חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע_מ . הסדרי פנסיה של עובדי חברת נמלי ישראל וחברות הנמלים אף שחנ"י מחויבת להשלים במצבים מסוימים גירעונות אקטואריים בקופות הגמל של חברות הנמלים לכשאלה יוקמו באמצעות הלוואות שתיתן לחברות הנמלים, לא תהיה לה השפעה על איכות הניהול השוטף של נכסי הקופות ועל אופן השקעתם של נכסים אלה. משכך, עלול להיווצר מצב שבו בשל ניהול כושל של נכסי הקופות תיאלץ חנ"י להעביר לקופות הגמל כסף מקופתה. נכון למועד סיום הביקורת לא הפסיקה חברת נמל חיפה את ההפקדות ליעודה ולא משכה את סכום הכסף העודף לקופתה. הפקדות החברה ליעודה לפנסיה תקציבית הסתכמו בשנת 2012 בכ-3.4 מיליון ש "ח. לדעת משרד מבקר המדינה, על דירקטוריון חברת נמל חיפה לבחון את נושא העודף ביעודה ולפעול להפסקת ההפקדות של החברה. משרד מבקר המדינה מעיר כי כאמור לעיל, מכלול השינויים שמנתה רשות החברות בתשובתה לא הובאו בחשבון על ידי רוכשים פוטנציאליים מכיוון שנעשו לאחר מועד הגשת הצעות המחיר. נוסף על כך הרשות לא הציגה מסמכים המלמדים שהיא ערכה תחשיב מעודכן של שווי החברה אשר מביא בחשבון את המשיכה המידית מכספי היעודות ואת האומדן הכספי של מכלול השינויים הנוספים שמנתה הרשות בתשובתה. משרד מבקר המדינה מעיר כי עוד לפני שנת 2010 היה עודף ביעודה לפנסיה תקציבית של חברת נמל אשדוד. אף שבגינו הייתה החברה רשאית להפסיק את הפקדותיה ליעודה לפנסיה תקציבית, היא לא נקטה שום צעדים למימוש זכויותיה על פי הסכם הפנסיה. גם לאחר שנת 2010 , כשהתברר כי העודף ביעודה גדול הרבה יותר, התנהלה החברה בעצלתיים ולא נקטה צעדים מעשיים כדי לממש את זכותה להפסיק את ההפקדות ליעודה, גם לאחר שהייתה בידה חוות הדעת המשפטית מנובמבר 2012 . הפקדות אלה הקטינו את יתרות המזומנים הפנויים לשימוש החברה. זאת ועוד, חברת הנמל עשויה להיות פטורה מתשלום מס על הכנסה בגין סכומי הכסף שהופקדו בחשבונות הנאמנות. מכיוון שלא נקבעה מגבלה כלשהי על גובה סכומי ההפקדה שבגינם היא עשויה להיות פטורה מתשלום מס, ייתכן שחברת הנמל תהיה פטורה מתשלום מס כאמור גם בגין סכומי כסף שהופקדו ביתר. לעומת זאת, לגבי סכומים המופקדים בקרנות פנסיה ותיקות ובקרנות פנסיה חדשות קיימת מגבלה על גובה ההפקדות, מתוך רצון להגביל את הטבת המס שנותנת המדינה. על רשות המסים לפעול כדי לתקן את העיוות שנוצר. אף שזה כמה שנים קיים סכום כסף עודף ניכר ביעודה לפנסיה תקציבית של חברת נמל אשדוד, עד מועד סיום הביקורת לא משכה החברה את הסכום העודף לקופתה ואף לא הפסיקה את ההפקדות ליעודה מדי חודש. על פי הדוחות הכספיים של החברה לשנת 2012 , בשנה זו הסתכמו ההפקדות ליעודה בכ-18.6 מיליון ש"ח. נראה כי לכאורה הותירו הסכמי הפנסיה פתח לתביעות עתידיות של העובדים להכרה ברכיבי פנסיה נוספים, או לפחות לא סתמו את הגולל על האפשרות שיוגשו תביעות כאמור. רשת הביטחון היא גורם סיכון נוסף שעלול לפגוע באיתנותה הפיננסית של חנ"י ובתכניות ההשקעה העתידיות שלה. זהו גורם שלחנ"י אין כל שליטה עליו, שכן נוסף לכל גורמי הסיכון שהוזכרו לעיל הוא מושפע גם מאיכות הניהול הפיננסי של חברות הנמלים, ועלול לחייב את חנ"י להוציא מקופתה סכומים של עשרות ואף מאות מיליוני ש"ח. בדוח הדירקטוריון על מצב ענייני החברה לשנת 2012 הוזכרה רשת הביטחון האקטוארית כגורם סיכון אשר השפעתו על פעילות החברה היא גדולה. גם בדוחות הכספיים של חנ"י ל- 2012 נכתב כי החברה עלולה להיחשף לסיכונים אם חברות הנמלים לא יוכלו לכסות את הגירעונות. הערות אלה חזרו גם בדוחות משנים קודמות. כאמור, רשות החברות טענה בתשובותיה כי כל המתמודדים היו מודעים לאפשרות שסכום הכסף העודף ביעודות יימשך מיד לקופת החברה. משרד מבקר המדינה מעיר כי המסמכים שהתקבלו מהרשות בעניין זה אינם מגבים טענה זו. לאור חשיבות הנושא וכיוון שסכום הכסף שנמשך מהיעודות הוא נכבד ביחס למחיר החברה, מן הראוי היה שהרשות תיידע את כל המתמודדים באופן רשמי ובכתב על כך שמתנהל משא ומתן עם העובדים לגבי משיכת עודפים מהיעודות. סדרי מינהל תקינים מחייבים שבעת מכירת נכסים של המדינה יתועד התהליך כולו, ובייחוד המשא ומתן עם המתמודדים, באופן מסודר ושיטתי. כך, למשל, נקבע בתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 כי בעת ניהול משא ומתן עם מציעים במכרז יש לשקף את תכנו בפרוטוקול. לאחר מועד הגשת הצעות המחיר וכשבוע לפני חתימת הסכם המכירה עם הרוכש אושרה בהסכם הקיבוצי המיוחד משיכתם של 20 מיליון ש "ח מהיעודות לקופת החברה לאחר שתימכר החברה לרוכש. למעשה, בעת מכירת החברה הוגדלה קופת המזומנים שלה באופן מידי בסכום של 20 ;מיליון ש"ח סכום זה הובא בח שבון רק באופן מהוון (ואי לכך באופן חלקי) ורק באחת מהערכות השווי. לכאורה, הרוכשים הפוטנציאליים לא הביאו בחשבון אפשרות זו; לכאורה, שווי הון המניות של החברה אמור היה להיות גבוה יותר בגין כך בכ- 20-13 מיליון ש"ח מהשווי שהוערך. נכון למועד סיום הביקורת עדיין לא הוקמו קופות מרכזיות לקצבה עבור גמלאי הרשות הזכאים לפנסיה תקציבית ועבור העובדים הפעילים שעברו לתאגידי .הנמלים, כמתחייב על פי החוק, וכספי היעודות מנוהלים בחשבונות נאמנות יתר על כן, עד להקמת הקופות ניהול ההשקעות של כספי היעודות - שכאמור אמורים להבטיח את זכויות הגמלאים והעובדים - אינו נתון לפיקוחו של אגף שוק ההון או של רגולטור אחר. משרד מבקר המדינה העיר כבר בשנת 2009 על כך שקופות הגמל המרכזיות לקצבה לא הוקמו ועל כך שרשות החברות, משרד האוצר, משרד התחבורה, חנ"י וחברות הנמלים לא פעלו בנחרצות להקמתן מאז שנת 200516. לשם היוון התשלומים העתידיים של פנסיה תקציבית שבהם יישאו החברות, על האקטוארים להשתמש בשיעורי ריבית שישקפו ככל האפשר את חוסר הוודאות בעניין גובה תשלומי הפנסיה העתידיים. האקטוארים של תאגידי הנמלים18 עושים לשם כך שימוש בווקטור ריבית חסרת סיכון, המחושבת על פי תשואות של אגרות חוב ממשלתיות. היוון ההתחייבויות באמצעות ריבית חסרת סיכון מוביל, למעשה, להצגה ביתר של ההתחייבויות ומחייב את החברות להפקיד ביעודות סכומי כסף אשר ייתכן מאוד כי יתברר שהם מיותרים, שכן סביר שבטווח זמן ארוך ישיאו הנכסים שביעודות תשואה גבוהה יותר מאשר תשואה של אגרות חוב ממשלתיות. כך, למשל, בדרך חישוב זו תאגידי הנמלים אינם מביאים בחשבון כי כ - 27% מכספי היעודות שלהם מושקעים בפיקדונות אצל החשכ"ל הנושאים ריבית מובטחת צמודת מדד בשיעור של 4% עד5% .)(ראו להלן הביקורת העלתה כי הן תהליך יישוב המחלוקות בין חנ"י לחברות הנמלים ולהסתדרות והן תהליך אישור המסמכים ואישור תיקוני החקיקה באגף שוק ההון התקדמו בעצלתיים. כך, למשל, במכתב ששלח מנכ"ל חנ"י לממונה על שוק ההון בדצמבר 2010 ציין המנכ"ל כי עד למועד כתיבת המכתב לא התקבלה עמדת משרד האוצר בעניין הטיוטה המתוקנת של מסמכי ההקמה של הקופות, מסמכים שהעבירה חנ"י לעיונו בנובמבר 2009 . אף שחלף המועד האחרוןשנקבע בחוק להפקדת כסף בקופת גמל מרכזית לקצבה כדי שלא יוטל עלי ו מס, בפועל לא חויבו תאגידי הנמלים במס בגין ההכנסות שצברו בחשבונות הנאמנות שהם מנהלים. משרד מבקר המדינה כבר העיר על כך בעבר17 . מצב זה נמשך שנים באופן שאינו מתיישב לכאורה עם הוראות הדין המחייבות כאמור. משרד מבקר המדינה מעיר כי גם בסוגיות הדורשות זהירות יש לטפל בתוך זמן סביר ובאופן המתיישב עם הוראות הדין הקיימות או לנקוט את הצעדים הנדרשים כדי לשנותן, דבר שטרם נעשה. משרד מבקר המדינה מעיר כי ההנחיה שאליה הפנתה חנ"י מתייחסת לאופן חישוב "הנחת התשואה על השקעות חופשיות", ונראה כי היא אינה רלוונטית להשקעות שמובטחת להן תשואה גבוהה יותר, כגון אותם 27% מכספי היעודות המושקעים כאמור בפיקדונות אצל החשכ"ל. להחיל עליהן הוראות דיווח לציבור, כשם שנקבעו הוראות דיווח עבור חברות ציבוריות. יש לנקוט שקיפות מלאה כלפי הציבור ולפרסם את הדוחות הכספיים של החברות הממשלתיות במלואם, למעט נושאים שקיים אינטרס ציבורי מובהק שלא לפרסמם, ובכך לאפשר ביקורת ציבורית נאותה על פעילות החברות הממשלתיות, לרבות חברות הנמלים. לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות החברות להתייעץ עם הגופים הרלוונטיים כדי להגיע להסכמה בעניין שיעור ההיוון שישמש את החברות הממשלתיות להיוון התחייבויותיהן האקטואריות. משרד מבקר המדינה העיר בעבר לרשות החברות כי מן הראוי שתבקש את חוות דעתו של המוסד הבין -לאומי לתקינה חשבונאית בעניין שיעור ההיוון של ההתחייבויות האקטואריות19. חנ"י אינה גובה מחברות הנמלים דמי ניהול בגין ניהול ההשקעות של כספי היעודה שלהן, אף שהוא מצריך ממנה השקעת משאבים. משרד מבקר המדינה מעיר כי ניהול הכספים דורש מחנ"י משאבים וראוי שתקבל בגינם תשלום. תשלום זה אינו אמור לחייב אותה לשאת באחריות לגובה התשואות. של חנ"י חשיבות גבוהה, מכיוון שעל פי חוק הספנות והנמלים היאשאמורה לתכנן את פיתוחם של נמלי הים במדינה ולממן את הקמתם מכספיה. על תאגידי הנמלים לפעול להקמת קופות גמל מרכזיות לקצבה בהתאם לחוק. על הגורמים המפקחים עליהם - רשות החברות, אגף שוק ההון ואגף הממונה על השכר - לדאוג שהדבר ייעשה בהתאם לחוקים ולהסכמות בנושא ולאזן בין הצורך להגן על כספי הפנסיה של העובדים ושל הגמלאים לבין שמירה על האיתנות הפיננסית של תאגידי הנמלים ועל שליטתם בכספי היעודות. על רשות החברות לתת דעתה לאופן חישוב המחויבות האקטוארית של החברות הממשלתיות וכן לעודפים שהצטברו ביעודות לפנסיה תקציבית. .תאגידי הנמלים מנהלים במצטבר סכום של יותר מ -5.5 מיליארד ש"ח ביעודות לפנסיה תקציבית. סכום זה הופנה לצורך כך מכספי רשות הנמלים בעת פירוקה, ובהמשך - מכספי תאגידי הנמלים. משרד מבקר המדינה העלה בדוח זה ממצאים כבדי משקל בכל הנוגע לפנסיה התקציבית של עובדי תאגידי הנמלים: אף שחלפו למעלה מתשע שנים ממועד הנהגת הרפורמה בנמלים, לא הוקמו עדיין קופות הגמל המרכזיות לקצבה ולא הוסדרה עדיין סוגיית הפטור מתשלום מס בגין הכנסות הנובעות מסכומי כסף המופקדים ביעודות; אף שקיימים עודפים ניכרים ביעודות לפנסיה תקציבית בחברת נמל אשדוד וב חברת נמל חיפה, החברות לא משכו את העודפים ואף לא הפסיקו את ההפקדות החודשיות ליעודות. לאחר שהתקבלו הצעות מחיר בהליך מכירתה של חברת נמל אילת נמשך סכום כסף מהיעודות, דבר שהגדיל את קופת המזומנים של החברה, מבלי שהמעריכים שהעריכו את שווי החברה והרוכשים הפוטנציאל יים שלה הביאו בחשבון את האפשרות למשוך סכום כזה באופן מידי. במנגנונים שנקבעו במסגרת הרפורמה בנמלים יש משום הטלת מעמסה וסיכון על חנ"י, ואלה עלולים להשפיע על איתנותה הפיננסית בעתיד. לאיתנותה הפיננסית במצב שנוצר בפועל קיים חוסר איזון: אם נוצר גירעון אקטוארי התאגידים נדרשים להשלים את הסכום החסר בתוך שנה, אולם משיכת סכומים עודפים המצטברים ביעודות נמשכת שנים. משרד מבקר המדינה מעיר כי במצב הדברים הנוכחי החברה דוחה למעשה את תשלום המס שלה על הכנסות מסכומי הכסף העודפים למועד שאיננו ידוע. נכון למועד סיום הביקורת, חברת נמל אשדוד גם אינה פועלת למשוך את סכומי הכסף העודפים לקופתה, אף שהנתונים מראים בבירור כי גם לאחר הפסקת ההפקדות יישאר ביעודה סכום עודף ניכר. משיכת העודפים לקופת החברה תאפשר לה להשתמש בהם למימון פעילותה השוטפת והשקעותיה בנמל. עשויה להיות לכך השפעה גם על הערכת השווי של החברה לכשתופרט. לדעת משרד מבקר המדינה, על דירקטוריון חברת נמל אשדוד והנהלת החברה לפעול עם משרד האוצר כדי לקדם תהליך של בירור סכום העודפים וכדי להכריע מה ייעשה בהם. זאת, בהתאם להוראות שנקבעו בהסכמים הקיבוציים משנת 2005 ולנהלים המשתקפים מהן. כל זאת כדי למנוע עודפים מיותרים מצד אחד וגירעונות מן הצד האחר, ובכך להבטיח שמירה נאותה הן על זכויות העובדים והן על האינטרסים של החברה ושל הציבור בכללותו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במקרה דנן המדינה לא משכה את סכום הכסף שנמשך מהיעודות כדיבידנד והוא לא גולם כאמור במחיר החברה, כך שהמדינה לא קיבלה אותו בשום דרך. רשות החברות לא הציגה מסמכים המעידים כי דירקטוריון חברת נמל אילת החליט לוותר על חלוקת הדיבידנד שעליה הוא החליט ביוני 2012.