צבא ההגנה לישראל . תחום מדעי ההתנהגות בצה_ל מהתייחסות צה"ל לממצאי ביקורת זאת עולה, שצה"ל נוקט פעילות לתיקון ליקויים שעלו בביקורת. עם זאת, ראוי שאג"ת ואכ"א יביאו ללא דיחוי להכרעת סגן הרמטכ"ל את המחלוקת ביניהם בעניין מעמדה המקצועי של ממד"ה, כד י שהיא תיקבע להלכה ולמעשה כגוף המקצועי בתחום מד"ה לכלל צה"ל. לאחר מכן, ראוי להתאים את ייעודה של ממד"ה ואת תפקידיה למעמדה המקצועי, ולממש ייעוד ותפקידים אלה בתחום מד"ה בצה"ל. .צה"ל פעל ופועל לשילוב תחום מד"ה בו במטרה להפיק מתחום זה תועלת רבה, באמצעות שמירה על רמה מקצועית גבוהה, והתאמתו למסגרת צה"ל. לדברי מפקדים בכי רים, זוויות הראייה והניתוח המיוחדות העולות מתחום זה יכולות לסייע להשגת מידה ניכרת של שיפור יכולות במסגרות צה"ל. ממד"ה הוגדרה כגוף המקצועי האמור להנחות את תחום מד"ה בצה"ל, והדבר קיבל ביטוי בפקודת הארגון שלה, שם נקבע, בין היתר, כי ייעוד ממד"ה הוא "להוות סמכות מקצועית ראשית בתחום מדעי ההתנהגות לכלל צה"ל". מממצאי הביקורת עולה, כי למרות העשייה הרבה בממד"ה בתחום מד"ה, היא קיימה את ייעודה להוות גורם מקצועי בצה"ל בתחום מד"ה באופן חלקי בלבד: גיבוש התורה בתחום מד"ה על ידיה נעשה באיטיות; ממד"ה לא פרסמה הוראות מקצועיות מטעמה לנושא מד"ה לכלל צה"ל; למרות הגדרתה כסמכות המקצועית בתחום מד"ה בצה"ל, ממד"ה לא קבעה מדיניות לגבי המאפיינים הארגוניים והתוכניים המתאימים לפעילות מקצועית נכונה של גופי מד"ה באגפי המטה הכללי ובמפקדות הממונות, ובשל אי -פעילות ממד"ה כגורם מקצועי מט כ"לי מגדיר ומכוון, נוצרה בגופים אלה שֹונּות באופן ארגון גופי מד"ה; ממד"ה גם כמעט שלא מימשה את ייעודה ואת תפקידיה בתחום פיתוח המנהיגות, כפי שנקבע בפקודת הארגון שלה. ממצאי הביקורת מצביעים על עיכוב ניכר בהסדרת מעמדה של ממד"ה כמטה מקצועי בתחום מד"ה, עקב מחלוקת מתמשכת בין אג"ת ובין אכ"א בנוגע לתפיסה האמורה להיות בבסיס עמ"ט בנושא המטה המקצועי בכל הנוגע לממד"ה. לדעת משרד מבקר המדינה, מצב זה גורם להמשך הגבלת יכולתה של ממד"ה להשפיע מקצועית ולממש את ייעודה ותפקידיה בתחום מד"ה בצה"ל. משרד מבקר המדינה מציין לגבי התייחסות זו של צה"ל, כי על פי פקודות הארגון הקיימות, ביסל"ם אינו כפוף לממד"ה אלא למקח"ר, הוא אף אינו מוגדר בפקודת הארגון כסמכות מקצועית לפיתוח מנהיגות, אלא כגוף ביצוע. בנוסף לכך, תחום פיתוח המנהיגות אמנם מוגדר בפקודות הארגון של ממד"ה ומ קח"ר (ולא של ביסל"ם) כאחריותן, אך כפי שעולה גם מהתייחסות זו של צה"ל, הוא קשור גם לגורמים נוספים בו, ומתקיים לגביו שיח בין ממד"ה לבין חטיבת תורה והדרכה שבאמ"ץ. לדעת משרד מבקר המדינה, דברים אלה מחדדים ביתר שאת את הצורך בהסדרת תחומי אחריותם של ממד"ה ושל מקח"ר בתחום פיתוח המנהיגות, ולהסדיר אף את מעמדו הארגוני של ביסל"ם בהקשר זה. כמו כן, ראוי גם להבהיר את הקשר בנושא פיתוח המנהיגות, בין ממד"ה לגופים נוספים, כגון: חטיבת התורה וההדרכה שבאמ"ץ. ראוי שהגורמים המעורבים בניהול תהליכים אלה, וביניהם אכ"א, אג"ת, אמ"ץ, מקח" ר, ממד"ה וביסל"ם, יגדירו ויבהירו את תחומי האחריות כאמור, ויבטאו ויעדכנו זאת בפקודות ארגון מתאימות. לדעת משרד מבקר המדינה, הליקויים שהוצגו והשונות הקיימת בין היחידות בתחומים השונים, נובעים, בין היתר, גם מהיעדר תורה כתובה סדורה, כפי שפורט לעיל. ראוי שממד"ה תגבש ותביע עמדה מקצועית לגבי המרכיבים הארגוניים הנדרשים למילוי תפקידם של אנשי מד"ה באגפי המטה הכללי ובמפקדות הממונות בצה"ל. במסגרת זאת, ראוי שממד"ה תבדוק את הקשר ואת ההבחנה הנדרשים בין תחום מד"ה ובין תחום בריאות הנפש בצה"ל, את הקשר האפשרי בין תחום מד"ה ובין תחום ההדרכה, וכן את התועלת שניתן להפיק לכל אחד מתחומים אלה. ראוי גם שאג"ת יבחן, על בסיס העמדה המקצועית של ממד"ה, את מערכי מד"ה בגופים האמורים.
לדעת משרד מבקר המדינה, המצב שבו מחד גיסא ממד"ה אמורה לייעץ למטכ"ל ולרמטכ"ל, ומאידך גיסא מאפייני הייעוץ הנדרש אינם ברורים, יוצר פער ב ין ייעודה של ממד"ה לבין מידת מימושו. ראוי אפוא, שאג"ת ואכ"א יבהירו את תפקידי ממד"ה בהקשרי הייעוץ לרמטכ"ל, לסגן הרמטכ"ל ולאגפי המטכ"ל.