המוכנות לשוק העבודה המשתנה . למידה לאורך החיים והכשרה מקצועית למבוגרים - התאמתן לשוק העבודה המשתנה אולם ההכוון בגופים אלה הוא ספציפי לצורכי תעסוקה מיידיים, ואינו מייצר בהכרח הבנה ומוטיבציה לגבי המשך הלימוד וההשתדרגות, אף אם לאדם יש מחסור עמוק במיומנויות יסוד ובכישורים רכים. כך, הם מפנים בעיקר לקורסי הכשרה מקצועית, לסדנאות כישורים למציאת עבודה ולקורסי אוריינות דיגיטלית ושפות. נוסף על כך, מי שמשתייך לאוכלוסיות מעוטות אמצעים אחרות או שעובד בתפקיד שבסיכון לאוטומציה, כנראה לא יקבל שירותי הכוון ואבחון בגופים אלה, אף שאבחון פרטני והכוון איכותי יכולים לתרום לרווחתו ולתעסוקתו. בנסיבות שבהן דמי האבטלה משולמים באופן חלקי בלבד למשתתפים בהכשרה מקצועית, הדבר עלול לשמש תמריץ שלילי להשתתפות בהכשרות ארוכות. בביקורת עלה כי אף שלאגף להכשרה מקצועית, למה"ט ולמערך כיתות י"ג-י"ד של משרד החינוך יש קורסי הכשרה בתחומים דומים ואף חופפים ), כל אחד מהגורמים בונה תוכנית לימודים 117לעיתים (למשל, בתחום הרכב לצרכיו, ללא תיאום עם התוכניות האחרות: מה"ט ומשרד החינוך מכנסים כל אחד ועדות מקצוע או ועדות מומחים משלהם; האגף להכשרה מקצועית אינו מכנס ועדות מקצוע כלל זה שנים ארוכות, וחלף זאת מכנס ועדות מקצועיות ספורות, שתפקידן לא הוסדר. משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד העבודה יבחן את מנגנון ההיוועצות בוועדות המקצוע השונות ואת מידת האפקטיביות שלהן, ויבחן הסדרת מנגנון אחיד ויעיל למה"ט ולאגף להכשרה מקצועית בשיתוף משרד החינוך. בכלל זה, יש לבחון את האפשרות לבדיקת צורכי המעסיקים בעזרת כלים מקוונים שיפשטו את תהליך ההיוועצות. מהתרשים עולה כי שיעור בוגרי ההכשרות שעבדו במקצוע הנלמד, המציינים כי עשו בעבודתם שימוש בינוני ומטה בידע הנלמד בקורס, ושיעור אלה שלא היו מרוצים מההתאמה של הקורס לנדרש בשוק העבודה, נע בענפי לימוד , נתון המעיד על אפקטיביות שאינה מיטבית של 53%- ל35% מסוימים בין ההכשרות. בביקורת עלה כי בקשות ממעסיקים לעדכון תוכניות לימודים של האגף להכשרה מקצועית הן נדירות. האגף להכשרה מקצועית הסביר זאת למשרד מבקר המדינה בכך שפרט להכשרות שנבנו במיוחד עבור מעסיק זה או אחר (הכשרות בשיתוף מעסיקים כמוסבר לעיל, כגון הכשרה במפעל), המעסיקים כלל אינם מודעים לתוכן ההכשרות עצמן. על כן העדכונים, אם נעשים, הם פרי יוזמה של מפקחי האגף או של המכללות המכשירות. אולם, גורמים אלה באופן טבעי פחות בקיאים מהמעסיקים בצורכי ההכשרה בשטח. OECD-על אף הצורך הנרחב בשיפור כישורים בקרב עובדים בישראל, נתוני ה מצביעים על פערים אחדים באיכות הלמידה לאורך החיים ונגישותה בישראל: מומלץ כי משרד העבודה ומשרד החינוך יפעלו יחד לקדם קביעת גורם מוביל שיעריך את הכישורים, המיומנויות והעיסוקים הנדרשים בשוק הישראלי ושיידרשו בעתיד, ויבנה את הדרכים להקנותם לעובדים ולאלה העתידים להשתלב בשוק העבודה. היעדר התכלול והחשיבה האסטרטגית על תחום הלמידה לאורך החיים משפיע על האפקטיביות של הפעולות שננקטות בתחום זה ועל מיצוין. להלן הפירוט: נמצא כי קרנות ההשתלמות אשר נועדו לשמש מקור מימון להשתלמויות מקצועיות של עובדים אינן משמשות בהכרח לייעודן המקורי אלא ככלי . כך יוצא שכלי מימוני זה, הקיים גם במדינות 228לחיסכון לטווח בינוני אחרות, ברובו אינו משמש למטרתו המקורית. בעת סיום הביקורת מנגנון תשלום השוברים לא השתנה במהותו, והוא עדיין מחייב השתתפות עצמית והחזרים בדיעבד. הדבר עשוי למנוע מאנשים מעוטי יכולת כלכלית להשתתף בהכשרה מקצועית באמצעות שובר או בממוצע 48% 2018 - 2016 להתמיד בה. מנתוני האגף להכשרה עולה שבשנים ממי שקיבלו תשלום על שובר להתחלת קורס הכשרה מקצועית לא השלימו את הקורס. הדבר עשוי להעיד, בין היתר, על קושי כלכלי להשלימו במנגנון התשלומים הנוכחי. מהאמור לעיל עולה שרבים מהמובטלים ומהעובדים בשכר נמוך במקצועות שבסיכון גבוה לאוטומציה הזקוקים להכשרה כדי להישאר בשוק העבודה, לא בהכרח יוכלו להרשות לעצמם את המחויבות של זמן וכסף הכרוכה בהשתתפות בקורס ממומן להכשרה מקצועית או טכנולוגית, ולכן הם עשויים לוותר עליו או לנשור במהלכו; זאת בשל מאפייני המנגנונים הקיימים למימון ההכשרה והקיום במהלכה - שעות הכשרה בלתי מותאמות דיין לאנשים עובדים, דמי קיום ודמי אבטלה חלקיים ומנגנון מימון שוברים שאינו מותאם. לאור הצורך הגובר בהכשרות מקצועיות גם לאנשים עובדים ולאורך החיים, ובפרט לעובדים בשכר נמוך שאינם אקדמאים, מומלץ כי משרד העבודה בשיתוף משרד האוצר יבחנו את תכנון הקורסים ומנגנוני התמיכה, באופן שיתאימו למגוון רחב יותר של אנשים הזקוקים להכשרה, ובכלל זה אוכלוסיות מעוטות אמצעים. יוצא שאדם העובד בעבודה שדרשה הכשרה אך מקצועו בסיכון והוא עומד לאבד את עבודתו בשל השינויים בשוק העבודה, אינו יכול להשתתף בהכשרה ממומנת כלשהי - מתוקצבת (ראו לעיל) או באמצעות שובר - עד שיהא מובטל. קבע צוות בין-משרדי בנושא 2017 משרד מבקר המדינה מציין כי עוד בשנת תוכניות תעסוקה ותעסוקה איכותית, כי מכיוון שהכשרה מקצועית כרוכה פעמים רבות בתקופת לימודים ממושכת שאינה מאפשרת עבודה בו-זמנית, חלק מהאנשים יעדיפו להשתתף בקורסים קצרים, שלהם תועלת כלכלית מוגבלת יותר. הצוות ציין כי תוכניות משולבות, שיאפשרו עבודה במהלך הלימודים, או הרחבת המקצועות המזכים במלגת קיום במהלך ההכשרה יתמכו בהשתלבות, גם של אוכלוסיות מיוחדות, במקצועות בעלי אופק . 206לתעסוקה איכותית לימוד אנגלית בהיקף מצומצם ובתוכן שאינו מותאם לצורכי שוק העבודה במגמות החינוך הטכנולוגי-מקצועי עלול לפגוע ברמת השליטה והידע באנגלית שרוכשים תלמידי מגמות אלו - הן כדי להשתלב בעבודה באופן ממשתתפי המכינה במה"ט 72% ,מיטבי והן לשם לימודי המשך. כך למשל ) (קרי, מי שלא עמדו בתנאי הסף לקבלה 2020 - 2019( בשנה"ל התש"ף ללימודים במה"ט) נדרשו להשתתף במכינה, בין היתר, בשל אי-עמידה . עולה חשש שבמצב זה בוגרי המגמות 138 יח"ל באנגלית3 בתנאי הסף של הטכנולוגיות-מקצועיות לא ישלטו ברמה מספקת באותן מיומנויות אנגלית שלהן יזדקקו בבואם להשתלב בשוק העבודה המשתנה. משרד מבקר המדינה מציין את פעולות מינהל מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך, האמון על מגמות החינוך הטכנולוגי-מקצועי, להוספת שעות לימוד אנגלית טכנית. עם זאת, לאור הצורך הגובר בשליטה באנגלית כמעט בכל המקצועות בשוק העבודה המשתנה, משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך לפעול לשם העלאת רמת האנגלית שאיתה מסיימים את הלימודים 5 או4-בוגרים מכל המגמות ושכבות האוכלוסייה, גם אלה שאינם נבחנים ב יח"ל בבגרות באנגלית. כדי להגביר את האפקטיביות, מומלץ לפעול בקשר הדוק עם המעסיקים ובשיתוף פעולה בין המזכירות הפדגוגית ובין מינהל אולם נמצא כי האגף להכשרה מקצועית לא בחן מהי רמת האנגלית הנדרשת מהעובדים במקצועות שאליהם הוא מכשיר, וממילא לא התאים את היקף הוראת האנגלית לדרישות השוק. עוד נמצא כי אין בידי האגף ריכוז של הנתונים לגבי היקף לימודי האנגלית שהוא עצמו מציע במגמות השונות - בכמה מגמות נלמדת השפה ובאיזה היקף שעות. מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי היקף לימודי האנגלית אינו צפוי להביא את הבוגרים לרמה שתענה על הצרכים בשוק העבודה, כמפורט להלן. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולתו של מה"ט להקניית אנגלית לתלמידיו. עלה שהאגף להכשרה מקצועית לא כינס את ועדות המקצוע שנים שנה, וקרוב 40 - 30 ארוכות. להערכתו, רוב החברים מונו כבר לפני לוודאי שרבים מהם כבר אינם בין החיים. עם זאת עלה שהאגף בוחן מגמות לעומק בשיתוף מעסיקים במסגרת "הוועדות המקצועיות", ואולם הוא לא הסדיר בנוהל את תפקידיהן, פעילותן וסמכויותיהן. בפועל, כינס האגף את הוועדות המקצועיות בשתי מגמות 2019 - 2017 בשנים מגמות שבפיקוחו. 390-בלבד מתוך כ לאור הצורך העתידי של כלל התלמידים בשליטה באנגלית לשם השתלבות מיטבית בשוק העבודה, מומלץ כי משרד החינוך יקבע יעד אסטרטגי לשיפור רמת השליטה באנגלית של התלמידים במוסדות במדדי הטיפוח החלשים ביותר ויפעל להשיג יעד זה. אינה כוללת נציגי מעסיקים 135עולה כי ועדת המקצוע של מקצוע האנגלית או נציגי משרדי ממשלה המעורים בשוק העבודה, ואף לא הוקמו לה ועדות משנה עם נציגים כאלו. עמדתם של נציגים אלה אינה נשמעת גם באפיקים חלופיים אפשריים, כגון התייעצויות של המפמ"רית (מפקחת מרכזת מקצוע) לאנגלית בנפרד מעבודת הוועדה. יוצא שהמזכירות הפדגוגית - האמונה על עיצוב המדיניות החינוכית-פדגוגית - אינה מתעדכנת באופן מוסדר בצורכי גם מעובדים במקצועות 136שוק העבודה לגבי סוגי האנגלית ורמתה הנדרשים לא-אקדמיים, אף שנתח ניכר מתלמידי מערכת החינוך יעבדו בבגרותם במקצועות אלה. להשתתפות הנמוכה בלמידה לאורך החיים של הזקוקים לכך ביותר יש מגוון הסברים: פעמים רבות הם ניצבים בפני שורת חסמים להשתתפות בלמידה, כגון חסמי ידע ומוטיבציה, ובעיקר חסמי זמן ויכולת מימון, שיפורטו להלן. נוכח כשל השוק המובנה בנושא, הדבר מחייב את המדינה לבחון את הגברת השתתפותם בלמידה לאורך החיים. בהמשך הדברים יפורטו הכלים לטיפול בחסמים ורמת יישומם: מומלץ כי האגף להכשרה מקצועית יסיים את התהליכים שהחל בהם לשיתוף מעסיקים, ובמסגרתם יבנה תוכנית עבודה סדורה להתעדכנות על צורכי המעסיקים ברחבי הארץ וברמה הענפית. בהקשר זה מומלץ שישקול לבצע סקר מעסיקים מעמיק באופן תקופתי לאיתור צרכים משתנים ועמדות מעסיקים לגבי ההכשרות הקיימות - בפרט נוכח המסקנות העולות מסקרי הבוגרים בדבר האפקטיביות של ההכשרות, שאינה מיטבית (ראו לעיל); לקיים פגישות עיתיות עם מעסיקים ברמה הענפית; לעודד התארגנויות מעסיקים ולשתף עימן פעולה; לנתח לעומק את נתוני המשרות הפנויות שאוספת הלמ"ס כדי לזהות תחומים שבהם יש ביקוש רב לעובדים שאינו נענה בהכשרות, ולשקול להכשיר עובדים בתחומים חדשים שבהם יש ביקוש אחד הכלים להתמודדות עם חסמים אלה, העומדים בפני עובדים מעוטי אמצעים ומונעים מהם מלהשתתף בלמידה לאורך החיים, הוא הפעלת מנגנוני תמרוץ כספי והתאמה מגוונת, למשל בשעות הלימוד. הדבר נכון הן ללמידה לצורך רכישת מקצוע או הסבתו (הכשרה מקצועית) והן ללמידת מיומנויות או ידע מסוגים אחרים הדרושים בשוק העבודה המשתנה (למידה למבוגרים). בביקורת עלו פערים בעניין התמרוץ וההתאמה הנדרשים, מהתרשים עולה כי ההשקעה הציבורית בישראל במדיניות פעילה בשוק . החלק OECD-העבודה באופן כללי היא רק כשליש מהממוצע במדינות ה המוקדש להכשרה מקצועית וטכנולוגית גם הוא נמוך - קטן בכשליש , ישראל משקיעה 49. במונחים של תמ"ג לנפש48 OECD-מהממוצע במדינות ה , כמוצג בתרשים OECD-בהכשרות פחות משליש מהממוצע במדינות ה שלהלן: מהתרשים עולה כי ההשקעה השנתית בפועל בהכשרות מקצועיות למבוגרים מיליון ש"ח 211-באמצעות האגף להכשרה מקצועית ירדה לאורך השנים מכ . עוד עולה כי הביצוע התקציבי 2019 מיליון ש"ח בשנת138- לכ2000 בשנת לעומת התקציב המאושר (אחרי 70% עד30%-במשך השנים היה נמוך בכ 23- חל גידול מתון של כ 2019 עד 2015 שינויים). עוד עולה כי בשנים מיליוני ש"ח בתקציב השנתי המאושר של האגף להכשרה מקצועית (עלייה ) גדלה 65 - 18( . יצוין כי האוכלוסייה בגילי העבודה העיקריים56)14%-של כ . 57 9%-, ומספר המועסקים גדל בכ6%- בכ2019 עד2015 בשנים מכיוון שהמשך ההשקעה בקצב הנוכחי יקשה על השגת יעדי האו"ם לפיתוח בר-קיימה שאימצה ישראל ועל שיפור מיצובה של ישראל בהשוואה בין- לאומית בנושא ההכשרות למבוגרים, ונוכח הצורך במתן מענה לעובדים שפוטרו כתוצאה מהמשבר הכלכלי הנלווה למגפת הקורונה, מומלץ לשקול להגדיל את מסגרות התקציב המוקצות להכשרה מקצועית וכן לעקוב אחר .58מימושן באופן סדיר מדי שנה
כפי שעולה מהתרשים, קיים יחס ישר בין האשכול החברתי-כלכלי של יישוב המגורים לבין לימודים אקדמיים - ככל שהאשכול נמוך יותר בסולם כך שיעור הלומדים לימודים אקדמיים קטן יותר. אך כאמור, גם מי שאינו לומד באקדמיה זקוק להכשרה לעולם העבודה. יוצא שאוכלוסיות מעוטות אמצעים הן הנפגעות העיקריות מתת-ההשקעה בהכשרות המקצועיות והטכנולוגיות, המשמשות אפיק מקצועי להשתלבות איכותית וממושכת בשוק העבודה.