נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע_מ . סגירת יחידת הסמך מע_ץ והקמת מעצ - החברה הלאומית לדרכים בישראל הביקורת העלתה כי מר ויז'ינצר לא דיווח על ההגבלה הזאת לוועדת הביקורת של הדירקטוריון בישיבה האמורה. יתרה מזו, מבקר הפנים החל לעבוד בחברה כשמונה חודשים לאחר שסיים לתת ש רותי הנהלת חשבונות לחברה וממילא לא הוטלה הגבלה כזו לאחר כניסתו לתפקיד. לאחר סיום דוח הביקורת הסביר המבקר הפנימי למשרד מבקר המדינה, כי ביוזמתו נמנע מלעשות ביקורת בחטיבת הכספים במשך תשעה חודשים מתחילת עבודתו בחברה. משרד מבקר המדינה העיר לרשות החברות הממשלתיות ולנציבות שירות המדינה כי במגמת ההפרטה הנוכחית במשק, על רשות החברות ועל נציבות שירות המדינה לקבוע מערכת נהלים מיוחדת שתתאים לנסיבות המתקיימות בתקופות הביניים שבהן פועלות חברות בהקמה. רשות החברות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא פועלת לשינוי תקנון החברה בהתאם. גם סגן החשכ"ל ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בימים אלה מגובש נוסח תקנון בהתאם. לדעת משרד מבקר המדינה, קביעת התקציב התפעולי של החברה כאחוז מתוך ההוצאה בפועל אינו מהווה תמריץ להתייעלות, מכיוון שככל שתגדל ההוצאה יגדל עמה גם התקציב השוטף. על כן מן הראוי לבחון אפשרות לקבוע למימון התקציב השוטף מנגנון שיכלול בתוכו תמריץ ממשי להתייעלות ולחסכון. 3. הביקורת העלתה כי המסמכים שהועברו ממע"ץ לחברה לא קובצו ע"י מע "ץ ולא אורגנו כפי שנדרש. לפני העברתם ממע"ץ הם לא נרשמו על ידה, לא קוטלגו ולא סודרו; אסיפתם והעברתם נעשתה באופן לא שיטתי ומאורגן. חלק מההסכמים והחשבונות ששולמו לקבלנים וליועצים לא הועבר כלל לחברה. עובדי החברה השלימו את המידע החסר במסמכים ע"י חיוב דורשי תשלום להציג הוכחה ואסמכתאות על ביצוע העבודה בעבר. עד ספטמבר 2006 , מועד סיום הביקורת, כשנתיים אחרי חתימת הסכם המימון והפעילות, הסכם המקרקעין עדיין לא נחתם והצדדים נמצאים עדיין במשא ומתן. סגן החשכ"ל והחברה הודיעו בתשובתם למשרד מבקר המדינה כי רוב המחלוקות נפתרו וההסכם צפוי להיחתם עד סוף ינואר 2007. . הביקורת העלתה, כי בין משרד התחבורה ובין החברה לא היה הסכם הקובע למי ידווחו שעות העבודה המושקעות, ולא מהי שיטת תשלום המשכורות, אף לא נקבע מי מממן את המשכורות כאשר העובד עובד בשני הגופים. לא נמצא פירוט של חלוקת שעות העבודה בין החברה למע"ץ, ואין התחשבנות בין החברה ובין משרד התחבורה בגין העבודה שהושקעה בחברה החדשה. לדעת משרד מבקר המדינה, סדרי מינהל תקינים מחייבים שתיערך התחשבנות בין משרד התחבורה לחברה בגין המשכורות ששילמה מע"ץ תמורת עבודה שבוצעה עבור החברה. מהנתונים עולה כי בפועל עברו לחברה 41 .עובדים פחות מאשר נקבע בהסכם במקומם גייסה החברה עובדים חדשים, ובמקביל נאלצה המדינה לשלם גמלה בגין פרישה מוקדמת ופיצויי פיטורין מוגדלים ליותר פורשים. הביקורת העלתה כי גם למועד סיום הביקורת ואחר השלמת המהלך על סגירת מע"ץ אין במשרד האוצר ובמשרד התחבורה נתונים מדויקים על עלות הפרישה של העובדים של יחידת הסמך. לפי הערכות של אגף הממונה על השכר והסכמי העבודה במשרד האוצר שנמסרו למשרד מבקר המדינה, עלות הפרישה הסתכמה בכ-120 מליון ש"ח, מתוכה80 מליון ש"ח עלות הפיצויים ומענקים חד-פעמיים, ו-40 מליון ש"ח העלות האקטוארית של הגדלת שיעור הקצבה לפורשים במסלול הגמלאות. לא הובהר אם סכום זה כולל את הגדלת תקציב שיא כוח האדם לצורך קליטת 46 עובדים במשרדי הממשלה אשר הגדיל את הוצאות הממשלה. (ראו להלן). הביקורת העלתה כי לפני החתימה על ההסכם לא הובאו לפני הממשלה או לפני שרי האוצר והתחבורה הפרטים העיקריים של ההסכם כולל אומדני עלות הפרישה, כפי שסדרי מינהל תקינים מחייבים. מהאמור לעיל עולה כי בגלל אי הכנה מראש של תוכנית לשיבוץ עובדי יחידת הסמך במשרדי הממשלה, נמשך הטיפול כשנה וכ-46 עובדים שהו בביתם בחוסר ודאות וקיבלו משכורת ללא עבודה. יצוין כי בסופו של דבר שובצו עובדים אלה במשרדי ממשלה על ידי הוספת תקנים, דבר שהגדיל את עלות ההסכם, ולא ברור שהיתה לו הצדקה פרטנית לגבי כל אחד מן העובדים. 3. החברה לא ביקשה מחברת ההשמה לתעד את תהליך החיפוש, ולכן לא ניתן לעמוד על דרך בחירת המועמדים מהמאגר, על פי איזה קריטריונים סוננו, ומדוע נבחרו שלושת המועמדים הסופיים האלה דווקא. אין מסמכים המתארים כיצד נכללים במאגר חב רת ההשמה ומי מרכיב אותו. לא נמצא פרוטוקול של הוועדה שבחרה את המועמד, ובו הנימוקים לבחירה. . על ידי המנכ"ל מעלה חשש להעדפה בלתי מוצדקת, ופוגע בעיקרון שוויון ההזדמנויות לכול, המעוגן כאמור בתקנות , ובאפשרות של מועמדים פוטנציאלים ראויים אחרים להתמודד על המשרה. הביקורת העלתה כי בישיבת ועדת המנגנון של הדירקטוריון לא נערך דיון על משמעות שינוי תנאי הסף וביטול הדרישה של השכלה הנדסית לתפקיד מפתח בליבת הפעילות של החברה, העוסקת בתכנון, פיתוח ואחזקה של כל רשת הכבישים הבינעירוניים במדינה. הביקורת העלתה כי לעובדת לא נערך מבחן התאמה כנקבע בנוהל. עוד העלתה הביקורת כי לא נמצאו מסמכים שיצביעו על כך כי המנכ"ל פטר את המועמדת מבדיקת התאמה תוך ציון הנימוקים לכך. החברה הסבירה למשרד מבקר המדינה כי בנסיבות העניין לא היה מקום לקיום מבחן התאמה בשל העובדה שתפקידה הקודמים של הגב' שוורץ עונים על הגדרת המונח "תפקיד דומה". לדעת משרד מבקר המדינה אין כאן מעבר בין משרות דומות, מאחר שמדובר בתפקיד שונה במהותו מתפקידה הקודם, בין היתר בגובה התקציבים, במספר העובדים הכפופים ובהיקף האחריות ועל כן ראוי היה לערוך לה מבחן התאמה. 1. לפי דברי נציגת חברת ההשמה, דרישות התפקיד סוכמו בשיחה בעל פה עם מנהל המחלקה המשפטית, והן באו לידי ביטוי במודעה שפורסמה. מ שרד מבקר המדינה מעיר כי סדרי מינהל תקינים מחייבים כי דרישות התפקיד יסוכמו בכתב ויקבלו אישור מראש של גורם מוסמך בחברה שייקבע בנהלים. 3. עוד העלתה הביקורת כי הניסיון המשפטי של גב' סימה לוי הצטמצם למסגרת התמחות של כשנה בבית המשפט המחוזי. בקורות החיים שהגישה לחברה צוין כי במסגרת ההתמחות היא נחשפה לכתיב ת חוות דעת במגוון התחומים ובין היתר תחומי המקרקעין והפקעות, חוזים, מינהלי ופלילי. עוד ציינה בקורות חייה כי עבדה כשמונה שנים כעוזרת מנהל אגף מינהל במפעל הפיס, והאגף עסק בעריכת מכרזים, חוזים, רכש, ביטוחים, ניהול משא ומתן והתקשרויות עם ספקים. יצוין כי תקופת ההתמחות לא נחשבת תקופת ניסיון בעבודה כעו"ד, ובקורות החיים שלה לא נאמר כי נחשפה לתחום המשפט המסחרי, דיני מכרזים, דיני תכנון ובנייה, דיני עבודה ודיני נזיקין, שהינם תחום העיסוק של המשרה כפי שפורסם. 4. ב- 4.11.05 התקבלה גב' סימה לוי לעבודה בתפקיד רכז משפטים בלי כל ניסיון בעריכת דין בכלל ובתחומי עיסוק החברה בפרט . לא נמצא כל תיעוד המאפשר לבדוק אם כישוריה אכן היו עדיפים על כישורים של מועמדים אחרים. יתר על כן, אין בחברה מסמכים המפרטים מיהם חברי הוועדה שקיבלו אותה לעבודה ואין פרוטוקול חתום של הוועדה ובו הנימוקים לבחירתה, כפי שסדרי מינהל תקינים מחייבים. בישיבת הדירקטוריון מ - 27.4.06 שדנה במינוי סמנכ"ל תפעול ואחזקה הוצגה מועמדותו של מר חנן ברנשטיין. באותה ישיבה ציין יו"ר הדירקטוריון כי האיש מוכר לו מהשירות הצבאי והוא ממליץ עליו בחום, ומטבע הדברים הוא השעה עצמו מהתהליך. באותה ישיבה אישר הדירקטוריון את מינויו של מר חנן ברנשטיין לתפקיד סמנכ"ל תפעול ואחזקה. לדעת משרד מבקר המדינה, פרוטוקול של ישיבות הדירקטוריון צריך לשקף בבהירות ובשקיפות את מלוא העובדות והמסמכים שהוצגו לפניהם, דבר שלא קרה. 5. מהאמור לעיל עולה כי לחברה העוסקת בתכנון ופיתוח, אחזקה וניהול של כל רשת הכבישים הבינעירוניים במדינה מונתה לתפקיד סמנכ"ל לתכנון וביצוע, שהוא גם רגיש וחשוב במסגרת הצורך להלחם בתאונות הדרכים, מועמדת ללא הכשרה הנדסית, ובלי שנערך בדירקטוריון דיון על משמעות הביטול של דרישה לתואר הנדסי, בלי שנעשתה פנייה למספר רב של מועמדים שיבטיח בחירה מבין הטובים ביותר ובלי שהעובדת עברה מבחן התאמה על ידי מכון אבחון. לדעת משרד מבקר המדינה, התנהלות זאת בלתי תקינה ולא ראויה. .1. משרד מבקר המדינה מעיר כי במקרה זה פעלה החברה בניגוד לנוהלי קבלת עובדים בחברה. היא לא פרסמה בקשה פומבית להצגת מועמדות לתפקיד ולא ערכה הליך מיון שיאפשר לכל המועמדים בכוח להשתתף בו, ולבחור מביניהם את המועמד הטוב ביותר, אף שמדובר במשרה מקצועית ששכר גבוה בצידה. הביקורת העלתה כי החברה לא עמדה על כך שחברת ההשמה תתעד ותכין רשימה מרוכזת שממנה אפשר לברר א ת הסיבה לפסילת 222 מועמדים מתוך 233 . זאת בניגוד למתחייב מסדרי מינהל תקינים הדורשים שכל תהליך המיון יהיה מתועד ויותיר נתיבי ביקורת המאפשרים שיחזור ובדיקת תקינות הפעולות שנעשו. . בכתב. עוד העלתה הביקורת שהמנכ"ל לא ציין בוועדת הביקורת כי חוות הדעת נתבקשו בעל פה וניתנו בעל פה. 1. משרד מבקר המדינה העלה כי יש שוני ניכר בין דרישות הסף שנקבעובנוהלי החברה ובין אלה שפורסמו בעיתונות, הן באשר להשכלה והן באשר לניסיון המקצועי. אין בחברה מסמכים שיסבירו מה הסיבה לשוני כה ניכר זה. עוד העלתה הביקורת כי לפי נוהלי החברה לא היה בסמכותו של יו"ר הדירקטוריון לאשר גיוס מועמדת על סמך איתור פרטני, הואיל והנוהל מחייב איתור חמישה מועמדים לפחות על ידי פרסום בעיתונות או על ידי פנייה לחברות השמה או פנייה ישירה למועמדים. כן קובעות תקנות החברות הממשלתיות (כללים ב דבר אופן בחירת פקידים בכירים), התשס"ו - 2005 , (להלן - התקנות) כי בבואו של הדירקטוריון לאשר מינוי של פקיד בכיר עליו לתת דעתו גם ל"תקינות הליך האיתור ובכלל זה קיום הליך שוויוני ותחרותי". משרד מבקר המדינה מעיר כי הטיעון של המנכ"ל שההליך הפומבי הינו ממושך ועלול לפגוע בפעולות החברה, אינו תקף, שכן עליו לקיים את הנוהל המשקף נורמות בסיסיות של המינהל הציבורי בדבר שמירה על שוויון ותחרות הוגנת. בחירה של מועמד יחיד שמומלץ . הביקורת העלתה כי בהסכמים לא הוגדר הבדל התמחויות בין החברות, ואף על פי כן היקף העבודה שקיבלה חברת "קינן שפי" היה כמעט פי שלושה ויותר מזה של חברת מתאם. משרד מבקר המדינה מעיר כי גם קליטתה של גב' דימרי בחברה נעשתה בניגוד לנוהלי החברה ובדרך שפוגעת בעיקרון השוויון. הביקורת העלתה כי חוות הדעת בקשר לניגוד עניינים נתבקשו בעל פה וניתנו בעל פה וזאת בניגוד לסדרי מנהל תקינים ומחייבים כי חוות דעת כאלה יתבקשו וייתנו הביקורת העלתה כי ל-30 עובדים לפחות הוצע תפקיד בשכר נמוך או דומה לשכרם ביחידת הסמך או תפקיד במעמד ארגוני נמוך, והם סרבו לעבור לעבוד בחברה. הצעה כזו היא בניגוד למוסכם בין יו"ר החברה ובין יו"ר האגוד המקצועי. עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2006 , אין גורם המטפל בגמלאי יחידת הסמך ומיישם את המחויבות לשמירת הקשר עמם כמתחייב מהוראות התקשי"ר. משרד מבקר המדינה מעיר כי הוועדה לבחירת מנכ"ל בחנה מועמד אחד בלבד, לא נתנה למועמדים אחרים שוויון הזדמנויות ולא קבעה תנאי סף לבחי רת מנכ"ל, תנאי של עמידה במבחני התאמה בחברת השמה, כפי שנהוג בחברות ממשלתיות וגופים אחרים. 1. הביקורת העלתה כי במקרים בהם חברת ההשמה ביצעה את שלושת השלבים הראשונים עבור החברה, החברה לא עמדה על כך שחברת ההשמה תתעד את תהליך המיון על שלביו השונים ולכן לא נמצאו ביסוס ונימוקים להחלטות חברת ההשמה בדחיית מוע מדים. יצוין כי חברת ההשמה מקבלת לכל תפקיד מאות מועמדויות, חלקן נפסלות על הסף. החברה אינה מודיעה למועמדים על דחייתם כפי שנקבע בנוהל וכפי שמתחייב מכללי מינהל תקין. בתשובתה הסבירה החברה למשרד מבקר המדינה כי לו היתה נדרשת חברת ההשמה לתעד את כל פרטי הסינון המקדמי, היה הדבר כרוך באמצעים ומאמצים ניכרים שעלויות רבות בצדם. לדעת משרד מבקר המדינה, השמירה על כללי מנהל תקין ושקיפות הליך הבחירה, מחייבות, תיעוד ההליך. תיעוד זה חיוני לפיקוחה של החברה על חברת ההשמה שפעלה מטעמה, כמו גם לביקורתם ולפיקוחם של הגורמים שהוסמכו לכך על פי דין. לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי שהחברה תקבע מתכונת לתיעוד סביר של הליך הסינון באופן שיאפשר בקרה על פעילותיה של חברת ההשמה. 2. הביקורת העלתה כי חברת ההשמה עורכת בשלב השני ראיונות בטלפון ולא כאמור בנוהל ובלא שהחברה עמדה על כך שחברת ההשמה תתעד אותם. 3. הביקורת העלתה כי החברה גם לא עמדה על כך שחברת ההשמה תערוך מבחני התאמה למועמדים במסגרת השלב השלישי (ראו דוגמאות להלן). 4. על פי נוהלי החברה היא אמורה לראיין את המועמדים הסופיים. הביקורת העלתה כי ועדת המנגנון של הדירקטוריון לא עורכת פרוטוקול של הישיבה עם נימוקי הבחירה. משרד מבקר המדינה מצביע על כך כי התנהלות החברה היתה לקויה בתהליך המיון והקליטה של עובדים חדשים. יתר על כן, התהליך שתואר לעיל פותח פתח לפגיעה בעקרונות השוויון והתחרותיות ועל החברה לתקן לאלתר את תהליך הקליטה והמיון של עובדים חדשים. הביקורת העלתה כי הדירקטוריון לא קבע מראש מתכונת לבחירת המנהל הכללי, כפי שנקבע בהנחיות רשות החברות הממשלתיות מיולי 2001 . את הקריטריונים קבעה רק הוועדה מטעם הדירקטוריון והיא לא עשתה מאמץ למצוא מועמדים נוספים. קביעת הקריטריונים לתפקיד המנהל הכללי, בחינת מועמדותו של מר ויז'ניצר לתפקיד והמלצתו לתפקיד נעשו על ידי אותו גוף. מן הראוי היה שהדירקטוריון יקבע את הקריטריונים והוועדה תבחן את התאמה בין המועמד לקריטריונים. לדעת משרד מבקר המדינה, תשובות החברה אינן מניחות את הדעת. החברה התנהלה כבר מספר חודשים עם מינוי זמני ולא הייתה מניעה לבחור את המנכ"ל בהליך תקין, תחרותי ושוויוני גם אם היה נמשך זמן מה. הביקורת העלתה כי אין נתונים מפורטים במשרד התחבורה ובחברה שיצביעו כמה עובדים ביחידת הסמך לא עברו לחברה בגלל אי התאמות ארגוניות, וכמה בגלל בעיות אישיות. נתונים אלה נחוצים כדי לבדוק מדוע לא נקלטה מלוא מכסת העובדים שנקבע שיעברו לחברה, והאם אכן נעשו מלוא המאמצים כדי לקלוט אותם ולמנוע הוצאות מיותרות למדינה. הביקורת העלתה כי לא הוסכם בין משרד התחבורה ובין החברה על החזר הוצאות מהחברה למשרד התחבורה בגין עבודת מר ויז'ניצר בחברה, אין חלוקה מפורטת של שעות העבודה ש הוקדשו לחברה ושעות העבודה שהוקדשו ליחידת הסמך, ואין התחשבנות בין החברה ובין משרד התחבורה בגין עבודה שהושקעה בחברה, כפי שסדרי מינהל תקינים מחייבים. החברה לא עמדה על כך שחברת ההשמה תתעד את כל שלבי תהליך החיפוש: כמה מועמדים אותרו וכיצד נבחנה התאמתם, כמה מועמדים עברו את השלב הראשון, כמה נפסלו ומאיזה סיבות. בתיקי החברה לא נמצא מי ראיי ן את המועמדים מטעם החברה, מי בחר את המועמד הסופי לתפקיד, על סמך מה, ובמה עולים כישורי מועמד זה על כישורי מועמדים אחרים. משרד מבקר המדינה מעיר כי תהליך הבחירה של המשנה למנכ"ל לא היה שקוף. מדובר בתפקיד בכיר בחברה, שחייב בחירת המועמד הטוב ביותר מבין המועמדים, וזאת על ידי הליך הוגן ושקוף הנותן הזדמנות לכלל המועמדים הפוטנציאלים. לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה להבטיח כי בשימוש בחברות השמה יישמר העיקרון של שקיפות, תוך תיעוד מלא של המהלכים שנעשו עד להמלצה על המועמד הסופי. הממשלה החליטה על הפסקת פעילותה של יחידת הסמך מע"ץ ועל הקמת חברה חדשה שתושתת על מספר עובדים מצומצם, במטרה לייעל ולשפר את סדרי ניהול, הפתוח והאחזקה של הכבישים הבין עירוניים במדינה. הביקורת העלתה ממצאים כבדי משקל על סדרי סגירת יחידת הסמך, הקמת החברה וסדרי קליטת עובדים חדשים לחברה: החברה קלטה עובדים בניגוד לנהליה; נמצאו ליקויים בסדרי קבלת עובדים בכירים כמו מנכ"ל, משנה למנכ"ל, סמנכ"ל לתכנון וביצוע, סמנכ"ל תפעול ואחזקה ומבקר פנים. כמו כן העסיקה החברה עובדים באמצעות חברות כוח אדם ואח"כ קלטה אותם כעובדים מן המניין בחברה. יתר על כן, ממצאי הביקורת מעלים חשש להפעלת שיקולים זרים במהלך ביצוע מנויים וקבלת עובדים לחברה. ממצאי הביקורת מצביעים כי בחברה החדשה החלו להתקיים נורמות בלתי תקינות בתחום גיוס וקליטת עובדים בכירים וזוטרים המטילים ספק אם החברה קלטה את העובדים היותר טובים; גם דירקטוריון החברה לא השכיל לפקח כנדרש על פעולות הנהלת החברה בנושא. נוכח חומרת הממצאים, על שרי התחבורה ואוצר ורשות החברות הממשלתיות לנקוט בצעדים הנדרשים כדי להכניס את החברה למסלול התקין בתחומים האמורים; אחרת הממשלה עלולה להחטיא את השגת המטרות שבג ללן הקימה חברה החדשה. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח מגמת ההפרטה וההתאגדות של השירותים הציבוריים, שומה על משרד האוצר ועל כלל הגורמים העוסקים על הפרטה לתת את הדעת לממצאי דוח זה וליישמם לקראת הפרטות עתידיות. לדעת משרד מבקר המדינה, הני מוקים שנתנו סמנכ"ל ארגון ומנהל והמנכ"ל להארכת החוזה עם חברת קינן שפי ולהגדלת החוזה פי שלושה מהחוזה המקורי אינם משכנעים, מכיוון שניתן לערוך מכרז חדש לשירות זה בלוח זמנים קצר ולאפשר לחברות נוספות בתחום שראוי לתת להן שוויון הזדמנויות. יתכן גם שבמכרז חדש ניתן היה להשיג תעריפים מופחתים עקב ההיקף הגדול של ההתקשרות. יתרה מזו, עצם העובדה שהחברה מלכתחילה מצאה לנכון לבחור שתי חברות השמה מצביע על כך שניתן לגייס עובדים באמצעות שתי חברות בלי לפגוע בתהליך הקליטה. משרד מבקר המדינה מעיר כי קבלתה של גב' חכים לחברה הייתה בניגוד לנוהלי החברה הקובעים את הדרך בה יש לקיים פנייה פומבית לאיתור המועמד המתאים ביותר. תהליך קבלתה לחברה פוגע בעקרון השוויון ומעורר ספק אם היא המועמד המתאים ביותר שניתן היה למצוא. הביקורת העלתה כי החברה לא דרשה מחברת ההשמה, וחברת ההשמה מצדה לא הכינה, רשימה מרכזת שממנה אפשר לוודא מה הסיבה לפסילת 202 מועמדים בסינון הראשוני ותשעה מועמדים בתהליכים הנוספים, זאת בניגוד למתחייב מסדרי מינהל תקינים שכל פעולות המיון יהיו מתועדות, שוויוניות, ואובייקטיביות ותאפשרנה בקרה על מנת לבדוק את תקינותן. קביעת תנאי סף ספציפיים במודעה בעיתון כמו דרישה לניהול חברה ממשלתית, למשרה שבה אין לכך כל הצדקה; אי אזכור במודעה בעיתון שיש יתרון למהנדס אזרחי כפי שנדרש עפ"י הנוהל, מעלים את החשש כי תנאי הסף שפורסמו בעיתו ן נקבעו כדי לתת עדיפות למועמד מסוים. 2. עורכות דין: החברה קלטה שתי עורכות דין שהחלו לעבוד בחברה דרך חברת כוח אדם, ומספר חודשים לאחר מכן הוחלט לקבלן כעובדות מן המניין בחברה. קליטתן הייתה בניגוד לנוהלי החברה, שלא בדרך שוויונית. ואלה המקרים: לא נמצאו מסמכים המעידים על כך שהוצגו לשרי הממשלה בדיקות מעמיקות לקביעת המבנה המתאים לפעילות מע "ץ; בפני הממשלה גם לא הוצגו חלופ ות לסגירת מע"ץ ולהקמת החברה, כגון הקמת רשות סטטוטורית, חברה ציבורית וכו', כולל עלות משוערת וניתוח רגישות3 לכל חלופה. גם לא בוצע חישוב עלות/תועלת של סגירת מע"ץ והקמת החברה. גם לא נמצא תיעוד המנמק את פרק הזמן הקצר שנקבע לתקופת המעבר. לעניינים אלו ראו גם את דוח מבקר המדינה בנושא עבודת המטה במשרדי הממשלה4.
עפ"י הסכם התפעול והמימון ממאי 2004 (ראו להלן), עד 31.12.04 היו אמורים לעבור ממע"ץ לחברה 33 פרויקטים בביצוע של הקמת כבישים ואחזקתם, אך בפועל הועברו לחברה 14 פרויקטים בלבד. מע"ץ לא מסרה לחברה אומדן מסודר ומפורט של יתרת העבודה הנדרשת לכל אחד מהפרויקטים שהועברו לחברה.