל אחד מהמאגרים, כגון תאריך היעד להנגשתו, ובשל הסתירות שבקובץ המיפוי השוטף, .יש קושי לראות בו תוכנית עבודה, ונפגעת יכולתה של רשות התקשוב לפקח על יישומה. .תכלית מיפוי המאגרים היא לתת תמונת מצב לגבי מאגרי המידע הקיימים בממשלה .ולהוות תוכנית עבודה להנגשתם. כמו כן, המיפוי נועד לשקף לממשלה מה הם נכסי .המידע שברשותה ולאפשר למשרדי הממשלה ולציבור, ובכלל זה לחברות פרטיות, ארגוני .החברה האזרחית וחוקרים, להביע עניין בהנגשת מאגרים שטרם הונגשו ולהצביע על .הערך הטמון בהנגשתם. היעדר מיפוי מהימן פוגע ביכולת זו, ועקב כך עלולה להיפגע .היכולת לממש את הפוטנציאל הטמון בהפקת ערך ממאגרי המידע הממשלתיים. .עם זאת, מתשובת רשות התקשוב מאוגוסט 2020 עולה כי יישום החלטת הממשלה 1933 .בנושא נתקל בקשיים ולמעשה לא קודם. להלן פרטים: . אחד מהאתגרים של הנגשת מידע לציבור היא התמודדות עם מאגרים שיש חשיבות .ציבורית בפרסומם, אולם הם מכילים מידע מזוהה או הניתן לזיהוי חוזר. התמודדות עם .אתגר זה מחייבת בחינה טכנולוגית ומשפטית לגבי היתכנות הפרסום ואופן הפרסום. .הביקורת העלתה כי רשות התקשוב וצוות ההתממה הבין -משרדי עסקו בנושא, אולם נכון .לאוגוסט 2020 פעולותיהם טרם הניבו תוצאות - טרם פורסמה מדיניות התממה, וממילא .טרם נקבעו קווים מנחים או כלים רוחביים למימושה. .גיבוש הנחיות וקווים מנחים בעניין זה ייצור בהירות אסדרתית שלאורה יוכלו המשרדים .להתנהל, יבטיח סטנדרט מקצועי אחיד לביצוע התממה ויאפשר לרשות התקשוב לקיים .בקרה ופיקוח על התהליך. .מוצע כי רשות התקשוב תגבש תוכנית מפורטת לקידום הנושא , הכוללת פירוט של .המשימות והגורמים שנדרשים להיות שותפים לקידומן , וכן לוח זמנים שישקף את לוח .הזמנים שנקבע ליישום החלטת הממשלה - שנת 2022. .המהפכה הדיגיטלית והמעבר לעידן המידע ולכלכלת מידע הופכים את המידע הממשלתי .למשאב כלכלי לאומי. הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים לציבור היא אחד מעקרונות ממשל .פתוח, הרואה במידע שבידי הממשלה נכס השייך לציבור. ממשלת ישראל הצהירה על .מחויבותה לעיקרון זה ועל מחויבותה לספק לציבור גישה מרבית למאגרי המידע, כדי .שהציבור יוכל לעבד את המידע המצוי בהם ולהשביחו. .תמונת המצב העולה מדוח זה מלמדת כי החלטת הממשלה בנושא הנגשת מאגרי המידע .הממשלתיים לציבור יושמה באופן חלקי, וכי נדרש להרחיב את הפעולות שבוצעו עד כה, .לשם מימוש הפוטנציאל הטמון בהנגשת מאגרי המידע הממשלתיים. .הפקת התועלות הטמונות בהנגשת מאגרי מידע כאמור כרוכה בפעולה ממשית ומתמשכת .של משרדי הממשלה. רשות התקשוב אמונה על קידום הנושא, ובכלל זה על פרסום .הנחיות, איתור כלים וביצוע בקרה. יחד עם זאת, בלא שיתוף פעולה של משרדי הממשלה, .הנובע מהבנה של הערך הגלום בהנגשת מאגרי המידע - נושא זה לא יקודם. .הכרה של משרדי הממשלה ב חשיבות הנגשת מאגרי המידע, שיתוף הפעולה עם הציבור .ובכלל זה ארגוני החברה האזרחית, הנגש ת מאגרים של גופים ציבוריים שהחלטת .הממשלה אינה חלה עליהם ובכלל זה הרשויות המקומיות, הבטחת איכות המאגרים .המונגשים, תוך התמקדות בהנגשת מאגרים בעלי ערך, התמודדות עם חסמים להנגשה, .עידוד השימוש במאגרי המידע והערכת התועלות הנובעות משימוש כאמור - כל אלה .יביאו להפקת ערך ממשי ממאגרי המידע, דבר שיתרום למדינה ולציבור כאחד.
.העמדת מידע נדל"ני לרשות הציבור באתר ממשלתי תורמת באופן ממשי לשקיפות בשוק .הנדל"ן ולאמון הציבור במידע המפורסם. יש חשיבות רבה ל המשך הפעולות להעשרת .הנתונים הכלולים באתר הנדל"ן הממשלתי, בשיתוף פעולה עם הגורמים הציבוריים .שהמידע מצוי ברשותם, וכן להמשך פיתוחו של האתר באופן שיאפשר פיתוח יישומים .בהתבסס על המידע המצוי בו.