משרד החקלאות ופיתוח הכפר . ההובלה הימית - אגרקסקו חברה ליצוא חקלאי בע_מ אגרקסקו השיבה למשרד מבקר המדינה שהיא עדיין סבורה, בהתבסס על חישוביה דלעיל, שמימוש האופציה איננו ודאי ולפיכך לא היה דופי באופן רישום חכירת האניות בספריה. אולם היא הוסיפה כי בעקבות הביקורת, ולמען הסר כל ספק בעניין זה, "הגיעה החברה בימים אלו להבנה עם המחכיר לפיה החברה לא תהיה מחויבת להמשיך ולהחכיר את האניות לתקופה של שלוש השנים הנוספות, גם אם לא תממש את האופציה כאמור בהסכם". בסוף נובמבר 2006 אישר דירקטוריון החברה הן את התיקון להסכם ממאי 2006 והן את התיקון המצוין לעיל שנעשה בעקבות הערות הביקורת. מהאמור לעיל עולה שהרווח שהפיקה החברה מפעילות האניות החדשות כיסה גירעון שמקורו בפעילויות אחרות בתחום ההובלה הימית. מכאן שהתמחור שנעשה להוצאות שמקורן בפעילויות אלה היה שגוי, או שפעילויות אלה נעשו בחוסר יעילות. . ההובלה, ואף יאפשר להשוות את התקציב לביצוע בפועל. נתונים אלה אמורים להיות בידי ההנהלה והדירקטוריון בעת שתקציב ההוצאות להובלה ימית ותעריפי ההובלה הימית מוצגים להם, כדי שיבחנו אם יש מקום לאשרם. הדבר נדרש כדי לבטא בשקיפות את אופן חישובו של תעריף ההובלה לכל אחד מהיעדים. גם אם סברה אגרקסקו שהיועץ היה זכאי לתמורה בעד תרומתו לעסקה עם החברה השוודית, לא היה מקום לקשור זאת להעסקתו לאחר שאותה עסקה לא יצאה לפועל, ובוודאי שלא היה בכך כדי לפטור אותה מלחתום אתו על חוזה התקשרות לצורך העסקתו זו ולקבוע כללים בנוגע להוצאותיו. עוד יש להעיר כי לפי נוהלי הרכש בחברה, לא היה די באישור הסמנכ"ל לצורך העסקת המפקח. (א) בהתחייבותה לחכירת האניות לתקופה ארוכה קיים בין היתר סיכון שלאגרקסקו יגרם נזק כספי ניכר אם לא תזדקק לאניות בעתיד מסיבה זו או אחרת. אחד מיתרונות החברה השוודית שהציגה הנהלת אגרקסקו לדירקטוריון היה דבר היותה חברה גדולה בתחום ההובלה בקירור, שביכולתה לשלב את האניות בקווים שלה אם אגרקסקו לא תזדקק להן. דבר זה מקטין את הסיכון האמור. לעומת זאת, הנהלת אגרקסקו לא ציינה לפני הדירקטוריון כי לחברה הגרמנית שעמה התקשרה אגרקסקו אין קווי הובלה כפי שיש לחברה השוודית, ולפיכך אם תבחר אגרקסקו להשתמש בשירותיה, הסיכון שאליו תיחשף בהיבט זה יהיה גדול יותר. לנוכח חשיבות העסקה והיקפה, ולנוכח הסיכון הכרוך בביצועה שתוארו לעיל, היה על הנהלת החברה להסב את תשומת לבו של הדירקטוריון לכל ההבדלים בין העסקאות ולא רק להבדלים הפיננסיים. .(1) .מדד חשוב להשוואה בין עסקות הוא תזרים המזומנים המצטבר שלהן בחישוב שעשה משרד מבקר המדינה (בהסתמך על חישוב אגרקסקו) נמצא כי הערך המהוון של התשלומים 5 המצטברים שהיה על אגרקסקו לשלם לתאגיד א' בתקופת החכירה גבוה בכ-4 מיליון אירו מערך התשלומים לחברה הגרמנית. יצוין כי לפי הבדיקה אגרקסקו עשתה תחשיב פנימי בעניין זה, אולם הוא לא הוצג לדירקטוריון. (2) כאמור, בהסכם עם תאגיד א' נקבע שאגרקסקו תשלם לתאגיד א' מקדמה על סך כ-6.8 מיליון אירו, שאינה נושאת ריבית. כפועל יוצא מכך הפסידה אגרקסקו הכנסות ריבית על סך כ-2.7 מיליון אירו מהוונים6 . (א) בנובמבר 2003 הסתיימה בנייתה של האנייה הראשונה והיא נמסרה לאגרקסקו. באפריל 2004 נמסרה לה האנייה השנייה, ולפיההסכם האמור האניות הופעלו באמצעות חברת תפעול גרמנית שהעסיקה צוות זר. כאמור לעיל, בעניין זה הייתה מחלוקת בין אגרקסקו ובין רשות הספנות. בסופו של דבר, לאחר שניסיונותיה של אגרקסקו להסדיר את העניין לא צלחו, היא העדיפה להימנע ממאבק משפטי והציעה לתאגיד א', שהחכיר לה אניות לפנים, להחליף את החברה .הגרמנית ולהחכיר לה את האניות. בסוף שנת 2005 , לאחר שהמשא ומתן בין אגרקסקו לתאגיד א' עלה יפה, מכרה החברה הגרמנית את זכויותיה באניות לחברה שבשליטת תאגיד א' 3 . הבדיקה העלתה כי אגרקסקו לא הפנתה לגופים נוספים הצעה כדוגמת זו שהפנתה לתאגיד א'. לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות האמורות, ובהן ההשקעה הניכרת הכרוכה בעסקה (המסתכמת במאות מיליוני ש"ח) והיותה עסקה ארוכת טווח, היה מקום שאגרקסקו, שיזמה את הפנייה לתאגיד א' וניהלה עמו משא ומתן, תנקוט צעדים לקבלת הצעות של כמה מציעים אחרים, אף שהיא אינה חייבת לבצע הליך מכרז פורמלי. אכן לזמן הנדרש לכך יש "מחיר" אך אין זה מן הנמנע שבדיקת הצעות עם כמה מציעים וניהול משא ומתן עמם במקביל לניסיונה לפתור את הבעיות שנוצרו היו מאפשרים לאגרקסקו בסופו של דבר להשיג תנאי התקשר ות נוחים יותר. (ב) עוד העלתה הבדיקה כי בהשוואה שעשתה הנהלת אגרקסקו בין העסקה עם החברה הגרמנית לעסקה עם תאגיד א' ושהוצגה לדירקטוריון באוגוסט 2005 ובדצמבר 2005 לא צוינו מלוא המשמעויות הכספיות הנובעות מן ההבדלים בתנאי העסקאות. לפי חישובי משרד מבקר המדינה, העסקה עם תאגיד א' יקרה בכ -6.7 מיליון אירו4 :מהעסקה עם החברה הגרמנית
משרד מבקר המדינה מעיר כי החיש ובים שהציגה אגרקסקו בתשובתה למשרד מבקר המדינה נעשו בדיעבד ולא הוצגו לדירקטוריון במועד אישור העסקה. לדעת משרד מבקר המדינה היה על אגרקסקו לעשות השוואה מקיפה ומפורטת בין תזרימי המזומנים של כל אחת מהעסקות, כדוגמת ההשוואה שעשתה בין העסקה עם החברה הגרמנית לעסקה עם החברה השוודית, ולהציגה לדירקטוריון לפני שנחתמה העסקה עם תאגיד א'. להצגתה של השוואה זו לדירקטוריון חשיבות רבה, בין היתר בגלל ההבדלים המתוארים לעיל בין שתי העסקאות.