נושאים מערכתיים . העסקה מכילה של מגוון אוכלוסיות בשירות המדינה .כ-15% מהגופים הממשלתיים, ובהם גופים גדולים שבהם יותר מ- 1,000 עובדים, לא מינו .ממונה על גיוון תעסוקתי בתקופה שנבדקה, כנדרש בחוק המינויים. גופים ממשלתיים .שבהם כיהנו ממונים על גיוון תעסוקתי מאופיינים, על פי ממצאי הביקורת, בהעסקה .מכילה של מגוון אוכלוסיות בהשוואה לגופים אחרים בכמה היבטים: אווירת העבודה ; .עידוד גיוס עובדים ממגוון אוכלוסיות וקידומם ; עידוד התפתחות אישית ומקצועית של .העובד ואף מניעת גילויי גזענות. .על הנהלות הגופים הממשלתיים117 למנות ממונים על גיוון תעסוקתיולהעמיד לרשותם .כלי עבודה מספקים לצורך הבטחת סביבת עבודה מתאימה ומכילה להעסקת עובדים .ממגוון אוכלוסיות. על נש"ם לפעול ליישום הוראות חוק המינויים בדבר חובת מינוי ממונה .על גיוון תעסוקתי בכלל הגופים בשירות המדינה . .נמצא כי בשנת 2019, כ-6% מ- 10,000 עובדי המדינה מקרב החברה הערבית קיבלו .סיוע בשכר דירה; סכום הסיוע שנקבע בהחלטת הממשלה - 2,000 ש"ח - לא .עודכן משנת 2009 , הגם שבשנים 2008 - 2015 עלו מחירי שכר הדירה ב-59% .במונחים נומינליים; נכון לאפריל 2021 ,טרם השלימה נש"ם לגבש את הנוסח הסופי .של הצעת ההחלטה בדבר עדכון סכום הסיוע בהתאם. .על רקע שיעורי הניצול של הזכות של עובדי מדינה ערבים לקבלת החזר שכר .דירה, שנועדה לעודדם להשתלב בשירות המדינה, מומלץ כי נש"ם תשלים בחינת .דרכים אפקטיביות לעידוד השתלבות של ערבים בשירות המדינה ותפעל למימושן. .כמו כן, מומלץ להשלים את ההליכים לעדכון סכום השתתפות המדינה בשכר דירה .לעובדי מדינה מהחברה הערבית. .במקרים שבהם סבורים בתי חולים ממשלתיים כי יש קשיים אובייקטיביים באיתור .מועמדים מקרב יוצאי אתיופיה, כגון מועמדים העומדים בדרישות מקצועיות מסוימות, .מומלץ להיעזר בנש"ם כדי לבחון פתרונות מתאימים, בחתירה להשגת היעד הממשלתי. .מהתרשים עולה כי ממוצע המועמדים במכרז פומבי המיועד ליוצאי אתיופיה היה נמוך .מממוצע המועמדים במכרז שאינו מיועד לאוכלוסייה מסוימת, בכל אחת משלוש השנים .שנבדקו (13 ו-45 מועמדים, בהתאמה). הפער גדל במידה ניכרת בשנים2018 - 2019 . .רוב המשיבים מקרב עובדי המדינה יוצא י אתיופיה בתהליך שיתוף הציבור (57%) , סברו .שהארגון שלהם אינו פועל לעידוד גיוס מועמדים מקרב יוצאי אתיופיה. 55% מהמשיבים .סברו כי הנהלת הארגון אינה מעודדת קליטת עובדים מקרב יוצאי אתיופיה. .על נש"ם לוודא שהגופים הממשלתיים מייעדים משרות ליוצאי אתיופיה בהתאם .להנחיותיה כאמור. .נמצא כי רק 45% מהמועמדים במכרזים הפומביים שיועדו ליוצאי אתיופיה בשנת2019 .עמדו בתנאי הסף, בהשוואה ל -60% מהמועמדים במכרזים הפומבי ים שלא יועדו .לאוכלוסייה ספציפית 59. . כמחציתמהמשיבים במסגרת תהליך שיתוף הציבור , מקרב עובדי המדינה יוצאי .אתיופיה, סברו במידה רבה או בינונית כי חסר בהשכלה אקדמית או ניסיון מקצועי .מצמצמים את הסיכוי של מועמדים מקרב יוצאי אתיופיה להתקבל לשירות המדינה. .עלה כי מאז פתיחת המחזור הראשון של תכנית "משפיעים" לגברים ונשים חרדים ב - .2018 .לא נפתח מחזור שני, עד למועד סיום הביקורת .מומלץ כי נש"ם תשלים את הפעולות הנ דרשות להמשך הפעלת התכנית, ובכלל זאת .לגיוס המחזור השני של תכנית "משפיעים" לגברים ונשים חרדיות , לשם עידוד שילוב .עובדים חרדים בשירות המדינה. עוד מומלץ כי לאחר השלמת גיבוש חוות הדעת בידי .מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים, היועץ המשפטי לממשלה ילווה את גיבוש .המתווה ואת ההתאמות הנדרשות שיאפשרו השתתפות נשים וגברים מקרב החברה .החרדית בתכנית ההכשרה . .לנוכח הדיווחים של 60% מהמשיבים כאמור, יש מקום שהגופים הממשלתיים יפעלו .להתאמת פעילויות חברתיות גם לעובדים מקרב החברה החרדית. וכמו כן יש מקום .שנש"ם תוודא שהגופים עושים זאת. .לנוכח עמדה זו של עובדי מדינה חרדים שהשתתפו בתהליך לשיתוף הציבור, מומלץ .כי נש"ם תפעל, במידת האפשר, למינוי חברי ועדות בוחנים מקרב החברה החרדית, .במכרזים שבהם יש מועמד חרדי, ותעקוב אחר תוצאות היישום של השינוי. .לנוכח ממצא זה, יש מקום שנש"ם תבחן הנהגת תהליך חניכה ייעודי בשירות .המדינה לעובדים חדשים מקרב החברה החרדית. זאת תוך רגישות לצורכי .העובדים. שיעור העובדים החרדים בשירות המדינה עומד על כ - 1.2% , והוא רחוק משיעור .האוכלוסייה החרדית מכלל תושבי המדינה בגיל העבודה, העומד על כ-8% ,. אשר על כן .על נש"ם להמשיך ולפעול בנושא זה, ובכלל זה מוצע לפעול לקביעת יעד ממשלתי .לייצוג הולם של חרדים מכלל עובדי המדינה ובהתאם לפעול להשגתו. יצוין כי מספר .העובדים החרדים גדל בשנים 2016 - 2019 כמעט פי ארבעה- מ-249 ל-979 עובדים. .העובדים החרדים מיוצגים במדרגים הניהוליים, הגם שמספרם הכולל בדרג הבכיר הוא .תשעה. נראה כי המכרזים המיועדים לאוכלוסייה החרדית אפקטיביים, הן בהיבט של .מספרי המועמדים והן בהיבט של עמידתם בתנאי הסף. עם זאת, מספרם של המכרזים .הייעודיים הוא נמוך והסתכם ב-32 מכרזים בשנת 2019 . .שביעות הרצון של עובדי המדינה מקרב החברה החרדית גבוהה למדי. עם זאת, יש לתת .את הדעת להיקף העובדים שדיווחו על הערות פוגעניות ולדיווחים על הפעילות .החברתית שאינה מותאמת לאוכלוסייה החרדית. כיוון שכך, נדרשות פעולות להעסקה .מכילה של עובד המדינה החרדי תוך שמירה על י יחודו ותוך התחשבות ב שונות שלו כמי .שמשתייך לאוכלוסייה החרדית. .ממצאי הביקורת בדבר שילוב עובדים מהחברה החרדית בשירות המדינה, במדרגים .השונים, מלמדים על הצלחה בתחילת שילובם. שילוב עובדים מהחברה החרדית נשען .כאמור על קביעת יעד ועל החלטת ממשלה מדצמבר 2015 . החלטה ז ו פירטה שורה .ארוכה של משימות לביצוע, המקיפות את תחומי הגיוס והמיון ואת תחום קידום העובדים .החרדים, לרבות בדרך של עתודה ניהולית, תוך קביעת גורמים אחראים לכל משימה. .עלה כי רוב המשימות הושלמו, אך לא משימות כגון אלו: פרסום מכרזים פומביים .באמצעי תקשורת חרדיים וס ימון 50 משרות או יותר שיש בהן פוטנציאל לקליטת .אוכלוסייה חרדית. .יצוין כי דרך פעולה זו, המגולמת בהחלטת הממשלה, לא ננקטה לצורך שילובם של .עובדים מהחברה הערבית ומקרב יוצאי אתיופיה. משכך, מומלץ שנש"ם תאמץ את דרך .הפעולה של החלטת הממשלה כאמור גם בנוגע לשאר האוכלוס יות הזכאיות לייצוג .הולם בשירות המדינה. על מנכ"לי משרדי הממשלה ומנהלי יחידות הסמך לפעול לעמידת הגופים שבראשם הם .עומדים ביעדי הייצוג ההולם של עובדים מקרב יוצאי אתיופיה. .מהלוח עולה כי 6 מ-22 בתי חולים ממשלתיים, שבהם עובדים כ-22% מהעובדים בבתי .החולים הממשלתיים55 , לא עמדו ביעד הממשלתי לייצוג הולם של יוצאי אתיופיה בשנת .2019 . עם זאת, בכמעט90% מבתי החולים הממשלתיים עלה שיעור ייצוג יוצאי אתיופיה .בין השנים 2015 - 2019. .בתהליך לשיתוף הציבור עלה שכשליש מעובדי המדינה יוצאי אתיופיה סברו כי מבחני .המיון מותאמים למועמדים יוצאי אתיופיה. זאת למול כ-40% מהמשיבים שסברו כי השוני .התרבותי מקשה על יוצאי אתיופיה להתקבל לשירות המדינה. .מומלץ כי נש"ם תפעל להתאמת מבחני המיון למועמדים יוצאי אתיופיה, מבלי להתפשר .על דרישות התפקידים. . מהתרשים עולה כי בהתאם לתחזית הלמ"ס ולשינוי השנתי הממוצע בשיעור העובדים .הערבים מכלל העובדים במשרדי הממשלה ויחידות סמך, יושג היעד הממשלתי שנקבע .ל-2012 (10% ) רק בשנת2024 , ורק בשנת2046 יושג שוויון בין שיעור העובדים מהחברה .הערבית בגופים אלה לבין שיעורם בגיל העבודה (25 - 65.) . עולה כי במשך 13 שנים לא עדכנה הממשלה את היעד שקבעה לייצוג ההולם של .החברה הערבית בשירות המדינה, ויעד זה נמוך בהתחשב בשיעור החברה הערבית .מכלל האוכלוסייה (21% ) ( ואף בשיעורה מכלל כוח העבודה18% ). עוד עלה כי ייצוגם .של עובדים ערבים בכלל עובדי המדינה עמד על 12.4% בסוף2019 , וכי במשרדי .הממשלה וביחידות הסמך היה הייצוג בשיעור 8.4% ואינו בהלימה לשיעור החברה .הערבית באוכלוסיית המדינה. ,מומלץ כי נש"ם תפעל לקביעת יעדים להעסקת עובדי מדינה מקרב החברה הערבית .יעדים שיהלמו את ייצוגה באוכלוסיית המדינה, וכן שתפעל להשגתם בכלל הגופים .הממשלתיים ובפרט במשרדי הממשלה וביחידות הסמך. מהתרשים עולה כי אף אחת מיחידות הסמך, לרבות יחידות שבהן אלפי עובדים .(כמפורט להלן), אינה עומדת ביעד הייצוג ההולם לחברה הערבית שקבעה הממשלה .עוד בשנת 2007. גם 17 מתוך22 משרדי הממשלה שבהם יותר מ-50 עובדים לא עמדו .ביעד הזה. בתרשים שלהלן מוצגים נתונים מפורטים לכל הגופים בשירות המדינה שבהם .50 עובדים או יותר21. .מהתרשים עולה כי בשלוש השנים 2017 - 2019 זכו בסך הכול 195 עובדים עם .מוגבלות במכרזים פומביים: 115 (כ-60% ;) במכרזים מיועדים80 במכרזים שאינם .מיועדים. ואולם, מספר המכרזים המיועדים לאנשים עם מוגבלות שבהם נבחר זוכה, .הצטמצם במידה ניכרת בין שנת 2017 לשנת2019 . .שיעורי ההעסקה של אנשים עם מוגבלות בשירות המדינה נמוכים ( 3.8% בשנת2019 ) .ביחס ליעד שנקבע בחוק המינויים ( 5%) . בקרב הגופים הממשלתיים שאינם עומדים .ביעד בולטים גופים המעסיקים אלפי עובדים. יתר על כן, ממצאי הביקורת העלו מגמה .שלילית של ירידה בשיעור עובדי המדינה עם מוגבלות מכלל העובדים (בשיעור של .1.2% ) בשלוש השנים 2017 - 2019 . בהקשר זה יצוין כי בחינת המכרזים הפומביים .שפורסמו בשלוש השנים האחרונות מלמדת על מיעוט יחסי של מועמדים במכרזים .המיועדים לאנשים עם מוגבלות (16 בשנת2019 ) ועלמיעוט מכרזים שבהם נבחר מועמד .עם מוגבלות ( 2.9%) . .על רקע נתוני התעסוקה הנמוכים של אנשים עם מוגבלות בישראל (47%) , מומלץ .ששירות המדינה יפעל ל שילוב מוגבר של אנשים עם מוגבלות בקרב הגופים .הממשלתיים. נש"ם החלה בגיבוש דרכי פעולה לצורך זה , בייחוד בתחום הגיוס והמיון, .אך נתוני הביצוע מלמדים שכפי הנראה אלה טרם ה וטמעו דיים. כמו כן, גופים .ממשלתיים העלו קשיים באיתור מועמדים עם מוגבלות לאיוש המשרות בהם. .לנוכח הנתונים על ירידה בהיקף עובדי המדינה עם מוגבלויות וירידה בשיעורם מכלל .עובדי המדינה, מומלץ כי נש"ם והגופים הממשלתיים יפעלו לגיוס מוגבר של עובדים .מקבוצת אוכלוסייה זו. את הקשיים באיתור עובדים שהעלו הגופים הממשלתיים ובתי .החולים הממשלתיים מומלץ להעלות לפני נש"ם. מומלץ שנש"ם תוביל עבודה משותפת .עם אותם גופים לצורך מיצוי האפשרויות לאתר מועמדים עם מוגבלות לגופים .הממשלתיים, לרבות הגדלה של היקף המכרזים המיועדים לאוכלוסייה זו והפצתם .באמצעות ארגונים המתמחים בטיפול באנשים עם מוגבלויות, כמו אגף השיקום במשרד .הביטחון. מהלוח עולה כי ב-16 מתוך27 משרדי הממשלה(60% ) היה שיעור הנשים במדרגי .תיכון ובכיר נמוך מהיעד הממשלתי (50% ) בשנת2019 , ובכמה מהם היה השיעור .נמוך ביותר (במשרד אחד - 0 ; בשני משרדי ממשלה - פחות מ -30% ; בשישה .משרדים - 30% - 40% ). בשני משרדים שבהם יותר מ - 1,000 עובדים היה שיעור .הנשים במדרגים אלו נמוך במיוחד: משרד האוצר ומשרד החוץ. . יצוין כי בשנת2019 היו במדרג התיכון217 ,עובדות ערביות36 עובדות יוצאות אתיופיה ו- .103 עובדות חרדיות. במדרג הבכיר היו 16 עובדות ערביות, עובדת אחת מקרב יוצאי .אתיופיה ו-4 עובדות מהחברההחרדית. . החברה הערבית אינה מיוצגת בשירות המדינה בשיעור ההולם את חלקה באוכלוסיית .המדינה ( 21% ). החובה בחוק לייצוג הולם לגביה נקבעה לפני כשני עשורים, ועדיין .ברבים מהגופים הממשלתיים - גם הגדולים שבהם, בייחוד במשרדי הממשלה וביחידות .הסמך - החברה הערבית אינה מיוצגת בהתאם ליעד שנקבע בהחלטת הממשלה (10% .) . בהתאם לבחינת משרד מבקר המדינה, המשך קליטת עובדים ערבים לגופים האלה .בקצב הקיים של 3.7% משמעותו סגירת הפער שבין שיעור הערבים בגיל העבודה לבין .שיעורם בקרב עובדי המדינה בגופים האלה בשנת 2046 . .אחד הכלים המרכזיים לשילוב עובדים מאוכלוסיות שונות בשיר ות המדינה הוא ייעוד .משרות לצורך זה, אולם בכל הנוגע לחברה הערבית השימוש בכלי הזה מועט (6% ) , . והוא בעל אפקטיביות נמוכה: הן בשלמיעוט מועמדים בהשוואה למכרז שאינו מיועד (35 . לעומת45 ), והן בשל השיעורהנמוך (43% ) של המכרזים המיועדים שבהם נבחר מועמד .מתאים. .תת-הייצוג של עובדים ערבים בשירות המדינה בולט בתפקידים ניהוליים, שכן הייצוג של .עובדי מדינה ערבים הולך וקטן עם העלייה במידת הבכירות, ולא ניכר שיפור בייצוגם .בשנים 2015 - 2019 . מתהליך שיתוף הציבור עלה כי עובדי מדינה ערבים רבים מציינים .כי הם נתקלו בגילויי גזענות ובדעות קדומות בארגונים שבהם הם עובדים. .יש מקום ששירות המדינה יהיה גורם מוביל במשק בכל הנוגע לשילוב עובדים ערבים .בשורותיו, בכל זרועותיו ובכל הדרגים שבו , לרבות בתפקידים השותפים לקבלת .החלטות. משימה זו מוטלת על כל הנהלה של ארגון בשירות המדינה, וכן על נש"ם, .בהיותה האחראית לניהול ההון האנושי בשירות. .מהתרשים עולה כי רוב המכרזים שבהם נבחר מועמד ערבי אינם מיועדים .לאוכלוסייה ספציפית, וכי יש מגמת עלייה (במספרים מוחלטים ובאחוזים) בבחירה .במועמדים מקרב החברה הערבית באמצעות מכרזים שאינם מיועדים לחברה .הערבית. מספר המכרזים המיועדים לחברה הערבית שבהם נבחר מועמד פחת .בשנים 2018 - 2019 . כך למשל נבחרו בשנת 2019 442 מועמדים מקרב החברה .הערבית, 121 (27% ) מהם באמצעות מכרזים מיועדים ו-321 (73% ) במכרזים שאינם .מיועדים. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הגידול בהיקף של 60% במספר המועמדים .הערבים שנבחרו בכלל המכרזים, בשנים 2017 - 2019. .ממצאי הביקורת מעלים אפוא שמכרזים המיועדים לחברה הערבית מאופיינים בריבוי .מקרים (57% ) .שבהם לא נבחר זוכה .על רקע הנתונים בדבר ייצוג שאינו הולם של החברה הערבית בקרב עובדי המדינה .במשרדי הממשלה וביחידות הסמך, יש מקום לוודא שיוקצו די מכרזים פומביים מתאימים .המיועדים לחברה הערבית. מומלץ כי נש"ם תנתח את תופעת אי -הזכייה במכרזים .ייעודיים ותוודא שהגופים מקצים מכרזים פומביים מיועדים במקרים המתאימים. לדוגמה, .כאשר יש מצאי מועמדים ערבים שהם בעלי השכלה מתאימה בתחום העיסוק הספציפי. .1. קרוב למחצית מהמשיבים (47% ) דיווחו על שביעות רצון רבה. שיעורם היה גבוה .בקרב העובדים במשרדי הממשלה וביחידות הסמך ( 55%) ו נמוך יותר במערכת .הבריאות ( 41%). 45% מהמשיבים ציינו שרמת שביעות רצונם בינונית, ולהלן .ההצעות הבולטות שלהם לשיפור מידת שביעות הרצון: שיפור בשכר ובביטחון .התעסוקתי; שיפור היחס האישי והשוויוני; שעות עבודה נוחות יותר; קידום לתפקיד .בכיר יותר. 8% מהמשיביםציינו שרמת שביעות הרצון שלהם נמוכה . 52% .מהמשיבים ציינו כי ימליצו לחבריהם או לבני משפחותיהם להצטרף לשירות .המדינה. .מהתרשים עולה כי כ -40% מהעובדים במשרדי ממשלה וביחידות סמך, ויותר .ממחצית העובדים בבתי החולים הממשלתיים, חשים שאינם זוכים להער כה על .עבודתם בדומה לכלל העובדים, אינם חשים בנוח לבטא את עצמם כחלק מהחברה .הערבית ואף סבורים שהארגון שבו הם עובדים אינו מקפיד להתייחס לחגים .ולמועדים של החברה הערבית. כך לדוגמה עלו אמירות שלפיהן היחס כלפי עובד .נוצרי שמממש את זכותו שלא לעבוד בימי ראשון - אינו מכבד. .3. כשלושה רבעים מהמשתתפים בתהליך שיתוף הציבור בקרב החברה הערבית .דיווחו שהם חשים במידה כלשהי בגילויי גזענות מצד עובדים אחרים או מנהלים: .19% מהמשיבים דיווחועל תחושות כאלה במידה רבה; 23% במידהבינונית ו-31% .במידה נמוכה. 24% מהמשיבים הערבים סבורים שהגוף הממשלתי שבו הם עובדים .מטפל בגילויי גזענות במישור המשמעתי באופן מספק, והשאר ציינו שהטיפול .ברמה בינונית (23% )או שאינו מספק (33%)33. נמצא שכ-29% ( מהגופים הממשלתיים23 מ-79 הגופים) לא הגישו לנש"ם תוכנית עבודה .לשנת 2020 ( ; כמעט שליש מהגופים25 מ-79 ) לא הגישו דוח ביצוע לשנת2019; כ-47% .( מהגופים37 מ-79 ) לא הגישו לנש"ם דוח על העסקה שוויונית לשנת 2019 . עם הגופים .שלא הגישו את המסמכים כנדרש נמנים גם גופים גדולים המעסיקים יותר מ - 1,000 . עובדים: משרד המשפטים; משרד האוצר; הנהלת בתי המשפט; הלשכה המרכזית .לסטטיסטיקה. יצוין כי 8 מתוך9 הגופים שבהם לא כיהן ממונה על גיוון תעסוקתי לא .הגישו אף אחד מהמסמכים המבוקשים 119; בכ -22% מהגופים שלא הגישו דוח על .העסקה שוויונית (8 מ-37 .) לא כיהן בעת ההיא ממונה על גיוון תעסוקתי .על כלל הנהלות הגופים הממשלתיים להקפיד על דיווח שיטתי ותקופתי לנש"ם, על פי .הנחיותיה. .עלה כי פעילות נש"ם לאכיפת חובת הייצוג ההולם כללה בעיקר משלוח מכתבים: .ב-2019 היא שלחה מכתבים ל-9 מתוך 16 המנכ"לים של הגופים הממשלתיים (56% ) . אשרלא כיהנו בהם באותה עת ממונים על גיוון תעסוקתי, וכן שלחה מכתבים בדצמבר .2019 לגופים שלא העסיקו אנשים עם מוגבלות או לגופים שעמדו ברמה נמוכה ביעד .לייצוג אנשים עם מוגבלות. .פעילות נש"ם לאכיפת חובת הייצוג ההולם של אוכלוסיות הזכאיות לכך הייתה חסרה: .נש"ם עשתה שימוש מועט באמצעי האכיפה שעמדו לרשותה ונוסף על כך, לא מימשה .את שנקבע בהחלטות הממשלה מ-2007 ומ-2009 בענייןהפעולות להבטחת ייצוג הולם .לחברה הערבית בשירות המדינה . זאת, על אף שגופים ממשלתיים, בהם גופים גדולים .שהעסיקו אלפי עובדים, לא עמדו כאמור בחובת הייצוג ההולם של קבוצות אוכלוסייה .הזכאיות לכך. . נמצא כי במועד סיום הביקורת נובמבר 2020, ב -11 (15%) מ -75 הגופים .הממשלתיים97 לא כיהנו ממונים על גיוון תעסוקתי: בתשעה גופים לא מונה ממונה .גיוון 98 , ובשני גופים ממשלתיים סיים הממונה את תפקידו וטרם מונה ממונה חדש99 . . בקרב הגופים שבהם לא היה ממונה במועד הביקורת היו גם גופים גדולים שבהם .יותר מ - 1,000 עובדים: משרד המשפטים; משרד האוצר; משרד העבודה, הרווחה .והשירותים החברתיים; והרשות הארצית לכבאות והצלה. מהתרשים עולה כי במשך חמש שנים הייתה עלייה בשיעורן של נשים מאוכלוסיות .הזכאיות לייצוג הולם בשירות המדינה מכלל עובדות המדינה (כ -1% בנשים מקרב .החברה החרדית ומקרב יוצאי אתיופיה, וכ -3% מקרב הנשים מהחברה הערבית), אך .נותר תת -ייצוג כמעט קבוע של עובדות ערביות ושל עובדות יוצאות אתיופיה. שיעור .הנשים הערביות מכלל עובדות המדינה בשנת 2019 ( 8.6% ) קטן מ -10% - היעד .הממשלתי שנקבע לייצוג עובדים מקרב החברה הערבית. נמצא כי באותם גופים שבהם מונה ממונה על גיוון תעסוקתי , עמדות העובדים .מקרב האוכלוסיות השונות היו חיוביות יותר במידה ניכרת בנוגע לאווירת העבודה .ולמידת שיתוף הפעולה בין עובדים מ קבוצות אוכלוסייה שונות. זאת בהשוואה .לעמדותיהם של עובדים הנמנים עם האוכלוסיות שנבדקו ושעובדים בגופים שבהם .לא מונה ממונה על גיוון תעסוקתי, כמפורט להלן . .מהתרשים עולה כי ככלל, שיעור עובדי המדינה מהחברה החרדית בבתי החולים .הממשלתיים נמוך מזה שבמשרדי הממשלה וביחידות הסמך. הדבר בולט גם .במדרג ניהול הביניים - המדרג התיכון. בדרג הבכיר של שירות המדינה כולו עובדים .תשעה מנהלים חרדים בלבד. .לנוכח נתונים אלו, ובשים לב לתשובות האמורות של בתי החולים בדבר הגורמים .למספר המצומצם של עובדים חרדים, יש מקום שנש"ם תפעל, לשילוב נשים .וגברים מקרב החברה החרדית בתוכניות עתודה למנהלים בבתי חולים ממשלתיים. . מהלוח עולה כי הרוב הגדול של משרדי הממשלה- 17 מ-21 משרדים, לא עמדו .ביעד לייצוג הולם של אנשים עם מוגבלות (5% ) בשנת2019 , ובהם כל המשרדים .שבהם יותר מ - 1,000 עובדים: משרד המשפטים; משרד העבודה, הרווחה .והשירותים החברתיים; משרד החינוך; משרד הבריאות; משרד האוצר; משרד החוץ. .כמו כן, במשרד המשפטים מידת הייצוג של אנשים עם מוגבלות נמוכה במשך .ארבע שנים רצופות. בשלושה מהמשרדים האלה 89 חלה אף ירידה ברמת הייצוג של .אנשים עם מוגבלות בשנת 2019 בהשוואה לשנת2018 , ובמשרד לשירותי הדת קטן .אף יותר ב-2019 שיעור האנשים עם מוגבלות שהיה נמוך ב-2018. . התהליך לשיתוף הציבור המחיש אפוא כי עובדים ערבים מרגישיםקושי להתקדם .בשירות המדינה: הם נדרשים ליתר מאמץ והצטיינות בהשוואה לעובדים אחרים; בין .חברי פורומים המקבלים החלטות בדבר קידום עובדים חסרים חברים ערבים; .עֹובדות ערביות מתקשות להתקדם לתפקיד בכיר גם בשל היותן נשים. .מומלץ כי נש"ם תפעל לשיפור ייצוג עובדי המדינה הערבים, בפרט בדרגי הניהול. בכלל .זה יש מקום לשקול לקבוע יעדים לייצוג הולם גם ברמת מדרג; לפעול במידת האפשר .למינוי חברי ועדות בוחנים מקרב החברה הערבית, במכרזים שבהם יש מועמד ערבי, .ולעקוב אחר תוצאות היישום של השינוי; לפעול לשילוב מועמדים ועובדים מקרב החברה .הערבית בתוכניות עתודה למנהלים בשירות המדינה ; להעניק ליווי מקצועי מתאים .לעובדים ערבים בדרגי הביניים, במטרה להכשירם לכהן במשרות בכירות. .מהתרשים עולה כי בירושלים, שבה הועסקו כ -25% מהעובדים בשירות המדינה .בשנת 2019 , רק כ- 4.2% מהעובדים היו מהחברה הערבית. בנפות חיפה ועכו, שבהן .מועסקים כ -15% מעובדי המדינה, הועסקו כ -31% מהעובדים הערבים בשירות .המדינה. .עוד יצוין כי עובדים ערבים שעבדו בירושלים היו 8.1% מסך כל העובדים הערבים .בשירות המדינה, שיעור נמוך יותר משיעורם בשנת 2015 ( 9.2%.) . ירידה בשיעור עובדי המדינה הערבים בירושלים מסך כל העובדים בין השנים2015 .- 2019 ,, לצד עלייה מסוימת בשיעור העובדים הערבים מכלל העובדים בירושלים .מעלה צורך בבחינת האפקטיביות של הפעולות שעליהן החליטה הממשלה בשנת .2009 , לצורך הסרת חסם בפני הגדלת הייצוג של ערבים בשירות המדינה. מומלץ כי .נש"ם תערוך בחינה כזו, ובהתאם לממצאיה תפעל לעדכון הפעולות להסרת .חסמים בפני קידום ייצוגם של ערבים בשירות המדינה. מהתרשים עולה כי לעובדי מדינה מקרב החברה הערבית בבתי החולים .הממשלתיים יש יתר ייצוג במדרגי מסד ( 19% ( ) ומירב 20% ) וייצוג חסר במדרגי .תיכון (9% ( ) ובכיר5% ( ); במשרדי הממשלה יש יתר ייצוג במדרג מסד15% ) וייצוג .חסר בשאר המדרגים; וביחידות הסמך - ייצוג חסר בכל המדרגים. הייצוג של עובדי .מדינה ערבי ם הולך וקטן עם העלייה במידת הבכירות. שיעור עובדי המדינה .הערבים בדרגי הניהול נמוך במידה ניכרת, והדבר בולט במדרג הבכיר: 3% . ;מהעובדים במדרג הבכיר במשרדי הממשלה 4% ;ביחידות הסמך 5% בבתי .החולים הממשלתיים. .מהתרשים עולה כי בשנים 2017 - 2019 היהממוצע המועמדים במכרז פומבי .המיועד לחברה החרדית (54 בשנת2019 ) גבוה מממוצע המועמדים במכרזים פומבי .שאינו מיועד לחברה החרדית ( 38 בשנת2019.) . הדבר מחדד את הצורך בהגדלת מספר המכרזים הייעודיים לחברה החרדית לשם .עמידה ביעד הממשלתי שנקבע. מומלץ כי נש"ם תעקוב אחר העמידה של הגופים הממשלתיים ביעד שקבעה .לקליטת עובדים חרדים לשירות המדינה ותפעל להשגתו. על מנהלי הגופים .הממשלתיים לחתור לעמידה ביעד הממשלתי לקליטת עובדים חרדים. כאשר בתי .חולים או משרדי ממשלה נתקלים בקושי לאתר מועמדים חרדים, מומלץ להיעזר .בנש"ם כדי לבחון פתרונות מתאימים. .מהתרשים עולה כי ממוצע המועמדים במכרז פומבי המיועד לאנשים עם מוגבלות .(16 מועמדים בשנת2019 ) היה נמוך במידה ניכרת מאשר ממוצע המועמדים במכרז .פומבי שאינו מיועד ( 45 בשנת2019 .), בכל אחת משלוש השנים שנבדקו בשנת .2019 הגיעהפער ל כמעט פי שלושה. מהתרשים עולה כי ביחידות סמך הסתיים שיעור גבוה יחסית של מכרזים בזכיית .מועמדים עם מוגבלות בשנים 2017 - 2018 ( 6.9% ו- 6.8% בהתאמה), אך שיעור זה .קטן בשנת 2019 ( 3.4% ). במשרדי הממשלה היה שיעור המכרזים שהסתיימו בזכיית .מועמדים עם מוגבלות, בשלוש השנים שנבדקו, נמוך ( 2.5% ב-2019 ), ולכן לא היה .בהם כדי לשפר את מידת העמידה של המשרדים ביעד לייצוג ההולם. בבתי .החולים הממשלתיים היה שיעור המכרזים שהסתיימו בזכייה של אנשים עם .מוגבלות הנמוך ביותר בשירות המדינה ( 1.1% ב-2019 .) .2. עמידה בתנאי הסף: 63% מהמועמדים במכרזים פומביים שפורסמו בשנת 2019 . ואשר היו מיועדים לכלל האוכלוסייה עמדו בתנאי הסף, ואילו שיעור המועמדים .במכרזים הפומביים שהיו מיועדים לאנשים עם מוגבלות באותה שנה אשר עמדו .בתנאי הסף היה נמוך יותר - 52%92. .3. מכרזים המיועדים לאנשים עם מוגבלות: בשנים 2017 - 2019 פורסמו כ- 9,500 .מכרזים פומביים בשירות המדינה. בכ- 6,800 מהם נבחר מועמד; ב-195 ( מהם 2.9% ) . .המועמד הנבחר היה עם מוגבלות רק 193 (2% ) מהמכרזים שפורסמו יועדו .למועמדים עם מוגבלות. בבתי חולים ממשלתיים - רק 0.2% מהמכרזים יועדו .לאנשים עם מוגבלות. מהלוח עולה כי אף לא אחד מבתי החולים הממשלתיים השיג את היעד של ייצוג .הולם של אנשים עם מוגבלות בשנים 2018 - 2019 . בארבעה מהם חלה ירידה .בשיעור העובדים עם מוגבלות בשנים 2018 - 201991 . בשלושה בתי חולים .ממשלתיים גדולים - המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא ; המרכז הרפואי ע"ש ברזילי ; .המרכז הרפואי ע"ש וולפסון , שבכל אחד מהם מועסקים יותר מ - 1,000 עובדים- .שיעור העובדים עם מוגבלות היה ברמה נמוכה בכל ארבע השנים שנבדקו. .מהתרשים שלעיל עולה כי בשנים 2016 - 2017 עמד שירות המדינה בכללותו ביעד .שנקבע לייצוג הולם של עובדים עם מוגבלות, אך משנת 2017 חלה ירידה בכל שנה .בייצוג העובדים מקבוצה זו, ובשנים 2018 - 2019 לא עמד שירות המדינה ביעד. כך .לדוגמה, בשנת 2018 היו 3,320 עובדים עם מוגבלות, ובשנת2019 - 3,046 עובדים .בלבד. .מהתרשים עולה כי לעובדי מדינה מקרב יוצאי אתיופיה בכל המערכות הממשלתיות .יש ייצוג יתר במדרג מסד וייצוג חסר בשאר המדרגים. ככלל, הייצוג הולך וקטן .משמעותית עם העלייה במידת הבכירות. בבתי החולים הממשלתיים יש פער בין .שיעור העובדים בדרג מסד ( 6.4% ) לשיעורם בקרב דרגי הניהול - תיכון ( 0.4% ) .ובכיר ( 0% ). יצוין כי שיעור עובדי המדינה יוצאי אתיופיה בדרג הבכיר מסתכם בשני .עובדים במשרדי הממשלה, עובד אחד ביחידת סמך ואף לא עובד בכיר אחד בבתי .החולים הממשלתיים. .מומלץ כי נש"ם תמשיך לפעול להגברת הייצוג של עובדים מקרב יוצאי אתיופיה, .בפרט בד רגי הניהול ולשילוב מועמדים ועובדים מקרב יוצאי אתיופיה בתוכניות .עתודה למנהלים בשירות המדינה. .מהתרשים עולה כי במשך חמש שנים, כ-90% מעובדי המדינה מקרב יוצאי אתיופיה .היו במדרג מסד; השאר בעיקר במדרג מירב; רק 3% במדרגי תיכון ובכיר. התנודות .בין השנים מצומצמות למדי. יוצא אפוא כי אף שבכלל שירות המדינה יש ייצוג הולם .ליוצאי אתיופיה בהתאם ליעד שקבעה הממשלה, איכות ההעסקה נותרת נמוכה, .כיוון שהרוב המכריע (88% ) של העובדים הם במדרג הנמוך. .יצוין כי בשנים 2017 - 2019 פורסמו 714 מכרזים למשרות בכירות (פומביים, בין- .משרדיים ופנימיים). ב-540 מהם זכה מועמד (כ-76% ,)ורק אחד מהנבחרים היה .יוצא אתיופיה. רק שלושה מהמכרזים שפורסמו יועדו ליוצאי אתיופיה - שניים מהם .בשנת 2017 (באחדמהם זכה כאמור מועמד) ואחד בשנת 2018 . בשנת 2019 לא .יועד אף מכרז למשרה בכירה ליוצאי אתיופיה. .יעד התעסוקה בשיעור 63% שהממשלה קבעה לשנת 2020 הושג אפוא עד סוף שנת .2019 בכל הנוגע לנשים חרדיות ולא הושג בנוגע לגברים חרדים. .מהתרשים עולה כי בשנים 2017 - 2019 פורסמו714 ;מכרזים למשרות בכירות .ב-519 ( מהם73% ) נבחר מועמד. שבעה מהמכרזים למשרות בכירות בשנים אלו היו .מיועדים לחברה הערבית (שישה מכרזים בין -משרדיים ומכרז פומבי אחד), .ובארבעה מהם נבחר מועמד (שלושה מכרזים בין -משרדיים ומכרז פומבי אחד). .בסך הכול נבחרו 21 ( מועמדים4% ) מקרב החברה הערבית במכרזים למשרות .בכירות; על פי נתוני נש"ם - 15 גברים ו -6 נשים. מקרב 112 מכרזים פנימיים .למשרות בכירות שפורסמו בשנים 2017 - 2019 .לא יועד אף מכרז לחברה הערבית .על רקע הנתונים בדבר מיעוט עובדים ערבים בתפקידים בכירים, וכן היעדר מכרזים .פנימיים מיועדים שפורסמו לחברה הערבית בשנים 2017 - 2019 , מומלץ כי נש"ם .תבחן הנהגת מכרזים פנימיים למשרות בכירות, המיועדים לחברה הערבית. .מומלץ כי נש"ם תבחן אמצעי פרסום נוספים של המכרזים ודרכים לאיתור מועמדים .מקרב יוצאי אתיופיה, גם בתחום הבריאות, כדי להגדיל את איוש המשרות במכרזים .הפומביים המיועדים שמתפרסמים. .1. 55% מעובדי המדינה יוצאי אתיופיה שהשיבו דיווחו על שביעות רצון רבה מעבודתם .בשירות המדינה. 62% מהמשיבים ציינו כי ימליצו לחבריהם או לבני משפחותיהם .להצטרף לשירות המדינה. מהתשובות עולים גורמים לשביעות רצון, כגון עבודה .מאתגרת ומספקת, תנאי העבודה וזכויות העובד ; וגורמים לאי-שביעות רצון, כגון .רמת השכר ואפשרויות הקידום. .2. כשלושה רבעים מהמשתתפים בתהליך שיתוף הציבור בקרב יוצאי אתיופיהדיווחו .שכיוצא י אתיופיה נתקל ו בעבודתם בהערות גזעניות: 44% מהמשיבים דיווחו על .תחושות כאלה במידה רבה; 16% במידהבינונית ; 15% .במידה נמוכה רוב .המשיבים ציינו שקיימת אווירה של שיתוף פעולה בין העובדים 61 וכן שהם זוכים .להערכה על עבודתם בדומה לעובדים שאינם יוצאי אתיופיה62. .מומלץ כי נש"ם תבצע מפעם לפעם סקרים בקרב עובדי מדינה יוצאי אתיופיה בנוגע .לאקלים הארגוני, במטרה לאתר יחידות וארגונים שנדרש בהם שיפור. .מומלץ כי נש"ם תבחן אם יש דרכים ליישוב הקשיים האמורים, כדי לאפשר למועמדים .מאוכלוסיות שעדיין אינ ן מיוצגות כראוי בשירות המדינה לעמוד בתנאי סף שנקבעו .לצורך איוש משרות. .מהלוח עולה כי 23 מ-29 יחידות הסמך (כ -79% ), בהן מועסקים כ -74% מהעובדים .ביחידות הסמך 54 , לא עמדו ביעד הממשלתי לייצוג הולם של יוצאי אתיופיה ( 1.7% ,) .ובכללן הנהלת בתי המשפט, שבה יותר מ - 4,000 עובדים והלשכה המרכזית .לסטטיסטיקה. בשתיים מהיחידות שלא עמדו ביעד חלה ירידה בשנת 2019 בהשוואה .לשנת 2015, וב-6 .מיחידות הסמך לא היה כלל ייצוג ליוצאי אתיופיה מהתרשים עולה כי בשנת 2019 לא עמדו 86% מהגופים הממשלתיים הגדולים .בשירות המדינה ביעד לייצוג הולם של אנשים עם מוגבלות. בגופים אלו הועסקו .בשנת 2019 כ-91% .מהעובדים בגופים הממשלתיים הגדולים בשירות המדינה .מהתרשימים עולה כי בישראל - כמו בקנדה, בבריטניה ובניו זילנד - רוב עובדי .המדינה הם נשים. עם זאת, הפער בישראל בין שיעור הנשים בשירות המדינה .ושיעורן בקרב הסגל הבכיר הוא הגדול ביותר (18% .) .( מהתרשים עולה כי שיעור העובדים עם מוגבלות בכוח העבודה בישראל 8% ) .( ובקנדה9% ( ) הוא נמוך מאשר בניו זילנד19% ( ) ובבריטניה13% ). שיעור העובדים .עם מוגבלות בשירות המדינה בישראל, כמו בקנדה, נמוך בהשוואה לשיעורם בניו .זילנד ובבריטניה. בניו זילנד ובבריטניה שיעור העובדים עם מוגבלויות בשירות .המדינה קרוב לשיעורם בכוח העבודה; בקנדה ובישראל שיעור העובדים עם .מוגבלות בשירות המדינה הוא רק כמחצית שיעורם בכוח העבודה. .עוד עולה מהתרשים כי שיעור העובדים עם מוגבלות בשירות המדינה בישרא ל הוא .הנמוך ביותר מקרב המדינות שנבדקו. . מהתרשים עולה שמידת הייצוג של האוכלוסיות הזכאיות לייצוג הולם בשירות .המדינה (כ -21% ), נמוכה משיעורן של קבוצות אוכלוסייה אלה ב כלל תושבי .המדינה בגיל העבודה (36% .) .3. ככלל, שיעור הייצוג של עובדים מקרב החברה הערבית ויוצאי אתיופיה בכלל .שירות המדינה עומד ביעדי הייצוג שנקבעו כאמור. עם זאת, פילוח הנתונים לפי סוגי .הגופים הממשלתיים, לפי מגדר ולפי מדרג14 ( כלומר חלוקה לפי מידת הבכירות של .העובדים), מלמד על פערים ניכרים בין היעדים לבין מידת הייצוג הלכה למעשה, .כמפורט בתרשימים הבאים. .מהתרשימים עולה כי בבתי חולים ממשלתיים יש ייצוג הולם לעובדים מהחברה .הערבית ומקרב יוצאי אתיופיה, על פי היעדים שהממשלה קבעה כאמור. ביחידות .הסמך יש תת-ייצוג של עובדים מקרב שתי הקבוצות. כ -60% מעובדי המדינה יוצאי .אתיופיה ומקרב החברה החרדית הם נשים, ובקרב עובדי המדינה מהחברה הערבית .התמונה הפוכה - כ-60% מהעובדים הם גברים. עוד עולה ייצוג יתר15 של עובדים .מהחברה הערבית ומקרב יוצאי אתיופיה במדרג מסד - המדרג הנמוך בהיררכיית .שירות המדינה, ותת -ייצוג בולט בשני המדרגים שבהם מצויים ככלל מנהלים .בשירות המדינה - תיכון ובכיר. למעשה, שיעור העובדים מהחברה הערבית ומקרב .יוצאי אתיופיה יורד באופן חד עם העלייה במידת הבכירות, בהשוואה לכלל .העובדים בשירות המדינה. ייצוג עובדי המדינה מהחברה החרדית במדרגים דומה .לחלוקת כלל עובדי המדינה ביניהם. .מומלץ כי נש "ם תנקוט פעולות אפקטיביות כדי להבטיח שככל ל יעמדו הגופים .הממשלתיים ביעדים הממשלתיים לייצוג הולם של כל קבוצות האוכלוסייה הזכאיות .לכך, לרבות בדרגים הבכירים. .מהתרשים עול ה כי בארה"ב, בבריטניה ובקנדה, שיעור העובדים מקרב קבוצות .המיעוט בשירות המדינה דומה לשיעורם בכוח העבודה. לעומת זאת, בישראל .שיעור העובדים מקבוצות מיעוט הוא רק כמחצית משיעורם בכוח העבודה במדינה. .עוד עולה מהתרשים, כי בהשוואה לשלוש המדינות שנבדקו כאמור, הפער בין .שיעור המיעוטים בסגל הבכיר בשירות המדינה בישראל לשיעורם בכוח העבודה .הוא הגבוה ביותר, ורק כ -2% מהעובדים המשתייכים לקבוצות מיעוט בישראל .נמנים עם הסגל הבכיר בשירות המדינה. .נמצא כי 8.1% מעובדי המדינה היו מקרב החברה הערבית, בסוף שנת 2012 . ייצוגם היה .גבוה יחסית בבתי החולים הממשלתיים - 10% , ונמוך במשרדי הממשלה וביחידות הסמך .- 6.9%. .מהתרשים עולה כי בשנת 2016 הגיע השיעור הכולל של העובדים הערבים מקרב עובדי .המדינה ליעד - 10% , ובסוף שנת2019 אף עלה השיעור ל- 12.4% . במשרדי הממשלה .וביחידות הסמך היה שיעור ההעסקה של עובדים ערבים נמוך מהיעד שנקבע ( 8.4% ,) .12 שנים מאז נקבע ו -8 ( שנים מאז שנת היעד להשגתו 2012 :) שיעור ההעסקה של .עובדים ערבים במשרדי הממשלה בשנת 2019 עמד על11% וביחידות הסמך- 6.4% . ..שיעור העסקה של עובדים ערבים בבתי החולים הממשלתיים היה גבוה מהיעד שנקבע . מהלוח עולה כי 17 מ-22 ( משרדי הממשלה 77%) בהם עובדים כ -43% מהעובדים .במשרדי הממשלה, לא עמדו ביעד הייצוג ההולם של החברה הערבית בשירות המדינה .בשנת 2019 . כמו כן, בשישה משרדים שלא עמדו ביעד בשנת2019 חלה ירידה ברמת .הייצוג של החברה הערבית בשנת 2019 בהשוואה לשנת2018. במשרד ראש הממשלה, .במשרד האוצר ובמשרד החוץ - בכל אחד מהם 900 עובדים או יותר- שיעור העובדים .הערבים ב-2019 היה 1.3% - 3.2%. .מהתרשים עולה שכשני שלישים מהעובדים במשרדי ממשלה ובבתי חולים .ממשלתיים הם נשים, וכך גם כמחצית העובדים ביחידות הסמך; ייצוג הנשים מקרב .החברה הערבית הוא הנמוך בכל אחד מסוגי הגופים הממשלתיים (53% במשרדי .הממשלה; 42% בבתי החולים הממשלתיים), וביחידות סמך - רק כשליש .מהעובדים הערבים הם נשים; שיעור הנשים יוצאות אתיופיה נמוך באופן בולט .ביחידות הסמך ( 41% ); שיעור הנשים מקרב החברה החרדית במשרדי ממשלה .וביחידות סמך גבוה מעט מייצוג הנשים בגופים אלה, ובבתי החולים הממשלתיים - .ייצוג הנשים החרדיות נמוך יחסית (58% בהשוואה ל66% .) .מהלוח עולה כי 14 מ-22 ( משרדי הממשלה 63% ), שבהם עובדים כ -73% מהעובדים .במשרדי הממשלה 53( , לא עמדו ביעד הממשלתי 1.7% ) לייצוג הולם של יוצאי אתיופיה .בשנת 2019 . בכלל זה משרד האוצר ומשרד החוץ, אשר בכל אחד מהםיותר מ - 1,000 . עובדים. בארבעה משרדים חלה ירידה בשנת 2019 ברמת הייצוג של יוצאי אתיופיה .בהשוואה לשנת 2015 . 82% מעובדי המדינה יוצאי אתיופיה שהשיבו במסגרת תהליך שיתוף הציבור סברו כי אין .ייצוג מספק של יוצאי אתיופיה בוועדות בוחנים ( 88% במשרדי הממשלה וביחידות .הסמך; 79% בבתי החולים הממשלתיים). מִדברים שאמרו עובדים יוצאי אתיופיה .בתהליך זה ניתן ללמוד על הצורך בחבר יוצא אתיופיה בוועדת בוחנים: "חברי הוועדה ... .באים לפעמים עם דעה קדומה ... יש התרגשות ויש קשיי שפה לפעמים בחלק .מהאוכלוסיות, ולוקחים את זה בחשבון וכואב לי על זה"; "על מנת שאני אבלוט בשטח .אני חייב להמציא כל הזמן מחדש את עצמי, וזה עדיין לא מספיק, כי יש עדיין מחסום. .כשאני עובר מנקודה A ל-B יש את ועדת הבוחנים ושם לצערי אם אני לא מכיר את .הדרגים הבכירים אז מא וד יהיה לי קשה להתקדם "; " מי שמקבל את ההחלטות זה אנשים .מסוימים, לא תראי אריות וזברות ביחד, את תראי לרוב אריות עם אריות וזברות עם .זברות. גם בקבלת ההחלטות ובמי לבחור ואת מי לקדם, באופן טבעי מקדמים את .האנשים שדומים להם". .מומלץ כי נש"ם תפעל במידת האפשר למינוי חברי ועדות בוחנים מקרב יוצאי אתיופיה, .במכרזים שבהם יש מועמד יוצא אתיופיה, ותעקוב אחר תוצאות היישום של השינוי. .מהתרשים עולה כי בשנים 2017 - 2019 הייתה עלייה במספר המועמדים יוצאי אתיופיה .שנבחרו במכרזים שאינם מיועדים (23 בשנת2017 ;55 בשנת2019) וכי הייתה ירידה .במספר המועמדים שנבחרו במכרזים מיועדים (45 בשנת2017 ;30 בשנת2019). ברוב .המכרזים ( 56% ) המיועדים ליוצאי אתיופיה בשנת 2019 לא נבחר זוכה, בעיקר משום .שלא היו מועמדים שעמדו בתנאי המכרז. עם זאת, בתהליך שיתוף הציבור, כ-43% .מיוצאי אתיופיה שהשיבו סברו שקליטת יוצאי אתיופיה באמצעות מכרזים ייעודיים עדיפה .במידה רבה על פני קליטתם במכרזים שאינם מיועדים. .צירוף הממצאים מעלה את הסברה שמכרזים מיועדים מסייעים לקליטת יוצאי אתיופיה .בשירות המדינה, אך יש גורמים שבעטיים רק מיעוט המכרזים מניבים בחירה במועמדים. .על נש"ם לוודא שהגופים הממשלתיים מקצים מכרזים פומביים המיועדים ליוצאי אתיופיה .במקרים המתאימים, ובכלל זאת כאשר יש מצאי מועמדים שהם בעלי השכלה מתאימה .בתחום העיסוק הספציפי. .לנשים יש, ככלל, ייצוג יתר במדרג מסד - המדרג הנמוך בהיררכיית שירות המדינה . .למעשה, כמעט כל עובדות המדינה מקרב יוצאי אתיופיה ושלושה רבעים מהעובדות .הערביות נמצאות במדרג מסד ; עובדות ערביות ועובדות יוצאות אתיופיה מיוצגות .בשיעורים מזעריים בקרב נשים ב שני המדרגים שבהם מצויים , ככלל, מנהלים בשירות .המדינה - תיכון ובכיר (233 ,נשים ערביות 5.4% ;37 ,נשים יוצאות אתיופיה 3.1% .) שיעור .הנשים, ככלל, יורד במידה ניכרת ככל שעולה רמת הבכירות של המשרה, ושיעור הנשים .מקרב החברה החרדית בכל אחד מה מדרגים דומה לשיעור כלל עובדות המדינה בהם . .בכל הנוגע לעובדות מדינה מקרב החברה הערבית ומקרב יוצאי אתיופיה, מתקיים כפל .של ייצוג חסר, וזאת בשל היותה אישה ובשל היותה חלק מהאוכלוסייה המצויה בתת- .ייצוג בשירות המדינה, ובעיקר במדרגים הבכירים שבו. .לנוכח ממצאי הביקורת, נדרשת פעולה כוללת בשירות המדינה להעלאת ייצוג הנשים, .בייחוד מקרב האוכלוסיות הזכאית לייצוג הולם, בתפקידים הבכירים בשירות המדינה. .מומלץ כי נש"ם ת גבש תוכנית פעולה כוללת, על סמך תשתית נתונים רוחבית וספציפית .לגופים הממשלתיים, ותפעל ליישומה בכלל זרועות הממשלה. לנוכח מכ לול ממצאי הביקורת בדוח זה, על נש"ם לפעול לשם הבטחת העמידה של .הגופים הממשלתיים ביעדים לייצוג הולם: לממש את הסמכות שהעניק חוק המינויים .לנציב שירות המדינה, ולנקוט - על בסיס ניתוח של נתונים מפורטים בדבר מידת הייצוג .ההולם של אוכלוסיות הזכאיות לכך - פעולות שיאפש רו ל גופים הממשלתיים לעמוד .ביעדי הייצוג ההולם, לרבות בתחומי התקן, הגיוס וניהול כוח האדם, או לנקוט לשם כך .אמצעים אחרים שייקבע הנציב. .מהתרשימים עולה כי מספר העובדים החרדים בשירות המדינה גדל בהתמדה .בשנים 2015 - 2019 :ובסך הכול גדל פי שמונה. הגידול חל בכל סוגי הגופים .במשרדי ממשלה היה הגידול הרב ביותר ( 1.7% ), ובבתי החולים הממשלתיים היה .גידול מצומצם יחסית ( 0.5% ). עם זאת, שיעור העובדים החרדים בשירות המדינה .בהיקף של 1.2% ב-2019 הוא קטן ובהיקף של15% משיעור האוכלוסייה החרדית .מכלל תושבי המדינה בגיל העבודה 25 - 64 (8% בסוף שנת2018 .) .בשירות המדינה בכללותו יש ייצוג הולם של עובדי מדינה מקרב יוצאי אתיופיה בהתאם .ליעד שקבעה הממשלה העומד על 1.7% , אךהיעד טרם הושג ביחידות הסמך ובכמה .מהגופים הממשלתיים הגדולים. עם זאת, איכות ההעסקה של יוצאי אתיופיה בכלל .שירות המדינה נמוכה באופן בולט. זאת עקב ייצוג יתר מתמשך63 במדרג הנמוך וייצוג של .3 עובדיםבדרג הבכיר ( 0.1%) . הנתונים על מכרזים שמיועדים ליוצאי אתיופיה - אחד .הכלים המרכזיים להשגת ייצוג הולם - מובילים למסקנה שאלה אינם אפקטיביים במידה .מספקת, כיוון שרק מיעוטם (44%) מניבים בחירה במועמדים . .על רקע זה בולטת עמדת רוב עובדי המדינה יוצאי אתיופיה ( 57%,) שסבורים שהארגון .שבו הם עובדים אינו פועל לעידוד העסקת יוצאי אתיופיה, וכן בולט הדיווח של כשלושה .רבעים מהמשיבים על הערות גזעניות שנתקלו בהן. .שיפור מאפייני התעסוקה של עובדי מדינה יוצאי אתיופיה תלוי אפוא בהירתמות של .הנהלות הגופים הממשלתיים להגדיל את מאגר המועמדים במכרזים פומביים; בהקצא ת .מכרזים המיועדים למש רות המתאימות מבחינת דרישות ההשכלה והניסיון בהן ולמשרות .במדרגים הבכירים יותר; בהטמע ת ערכים ודרכי פעולה בארגון שיקלו את קליטתם של .עובדים יוצאי אתיופיה ו את קידומם בהתאם לכישוריהם. על נש"ם מוטל לפעול כדי .לוודא שכך יפעלו הנהלות אלו. בין השאר מומלץ לקבוע יעדים גם ברמת מדרג, כדי .לעודד מינוי עובדים יוצאי אתיופיה גם לתפקידים בכירים יותר. .לנוכח הנתונים שהוצגו לעיל, נראה כי אין די בפעולות אלה של נש"ם. על הגופים .הממשלתיים שבהם שיעור הנשים במשרות בכירות נמוך מ -50% , לפעול להעלאת .שיעורן בדרגים הניהוליים, לפחות עד להשגת היעד הממשלתי. .נמצא כי במכרזים הפומביים שפורסמו בשנת 2019 ושהיומיועדים לחרדים, כ-30% .מהמועמדים עמדו בתנאי הסף, בהשוואה ל-22% מהמועמדים במכרזים שאינם מיועדים. מהתרשים עולה כי חלק גדול (50%) ( מאנשים עם מוגבלות חמורה בגיל העבודה25 - .64 ) אינם מצויים בכוח העבודה, בהשוואה לכלל האוכלוסייה, ובהתאם לכך שיעורי .התעסוקה בקרב אנשים עם מוגבלות חמורה נמוכים ועומדים על 47% מאלה שבכלל .האוכלוסייה (81%) ; שיעור גדול יחסית (53% ) של אנשים עם מוגבלות חמורה אינם .בעלי תעודת בגרות, ובהתאם לכך שיעור נמוך (18% ) מאוכלוסייה זוהם בעלי תעודה .אקדמית. .מנתוני משרד ראש הממשלה עולה 70 כי עד מרץ 2020 בוצעו רוב המשימות .האמורות ( 27 מ-36 ). להלן המשימות שטרם בוצעו עד למרץ 2020 , המועד שבו .נמסר הדיווח האחרון על יישום החלטה זו: לפרסם משרות באמצעי תקשורת .חרדיים; להקצות 50 משרות של סטודנטים לאוכלוסייה החרדית; לפעול להכשרת .מועמדים סטודנטים; ל סמן בכל שנה לפחות 50 משרות פנויות שיש פוטנציאל .לאיושן בעובדים חרדים בכל אחת מהשנים 2016 - 2018 ; לאתר גופים ממשלתיים .המעוניינים לקלוט עובדים מצטיינים מתוכנית עתודה לחברה החרדית; לפתח .ממשק ממוח שב בין מערכת מרכב"ה למשרד הכלכלה והתעשייה ולמרכזי הכוון .ולהעביר באמצעותו נתונים הרלוונטיים לגיוס עובדים חרדים; ל הקים מסגרת .להכשר ת סטודנטים חרדים לשירות המדינה. אשר לשתי המשימות הנוספות, לא .צוין לגביהן סטטוס ביצוע. שש מתוך שבע משימות שלא בוצעו - באחריות נצי ב .שירות המדינה; משימה אחת שלא בוצעה - באחריות מנכ"ל משרד העבודה, .הרווחה והשירותים החברתיים. מהתרשים עולה כי בסוף שנת2019 עבר שיעור ייצוגם של יוצאי אתיופיה בכלל שירות .המדינה את היעד שנקבע ( 1.7% ) ועמד על 2.8% . ואולם היעד טרם הושג ביחידות .הסמך שבהן עובדים 29% מעובדי המדינה (כ- 23,000 עובדים). במשרדי הממשלה היעד .הושג בשנת 2019. .יוצא אפוא כי נש"ם הנחתה את הגופים הממשלתיים בדבר דרכי הפרסום של מכרזים .מיועדים ולא מיועדים, במגוון של הנחיות וחוזרים, בכל אחד מהם הוצג סט מסוים של .אמצעי פרסום וגיוס. בתשובתה הציגה נש"ם מסמך נוסף המציג מערך של אמצעי .פרסום וגיוס. מומלץ שנש"ם תבחן את הקשיים שהועלו בתשובותיהם של הגופים .הממשלתיים לדוח זה באשר לאיתור מועמדים מאוכלוסיות הזכאיות לייצוג הולם .ובהתאם תגבש מסמך מנחה כולל אחד ותרכז בו את כלל הדרכים לפרסום מכרזים וגיוס .המועמדים, תפיץ אותו בקרב כלל הגופים הממשלתיים, תפעל להטמעת ההנחיות בנושא .זה ותפקח על יישומן. ,מהלוח עולה כי ייצוג הנשים בשני המדרגים הבכירים בבתי חולים ממשלתיים גבוה .ככלל, בהשוואה לייצוגן במדרגים האלה במשרד הממשלה וביחידות הסמך. .בשלושה בתי חולים ממשלתיים מתוך 22 (14% ) היה בשנת 2019 שיעור הנשים .במדרגי תיכון ובכיר נמוך במידת מה מהיעד הממשלתי ( 50% :) המרכז הרפואי .לגליל; המרכז הרפואי זיו; המרכז הרפואי ע"ש ברוך פדה, פוריה. .מהתרשים עולה מגמה של התקדמות העובדים החרדים במבנה ההיררכי בשירות .המדינה בשנים 2015 - 2019 : ירידה (של כ-15% ) בשיעורם במדרג המסד; עלייה .בשיעורם במדרגים מירב (7% ( ) ותיכון8% .) .על מנכ"לי משרדי הממשלה ומנהלי יחידות הסמך לפעול לעמידת הגופים שבראשם הם .עומדים ביעדי הייצוג ההולם של עובדים מקרב החברה הערבית. כאשר סבורים מנכ"לים .כי יש קשיים אובייקטיביים באיתור מועמדים ערבים, כגון מועמדים העומדים בדרישות .מקצועיות מסוימות, מומלץ להיעזר בנש"ם כדי לבחון פתרונות מתאימים, בחתירה .להשגת היעד הממשלתי להעסקת עובדים מקרב החברה הערבית. מהלוח עולה כי 6 מ-22 בתי החולים הממשלתיים, שבהם עובדים כ-21% מהעובדים, לא .עמדו ביעד הייצוג ההולם לחברה הערבית בשנת 201925 ,. במרכז הרפואי ע"ש ברזילי .שבו מועסקים יותר מ- 2,000 עובדים, שיעור העובדים הערבים עמד על 5.1% ,. עם זאת .ב-21 מתוך22 בתי החולים הממשלתיים עלה שיעור הייצוג של החברה הערבית בשנת .2019 בהשוואה לשנת2018 . .הגם שנש"ם פרסמה מדריך ייעודי לקליטת עובדים מרקע תרבותי שונה, וכן מאפשרת .היבחנות באחת משש שפות זרות במרבית הבחינות, עלו בשיתוף הציבור שערך מבקר .המדינה עמדות מובהקות של עובדים מקרב החברה הערבית שלפיהן מבחני המיון אינם .מותאמים תרבותית. מומלץ כי נש"ם תערוך בדיקה של מבחני המיון והנגשתם למועמדים .מקרב החברה הערבית, וזאת במטרה לוודא שהם מותאמים בהיבט התרבותי והשפתי .למועמדים אלו. .על מנהלי בתי החולים הממשלתיים, לרבות המרכז הרפואי ע"ש ברזילי, לפעול לעמידה .ביעד לייצוג הולם לחברה הערבית. כאשר בתי החולים מתקשים לאתר מועמדים ערבים, .מומלץ להיעזר בנש"ם כדי לבחון פתרונות מתאימים שיאפשרו להשיג את היעד .הממשלתי להעסקת עובדים מקרב החברה הערבית. .משרד מבקר המדינה בדק את מידת העמידה של מועמדים במכרזים פומביים המיועדים .לחברה הערבית בתנאי הסף שנקבעו במכרזים, בהשוואה למועמדים ב מכרזים שאינם .מיועדים לאוכלוסייה מסוימת. מנתוני נש"ם עלה כי 63% מהמועמדים במכרזים פומביים .שפורסמו בשנת 2019 ואשר היו מיועדים לכלל האוכלוסייה עמדו בתנאי הסף, ואילו .שיעור המועמדים במכרזים הפומביים שהיו מיועדים לחברה הערבית באותה שנה אשר .עמדו בתנאי הסף היה נמוך יותר - 55% . .( כשליש33%) מהמשיבים במסגרת תהליך שיתוף הציבור סברו כי תנאי הסף במכרזים .מקשים את הגיוס ואת ה קליטה של עובדים מהחברה הערבית; כשליש (38% ) סברו כי .ייתכן שתנאי הסף מקשים על כך. .מומלץ כי נש"ם תבדוק אם תנאי הסף במכרזים פומביים מקשים את הגיוס ואת הקליטה .של עובדים מקרב החברה הערבית, ותבחן את הצורך לבצע בהם שינויים, בלי להתפשר .על דרישות התפקיד ותוך הקפדה על תנאי סף זהים לכל המועמדים. .להלן ממצאים מתהליך שיתוף הציבור: רק 7% מהמשיבים מקרב עובדי המדינה הערבים .סברו שמבחני מיון מותאמים לדוברי ערבית שאינם שולטים בעברית, 30% סברו .שהמבחנים מותאמים במידה מסוימת ו-47% סברו שאינם מותאמים(השאר לא השיבו .עניינית); רק 13% מהמשיבים סברו שמבחני המיון מותאמים למועמדים מקרב החברה .הערבית בהיבט התרבותי, 36% סברו שהם מות א מים במידה מסוימת ו-38% סברו שהם .אינם מותאמים (השאר לא השיבו עניינית). .מהתרשים עולה כי ממוצע המועמדים במכרז פומבי המיועד לחברה הערבית (35 ) .היה נמוך מממוצע המועמדים במכרז פומבי שאינו מיועד לאוכלוסייה מסוימת ( 45 ) . בכל אחת משלוש השנים שנבדקו. על פי ממצאי תהליך שיתוף הציבור, רק 8% . מהמשיבים מקרב החברה הערבית סברו כי יש חשיפה מספקת בציבור למכרזים .המיועדים לחברה הערבית31 . מהלוח עולה כי אף לא אחת מיחידות הסמך (שבהן יותר מ-50 עובדים) השיגה את היעד .של ייצוג הולם לחברה הערבית בקרב עובדיה. בכשליש מהן חלה ירידה בשנת 2019 . בהשוואה לשנת 2018 . בהנהלת בתי המשפט ובלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ב כל .אחת מהן יש יותר מ - 1,000 עובדים, היה שיעור העובדים הערבים נמוך - 3.9% ו-5% .בהתאמה. .השיעור הגבוה (75% ) של עובדי מדינה ערבים שחשים גילויי גזענות בארגון שבו הם .עובדים, ושיעורי העובדים שחשים שאינם זוכים להערכה על עבודתם בדומה לכלל .העובדים (כ-40% ) או אינם חשים בנוח לבטא עצמם כחלק מהחברה הערבית (כ-50% ,) . מלמדים על קושי של ערבים להשתלב בשירות המדינה. קושי זה מצריך פעולות לתיקון .ולשיפור האקלים הארגוני בשירות המדינה. האחריות לכך מוטלת על הנהלות משרדי הממשלה, על יחידות הסמך ועל בתי החולים .הממשלתיים - כל הנהלה בארגון המצוי בתחום אחריותה - בהובלה מקצועית וניהולית .של נש"ם. לצד פעולות שכבר נקטו כמה גופים ממשלתיים כאמור, יש מקום לקידום .פעולות מתחום ההסברה ולהיכרות מעמיקה עם מגוון האוכלוסיות בחברה הישראלית, .במטרה לשפר את האופן שבו עובדים נוהגים בעמיתיהם השונים מהם מבחינה זו או .אחרת. נוסף על כך, מומלץ שנש"ם תבצע מפעם לפעם סקרים בקרב עובדים מהחברה .הערבית במטרה לאתר גורמים הפוגעים באקלים הארגוני. .מהתרשים עולה כי במשך חמש שנים לא חלה עלייה בשיעור העובדים מהחברה .הערבית במדרגים מירב, תיכון ובכיר. במדרג מסד היה ייצוג יתר של עובדים מקרב .החברה הערבית במשך חמש השנים ( 66.7% בהשוואה ל 54.9% בכלל עובדי .המדינה, בשנת 2019 ). הנתונים מלמדים אפוא על קיפאון בשיעורי העובדים .הערבים במדרגים השונים, ועל תת-ייצוג במשך שנים במשרות ניהול ביניים וניהול .בכיר. הנתונים מובילים למסקנה כי קיימים חסמים בקידום עובדים ערבים ממדרג .למדרג, לרבות ממדרג מסד למדרג מירב. מומלץ כי נציבות שירות המדינה תקבע יעדים מעודכנים לייצוג הולם של קבוצות .אוכלוסייה הזכאיות לכך ותבהיר לגופים הממשלתיים כי היעדים מחייבים כל גוף בנפרד, .וכן תנקוט פעולות אפקטיביות כדי להבטיח עמידה ביעדים. על הנהלות הגופים .הממשלתיים, בהובלת הנציבות, לנקוט פעולות יסודיות כדי לשפר את האופן שבו .עובדים נוהגים בעמיתיהם השונים מהם מבחינה זו או אחרת, וכן כדי להבטיח תחושה .של סביבת עבודה מכילה ומכבדת לכלל הרבדים של החברה הישראלית.
. .( :שילוב מִגוון אוכלוסיות בשירות המדינה מותנה בשלושה רכיבים עיקריים1 ) הקפדה .על שוויון בין עובדים מאוכלוסיות שונות תוך שמירה על הייחוד של כל אוכלוסייה ומבלי .לדרוש מעובד להצניע את היותו חלק ממנה; ( 2 ) עמידה בהוראות הדין ובהוראות .המינהליות הרלוונטיות; ( 3 ) מחוי בות הנהלת הגוף הממשלתי לייצוג הולם והעסקה .מכילה של מגוון אוכלוסיות, ככלל ובדרגי הניהול בפרט. .ממצאי הביקורת מלמדים על פערים ניכרים בין ההוראות לבין ביצוען: רוב משרדי .הממשלה ויחידות הסמך שלהם אינם עומדים ביעד לייצוג הולם של ערבים, שעומד על .10% , ואינם עומדים ביעדים לייצוג הולם של יוצאי אתיופיה ( 1.7% ) ושל אנשים עם .מוגבלות ( 5% ); ייצוג עובדים מקבוצות אלה בדרגי הניהול מצומצם - 3% בקרב יוצאי .אתיופיה ו-8% בקרב עובדים מהחברה הערבית; שיעור הייצוג של אנשים עם מוגבלות .בכלל שירות המדינה מצוי במגמה שלילית של ירידה, ובשנת 2019 עמד על 3.8% ; .שיעור עובדי המדינה שנקלטו מקרב החברה החרדית ב -2019 ( 5.4% ) נמוך מהיעד .שנקבע; שיעור עובדי המדינה החרדים עומד על 1.2%, שיעורנמוך במידה ניכרת .בהשוואה לחלקם באוכלוסייה בגיל העבודה (8% ); ברוב משרדי הממשלה שיעור הנשים .בדרגי הניהול נמוך יחסית; בכל הנוגע לעובדות מדינה מקרב החברה הערבית ומקרב .יוצאי אתיופיה, מתקיים כפל של ייצוג חסר - בשל היותה אישה ובשל היותה חלק .מהאוכלוסייה המצויה בתת -ייצוג בשירות המדינה, ובעיקר במדרגים הבכי רים שבו. .שיתוף ציבור עובדי המדינה מקרב אוכלוסיות הזכאיות לייצוג הולם בעבודת הביקורת .מלמד על תחושות של אי-שוויון. 75% ,מקרב העובדים מהחברה הערבית75% מקרב .עובדים יוצאי אתיופיה ו-71% מקרב העובדים מהחברה החרדית דיווחו שנתקלו בגילויי .גזענות או בהערות פוגעניות בגופים הממשלתיים, במידה כזו או אחרת. אלו גילויים אשר .נדרש לפעול לשם שירושם. .מידת המחויבות של הנהלות הגופים הממשלתיים לייצוג של מגוון אוכלוסיות משתקפת .במידה רבה בנתוני הביצוע שלהם. הממצאים מלמדים שמידת המחויבות של רוב הגופים .להקפיד על ייצוג הולם של קבוצות אוכלוסייה הזכאיות לכך, בהתאם ליעדים שנקבעו .לכך, אינה מספקת. לנוכח זאת גוברת החשיבות שבנקיטת אמצעי אכיפה לשם הבטחת .העמידה של הגופים ביעדי הייצוג ההולם. משימה מרכזית וחיונית זו נדרשת מנציבות .שירות המדינה. .שיפור בנתוני התעסוקה בחברה הערבית, בחברה החרדית ובקרב אנשים עם מוגבלות, .ושיפור איכות התעסוקה של יוצאי אתיופיה, עשויים להועיל לציבור ולמשק כולו. יש .מקום ששירות המדינה יה יה נושא הדגל בכל הנוגע לשילוב עובדים מקרב קבוצות .אוכלוסייה אלו, בכל זרועותיו ובכל הדרגים שבו. משימה זו מוטלת על כל הנהלה של .ארגון בשירות המדינה ועל נ ציבות שירות המדינה , בהיותה ה אחראית לניהול ההון .האנושי בשירות.