משרד האוצר . הפרטות ושינויים מבניים של חברות - רשות החברות הממשלתיות משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שההסכמות על המתווה הן בעל פה, אם מי מהצדדים יחזור בו מההסכמות יהיה קשה לאכוף אותן, ולכן יש לעגן אותן בכתב. קיימת מחלוקת רבת-שנים לגבי המקרקעין בנמל תל אביב. חברות אתרים ואוצר מפעלי ים, שהן חברות ממשלתיות, ורמ"י מחזיקות בעמדות סותרות לגבי הפקעת שטחי הנמל וזכויות אוצר מפעלי ים על המקרקעין בנמל. לדעת משרד מבקר המדינה, כיוון שמדובר במחל וקת בין גופים ממשלתיים המחזיקים בעמדות ובאינטרסים מנוגדי ם, על הרשות להפנות את העניין אל שר האוצר על מנת שתינקטנה פעולות נמרצות ליישוב המחלוקת כשלב מקדים להפרטת החברות. מהתיאור לעיל עולה כי ב-15 השנים האחרונות שינתה הממשלה את עמדתה לגבי הבעלות על חברת נתיבי איילון פעמים מספר. שינויים אלה גורמים חוסר ודאות לגבי עתיד החברה ועלולים לפגוע בתפקוד החברה ובפיתוחה. .לדעת משרד מבקר המדינה היה על הרשות לקיים את החלטה 191 ולהביא לפירוק חברות חלד ושקמונה . אולם במשך ארבע השנים שלאחר ההחלטה כל שעשתה הרשות בעניין קידום פירוק החברות הוא קיום פגישה בודדת עם כל אחת מהעיריות פתח תקווה וחיפה. לדעת משרד מבקר המדינה, טרם קבלת ההחלטה היה על אג"ת להכין אומדן מבוסס לחוסר היעילות וליכולת הרפורמה המתוכננת לצמצמה, תוך הצגת תרחישים שונים למקבלי ההחלטות על מנת שהם יוכלו לשקול את תועלת הרפורמה לעומת עלותה. משרד מבקר המדינה מעיר לפרקליטות המדינה כי אם לא עלה בידה להביא את הצדדים לידי פתרון מוסכם במשך כתשע שנים, עליה לשקול להפנות את ההכרעה במחלוקת בנוגע לחובות אוצר מפעלי ים לרמ"י לבית המשפט או לטפל בה באמצעים אחרים, שהרי ניסיון לפתור את הבעיה בהסכמה בהתאם להנחיה ליישוב סכסוכים לא צלח. נמצא כי אף שהחלטת הממשלה על פירוק מכון היין התקבלה באוקטובר 2012 , רק במרץ 2014 אישר דירקטוריון המכון לחתום על הצהרת כושר פירעון על ידי הדירקטורים והתקבלה החלטה על זימון האספה הכללית של המכון לצורך קבלת החלטה מיוחדת על פירוק מרצון ועל מינוי מפרק. על אף מאמצי הרשות, עד יוני 2014 .טרם התכנסה האספה הכללית אף שהחלטה 191 הטילה על מנהל הרשות להגיש המלצות לביטול או הקטנת חלקה של הממשלה בחלמיש בתוך 120 יום, עד מועד סיום הביקורת - יותר מארבע שנים מקבלת ההחלטה - לא הגישה הרשות המלצות כאמור ולא הודיעה בכתב לשר האוצר על אי-ביצוע ההחלטה. משרד מבקר המדינה מעיר כי הרשות לא פנתה בכתב לשר האוצר להודיע על אי- הצלחתה לבצע את החלטת הממשלה והסיבות לכך, כדי שהשר יוכל להעלות את העניין לפני הממשלה ולקדם את תהליך ההפרטה. התנהלות דומה הייתה בחברות ממשלתיות נוספות (ראו להלן בפרקים על חלד - חברה ממשלתית עירונית לשיקום דיור ופיתוח בע"מ, שקמונה - חברה ממשלתית עירונית לשיקום הדיור בחיפה בע"מ וחברת פיתוח מזרח ירושלים). בבדיקת משרד מבקר המדינה לא נמצא כי אג"ת תיעד פגישות ושיחות שקיימו נציגיו עם נציגי חנ"א ונציגות העובדי ם שלה, למעט מסמך מאוגוסט 2013 המתאר בדיעבד את אירועי המפתח בעניין הרפורמה בנמלים ללא תאריכים מדויקים, פרוטוקול או סיכומי דיון. לדעת משרד מבקר המדינה, היה על אג"ת לקיים תיעוד כאמור שכן הוא היה עשוי לשפוך אור על המחלוקות בי נה ובין נציגי חנ"א ונציגות העובדים. יתרה מזה, מאחר שמדובר על מחלוקות אשר באופן תדיר מגיעות לפתחי בית המשפט , מסמכים המתעדים את האירועים כאמור יכולים לשמש ראיה לקיום משא ומתן מצד המדינה או הפסקתו על ידי נציגי העובדים54. לדעת מ שרד מבקר המדינה, הקשיים בביצוע שינויים בתחומי המשטר התאגידי של קרנות ההשתלמות, פרק הזמן הממושך שבו נדון נושא הפרטת קרנות אלה והבעייתיות בדרך פעולתן של חלק מהקרנות - כל אלה מחייבים את הממשלה לבחון את סוגיית קרנות ההשתלמות שבבעלות חלקית של המדינה. כל עוד הקרנות מצויות גם בבעלות המדינה, יש לשפר את דרך פעולתן של הקרנות ולשמור על זכויות העמיתים כנדרש. יוצא אפוא כי מחד-גיסא לשיטתה של רמ"י היא אינה יכולה לקדם הסדרת זכויות של אוצר מפעלי ים על המקרקעין בנמל תל אביב כל עוד ההפקעה של אתרים בתוקף, ומאידך גיסא היא התנגדה לביטול ההפקעה. עמדות אלה של רמ"י אינן מאפשרות פתרון של הסדרת הזכויות על המקרקעין . לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח עמדתם של משרד התיירות והמשרד לירושלים והתפוצות לגבי הצורך להמשיך להפעיל את פמ"י, על הרשות לבצע עבודת מטה יסודית לשם בחינת פעילותה של פמ"י, כדי שיהיה בידי המדינה כל המידע הנדרש לקבלת החלטה בנוגע לעתידה של פמ "י. לאחר שתסתיים עבודת המטה, יש להביא את הנושא להחלטת הממשלה . המחלוקות שטרם יושבו ערב קבלת החלטת ההפרטה מעידות על הקשיים המהותיים שהיו צפויים להתעורר במהלך המשא ומתן עם נציגות העובדים. חלק מהמחלוקות אף נגעו למהלכים נרחבים יותר של תחרות בענף נמלי הים. למחלוקות אלו הייתה השפעה על יכולת המדינה להפריט את החברות ואף על פיתוח נמלי העתיד. על אף האמור לא הציגה ה רשות מחלוקות אלו לפני הדרג הנבחר ערב קבלת החלטת ההפרטה ו לא הציעה דרכים לפתור אותן . הצגת המחלוקות והשפעותיהן האפשריות על תהליך ההפרטה ל פני ה דרג הנבחר הייתה צריכה לסייע לו בקבלת ההחלטה לגבי דרך הפעולה המיטבית. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי המחלוקות עם העובדים הן על סוגיות מורכבות אשר היוו מכשולים וקשיים הצפויים במשא ומתן עם נציגות העובדים והיה בהן להשפיע על תהליך ההפרטה. לכן, גם אם כפי שעולה מתשובת הרשות מחלוקות אלו לא נבעו מרצון כן לפתור סוגיות במסגרת ההפרטה, היה על הרשות להציגן ואת הדרכים לפתור אותן לוועדת השרים שהיא ה דרג הנבחר. מהאמור לעיל עולה כי לאחר יו ני 2010 פעולות הרשות להפרטת חנ"א וחנ"ח פחתו ומאוחר יותר אף פסקו כמעט לגמרי. לדעת משרד מבקר המדינה היה על הרשות או שר האוצר לשעבר להודיע לממשלה ולוועדת השרים על אי-הצלחתם בביצוע ההפרטה של חנ"א וחנ"ח באמצעות מסמך שבו הם מפרטים את הפעולות שבוצעו, התהליכים שכש לו והסיבות לכך. כל עוד לא שונתה או בוטלה החלטת ועדת השרים היה על הרשות להמשיך בביצוע ההפרטה. כמו כן ראוי שתהליך כזה יבוא לסיומו באופן מסודר, תוך יידוע כלל הגורמים המעורבים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מכיוון שהמחלוקות עם נציגות העובדים נגעו בין היתר גם לנושאי תחרות בענף נמלי הים ופיתוח הנ מלים, שהם נושאים מקרו - כלכליים הנמצאים באחריות משרד האוצר והתחבורה, ניתן היה לצפות שיוקם צוות תיאום בין -משרדי כאמור, אשר יתעדכן ב משא ומתן ו בהתקדמות תהליך ההפרטה והקשיים העולים ממנו, תוך תשומת לב להש פעות תהליך ההפרטה על נושא התחרות בענף נמלי הים בכלל ופיתוח נמלי העתיד בפרט. כמו כן, בשל מורכבות המחלוקות עם נציגות העובדים ניתן היה לצפות כי יוקם צוות להתמודדות עם הקשיים הצפויים במשא ומתן עם נציגות העובדים. משרד מבקר המדינה מעיר כי הרשות לא הציגה אסמכתאות, אפילו בלתי רשמיות, להכנות מקדמיות בנושא משא ומתן עם העובדים42 ., ובכלל זה תרחישים והערכות כלכליות