המוסד לביטוח לאומי . אי-גביית דמי ביטוח מחייבים - המוסד לביטוח לאומי בשל החשיבות שבגביית דמי ביטוח באופן מלא ושוויוני מכלל החייבים, ולנוכח העובדה כי חלפו כ-15 שנה מאז הדוח משנת 2001 ובו כבר העיר משרד מבקר המדינה לבט"ל על הצורך בהרחבת הבדיקה של תיאום דמי הביטוח, מתבקש לשאול מדוע רק כעת, לאחר בקשתו של משרד מבקר המדינה, בט"ל מתעתד להתחיל בעבודת מטה להרחבת הבדיקה כאמור. על בט"ל לבחון דרכים כיצד לאתר את אותם שכירים המועסקים אצל יותר ממעסיק אחד ואינם משלמים דמי ביטוח כנדרש ולגבות מהם את דמי הביטוח המגיעים לו. על אף הפוטנציאל הטמון בביצוע חקירות בנושאי גבייה שבאמצעותן יאותרו מעסיקים חייבים בדמי ביטוח, ועל א ף המלצות הצוות, פעילות אגף החקירות עודנה מתמקדת בגמלאות. נמצא כי על אף החלטת המינהלה להתחיל בשנת 2013 לשלוח הודעות חוב לא נעשה הדבר עד יולי 2015 , ואז נשלחו הודעות חוב רק באופן חלקי לגבי חובות שנוצרו בשנים 2009 -2008 . כאמור, לפי תשובת בט"ל למשרד מבקר המדינה הודעות חוב של חייבים חדשים יישלחו רק משנת 2018. יוצא אפוא כי הדיונים במינהלה בנושא עצירות החישוב לא הבי או לפתרונות כלשהם לפתיחת עצירות החישוב, ולאחר ההחלטה מינואר 2005 על מחיקת חובות עד 1999 לא החליטה המינהלה על שליחת הודעות חוב לחייבים חדשים כדי למנוע הצטברות חובות חדשים. חברי המינהלה לא פעלו למציאת פתרון, ולו חלקי, לפתיחת עצירות החישוב; הם לא דרשו מסמנכ"ל הגבייה להציג חלופות לפתרון הבעיה ולא עקבו אחר יישום החלטותיהם. רק ביוני 2015 , בתקופתו של המנכ"ל המכהן, לאחר כניסתו של תיקון ההתיישנות לתוקף, פנתה המינהלה לראשונה לוועדת הכספים בבקשה לאשר תוספת של 30 תקנים כדי לפתוח באופן חלקי בלבד את עצירות החישוב לשנים 2009-2008 . האחריות למימוש בפועל של החוק בכל הנוגע לגבייה מחייבים מוטלת על כתפיו של סמנכ"ל הגבייה, אשר היה עליו עליו לממש אחריות זו באמצעות גיבוש תכנית עבודה סדורה תוך כדי מיצוי מקסימלי של המשאבים העומדים לרשותו. לכן, ראוי היה שיעלה לפני המינהלה את הצורך בפתרון לפתיחת עצירות החישוב ויציג חלופות הן בנוגע להיקף כוח אדם מצומצם הן בנוגע למניעת הצטברות חובות של חייבים חדשים. כמו כן היה עליו לעשות ככל שניתן היכן שלא נדרשת הסכמת ועדי העובדים ובמקביל היה עליו לפעול לקידום ההסכמות לגבי יתר הנושאים. סמנכ"ל הגבייה לא עשה כן, והחובות שהצטברו משנת 2008 , חובות של מ אות אלפי חייבים, נאמדים כיום כאמור בכ -3 מיליארד ש"ח. רק לאחר שנים של עצירות חישוב ולאחר תיקון ההתיישנות והחלתו על חובות העבר גיבש סמנכ"ל הגבייה תכנית עבודה לעצירות החישוב ומניעת היווצרות חובות לחייבים חדשים. בדוח משנת 200150 העיר משרד מבקר המדינה בעניין זה כי "מן הראוי שהמוסד ירחיב את הבדיקה של תיאום דמי הביטוח, כדי שיוכל לגבות את דמי ]בט"ל[ "הביטוח שחייבים עובדים שנוכה משכרם סכום קטן מהמגיע מהם. בביקורת נמצא כי אף שהוא מקבל את כל דיווחי המעסיקים, בט"ל עדיין אינו מצליב את הנתונים כדי לבחון אם נוכו משכרו של העובד דמי ביטוח הנמוכים מהנדרש. לבקשת משרד מבקר המדינה בדק בט"ל את הנושא האמור ונמצא כי בשנת 2013 לא חויבו בהפרש דמי הביטוח כ- 61,00051 עובדים שכירים שעבדו בכמה מקומות עבודה או עובדים שכירים שקיבלו פנסיה מוקדמת, בד בבד עם עבודתם, והיו חייבים בתשלום דמי ביטוח 52 ,. על פי אומדן בט"לדמי הביטוח שלא חויבו מאותם עובדים בשנת 2013 מסתכמים בכ- 104.5 מיליון ש"ח53. נמצא כי עד 2014 לא ניתן גילוי נאות בדין וחשבון הכספי של בט"ל על חייבים בעלי עצירות חישוב. משכך, המשמעויות וההשלכות של עצירת החישוב כלל לא הובאו לדיון במועצה ולא נבחנו כנדרש בוועדת הכספים שלה. בביקורת עלה כי סוגיה זו לא קיבלה כל ביטוי בדיונים אופרטיביים במועצה, ובייחוד בוועדת הכספים, שמר חזקיה ישראל הוא יושב ראשה, אף שלסוגיה זו השפעה ישירה על האיתנות הפיננסית של בט"ל. הנושא נדון בפעם הראשונה בוועדת כספים בסוף יוני 2015 , לאחר שהמינהלה פנתה ביזמתה לוועדה לקבל תוספת תק נים. גם מיוני 2015 עד מועד סיום הביקורת לא דנה ועדת הכספים בשאלה כיצד מעתה ואילך יישלחו לחייבים הודעות חוב בסמוך להיווצרות החוב כדי למנוע הצטברות של חובות עתידיים, או למצער לעדכן את החייבים הפוטנציאל יים על חובת תשלום דמי ביטוח, כנדרש בחוק. לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת הכספים ליזום דיון בנושא כדי למצוא פתרון לעצירות החישוב ולהתניע מהלך לשליחת הודעות חוב לחייבים חדשים בסמוך להיווצרות החוב. נמצא כי עד פברואר 2008 ,, יותר משלוש שנים לאחר מועד ההחלטה המקורי לא נדון שוב הנושא במינהלה. עוד יצוין כי דרישותיו של סמנכ"ל הגבייה לתוספת כוח אדם לפתיחת עצירות החישוב השתנו באופן ניכר לאורך השנים ובאופן לא עקבי. בשנת 2000 הוא דרש תוספת של 500 עובדים עבור טיפול ב -2 מיליון מבוטחים חדשים. בשנת 2004 הוא צמצם את דרישותיו לרבע ודרש רק115 תקנים נוספים עבור פתיחת עצירות החישוב. בשנת 2008 הוא דרש 146 תקנים עבור טיפול בכ - 800,000 חייבים ובשנת 2014 עבור טיפול בכמיליון חייבים הוא מסר למינהלה שנדרשת תוספת של כ-240 תקנים. יצוין כי ביוני 2015 אושרו כ-30 תקנים לפתיחת עצירות החישוב לשנים 2009 -2008 .)(ראו להלן על רקע התפתחותו הטכנולוגית הניכרת של מינהל הגבייה, המאפשרת לגבות את החובות באופן יעיל יותר, תוך כדי שימוש בכלים טכנולוגיים ואוטומטיים וללא כל מעורבות של פקיד הגבייה (מוקד טלפוני חיצוני, אינטרנט ואפליקציות סלולריות), היה מצופה כי ייעשה שימוש רב יותר בכלים שכאלה גם לצורך פתיחת עצירות החישוב - דבר שלא נעשה. מהתרשים עולה שבשנת 2013 רק 15.9% מכלל התיקים שטופלו באגף החקירות היו תיקי ביטוח וגבייה; יצוין שכ - 30% ( מהם היו חקירות עצמאיים 1,859 תיקים), פחות מ -9% ( היו חקירות מעסיקים 560 תיקים) ויותר מ - 60% היו חקירות ביטוח (בדיקת תושבות, מעמד, יחסי עובד -מעביד ועוד). בינואר 2015 ביקש משרד מבקר המדינה נתונים על הפערים ביןהדיווחים בטופסי 102 לאלה בטופסי126 , אך עד מועד סיום הביקורת לא הצליח בט"ל להציג בפני משרד מבקר המדינה נתונים מעודכנים וסופיים על פערים אלה. בט"ל גם לא הצליח להציג נתונים בסיסיים לצורכי בקרה, כמו היעדר דיווח של מעסיקים באמצעות טופס 126. יוצא אפוא כי לאחר כ מעט 15 שנה מאז הדוח משנת 2001 , שבו העיר משרד מבקר המדינה לבט"ל על הצורך בבקרה על טופסי 102 ו-126 ובהפגשהביניהם , טרם הצליח בט"ל להצליב נתונים שיציגו את הפערים ויאפשרו לו לבצע בקרה ולזהות מעסיקים שאינם מעבירים ניכויים משכר העובדים כנדרש 48 . יצוין שרק במסגרת ביקורת ניכויים נבחנים הפערים אצל המעסיק. מנתונים שנמסרו למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנים 2014 -2011 , במסגרת ביקורות ניכויים, נמצאו אצל 221 מעסיקים פערים בין שני סוגי הדיווח, והם חויבו בגינם בדמי ביטוח נוספים בסך של כ-37 .מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר לבט"ל שללא בקרה אפקטיבית באמצעות הפגשה ממוחשבת בין שני סוגי הדיווח, כפי שרשות המסים נוהגת לעשות, הוא לא יאתר את המעסיקים החייבים לו דמי ביטוח, וממילא הוא גם לא ישלח להם הודעות חוב, והוא יאבד מהכנסות דמי הביטוח שהמעסיקים חייבים על פי חוק להעביר לו. היעדר אכיפה כ וללת של גביית דמי הביטוח והיעדר שימוש בכל האמצעים הקיימים כדי לאתר את החייבים עלולים גם לפגוע בכושר ההרתעה של בט"ל בכל הנוגע לפיקוח ובקרה על דיווחי המעסיקים. חשיבות הבקרה מקבלת משנה תוקף בייחוד לנוכח תיקון ההתיישנות הפוטר את החייב מחובת תשלום החוב לאחר שבע שנים, אם בט"ל לא הודיע לו על חובו. במהלך הביקורת, ובעקבות הערותיו של משרד מבקר המדינה, פנה ב ט"ל לרואי החשבון המבקרים לקבלת חוות דעת בנושא. בתשובתם לבט"ל הסבירו רואי החשבון שלדעתם, אין לכלול את עצירות החישוב בדוח הכספי המבוקר על ידם מכיוון שבט"ל טרם שלח הודעות חוב. לאחר פגישה של צוות הביקורת עם נציגים ממשרד רואי החשבון החליט בט"ל לכלול בדוח המינהלה לשנת 2014 התייחסות לחייבים בעלי עצירות חישוב ולציין כי "חובות נוספים אשר טרם הוכרו בדוחות הכספיים, משום שאינם ניתנים בשלב זה לאימות ו/או מתייחסים לאוכלוסיית חייבים שנכון למועד הדוח הסופי טרם הוחלט על ביצוע פעולות אקטיביות לגביית חובם". לפי בט"ל, פסקה זו נוספה מתוך ההבנה בצורך להכליל בדוח המינהלה הערה הנוגעת לנושא עצירות החישוב. משרד מבקר המדינה מעיר לבט"ל כי הסמכות להכריע ממי גובים דמי ביטוח וממי לא אינה של סמנכ"ל הגבייה אלא של המחוקק. אם מתעוררת בעיה בגביית חובות מכלל החייבים, אכן יש מקום להביא בחשבון שיקולי עלות-תועלת. אולם בחלוקת משאביה רשות ציבורית צריכה גם לשקול שיקולים נוספים, כגון עקרון השוויון וההגינות, ולפעול באופן שלא ייווצר מצב שבו חלק מהחייבים משלמים דמי ביטוח וחלקם האחר אינם משלמים, וזאת בניגוד לקבוע בחוק. לכל הפחות, על בט"ל ליזום הסדרה בחקיקה שתאפשר אי-גבייה כאמור. ראוי היה שבעת שהמינהלה דנה על הקפאת חובות עבר היא גם תקבל החלטות אופרטיביות ולמצער תשלח הודעות חוב לחייבים חדשים, וזאת כדי למנוע הישנותו של מצב זה בעתיד, אך הדבר לא נעשה. בהחלטתו שלא לשלוח הודעות חוב באופן שוטף לחייבים חדשים בעצירות חישוב, בט"ל גורם להצטברות חו בות של חייבים. התנהלות זו של בט"ל גררה אחריה את החלטתו של שר הרווחה להורות לו על מחיקת חובות של מאות אלפי חייבים שלא קיבלו הודעות חוב בשנים 2007 -1999 , ואף יותר מזה, להצטברות חובות של עוד מאות אלפי חייבים חדשים משנת 2008 .ואילך על אף הפסיקה בנושא, החלטות המינהלה, ההודעה למשרד המשפטים, התחייבותו של בט"ל בפני בית המשפט לחדול מהנוהג הגורם לשיהוי בשליחת הודעות חוב, תיקון ההתיישנות, תוספת התקנים (ראו להלן) לצורך פתיחת עצירות החישוב והמחיקות החוזרות ונשנות של חובות עבר, נמצא שבספטמבר 2015 עדיין לא החל בט"ל לשלוח הודעות חוב לחייבים חדשים בסמוך להיווצרות החוב. יודגש כי משנת 2015, בכל רבעון שבו לא י ישלחו הודע ות חוב יצטברו עוד חובות בסך של כ-125 מיליון ש"ח27 . אשר על כן, לא הופסקהשיטת העבודה של בט"ל הנהוגה המכניסה עוד ועוד מבוטחים למעגל החייבים וגורמת לכך ש חסרות להם תקופות ביטוח. בשנים 2015 -2008 נוספו מאות אלפי חייבים, ובממוצע שנתי נוספים עוד כ- 70,000 בכל שנה. בביקורת עלה כי עד אוגוסט 2015 (מועד סיום הביקורת), אף שכבר הסתיים הפיילוט בסניף יפו והיו בידי מינהל הגבייה נתונים עדכניים מאגף הנדסת ייצור, הוא לא גיבש על בסיסם תכנית עבודה שיטתית ומפורטת לטיפול במלאי החייבים ולאופן הפעולה שיאפשר לעצור את זרם החייבים החדשים הגדל והולך עקב אי- שליחת הודעות חוב. לדעת משרד מבקר המדינה, על בט"ל להפסיק לאלתר דרך פעולה זו שתוצאתה היא יצירת מעגל חייבים שלעתים אף אינם מודעים לחובותיהם. תכנית הפעול ה שהציג סמנכ"ל הגבייה בתשובתו עלולה ליצור עד 2018 עוד כ- 200,000 חייבים חדשים וחובות בהיקף של יותר ממיליארד ש"ח. כדי למנוע ככל הניתן יצירת חובות וקנסות לחייבים הפוטנציאליים שאינם מודעים לחובת תשלום דמי הביטוח, על בט"ל לכל הפחות: לשלוח לאלתר הודעות על חובת תשלום דמי ביטוח (בטרם נוצר החוב) לכל מי שהוא בעל פוטנציאל ליצירת חובות; לשלוח הודעות חוב בסמוך להיווצרות החוב, ואם החוב אינו מוסדר - לשלוח הודעות והתראות לחייבים במרווחי זמן סבירים. על בט"ל ועל משרד האוצר לסכם לאלתר את דרכי הפעולה והמשאבים הנדרשים לשליחת הו דעות חוב שוטפות לחייבים וכן לפעול ולמנוע מבעלי פוטנציאל ליצירת חובות לצבור חובות שלא היו מודעים להם ושלאחר מכן יהיה קשה לגבותם. בביקורת עלה כי אף שתיקון ההתיישנות התקבל כבר ביולי 2014 , לא שלח בט"ל הודעות חוב גם במהלך תקופת המשא ומתן עם משרד האוצר, לא בפברואר 2015 בנוגע לרבעון הרביעי של 2007 ולא באפריל 2015 בנוגע לרבעון הראשון של 2008 . לפיכך, לפי אומדנו איבד בט"ל את האפשרות לגבות כ-100 מיליון ש"ח בגלל התיישנות החובות. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלותו של בט"ל שגרמה לאבדן הכנסות בסך 100 מיליון ש"ח על חשבון כספי הציבור. הוא מעיר לבט"ל כי על הנהלתו היה לפעול בנחישות למציאת פתרון מידי לגביית החובות לפני מועד התיישנותם. יודגש כי במועד סיום הביקורת, אוג וסט 2015 (להלן- מועד סיום הביקורת), לאחר החלטת המועצה על תוספת התקנים, החל מינהל הגבייה בבט"ל לשלוח הודעות חוב בנוגע לרבעון השני של 2008. משרד מבקר המדינה מעיר כי תכנית כאמור צריכה להפסיק לאלתר יצירת מעגל חייבים שאינם מודעים לחובותיהם, כך למשל, יש לשלוח הודעות על חובת תשלום דמי ביטוח (עוד בטרם יצירת החוב) לכל מי שהוא בעל פוטנציאל ליצירת חובות, כגון כאלו שלא התגייסו לצבא, מקבלי דמי אבטלה ועובדים בעבוד ות זמניות. גם אגף התקציבים שבמשרד האוצר מסר בתשובתו מפברואר 2016 למשרד מבקר המדינה כי "תוספת כוח האדם לצורך גביית דמי ביטוח מיועדת להרחבת הרשת באופן שוטף ולא רק עבור מבצע חד פעמי של גביית חובות עבר... עמדתנו היא כי עד לסיום גביית חובות העבר בסוף שנת ]באופן שוטף[ אין לחכות להרחבת הרשת 2018 , אלא לגבות גם את חובות העבר וגם את החובת הנצברים במקביל". יוער שבתכנית יש לקבוע בין היתר את המשאבים הנדרשים, לוחות זמנים ויעדי ביניים ; יש לקבוע נוהלי עבודה חדשים שימנעו מהחייבים הפוטנציאליים לצבור חובות, ויש לבצע התאמה של מערכת המחשוב לצורך זה - דבר שטרם נעשה. לדעת משרד מבקר המדינה על בט"ל ואגף התקציבים לסכם לאלתר את הדרכים למניעת היווצרות חובות של חייבים חדשים. ,ממדיניות זו של בט"ל יוצא אפוא שלחלק מהאוכלוסיות, ובהן דווקא החלשות כגון מקבלי הבטחת הכנסה וקצבת נכות, ניכה בט"ל מהקצבה את דמי ביטוח הבריאות, ואילו לקבוצות אוכלוסייה אחרות החייבו ת גם הן בתשלום דמי ביטוח הוא לא שלח הודעות חוב וממילא גם לא פעל לגביית חובותיהן. משרד מבקר המדינה מדגיש כי דרך פעולה קלוקלת זו של בט"ל במהלך השנים, דהיינו אי - שליחת הודעות חוב וצבירת חובות בהיקפים של מיליארדי שקלים, ולאחריה מחיקת חובות יהם של מאות אלפי חייבים וחוזר חלילה - משמעה ש ביחס לחלק מהאוכלוסייה לא נאכפת חובת תשלום דמי הביטוח והיא הפכה למעשה ל"אות מתה". על אף מנגנון הקיזוז עלה בביקורת שיעילותו חלקית בלבד. מאחר שבט"ל מבצע עצירות החישוב ו אינו שולח הודעות חוב לחייבים, לא נרשם כלל במערכות בט"ל שקיים חוב של אותו חייב. עקב כך, לא ניתן בביקורת חוב לאתר חובות של בעלי עצירות חישוב, ובט"ל משלם במקרים אלו את הגמלה מבלי לקזז את החוב בדמי ביטוח כנדרש ומקזז את החוב רק מאלו שבמערכות בט"ל כבר נרשם שהם בעלי חוב. משרד מבקר המדינה מעיר כי על בט"ל להתנהל באופן אחיד ושוויוני מול כל החייבים. לפני מועד תשלום גמלה, עליו לבחון אם רשום לזכאי לגמלה חוב בדמי ביטוח. אם נמצא חוב עליו לקזזו מהגמלה על פי ה קריטריונים שנקבעו בנהליו , וזאת אם נעשתה עצירות חישוב אם לאו. התנהלות אחידה מול החייבים תשקף יחס שוויוני והוגן לכלל המבוטחים. בביקורת נמצא כי סמנכ"ל הגבייה לא קידם ולא יזם פתרונות מספקים, בתחום סמכותו ובמסגרת משאבי יחידתו, לפתיחת עצירות החישוב הן בנוגע למלאי החייבים הישנים הן בנוגע למניעת הצטברות חובות של חייבים חדשים. הוא התנה כל פתרון בתוספת כוח אדם לצורך פתיחת עצירות החישוב . זאת ועוד במקביל למחיקת חובות העבר בגין עצירות החישוב לאורך השנים, הוא לא פעל למניעת היווצרות חובות של חייבים חדשים. .בט"ל הוא עמוד התווך של מערכת הביטחון הסוציאלי של ישראל, המתבסס על הרעיון של סולידריות ועזרה הדדית, שבה מעסיקים ועובדים, ואף מי שאינם עובדים, משלמים דמי ביטוח לפי הקבוע בחוק. גביית דמי ביטוח כחוק מבטיחה את מקורות המימון של בט"ל לתשלום גמלאות, ופגיעה בהם משמעה פגיעה באיתנות הפיננסית של בט"ל ופגיעה ברשת הביטחון הסוציאלית הנדרשת בין השאר לקיום האדם בכבוד. זה עשרות שנים בט"ל אינו שולח הודעות על חובת תשלום דמי ביטוח (בטרם נוצר החוב) לכל מי שהוא בעל פוטנציאל ליצירת חובות. לא זו אף זו, בט"ל נוהג בשיטה קלוקלת של עצירות חישוב לחייבים בדמי ביטוח ואינו שולח אליהם הודעות על החוב שצברו, אף שהמידע על אודותם נמצא בידי בט"ל. שיטה זו יצרה מצב של העדר אכיפה ביחס לחלק מהאוכלוסיה. לאחר כמה שנים, כאשר מצטברים החובות של אותם חייבים, בט"ל "מקפיא" את החיוב, ומשמע הדבר הוא מחיקת החוב; מנגד, כל אותה העת בט"ל ממשיך להקים חובות לחי יבים חדשים, ובחלוף כמה שנים הוא מוחק גם אותם, וחוזר חלילה. משמעות מחיקה זו היא שחובת תשלום דמי הביטוח עבור אותם חייבים הפכה ל"אות מתה" ועקרון הסולידריות של הביטוח הסוציאלי בישראל נפגע. עולה מתוך כך כשל ניהולי מתמשך של שנים בהתמודדות בט"ל עם סוגיית עצירות החישוב. בט"ל לא פעל באופן אקטיבי כדי לשלוח הודעות חוב לחייבים חדשים והדבר הביא לידי כך שבספטמבר 2015 הוא מחק חובות של כ -1.2 מיליארד ש"ח של מאות אלפי חייבים עבור השנים 2007 -1999 . לא די בכך אלא שבשנים 2015 -2008 הצטברו עוד חובות של מאות אלפי חייבים, המוערכים ב עוד כ -3 מיליארד ש"ח. ללא משלוח הודעות חוב לכ- 70,000 חייבים חדשים בשנה בסמוך להיווצרות החוב לא יקטע מעגל החייבים וימשיכו להצטבר חובות בהיקפים של מיליארדי שקלים. כשל זה מונח לפתחם של חברי המינהלה, שלא דרשו מסמנכ"ל הגבייה להציג תכנית עבודה מפורטת הכוללת חלופו ת לפתרון ולו חלקי למניעת היווצרות חובות של חייבים חדשים. סמנכ"ל הגבייה מר יגאל ברזני, הממונה על תחום זה משנת 1997 , אמנם נקט פעולות שונות, אולם לא היה בהן כדי לתת מענה לבעיה ועל כן הכשל מונח גם לפתחו. הוא התנה כל פתרון לפתיחת עצירות החישוב בתוספת כוח אדם ולא נקט את הפעולות הנדרשות כמתחייב מאחריותו, ובהן כאלו שעשויות היו להביא ולו לפיתרון חלקי אשר ימנע היווצרות חובות של חייבים חדשים. אי-גבייה מאוכלוסיות מסוימות החייבות בתשלום דמי ביטוח פוגעת בעקרון השוויון וההגינות ועלולה ליצור מדרון חלקלק שיביא לפגיעה במוסר התשלומים של שאר החייבים. על המינהלה ועל המועצה לפקח על פעילותו של בט"ל כדי להבטיח את יישום עקרון הערבות ההדדית וכדי שבידי בט"ל יימצאו מקורות מימון מספיקים לקיום רשת הביטחון הכלכלית של המדינה לאזרחיה ולהגנה מפני מחסור בשעת הצורך. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שבט"ל המכיר בחשיבות הגדלת היקף החקירות בתחום הגבייה, יישם את ההנחיות וה נהלים שהוא בעצמו ניסח לאורך השנים ויפעל ביתר שאת כדי להגדיל את היקף החקירות הנעשות בתחום הגבייה, וזאת באופן שיביא לידי שיפור הגבייה ולהגדלת כושר ההרתעה מפני הונאות והתחמקות מתשלום דמי ביטוח כנדרש בחוק. לדעתמשרד מבקר המדינה, במסגרת ביקורת ניכויים בט"ל צריך לבחון אם המעסיק מפריש כחוק את דמי הביטוח עבור כל עובד שלו, בין שהוא שכיר המרוויח שכר מינימום בין שהוא נושא תפקיד בכיר שהתגמול עבור עבודתו משולם באמצעות חברת ארנק. עלה כי המינהלה לא דנה באף לא חלופה אחת לפתיחת עצירות החישוב במסגרת כוח האדם הקיים. לא נמצאו מסמכים המעידים על דיונים שהתקיימו בנושא עם אגף התקציבים שבמשרד האוצר לצורך תוספת כוח אדם; מלבד ההחלטה להתנגד להצעת החוק הפרטית של ח"כ דאז רונית תירוש לא קיימה המינהלה דיוני המשך על תוצאות המשא ומתן עם משרד האוצר ועל מציאת פתרון לעצירות החישוב. נמצא כי המינהלה לא פנתה לוועדת הכספים בבקשה לאשר תוספת כוח אדם לנושא זה, כפי שהיה עליה לעשות אם סברה שזהו אכן הפתרון הראוי35. משרד מבקר המדינה מעיר למינהלה כי החלטתה צריכה לקבל ביטוי בתכנית עבודה מפורטת שתקבע בין היתר משאבים נדרשים, לוחות זמנים קצובים ויעדי ביניים, נוהלי עבודה חד שים שימנעו מהחייבים הפוטנציאליים לצבור חובות ולבצע התאמה של מערכת המחשוב לצורך זה - דבר שטרם נעשה.
בביקורת עלה כי בפועל אגף ביקורת ניכויים שבמינהל הגבייה אינו בוחן את שכר המנהלים בחברות המקבלים תגמול עבור עבודתם באמצעות חברות ארנק43 . משרד מבקר המדינה בחן 35 חברות ציבוריות44 שבהן ערך בט"ל בשנת 2014 ביקורות ניכויים. נמצא כי ב-10 מהחברות שולם שכר ל-19 נושאי משרה, באמצעות דמי ניהול לחברת ארנק בבעלותם, בסכום כולל של כ -70 ,מיליון ש"ח. לעומת זאת באותן השנים קיבלו אותם נושאי משרה שכר מחברות הארנק שבבעלותם בסך של כ-15 מיליון ש"ח בלבד, שלרוב היה נמוך מהתקרה השנתית החייבת בתשלום דמי ביטוח. באופן הזה "חסכו" לעצמם אותם בכירים דמי ביטוח בסכום כולל של כ-1.4 מיליון ש"ח. יצוין כי בבחינת הדוחות הכספיים של חברות ציבוריות המפורסמים באינטרנט45 עולה כי ישנן חברות ארנק רבות בבעלותם של מנכ"לים ובעלי תפקידים בכירים בחברות הציבוריות. יוצא אפוא כי באותן חברות התמקדה ביקורת הניכויים בשכירים, לעתים בתפקידים זוטרים, וכלל לא בחנה את שכבת הניהול הבכירה, בעלי השכר הגבוה - האם הם משלמים את דמי הביטוח על פי שכרם הכולל והמלא.