משרד החינוך . שיבוץ תלמידות בבתי ספר במגזר החרדי על מנח"י ועיריית ירושלים לקבוע מדיניות בעניין שיבוץ בנות בבתי ספר יסודיים בחינוך החרדי. בין השאר עליהן לדרוש מבתי הספר או מבעליהם להציג את שיטת המיון שלהם ואת אמות המידה לשיבוץ, לבדוק אותן ולהחליט אם לאשרן. בבדיקה זו עליהן להביא בחשבון מכלול של שיקולים כמו גודלן הרצוי של הכי תות ופיזור אוכלוסיית היעד של בתי הספר בשכונות השונות. על עיריית ירושלים לפקח על מוסדות החינוך ולוודא שהשיבוץ אליהם נעשה על פי המדיניות שנקבעה. הסמכות להסדיר את שיבוצן של תלמידות תושבות ירושלים היא סמכות שלטונית שנתונה לעיריית ירושלים. לפיכך, על מנח"י לבנות תשתית פורמלית הולמת לוועדת השיבוץ: לקבוע מהם תפקידיה וסמכויותיה וכן לקבוע מי הם חבריה ולמנותם. אין העירייה יכולה לאפשר לחה"ע מעורבות במימוש סמכויות שלטוניות בלא שנבחנה התשתית הפורמלית המלאה כאמור. מן האמור לעיל עולה כ י האגף לחינוך חרדי, השייך למנח"י ולעיריית ירושלים, אינו מפקח כנדרש על הליכי הרישום לבתי הספר העל-יסודיים והשיבוץ בהם. האופן שבו נעזר האגף לחינוך חרדי בוועדת רבנים לשם שיבוץ הבנות בבתי הספר אינה עולה בקנה אחד עם כללי המינהל התקין. הסמכות להסדיר את שיבוצן של תלמידות תושבות ירושלים היא כאמור סמכות שלטונית שנתונה לעיריית ירושלים. אם העירייה מעוניינת לקבל סיוע מגורמים חיצוניים כמו רבנים, אשר למעמדם הרם בחברה החרדית עשויה להיות תרומה לנושא, עליה להגדיר בפירוט את תפקידם, את המסגרת המינהלית שבה ישולבו, את תחום עיסוקם ואת דרכי הדיווח על עבודתם. מכל מקום, אין העירייה יכולה לאפשר מעורבות במימוש סמכויות שלטוניות בלא שקוימו התנאים האמורים. על עיריית ירושלים ומנח"י לפקח על רישום התלמידות לבתי הספר ועל החלטות בתי הספר בעניין קבלתן. על המשרד לבדוק היטב את הליכי ההרשמה לשנת הלימודים התשע"א31 במודיעין עילית, בין השאר עקב התלונה שקיבל עוד בנובמבר 2009 . זאת ועוד, תשובת המשרד שההורים ידעו מהן התשובות עוד לפני שאלה התקבלו באופן רשמי מעידה שהמשרד ידע על קיומם של הליכי רישום שאינם פורמליים. מן האמור לעיל עולה שהמתלונן שטח את ט ענותיו, בין השאר בנוגע לאפליית תלמידות על רקע מוצאן העדתי במודיעין עילית, במועד מוקדם שאפשר בירור מעמיק ונקיטת פעולות עוד לפני סיום לימודיה של בתו בבית ספר יסודי, ואף טרח להזכיר למשרד את עניינו שוב ושוב. הוא גם פירט בהרחבה את טענותיו האמורות לעיריית מודיעי ן עילית ולגורמים הבכירים ביותר במשרד: שר החינוך ומנכ"ל המשרד. כל אלה לא הועילו לו שכן העירייה לא הגיבה על טענותיו והמשרד לא קיבל החלטה בעניינו עד אוקטובר 2010 . לדעת משרד מבקר המדינה, טיפולו של המשרד - ובייחוד טיפולה של ועדת הערר - בעניינו של המתלונן התאפיין בסחבת פסולה ובהתעלמות מחומרת הטענות ומהדחיפות הנדרשת. ממצאי הביקורת מעלים חשש ששני בתי הספר הוקמו עבור בנות מקבוצות מסוימות מובחנות באוכלוסיית העיר - ממוצא ספרדי - אשר לא נמצא להן מקום לימוד בבתי הספר הקיימים. שם הישיבה שבה לומד האב הוא פרט שאינו קשור במישרין בתלמידה, ולכן אסר המשרד לבקשו מהמועמדת ומהוריה. תשובת המשרד בעניין זה אינה מתיישבת עם ההנחיות שהוא עצמו הוציא לבתי ספר יסודיים. מאחר שהמשרד אינו מיישם את מדיניותו ואף מתכחש לה במוצהר בתשובתו לביקורת, הוא שומט מידיו את אחד מכלי הפיקוח המרכזיים שלו. דרישתם של בתי הספר מהורי התלמידים להציג את פריטי המידע האמורים מלמדת שההחלטה אם לקבל את המועמדת לבית הספר מתבססת גם על מוצא משפחתה ועל שיוכה החברתי-קהילתי. על האגף לבדוק אם שאלוני ההרשמה כוללים דרישה לפריטי מידע כאלה, ובמידת הצורך לדרוש שהדרישה תוסר לאלתר. על עיריית מודיעין עילית לבחון אם יש צורך אמִתי בשני בתי הספר העל - יסודיים החדשים - סמינרים י"ד ו-ט"ו. בחינה זו נדרשת גם לשם קבלת החלטה של משרד החינוך אם להעניק רישיון למוסדות. אם יימצא שאפשר למצוא לכלל התלמידות של סמינרים אלה פתרונות שיבוץ הולמים בבתי ספר אחרים בעיר, הפועלים ברישיון, שומה על העירייה לפעול לסגירתם. זאת ועוד, אם העירייה מתקשה לטפל בשיבוץ בנות בבתי ספר, עליה להעלות את הנושא לפני משרד החינוך ולגבש עמו דרך פעולה לתיקון המצב. . שלו. על הנהלת המשרד לוודא שהאגף עוסק גם במטלות הפיקוח הכרוכות בבדיקות שגרתיות ורחבות של תהליכי המיון כדי להבטיח שהליכי הרישום והשיבוץ המתקיימים בכלל בתי הספר נעשים על פי הוראות הדין, הפסיקה וכללי המינהל התקין. המשרד הקים ועדה שתדון בעררים של הורי מועמדים שלא התקבלו לבתי ספר במגזר החרדי ופעל כמי שיצא ידי חובתו בעצם מינוי הוועדה שכן נמנע מלפרסם את דבר קיומה ואף לא בדק אם בתי הספר עצמם פרסמו זאת. ואכן הוגשו לו עררים מעטים בלבד. המשרד גם לא הגיב כאשר החה"ע ערער לפניו שוב ושוב על סמכותו לדון בערעורים. על המשרד לפרסם לציבור החרדי את דבר קיומה של ועדת הערר ואת הדרכים לפנות אליה. מן האמור לעיל עולה כי הורה שביקש לרשום את בתו לכיתה א' בבית ספר של החה"ע בחלקה הצפוני-מזרחי של ירושלים לא היה יכול לדעת איזה משלושת בתי הספר האמורים צריך לקבל את בתו, שהרי תלמידות התקבלו לבית ספר יסודי ז' גם על פי שיקולים אחרים, שאינם שקופים ונהירים לציבור. הנחייתו של החה"ע בעניין שיבוץ בנות בבתי ספר באזור זה בירושלים יושמה באופן חלקי בלבד, ואף סלקטיבי, והחה"ע לא אכף אותה. אמות המידה האמורות אינן שקופות ואינן מאפשרות להורה לדעת אם ההחלטה לגבי בתו מוצדקת, ולא ברור כיצד נקבעת התאמת אורח חיי המשפחה לרוח בית הספר. על האגף להתערב בקביעת אמות מידה למיון על פי הצורך ועל פי ממצאי בדיקה זו. מן האמור לעיל עולה כי אמת המידה הנוגעת לאחיות היא בעלת משקל מכריע במיון המועמדות וכי יש בתי ספר מבוקשים ש"ממלאים את השורות" בעיקר באחיות של תלמידות בית הספר, ולכן סיכוייה של בת יחידה, בת בכורה או בת שאחותה לומדת בבית ספר אחר להתקבל אליהם ק טנים במידה ניכרת. מתן עדיפות לאחיות מנציח למעשה את אמות המידה ששימשו בעבר למיון מועמדות, ובהן אמות מידה פסולות שאפשרו למנוע מכמה מן המועמדות להירשם לבתי ספר. אמת מידה זו אינה עומדת בדרישה לשוויון: מחד גיסא, היא משמרת במידה רבה את הרכב אוכלוסיית המשפחות שבנ ותיהן יכולות להתקבל לבתי הספר המבוקשים, ומספר הבנות ממשפחות אחרות שמתקבלות מצומצם במידה רבה; מאידך גיסא, היא עלולה להקטין את סיכויי קבלתה של בת שאחותה לומדת בבית ספר אחר. המסמכים שהיו בידי סמינר א' לא יכלו אפוא לשמש את האגף לבדיקת בחינות הכניסה. על האגף לוודא שערכות הקבלה מלאות וכוללות גם את בחינות הכניסה כדי שיוכל לבדוק את הליך קבלת התלמידות. עליו לוודא שבחינות הכניסה נשמרות בבית הספר זמינות לפיקוח ולבדיקה בכל עת. הביקורת העלתה כי אף שהמועמדת נדחתה מסיבה שאינה קשורה בה במישרין, הודיע האגף להורים שהיא לא התקבלה מסיבות הנעוצות בה עצמה, לא מסר להם את הסיבה האמִתית לדחייה וציין שלא מצא מקום להתערב בהחלטת בית הספר. . על משרד החינוך לבחון את תוכנם של הדברים שאמרו שני בתי הספר ואת משמעותם לגבי שיבוץ בנות בבתי ספר חרדיים בירושלים. גם בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה חשש כי יש בתי ספר שרואים במכסת 30 :האחוזים מכסת מקסימום ולא מכסת מינימום על האגף להגביר במידה ניכרת את הפיקוח על הליכי הרישום והשיבוץ בבתי הספר היסודיים ובבתי הספר העל-יסודיים, בייחוד במודיעין עילית ובסמינר ז' בבני ברק. זאת כדי לוודא שיתקיים הליך רישום פורמלי בלבד שיהיה שוויוני ושקוף ולא יועברו נתונים מבתי הספר היסודיים לבתי הספר העל-יסודיים קודם שנרשמו אליה ם המועמדות. אולם התברר כי 14 בתי הספר שנבדקו דח ו את מועמדותן של כמה מהנרשמות אליהם בלא להביא לידיעתן ולידיעת הוריהן את דבר קיומה של ועדת הערר במשרד ואת האפשרות לערער לפניה לפי הנחיות המשרד. מנהלת בית ספר יסודי של החה"ע ומנהל בית ספר על -יסודי מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה שדבר קיומה של ועדת ערר במשרד לא ידוע להם. 2. בדיקת נציגי משרד מבקר המדינה את ערכות הקבלה שבהן מסמכים של בתי הספר (ראו פירוט להלן), בעיקר את זו של סמינר ו' במודיעין עילית, מעידה כי תוצאות הראיונות של המועמדות שימשו מעין תנאי סף לקבלה לבתי ה ספר, ומשקלן גדול ממשקלן של תוצאות הבחינה. מי . שהריאיון עמה לא תאם את רוחו של בית הספר לא התקבלה, ללא קשר לתוצאות המבחן שעשתה. בית ספר המבקש להסתמך בהחלטותיו לגבי קבלה של מועמדות גם על ממצאי הריאיון עמן, ויהיה משקלם אשר יהיה, חייב לקיים ריאיון העומד בכמה אמות מידה: עליו להיות מובנה; יש לנהל אותו תוך הקפדה על יישום שוויוני למול כל המרואיינות; וממצאיו צריכים להיות מסוכמים באופן שיאפשר השוואה אובייקטיבית בין המועמדות. כך יוכל המשרד להשוות בין ממצאי ראיונות של מועמדות שונות ולוודא שההחלטות בעניינ ן מוצדקות. ריאיון שאינו עומד באמות מידה אלה, בייחוד אם לממצאיו ניתן משקל מכריע בהחלטה אם לקבל מועמדת, פותח פתח לקבלת החלטות מנימוקים שאינם ענייניים ועלול להכשיר את הקרקע גם לאפליה של בת אחת על פני אחרת. קיים פער בין תשובת המשרד, שלפיה הריאיון מהווה תנאי סף , ובין הנוהל שהוא בעצמו קבע, שלפיו למבחן יינתן משקל של 40% .או יותר משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך שעליו לפעול לתיקון המצב. כמו כן עליו להורות לבתי הספר העל-יסודיים להציג את ממצאי הריאיון במונחים כמותיים הניתנים למדידה כדי שיהיה אפשר לוודא שההחלטות שוויוניות והוגנות. . תמך המשרד במסקנותיו של האגף בלי לפרט הנמקות וטעמים ובלי להביא עובדות נוספות על אודות המקרים. מסקנת האגף המגובה בתשובת המשרד מלמדת שהתקיים פיקוח לקוי על הליך הקבלה. מתשובותיהם של משרד החינוך ועיריית ירושלים עולה חשש שהם לא ירדו לשורשו של עניין - הבעייתיות העולה ממשקלה המכריע של אמת המידה הנוגעת לאחיות. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הפער המסתמן בין העקרונות הנורמטיביים הראויים לעמוד בבסיס הליך השיבוץ ובין ההליכים המתקיימים בפועל, על משרד החינוך לבחון אם ראוי להתבסס על אמת המידה האמורה בבתי הספר העל -יסודיים ובכלל זה לבדוק את יישום אמת המידה ואת החשש להנצחת אפליה על רקע עדתי. ראוי כי בחינה זו תושתת על בסיס מידע רחב הנוגע להפעלת התבחין הלכה למעשה, ואת המסקנות שיועלו ממנה יש להביא להכרעת שר החינוך ומנכ"ל המשרד. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי התייחסותו לדרכי הטיפול של החה"ע במקרים שבהם מספר המועמדות המתאימות לקבלה לבתי הספר גדול ממספר המקומות בהם משקפת את שיטת הפעולה המעדיפה הימנעות מהתערבות. נראה כי המשרד נמנע מלבחון את אמות המידה לקבלת תלמידות ואת היכולת לקבל על פיהן החלטות שוויוניות והוגנות ולא דרש לפרסמן לכל ציבור ההורים. ראוי כי עמדה זו תיבחן בידי הנהלת המשרד, בין היתר, נוכח ממצאי דוח ביקורת זה, שבו פורטו ליקויים רבים הנוגעים להליכי הטיפול של החה"ע בשיבוץ בנות בבתי הספר. המשרד והרשויות המקומיות אינם מעורבים כראוי בהליכי השיבוץ של תלמידות בבתי הספר היסודיים באמצעות מערך הפיקוח. אמנם המשרד הגדיר את מדיניותו באמצעות קב יעת עקרונות כלליים להליכי השיבוץ, אולם הוא אינו אוכף את מדיניותו. המקרים שפורטו לעיל מצביעים על ליקויים ניכרים בהליכי השיבוץ בבתי ספר של החה"ע: בתי הספר לא קבעו אמות מידה מפורטות ושקופות; כמה מאמות המידה שלפיהן נעשה השיבוץ אינן עולות בקנה אחד עם הדרישה לנהוג בשוויוניות; טיפולם של בתי הספר בביקוש היתר לא נעשה בשקיפות, וספק אם יש בו כדי להבטיח קיום הליכים על פי כללי הצדק הטבעי. לדעת משרד מבקר המדינה, מציאת מקום לימוד לכל הבנות המבקשות ללמוד בבתי ספר של החה"ע אינה מספקת. יש למיין את המועמדות על פי שיטה ידועה מראש, הוגנת ושוויונית, ולהודיע להוריהן של הבנות שלא התקבלו מהי סיבת הדחייה. על החה"ע לקבוע שיטת מיון כזאת וליישמה. על האגף לבחון אם החה"ע קבע שיטה כזאת, ואם ימצא שלא עשה זאת - עליו לקבוע אותה בעצמו. על האגף גם לוודא מדי שנה בשנה שכל בתי הספר של החה"ע ממיינים את המועמדות על פי השיטה שנקבעה. כאשר המשרד אינו אוכף נוהל שקבע הוא מרוקן אותו מתוכן. האוטונומיה שניתנה לחינוך המוכש"ר בכל הנוגע לשיבוץ תלמידות היא מוגבלת, והמשרד אינו יכול להתנער מהאחריות שהוטלה עליו לפקח על הנושא, כפי שהודגש בפסיקה. תשובת המשרד מעלה חשש שעקב מורכבות הטיפול בנושא רגיש של מיון מועמדות לבתי ספר על -יסודיים במגזר החרדי, הוא צמצם את הפיקוח עליהם והסתפק בבדיקת תלונות שהובאו לפניו באופן רשמי. זאת חרף מדיניותו המוצהרת בהליכים משפטיים שעוסקים במיון תלמידות ובשיבוצן וחרף הכללת הנושא בנוהלי הפיקוח המצב הנוכחי שבו מאפשרים המשרד והחה"ע לבית ספר לקבל תלמידות על פי שיקולים היסטוריים שאינם שוויוניים אינו ראוי. אמת מידה שלפיה ניתנת עדיפות לבנות שאמותיהן למדו בבית הספר או שזו מסורתן המשפחתית עלולה להביא לידי דחיית מועמדותן של בנות שאמותיהן לא למדו בבית הספר אך הן מתגוררות סמוך לו ומתאימות מבחינת התקנון. על המשרד לבחון את אמות המידה לקבלת תלמידות לבית ספר יסודי ז' ולשקול אם בתי הספר היסודיים נדרשים להתחשב במקום מגורי המועמדות בעת מיונן. עליו לוודא שייעשו השינויים הדרושים באמות המידה הללו כדי שהן יהיו ברורות ושוויוניות ויאפשרו להורה לדעת אם בתו צפויה להתקבל. מידע על המועמדות מגיע לבתי הספר ממקורות שונים, בהם בית הספר היסודי, ועד ההורים בבית הספר וגורמים שונים בקהילה. מן הביקורת עולה שמידע זה הו א בעל משקל רב בהחלטה אם לקבל מועמדת או לדחותה (בעניין דרישת מידע מהמועמדת - ראו גם להלן בפרק על שיבוץ מועמדת בהתחשב במוצאה). הליך רישום שכולל איסוף אקראי של מידע מגורמים שונים בקהילה פותח פתח להעברת מידע אשר נועד להשפיע על החלטת בית הספר, מאפשר שימוש בפריט י מידע שונים, גם כאלה שמידת מהימנותם מוטלת בספק וכאלה שנמסרים שלא בתום לב, ועלול להביא לידי פגיעה בצנעת הפרט. נוסף על כך, איסוף אקראי של מידע מהקהילה עלול להביא לידי פגיעה בשוויון שבין המועמדות. לנוכח ממצאי הביקורת על היקף המקורות לקבלת מידע על מועמדות, ספק רב אם בתי הספר יוכלו להציג את מלוא המידע ומלוא מקורותיו לפני ההורים כדי לאפשר להם להגיב עליו ובמידת הצורך להפריכו. על האגף לדרוש מהנהלת החה"ע ליישם את הכללים שקבע המשרד למיון הוגן של מועמדות, לרבות הצורך בשקיפות מלאה של מקורות המידע והצגתם לפני ההורים, ולוודא שבתי הספר פועלים על פיהם. מן הראוי כי לפני גיבוש מדיניותו ועיגונה בנוהל ישמע המשרד את עמדתם של הגורמי ם הנוגעים בדבר. בקיום הליך זה אין כדי לפגוע בסמכות הבלעדית של המשרד לקבוע את הכללים וההוראות. כך ניתן יהיה להבטיח כי הכללים וההוראות יקבעו לאחר שנבחן מכלול ההיבטים והטענות הנוגעים בדבר. נמצא כי גם את ההנחיות לבתי ספר יסודיים לא עיגן המשרד בנוהל או בחוזר מנכ"ל ולא פרסם אותן בציבור, כנדרש בפס"ד האגודה לזכויות האזרח. משמעות הדבר היא שהורי המועמדות לבתי הספר אינם יודעים על קיומן של הנחיות שנועדו להבטיח מיון הוגן, ולכן אינם יכולים לעמוד על זכויותיהם בעניין זה. מן המסמכים עולה כי האגף לא השיב על מכתבו של מנכ"ל החה"ע לשעבר ולא קיים פגישה עמו בעניין זה. יתרה מזו, האגף לא בדק כלל אם התקנונים שונו על פי דרישתו, והמפקחת על בתי ספר יסודיים אף לא ידעה אם החה"ע העביר את התקנונים המתוקנים לבתי הספר.
מן האמור לעיל עולה שהמשרד נקט פעולה מובהקת של פיקוח - בדיקה שיטתית של תקנונים - אך החה"ע הודיע לו במפורש שהוראותיו לתיקונם לא ייושמו במלואן. תשובות מנהלות בתי הספר שהובאו לעיל מוכיחות כי דרישת משרד החינוך לתקן את התקנונים לא הובאה לידיעתן, והחה"ע לא דרש למלא דרישות אלה. המשרד לא הגיב על הודעתו של החה"ע ולא בירר מהן הסיבות להתנגדותו לבצע חלק מן התיקונים שדרש לעשות בתקנונים. פעולת משרד החינוך בעניין התקנונים של בתי הספר מעידה על חולשה ממשית של המשרד, על פיקוחו הלקוי על החה"ע ומוסדותיו ועל היעדר עקביות ואחידות בדרישותיו לתיקון תקנונים של בתי ספר שונים. המשרד לא תבע שתוכר סמכותו לקיים פיקוח אפקטיבי על החה"ע ומוסדותיו בתחום הרישום והקבלה ולא וידא שתוקנו הליקויים שמצא. ואכן גם בתשובתו של החה"ע למשרד מבקר המדינה הוא הבהיר שהוא חולק על משרד החינוך בעניין זה ועומד בתוקף על עצמאות שיקוליו. על המשרד מוטל לעמוד איתן ולהפעיל את סמכויות הפיקוח שלו. עליו לוודא שהתקנונים של כל בתי הספר בחינוך המוכש"ר אינ ם כוללים הוראות הסותרות את מדיניותו ואת הנחיותיו. על החה"ע, שבתי הספר שלו מוכרים וממומנים בידי המדינה, לנהוג על פי מדיניותו של המשרד, להורות למנהלי בתי הספר אילו כללים אפשר לכלול בתקנון ואילו כללים יש למחוק ממנו, ולוודא שבתי הספר נוהגים לפי הוראותיו.