נושאים מערכתיים . התייעלות אנרגטית משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האנרגייה ולמינהל הדיור הממשלתי לבחון בשיתוף עם חברת החשמל את האפשרות לקבל נתונים על צריכת החשמל של מבנים ציבוריים בפילוח לפי אתר ולפי מונה, ולפעול לעידוד פעולות לחיסכון בצריכת האנרגייה במבנים אלו. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את תהליך גיבוש החזון למעבר לכלכלה , תהליך שכאמור צריך להיות מלווה בתוכנית פעולה 2050 דלת פחמן בשנת אופרטיבית, הנשענת בין היתר על תוכנית האב למשק האנרגייה, ובה יוגדרו יעדי ביניים, לוחות זמנים להשגתם ומדדים למעקב אחר מידת העמידה בהם. ריבוי החלטות הממשלה והתוכניות השונות בנושא ההתייעלות האנרגטית עשוי ללמד על חשיבותו של נושא זה ועל מקומו בסדר היום הלאומי, המשתנה בשנים האחרונות. עם זאת, החלטות רבות מתקבלות בעקבות אי-עמידה ביעדי החלטות קודמות ובשל הצורך להגדיר יעדים ריאליים ומחודשים. ריבוי התוכניות, שלעיתים אינן מתואמות ביניהן, עלול לפגוע באיכות התכנון והפיתוח ולא לאפשר את ביצועו של טיפול מיטבי, המאפשר פיתוח מושכל של מרחב עירוני בעל איכויות מבניות, סביבתיות, ערכיות וחברתיות. מומלץ כי משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, לרבות משרד האנרגייה, המשרד להג"ס, משרד האוצר ומשרד התחבורה, יכינו תוכנית כוללת להתייעלות אנרגטית המתכללת את הפעולות בכל המגזרים - החשמל, התחבורה והתעשייה - לרבות הגדרת יעדים, לוחות זמנים לביצוע והקצאת משאבים תקציביים לכל רכיב בתוכנית. כן מומלץ כי המשרדים יבצעו הערכה כוללת, אשר במסגרתה יש לבצע תחשיבי עלות לעומת תועלת ולהביא בחשבון, נוסף על שיקולים תעסוקתיים וכלכליים, את הנזקים שמקורם בפליטות גזי חממה ואת העלויות המושתות בגינן על הציבור ועל מוסדות המדינה, הנאמדות במיליארדי שקלים בשנה. הביקורת העלתה כי הטיפול בהפחתת הפליטות התאפיין לעיתים בכך שכל גורם נקט פעולות מנקודת מבט צרה, הנוגעת לתחום פעילותו, בלי להביא בחשבון את השפעת פעולותיו על תחומים אחרים. הכנת תוכנית להתייעלות באנרגייה בראייה כוללת היא צעד הכרחי. מכיוון שבתהליך זה מעורבים גורמים רבים, ובהם המשרד להג"ס, משרד האנרגייה, משרד התחבורה ומשרד האוצר, משרד מבקר המדינה ממליץ למנות מבין המשרדים האמורים משרד שיוגדר כגורם המוביל, המתכלל והמתאם. גורם זה יפעל להשלמת התוכנית הכוללת על מנת שתוצריה ישמשו תשומה למקבלי החלטות במגזרים השונים במשק ובסיס לתכנון ארוך טווח של הכלכלה הישראלית. בביקוש 13.1% חל גידול מצטבר של2020 - 2015 מהלוח עולה כי בשנים ביחס 20% בלבד לעומת היעד של7.5% לחשמל. הדבר מבטא התייעלות של לתרחיש "עסקים כרגיל". מומלץ כי משרד האנרגייה ישלים את העבודה על התוכניות השונות שציין, אשר מהוות את תוכנית האב למשק האנרגייה. כן מומלץ כי תוכניות אלה יעוגנו במסמך אחד, שיתכלל את כלל ההיבטים ואת היעדים השונים של משק האנרגייה, וישמש בסיס לתכנון ארוך טווח בכלל המגזרים. על משרד האנרגייה להשלים קביעת לוחות זמנים ותאריכי יעד כדי לאפשר מעקב אחר יישום התוכנית על מרכיביה. בתוכנית הלאומית להתייעלות אנרגטית נקבעו התועלות וההתייעלות שניתן להשיג מכל אחד מהצעדים שפורטו בה, אולם אלו אינם מספקים מעקב סדור אחר השגת יעדי ההתייעלות האנרגטית באופן תקופתי. עקב כך צפוי קושי לבחון את ההתפתחויות ואת תוצאות הפעילות שנעשתה בכל מגזר, בכל תקופה ובמצטבר מתחילת יישום התוכנית. מומלץ כי משרד האנרגייה יקיים מעקב אחר מיזמים להתייעלות אנרגטית שהוא מוציא לפועל, יאסוף נתונים לגבי המיזמים וההשקעות שבוצעו במימון המדינה, יבצע מעקב אחר הישגיהם לאורך זמן, ויקבע מתכונת דיווח למעקב אחר מיזמים שביצועם אינו באחריותו. כך ייווצר מאגר של מידע חיוני לצורך תיעדוף ובחירה של הצעדים השונים להתייעלות אנרגטית ומעקב אחר התועלות מן ההשקעה במיזם. מיליון 500- מיליון ש"ח במענקים ו300 נמצא כי הממשלה הקצתה תקציב של ש"ח בערבויות שטרם מומשו למימון התוכנית להתייעלות אנרגטית לשנים מיליארד ש"ח. 24-, שעלותה נאמדת כאמור בכ2030 - 2016 משרד מבקר המדינה מציין כי היקף ההתייעלות הצפוי מפרויקטים של התייעלות אנרגטית שבוצעו במסגרת החלטה זו עד כה הינו מוגבל, ושיעורו מהיעד בלבד. על משרד האנרגייה ומשרד האוצר לבחון מקורות 3%-כ תקציביים הנדרשים לתקצוב התוכנית בכללותה, לצד בחינת החסמים לאי- מיליארד ש"ח. עוד מומלץ 3.5 מימוש ההלוואות בקרן, שהוקמה בהיקף של לבצע הערכה עיתית של תרומת תוכנית המענקים ויעילותה. משרד מבקר המדינה מציין כי על אף התועלת שבנייה ירוקה מספקת, ואף שהטמעת הבנייה הירוקה בתחילת תהליך התכנון כדאית יותר משיפוץ מבנים בבנייה ירוקה, היקף הבנייה הירוקה בישראל נותר מצומצם. לנוכח זאת על המשרד להג"ס, משרד האנרגייה, משרד הבינוי והשיכון ומינהל התכנון לפעול להעלאת המודעות לבנייה מסוג זה בקרב הציבור. מעבר לתחבורה חשמלית עשוי להפחית את השימוש העתידי בתזקיקי הדלק (בעיקר בנזין וסולר), להביא לחיסכון כספי ולשיפור באיכות האוויר. עם זאת, יישום מדיניות כזו הוא בעל השלכות כבדות משקל על משק החשמל, שכן המעבר כרוך בהגדלת הביקוש לחשמל. על משרד האנרגייה, משרד התחבורה ורשות החשמל לבצע בחינה כוללת בנושא ההשפעות הצפויות של כניסת כלי רכב חשמליים ואוטונומיים לשוק התחבורה והמגמות הצפויות בשוק זה בעקבות כניסתם. מומלץ כי כלל הגורמים ובכללם רשות החשמל יגבשו מתווה ליישום, הכולל אבני דרך, בהתאם לשינויים החלים בשוק התחבורה בפועל ולבצע עדכון תקופתי של היעדים. משרד מבקר המדינה מציין כי קביעת תוכנית להתייעלות אנרגטית צריכה להסתמך על בחינה כוללת של תחזיות הביקוש לאנרגייה לסוגיה, ולא רק לחשמל. קביעת יעדים לצמצום צריכת החשמל מחד גיסא ותמיכה במעבר לרכבים חשמליים מאידך גיסא צריכות להיות מלוות בתוכנית-על, המתאמת בין שתי המטרות וקובעת יעדים שניתן יהיה לעמוד בהם. מצד אחד, על משרד האנרגייה, רשות החשמל ומשרד התחבורה לבחון באופן פרטני את ההיערכות הנדרשת לכניסה רחבת היקף של רכבים חשמליים, ובפרט בכל הנוגע לביצוע השקעות ברשת, להטמעת טכנולוגיות ומערכות לניהול ביקושים ולקביעת מסגרת אסדרה מתאימה. מצד שני, עליהם להביא זאת בחשבון בעת קביעת תחזיות הביקוש לחשמל. על משרד האוצר להיערך לשינויים שיידרשו בתמהיל הכנסות המדינה לנוכח השינויים העתידיים. ברור לכול כי היקף השקעות קטן בתשתיות תחבורה בכלל ובתשתיות תחבורה ציבורית בפרט מביא להמשך הגידול בנסועה הפרטית ולגידול בהיקף הנזק הנגרם מכך. בנייה ירוקה גורמת במישרין לעלייה במחירי הדירות בטווח הקצר, ועם זאת בטווח הארוך עלות תחזוקת הדירות צפויה לפחות במשך השנים, והחיסכון המצטבר שמקורו בהוזלת התחזוקה של הדירה אמור לפצות על העלייה במחיר הדירה. ההבדלים בין הדרישות להטמעת תקני בנייה ירוקה בתוכנית "מחיר למשתכן" לעומת דרישות התוכנית "דירה להשכיר" מעידים שלגופי התכנון לא הייתה מדיניות סדורה בנושא. על משרד הבינוי והשיכון, בשיתוף מינהל התכנון, המשרד להג"ס, משרד האוצר ומשרד האנרגייה, לפעול לגיבוש מדיניות כוללת בנוגע ליישום דרישות תקני "בנייה ירוקה" במסגרת כל תוכניות הבנייה שהמדינה יוזמת ומקדמת. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את העובדה כי מינהל הדיור הממשלתי ומשרד הביטחון אימצו את תקני הבנייה הירוקה, והוא ממליץ לבחון את מידת הטמעת הסטנדרטים של בנייה ירוקה בתוכניות הבנייה של כל גוף ציבורי, ושתקני הבנייה הירוקה ייושמו במקומות שבהם הדבר כדאי כלכלית. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה ולמשרד האוצר להשלים בחינה של מכלול האמצעים הדרושים כדי לצמצם את הפערים בהיקפה ובאיכותה של התחבורה הציבורית בישראל יחסית לשאר המדינות המפותחות. בין היתר, עליהם להגדיל את היקף ההשקעה בתשתיות התחבורה הציבורית בראייה רב-שנתית, כדי שתוכל לשמש תחליף ראוי לנסיעות פרטית, בייחוד בערי המטרופולין.
מהתרשימים עולה כי ישראל היא המדינה שצפיפות הנסיעה בכבישיה היא , וכי שיעור השימוש בתחבורה OECD-הגבוהה ביותר בקרב כל מדינות ה הציבורית במטרופולינים קטן יחסית לערים אחרות בעולם. על משרד התחבורה, בשיתוף משרד האוצר, להמשיך לפעול לשיפור תשתיות התחבורה הציבורית על מנת שהיא תוכל לשמש תחליף ראוי לכלי רכב פרטיים, ובאורח זה יופחתו הנזקים הנגרם מהגודש בכבישים, מזיהום האוויר, מהתחלואה ומפליטת גז"ח שמקורם הוא ענף התחבורה.