נושאים מערכתיים . התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה .מומלץ כי משרד המשפטים ישלים את בחינת הצורך בעיגון סמכויות היחידה, לצורך .טיפול, פיקוח, בקרה ואכיפה יעילים בנושאי גזענות ואפליה. .משרד מבקר המדינה מציין את המלצות הצוות לשיפור המענה לתלונות נגד שוטרים .מדצמבר 2020 : הקמת בסיס נתונים אחיד במשטרה, שבו ירוכזו כל התלונות על .התנהגות לא ראויה של שוטרים ותוצאות הטיפול בהן; ומיסוד נוהל המוסכם על .המשטרה ומח"ש שיכלול הוראות בדבר התיאום ושיתוף הפעולה בין שני הגופים. משרד .מבקר המדינה ממליץ להשלים את הטיפול בצעדים כאמור לצורך מתן מענה מקצועי .ויעיל לתלונות על שוטרים, ולצורך הגברת אמון הציבור - בכלל, ואמון יוצאי אתיופיה - .בפרט, בגופי האכיפה. .מהלוח עולה כי מספר תיקי עבירות המגע ליוצאי אתיופיה פחת בכל אחת מהשנים 2016 .- 2019 לעומתשנה קודמת וכן לעומת מספר התיקים בשנת הבסיס 2015 .בסך הכול .פחת מספר תיקי עבירות המגע של יוצאי אתיופיה בשנים 2015 - 2019 ב-17% בקרב .בגירים ובכ-57% בקרב קטינים . .נמצא כי בהגדרת היעד המשטרתי להפחתת 10% מתיקי עבירות המגע שבהם מעורבים .יוצאי אתיופיה, המשטרה לא קבעה עבור שוטרים בשטח ומפקדי התחנות הוראות .ברורות בדבר אופן יישום יעד זה, ולא הגדירה להם את הדרכים הנכונות להפחתת מספר .התיקים כאמור. משרד מבקר המדינה מציין כי המשטרה עמדה ביעד בהפחתה של57% מתיקי עבירות .מגע ליוצאי אתיופיה קטינים, ובהפחתה של 17% מתיקי הבגירים בשנים2015 - 2019 . .משרד מבקר המדינה ממליץ לשלב בהגדרת היעד גם את שיטות הפעולה הרצויות .לצורך השגת היעד, ואף להגדיר מנגנוני פיקוח על מנת ליישם שיטות פעולה אלו. .נמצא כי ההכשרה התרבותית במשטרה במסגרת התוכנית המשטרתית התמקדה .בשוטרים ובמפקדים בתחנות המשטרה הפרוסות, ואילו ההכשרה התרבותית לגופי מטה .בכלל , ולגופי מטה שעוסקים בטיפול בתלונות על שוטרים - ית"ץ, ומחלקת משמעת - .בפרט, הייתה מועטה. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי היחידה לתיאום המאבק בגזענות ו המשטרה ישתפו .פעולה, יקיימו החלפת מידע והיוועצות, על מנת להעשיר זו את זו וללמוד זו מניסיונה של .זו. .משרד מבקר המדינה מציין את הקמת היחידה לגיוון תרבותי, שתפקידה להיות אמונה .על תחום הכשירות התרבותית ולרכז את כל המידע בנושא ולקדם יחס שוויוני וראוי של .שוטרים כלפי כל אדם, ובכללם כלפי יוצאי אתיופיה מידת הצלחתה של היחידה לגיוון .תרבותי תיבחן בטווח הרחוק בשינוי ביחס ובתחושות של יוצאי אתיופיה כלפי משטרה .ובהגברת תחושות האמון שלהם בה. .על היחידה לגיוון תרבותי לפקח על ההכשרות שעובר כל שוטר, לבחון את יעילות .ההכשרות, את האפקטיביות שלהן ואת השפעתן בשטח. כמו כן, על היחידה לטפל .בתלונות שהיא מקבלת ולבחון אותן, על מנת לאתר מ וקדי גזענות ותופעות חוזרות .ונשנות ולהכשיר את השוטרים למיגור תופעות אלה. .מומלץ כי היחידה לגיוון תרבותי תפעל לקיום הכשרות תרבותיות ביחידות המטה, ובפרט .באלו שעוסקות בעבודתן השוטפת בתלונות על גזענות, שיטור יתר, פרופיילינג ואפליה - .מחלקת משמעת וית"ץ. .בביקורת נמצא עוד כי אין למשטרה תיעוד על כלל התיקים שנסגרו לפי עילת הסגירה ."היעדר אשמה". . ,מומלץ כי במסגרת הבקרה המתוכננת על תוכנית העבודה של היחידה לגיוון תרבותי .היחידה תבחן את האפשרות להשתמש בסקרי אמון הציבור שהמשטרה מבצעת לבחינת .השפעת ההכשרות התרבותיות ויעילותן. יצוין כי סקרי האמון מציגים את הנעשה בכל .תחנה, ומה יוצאי אתיופיה באותו אזור חושבים שיש לעשות על מנת לשפר את .תחושותיהם ביחס למשטרה. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשטרה, בכל הנוגע להכשרה תרבותית בנושא יוצאי .אתיופיה, להתמקד בשוני בין התרבויות, בהבנת גורמים סביבתיים והטיות תרבותיות של .קהילת יוצאי אתיופיה בהתחשב בכך שרובם ילידי הארץ. .מומלץ כי היחידה לגיוון תרבותי תפעל לקיום הכשרות תרבותיות ולהמשך הגברת .המודעות למאבק בגזענות בקרב כלל התובעים המשטרתיים. .נמצא כי עד שנת 2019 קיימו גופים רבים ושונים במשטרה מאות הכשרות והדרכות .בתחום הכשירות התרבותית. יצוין כי תוצאות ההכשרות לא ניכרו בתחושות יוצאי .אתיופיה כפי שעלו מהסקרים שביצעה המשטרה בשנים האמורות. .משרד מבקר המדינה מ ציין את הקמת הצוות ואת גיבוש ה מלצותיו. מומלץ כי הגורמים .הרלוונטיים יבחנו את ההמלצות ויאמצו את אלה שיישומן בפועל יסייע להגביר את האמון .במשטרה מצד הציבור בכלל ויוצאי אתיופיה בפרט. . נכון למועד סיום הביקורתעדיין אין גורם שמתכלל באופן בלעדי את כל התלונו ת של .יוצאי אתיופיה על התנהגות בלתי הולמת של שוטרים כלפיהם, המתקבלות במשטרה .ובמח"ש. מיעוט התלונות לית"ץ ולמחלקת משמעת בגין התנהגות גזענית של שוטרים .אינו עולה בקנה אחד עם תחושת יוצאי אתיופיה ולפיה יש שיטור יתר כלפיהם. ייתכן .שהדבר מקורו בכך ששוטרי ית"ץ ומחלקת משמעת אינם מאבחנים את התלונות שהם .מקבלים כתלונות שמקורן בגזענות, אף שבמהותן הן כאלה. על מח"ש והמשטרה .לאסוף נתונים מלאים על פרטי הנפגעים, להזין את העבירות הרלוונטיות ולבצע ניתוחי .נתונים על מנת לאתר כשלים ולהפיק לקחים , בין היתר בנושאים של שיטור יתר, .פרופיילינג וגזענות, ולפעול למיגורם. .משרד מבקר המדינה ממליץ לית"ץ לאסוף נתונים על זהות המתלוננים ומהות התלונה .ולוודא שישמשו לתכלית ראויה שהוגדרה ובהתאם לדין, להנחות את הקת"צים לבחון .לגבי כל תלונה אם מקורה בגזענות או באפליה ולבחון מדוע מספר התלונות בנושאים .אלה היה 12 ו-19 בלבד בשנים2018 ו-2019 בהתאמה, למרות טענותיהם של יוצאי .אתיופיה בדבר פרופיילינג, שיטור יתר ואכיפה מחמירה. .נמצא כי מספר תיקי החקירה שפתחה המשטרה בשנים 2015 - 2019 בגין עבירות ממניע .גזעני היה גדול ב-500% ממספר התיקים שהבשילו לכדי כתב אישום. ייתכן שהסיבה .לכך היא הקושי המתואר לעיל להוכחת מניע של גזענות בעבירה. .משרד מבקר המדינה ממליץ לקיים פעולות להגברת המודעות בנושא בקרב חוקרים .ותובעים, הן במשטרה והן בפרקליטות. .מהלוח עולה כי בשנים 2018 ו-2019 ב-13% וב-9% מהתיקים שנבדקו, בהתאמה, עילת .הסגירה לא התאימה להנחיית פרקליט המדינה, כך שהיה מקום לסגור את התיק בעילת ."היעדר אשמה" ולא בעילות " חוסר ראיות" או "נסיבות העניין בכללותן אינן מתאימות .להעמדה לדין". עוד נכתב כי הממצאים לגבי תיקי חקירה של יוצאי אתיופיה א ינם .חריגים יחסית לתיקי חקירה באופן כללי. .בהתאם להחלטת הממשלה, על המשטרה לבצע תהליך של הפקת לקחים וריענון .הנחיות לנוכח ממצאי הבקרות שביצע אגף החקירות במשטרה. .מומלץ כי המשטרה תמשיך בפועלה לקיום הבקרות האמורות; וכי היא תבצע הליכי .הפקת לקחים לצורך טיוב הליכי הבקרה. מן האמור לעיל עולה כי קיימים פערים בין התחנות ונוצר מצב שבו מפקדי תחנות ליבה .שייחסו חשיבות לנושא קידמו והובילו את המשך הפעילות בתוכנית ותמכו בשוטרי .המש"קים הייעודיים, ואילו מפקדי תחנות שלא ייחסו לכך חשיבות הסיטו את שוטרי .המש"קים הייעודיים מפעילות בהתאם לייעודם והפחיתו את הפעילות התחנתית בקרב .קהילת יוצאי אתיופיה. .מומלץ כי במסגרת גיבוש תפיסת הפעלה, היעדים והמדדים למש"קים הייעודיים, יונחו .מפקדי תחנות הליבה לגבי חשיבות ההנעה והקידום של התוכנית המשטרתית בקרב .יוצאי אתיופיה בהקשר זה. כמו כן מומלץ כי מטה התוכנית יעקוב אחר יישום התוכנית .בתחנות הליבה ואחר עמידה ביעדים באמצעות דיווחים שוטפים. אף שבשנים האחרונות הושם דגש על חידוד ההנחיות, לרבות על ידי הצוות הבין-משרדי, .נמצא כי בפועל לא נוסף המניע הגזעני בכתבי אישום במקרים המתאימים, ומספר כתבי .האישום הכוללים מניע גזעני הולך ופוחת, שלא בהלימה לתחושות הציבור והאוכלוסיות .הסובלות מגזענות. .מומלץ כי לשכת המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים) תפעל להגברת .המודעות לשימוש בסעיף 144 ו' לחוק העונשין וליישום ההנחיות בנושא. וכן מומלץ כי .היא תפעל לאיסוף מידע על מוצא הנפגעים כדי לטייב את הפיקוח והבקרה על הגשת .כתבי אישום ממניע גזעני, בפרט כלפי יוצאי אתיופיה. .בביקורת עלה כי שוטרי המש"קים הקהילתיים הייעודים לקהילת יוצאי אתיופיה פועלים .על פי נוהל הפעלת מש"ק כללי, וכי נוהל הבקרות על פעילותם, שמבצע מדור מש"קים, .זהה בכלל המש"קים ואין בו התייחסות למדידת ביצועים או עמידה ביעדים ייחודיים .להם. . פעולות היחידה כוללות מעקב אחר טיפול גופיםאחרים בתלונות של גזענות, הכנת .דוחות שנתיים והכשרת הממונים למניעת גזענות במשרדי הממשלה השונים. נמצא כי לא .הוקנו ליחידה הסמכויות הנדרשות לצורך מילוי תפקידה, אף שהיא ביקשה שאלה יוקנו .לה. .נמצא כי מדי שנה פוחת מספר הבקשות להוספת המניע הגזעני בכתבי אישום, וכפועל .יוצא מכך פוחת גם מספר הא ישורים שנותנת לשכת המשנה לפרקליט המדינה .(תפקידים מיוחדים) להגשת כתב אישום ממניע גזעני, ובשנת 2019 אושרו רק9 מ-12 . הבקשות שהוגשו. עוד נמצא כי הפרקליטות אינה אוספת מידע על מוצא הנפגעים ולכן .לא ניתן היה לדעת בוודאות כמה כתבי אישום ממניע גזעני כלפי יוצאי אתיופיה הוגשו .בשנים 2015 - 2019 . על פי החלטת ממשלה משנת2017158 , על המשטרה לפרסם דו"ח שנתי ובו פירוטשל .התלונות וההליכים המשמעתיים שננקטו נגד שוטרים בגין אלימות או מעשים פסולים על .רקע גזעני. מומלץ כי המשטרה ת כלול בדוח האמור גם פרטים הנוגעים להליכים .המתקיימים לפני "דן יחיד" ו להליכים משמעתיים, פיקודיים ומינהליים המתקיימים .במסגרת הליך משמעתי או פלילי, תוך התממ ת 159 ,המסמכיםשמירה על צנעת הפרט .והסתרת כל פרט מזהה. .נמצא כי בשנים 2015 - 2019 הוגשו כתבי אישום בגין עבירת הסתה לגזענות נגד24 .נאשמים. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד המשפטים לבחון את הפער בין תפיסת .מושג הגזענות בציבור לבין הגדרתו בחוק העונשין, ולשקול לפעול באמצעות הסברה .וחינוך, או לחלופין במידת הצורך לפעול להסדרתו באופן שיאפשר להשיג את תכלית .החקיקה באופן המיטבי. .בשנים 2015 - 2019 הגיעו לפרקליטות263 תלונות הנוגעות להסתה לגזענות, ששמהן .עוסקות בהסתה לגזענות נגד יוצאי אתיופיה. מתוך כלל התלונות, הוגשו כתבי אישום .נגד 24 נאשמים ב גין עבירת הסתה לגזענות, ושום כתב אישום לא הוגש בגין הסתה .לגזענות נגד קורבן יוצא אתיופיה.
מבחינת מגמות השינויים בממצאי סקרי העמדות שביצעה המשטרה בקרב יוצאי אתיופיה .בשנים 2017 - 2019 עולה כי חל שיפור במדדי האמון ושביעות הרצון בקרב יוצאי .אתיופיה בשנת 2018 לעומת שנת 2017 , אולם בשנת2019 חלה ירידה חדה במדדי .האמון ושביעות הרצון, אשר חזרו כמעט לשיעורם בשנת 2017 . יש לציין כי רמות האמון .של יוצאי אתיופיה בשנת 2019 הושפעו משני מקרי המוות של צעירים יוצאי אתיופיה בידי .שוטרים בשנה זו כמוזכר לעיל . מידות האמון ושביעות הרצון של יוצאי אתיופיה היו .פחותות במידה ניכרת יחסית לכלל האוכלוסייה.