חברת נמל אשדוד בע_מ . רכישת ציוד, טובין ושירותים - חברת נמל אשדוד בע_מ לדעת משרד מבקר המדינה, השימוש של הוועדה בתקנה האמורה כדי לפטור ממכרז את הרחבת ההתקשרות אינו תקין ואינו ראוי, שכן במקרה זה - בעיקר בכל הנוגע לסוג העבודות שלשם ביצוען נעשתה ההתקשרות: תחזוקה ושיפוצים - לא התקיימו "נסיבות מיוחדות" ולא "טעמים מיוחדים" כנדרש בתקנות לצורך מתן הפטור. על כן לא היה מקום להרחיב את ההתקשרות בסכומים ניכרים ללא מכרז. בהרחבת ההתקשרות בנסיבות אלה יש פגיעה בעקרון השוויון ובעקרון השקיפות כלפי קבלנים פוטנציאלי ים מאחר שבמסמכי המכרז הפומבי לא נכללה האפשרות להעלות את סכום ההתקשרות בעת מימוש זכות הבררה להארכת משך ההתקשרות. לו נכללה האפשרות במכרז, היה בה כדי להשפיע על החלטתם אם להשתתף בו. משרד מבקר המדינה מעיר כי הדבר מנוגד לנוהל, שכן לפיו יש להחליט על רכישה לאחר פנייה לקבלת הצעות משניים עד שלושה ספקים, לפי סכום העסקה. נמצא כי לעתים הוזמן פריט על סמך אותה ההצעה גם לאחר חלוף שלושה חודשים ממועד נתינתה. לדעת משרד מבקר המדינה, לא היה מקום להשתמש בסעיף 34 (1 ) לחוק חובת המכרזים, הואיל וההערכה של המזמין שההתקשרות הנוכחית זולה ממחיר השוק הנוכחי אינה עילה לפטור מחובת המכרז. במכרז החדש ממילא יוכל המציע הנוכחי להגיש הצעה, ואם יהיה הוא הזול ביותר, ייבחר לזוכה. אין מדובר בהזדמנות עסקית מיוחדת שהוצעה לחברה, אלא בהתקשרות שגרתית ומוכרת , ו בהיערכות מתאימה היה אפשר לעשותה בעקבות מכרז. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הזמן הרב שחלף, על החברה לפרסם ללא דיחוי מכרז פומבי חדש. יוצא אפוא כי בעקבות האיחור בהיערכות למכרז העלתה החברה את סכומי החוזים של שתי החברות ליותר משלושה מיליון ש"ח. הנסיבות המיוחדות לפטור מן המכרז נוצרו משום שהחברה לא נערכה במועד, דבר שהביא לידי מסירת עבודות ללא מכרז בהיקפים גדולים. משרד מבקר המדינה מעיר כי המטלות שנכללו בחוזה עם חברה ז' לא נועדו לפרויקטים המסתכמים במאות אלפי שקלים, ולכן ראוי היה לפרסם מכרז נפרד עבור כל אחד משלושת הפרויקטים. לדעת משרד מבקר המדינה, על פי סדרי ה בקרה הפנימית, מן הראוי שהפנייה לקבלת הצעות תיעשה באותו היום ובאותה השעה, ושהרכישה תיעשה בסמוך למועד קבלת הצעות המחיר. נמצא כי לחברה לא הייתה רשימת ספקים מאושרת לרכישות מעין אלה. תחת זאת היא הסתמכה בפנייתה לקבלת הצעות על היכרותו של הקניין עם ספקים מעסקאות קודמות. בה יעדר רשימת ספק ים אין אפשרות יעילה לפעול על פי הנוהל, ויש פגיעה בבקרה הפנימית , שכן כך מתאפשר לפנות לקבוצה מצומצמת של ספקים ולהעדיפם על פני אחרים, אם מטעמי נוחות ואם מטעמים לא ראויים אחרים . לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לנהל רשימת ספקים פנימית. משרד מבקר המדינה בדק את רכישות המזגנים שנרכשו ממוע ד סיום ההסכם במרץ 2010 ועד אמצע 2011 , ומצא שסכומן הכולל עלה על 180,000 ש"ח. לכן על פי נוהל הרכש היה על החברה לפרסם מכרז פומבי, אך הדבר לא נעשה. משרד מבקר המדינה מעיר כי אין זה ראוי שבגלל בנייתו הממושכת של מערך הניהול החדש של החברה היא תימָנע מלמלא את חובתה לפרסם מכרז פומבי. משרד מבקר המדינהמעיר, כי אין באמור בתקנה 8 א לתקנות המכרזים כדי להקנות לוועדת המכרזים סמכות לעשות את שעשתה. משנבחר זוכה ונחתם עמו הסכם והחל בעבודתו, ואם לא נקבעו בתנאי המכרז האפשרות להתקשר עם המציע שדורג במקום השני וגדריה, תמו ונשלמו הליכי המכרז , ואין אפשרות להתקשר עם מציע כלשהו שלא נבחר. משהסתמנה אי -שביעות רצון משירותי הזוכה במכרז היה על החברה לערוך מכרז חדש, כדי לקיים את עקרון חובת המכרז ואת עקרון ההזדמנות השווה להשתתפות במכרז. .לדעת משרד מבקר המדינה, הליך קבלת החלטות צריך להיות שקוף לחלוטין, ועל כן ראוי היה שוועדת המכרזים לא תסתפק בציטוט לקוני של דברי היועץ, אלא תדר וש ממנו מסמך בכתב המציג את עמדתו ואת ביסוסה. לדעת משרד מבקר המדינה, בשל הפסקתה החפוזה של ההתקשרות עם חברה ד' - הפסקה שנגרמה ביזמת חברת הנמל עצמה - נדרשה החברה להתקשר בדחיפות עם קבלן אחר. במצב נחות זה לא התאפשר לה לערוך מכרז ולהשיג עסקה כלכלית בתנאים משופרים. הביקורת העלתה כי בעקבות השינויים בתנאי החוזה המקורי התייקרה עלות ההסעדה בסכום של 2.4 מיליון ש"ח בשנה. משרד מבקר המדינה מעיר כי על פי תקנות חובת המכרזים, תנאי הכרחי לאישור התקשרות המשך הוא שתנאיה יהיו זהים לתנאי ההתקשרות הקיימת או טובים יותר מבחינת יוזם המכרז. התנאי לא התקיים במקרה זה. למעשה מדובר בהתקשרות המשך, ולא בהתקשרות חדשה שנעשתה בלא מכרז. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את אי -פרסומו של מכרז פומבי בנושא ההסעדה במשך כשלוש שנים, שבגללו נזקקה החברה להתקשרויות זמניות בסכום מצטבר של 13.8 מיליון ש"ח. התנהלות החברה בכל הנוגע להתקשרות עם ספקי שירותי הסעדה לא הייתה יעילה, ועקב מחדליה היא נקלעה למצבים שחייבו אותה לבצע התקשרויות דחופות, שעלותן גבוהה יותר. נמצא כי אף שבשנים 2008 - 2011 החליטה החברה שורה של החלטות על פטור ממכרז בנוגע לשירותי הסעדה, היא לא פרסמה את הדבר באתר האינטרנט שלה, וזאת שלא על פי התקנות. על פי סעיף 6 ,לתקנות, השתתפות במכרז תהיה מותנית, בין היתר בהיות המשתתף רשום בכל מרשם המתנהל על פי דין לעניין נושא ההתקשרות ובהיותו בעל הרישיונות הנדרשים על פי דין. לדעת משרד מבקר המדינה, לא היה ראוי שוועדת המכרזים תבטל את הדרישה לרישיון יצרן כתנאי סף בהסתמך על הודעת הסמנכ"ל למינהל, אלא היה צריך לקבל חוות דעת מהייעוץ המשפטי של החברה בנוגע לשאלה האם אפשר לבטל תנאי סף זה למרות האמור בתקנה 6. משרד מבקר המדינה מעיר כי עלייה בכמות העבודה היא תהליך המתרחש לאורך זמן וניתן לחיזוי, ולכן היה על החברה להיערך מבעוד מועד ולפרסם מכרז פומבי לרכישת הדחפורים . בכך היה נמנע הליך הפטור ממכרז. הביקורת העלתה כי אף שתוקף החוזה עם חברה ז ' כבר הוארך כמה פעמים, והיה ידוע לחברה שהוא עומד לפוג שוב, היא לא נערכה מבעוד מועד לפרסם מכרז פומבי חדש כפי שמתחייב מהחוק ומהתקנות. מבדיקה שערך משרד מבקר המדינה עולה, כי בפנקס הקבלנים שבניהולו של רשם הקבלנים 6 רשומות עשרות חברות בעלות סיווגים קבלניים כנדרש במכרז , ואין זה סביר שהחברה תיוותר מול ספק יחיד . לדעת משרד מבקר המדינה, היה על החברה ועל ועדת המכרזים לבחון מחדש את המגבלות בקביעת תנאי הסף של מכרזים, ובעיקר - אך לא רק - בתחומים שאינם ייחודיים , זאת כדי לאפשר יצירת הליך תחרות אשר יבטיח את השתתפותם של ספקים שונים במכרז וייטיב עם החברה בכל הנוגע לאיכות הביצוע של העבודות ולעלותן. הביקורת העלתה כי אף שעברו יותר משנתיים ממועד החלטת ועדת המכרזים ושלא על פי החלטתה, לא ערכה החברה מכרז מסגרת למטלות שהן מטרת התקשרות זו, ולא נבחרו ספקים שיתחרו בנוגע ל כל מטלה בנפרד. .הביקורת העלתה ליקויים משמעותיים בתהליכי הרכש בחברת נמל אשדוד. נמצא כי במקרים שנבדקו פעלה החברה באופן שאינו עולה בקנה אחד עם חוק חובת המכרזים ועם תקנותיו. היו מקרים שבהם לא נערכה החברה במועד לפרסום מכרזים ונאלצה לפעול בדחיפות ולהאריך התקשרויות עם ספקים קיימים מתוך שימוש לא ראוי בתקנות הפטור ממכרז. בדרך זו פגעה החברה בתחרות, לא נתנה הזדמנות שווה למציעים אפשריים ופגעה בחיסכון וביעילות. לדעת משרד מבקר המדינה, על דירקטוריון החברה, המופקד על קביעת המדיניות והפיקוח על פעילות החברה, ועל הנהלתה הבכירה המופקדת על הניהול השוטף, לפעול בנחרצות לתיקון הליקויים שהועלו בדוח זה ולמניעת הישנות מקרים דומים בעתיד. משרד מבקר המדינה מעיר כי לנוכח משקלו הרב (60%) של המחיר, ראוי היה שייקבע בתנאי המכרז בנוגע להצעות הכספיות המעודכנות, שגם הן ייפתחו רק לאחר בדיקת ההצעות הטכניות וקביעת ציוני הן. פתיחת ההצעות הכספיות לפני תום בדיקת ההצעות הטכניות יכולה להשפיע על מתן הציונים בבדיקה הטכנית ולגרום לכך שתהליך הרכש יתנהל שלא על פי סדרי הבקרה הפנימית. החברה פעלה אפוא בשיטה של ריבוי הזמנות בסכומים קטנים. שיטה זו אינה יעילה כלכלית, שכן החברה אינה מנצלת את יתרון הגודל כדי להוזיל את המחירים ואף נאלצת לחזור ולבקש הצעות מחיר. על החברה להכין תכנית עבודה לרכישת טובין על בסיס הערכה מראש של הצורך בכל אחד מהפריטים; לפרסם מכרז, פומבי או סגור, על פי ההיקף המתוכנן; ובהתאם לכך - לחתום על הסכם מסגרת עם הזוכים שעל פיו יהיה אפשר למשוך מפעם לפעם את הכמות הנדרשת. הואיל וההנחה שניתנה בשלב האחרון היא שהכריע ה את הכף, מן הראוי היה לעשות זאת בשקיפות, בנוכחות עובדים נוספים של החברה ומתוך תיעוד של תהליך ההתמחרות. כל אלו לא נעשו , והדבר פגם בשקיפותו של שלב ההכרעה בהליך בדיקת ההצעות. מהאמור לעיל עולה כי ההתקשרות הראשונה הסתיימה ב- 30.4.07 , ואילו הבקשה להתקשרויות המשך הוגשה ואושרה רק ב - 7.6.07, בדיעבד. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי היה לבקש מבעוד מועד הצעות מחיר ממציעים אפשריים, בייחוד משום שסכום ה התקשרות הוא יותר מפי שישה מההתקשרות הראשונה, כלומר מדובר בסכום המחייב מכרז. לצורך הזמנה של צמיגים מסוג מסוים פנתה החברה באוגוסט 2009 לארבעהמציעים לקבלת הצעות מחיר , ושלושה מתוכם הגישו הצעות. בפנייה צוין כי הבקשה דחופה. בתקנות חובת המכרזים נקבע כי יש לעשות ככל האפשר כדי שהתקשרות לא תהפוך לדחופה. מנתוני החברה עולה כי היא צורכת בשנה 200 עד250 צמיגים מסוג זה, ולמרות זאת היא לא נערכה מראש כנדרש וכך נזקקה לרכישה דחופה. עוד עולה מנתוני החברה כי בשנים 2009 -2010 היהשווי רכישות אלה מ- 350,000 ש"חעד 410,000 ש"ח בשנה, סכומים שעל פי נוהלי החברה מחייבים עריכת מכרז. לפיכך נראה כי גם בעניין זה מדובר בריבוי רכישות שלא על פי תקנות חובת המכרזים ; מן הראוי היה שהחברה תקיים מכרז פומבי ותחתום בעקבותיו על הסכם מסגרת. הביקורת העלתה כי מיוני 2009 עדיוני 2011 הוגשו לוועדת הביקורת שישה דיווחים בלבד , במקום תשעה כמתחייב לפי ה תקנות, ובדיווח הראשון מינואר 2010 נכללו גם דיווחים לשנת 2009 . ועדת הביקורת לא דרשה את הדיווחים החסרים.
הביקורת העלתה כי אין בחברה מסמכים המבססים את קביעתו של רמ"ח ציוד כי חברה א' היא הספקית היחידה לחלפים ולשירות (ובכללו שדרוג ושיקום) בכ ל הנוגע לתוצרתה. סדרי מ ינהל תקינים מחייבים כי מסמכי בדיקה כאלה יהיו בחברה . לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי היה שהחברה תפרסם את רצונה לקבל מידע בדבר שדרוג מערכת החשמל והבקרה במנופים, תבחן בחינה מקצועית את המידע שיתקבל, תברר אם יש עוד ספקים אפשריים, ורק אז ת חתום על הסכם מסגרת בסכום כה גבוה.