משרד החינוך . לימוד המקצועות ההומניים בבתי הספר שבפיקוח הממלכתי מהאמור לעיל עולה כי מרבית ההחלטות שהתקבלו בישיבה באפריל 2011 לא הבשילו לכלל פעולה של ממש. על משרד החינוך לשוב לגבש דרכי פעולה להשגת היעד שקבע - להגדיל את מספר התלמידים הלומדים תנ"ך ברמה מוגברת - ולפעול ליישומן. על משרד החינוך לבדוק כבר במהלך שנת הלימודים הת שע"ג אם הפעולות שנקט השיגו את יעדן להגדיל את מספר התלמידים הלומדים ספרות ברמה מוגברת. . על משרד החינוך לבדוק כבר במהלך שנת הלימודים התשע"ג אם הפעולות שנקט כאמור משיגות את מטרתן להגדיל את מספר התלמידים הלומדים היסטוריה ברמה מוגברת. אם יתברר כי הפעולות לא השיגו את מטרתן, מוטל עליו לגבש דרכי פעולה אחרות לשם השגת היעד. יוצא אפוא כי ההחלטה לתגבר את הלימודים בכל אחד מהמקצועות האמורים ב-50 בתי ספר יושמה במידה חלקית. .2. בפגישות שקיים צוות הבדיקה של משרד מבקר המדינה עם המפמ"רים של המקצועות ת נ"ך, ספרות והיסטוריה בחינוך הממלכתי עלה כי ימי לימוד אינם מתקיימים כנדרש בחוזרים. דברי המפמ"ר לספרות בסוגיית ניצול שעות הלימוד במקצוע וההערכות שהעלה בדבר שיעור שעות הלימוד הנלמדות בפועל מעלים את החשש שקיימת בעיה יסודית, שמקשה במידה מסוימת את לימוד מקצוע הספרות לפי תכנית הלימודים שנקבעה למקצוע. .מדיניות משרד החינוך בנוגע למקצועות ההומניים דוגלת בהתמקדות במקצועות הליבה ובחיזוקם, וכן בהגדלת מספר הזכאים לתעודת בגרות הכוללת לימוד מקצועות ממדעי הרוח ברמה מוגברת. נתוני המשרד מעידים על ירידת קרנם של מקצועות אלה: בעשור האחרון, ועוד לפני כן, קטן והולך שיעור תלמידי החטיבות העליונות הבוחרים ללומדם ברמה של חמש יח"ל. מצב זה עשוי לנבוע מגורמים שונים אשר לא נבחנו במסגרת דוח ביקורת זה. עם זאת הועלו ליקויים בנוגע למידע המצוי בידי משרד החינוך בדבר מידת ניצול שעות הלימוד, ליקויים בנוגע לעבודת המטה של המשרד, וליקויים בנוגע למידת ההתאמה בין תחום הכשרתו של מורה למקצוע הומני ובין המקצוע שהוא מלמד. לאור הממצאים שהועלו בדוח זה, על הנהלת משרד החינוך ליזום בדיקה מקיפה אשר לחולשות המסתמנות בקשר להוראת המקצועות ההומניים, וזאת במטרה לקדם פעולות לחיזוקה וביסוסה של הוראת המק צועות ההומניים במערכת הלימודים. עוד עליה לוודא כי תוכן תכנית פעולה לשיפור הניצול של ימי הלימוד ושעות הלימוד, וכן לבצע שינויים בכלי הבקרה שבידי המשרד כדי להבטיח שתוצג לפני הנהלת המשרד ויחידותיו תמונת מצב שנתית שמשקפת את מידת ניצול שעות הלימוד וימי הלימוד המלאים בבתי הספר. .תשובתו של משרד החינוך מלמדת על דרכי פעולה אפשריות לשם השגת התאמה בין מקצוע ההוראה של המורה לתחום הכשרתו; על פי מסמכי המשרד, דרכי פעולה אלה לא גובשו לכלל תכנית פעולה שקיבלה את אישור הנהלת המשרד. אם סבורה הנהלת משרד החינוך שיש לנקוט דרכי פעולה אלה, עליה לקבל החלטה בנושא, לוודא שתוכן תכנית עבודה מפורטת ולפעול לביצועה. מתרשימים3 ו-4 עולה שכ -40% מעו"ה שלימדו אזרחות, גאוגרפיה, היסטוריה, ספרות וכן עברית, לשון והבעה לא הוכשרו ללמד מקצועות אלה. (ב) מהנתונים האמורים עולים פערים בין בתי הספר בחינוך העל-יסודי (חטיבות ביניים וחטיבות עליונות) שבפיקוח הממלכתי-יהודי, בתי הספר שבפיקוח הממלכתי -ערבי ובתי הספר שבפיקוח הממ" ד. במקצועות היסטוריה, ספרות וכן עברית, לשון והבעה, שיעור המורים שלא הוכשרו לתפקידם גבוה במיוחד בבתי ספר שבפיקוח הממ"ד (כ - 50%-60% ,) ושיעורם בבתי ספר בפיקוח הממלכתי -יהודי הוא הנמוך מבין שלושת המגזרים במקצועות ההומניים באופן יחסי, ונע בין 30% ל-40%. יוצא, אפו א, כי בכל הנוגע למקצועות ההומניים, רוב המורים בפיקוח הממ"ד לא הוכשרו לתפקידם, וכמוהם גם 30%-45% מהמורים בפיקוח הממלכתי-יהודי ובפיקוח הממלכתי -ערבי. עולה אפוא שככלל, אין בידי משרד החינוך מידע כולל הנגזר מבקרה שיטתית על בתי הספר בדבר מידת הניצול של ימי לימוד מלאים לצורך הוראה. יצוין גם כי על משרד החינוך לתת דעתו לפערים המסתמנים בין תשובתו האמורה בנוגע למחוזות צפון וחיפה ובין דיווחי המפמ"רים למקצועות ההומניים. מאחר שהמידע בדבר מידת הניצול של ימי הלימוד הוא הכרחי לשם אכיפת הוראות חוזרי ימ י הלימוד המחייבים, ויש לו השלכות גם על הוראת המקצועות ההומניים, יש מקום כי המינהל הפדגוגי יערוך שינויים בבקרה שנעשית בחטיבות העליונות, ובכך יאפשר מעקב אחר ניצול ימי הלימוד בהן. כמו כן מוטל על המזה"פ לקיים בחינה ממשית אשר לטענות של המפמ"רים וההערכות של ראשי משרד החינוך, ובמידת הצורך להביא את ממצאי בדיקתה לפני הנהלת המשרד, לשם גיבוש תכנית פעולה לשיפור ניצולם של ימי הלימוד. חשוב לקיים בקרה שיטתית ורחבה על ניצול שעות הלימוד בחטיבות הביניים, לרבות שעות הלימוד במקצועות ההומניים, בעיקר לאור היעדים שהציב לעצמו משרד החינוך בתחום זה. על המשרד להקפיד ולקיים את הבקרה בתחום זה (בדומה לפעילותו בשנת הלימודים התשע"ב), תוך הקפדה שיטתית הן על שיעור משמעותי של מוסדות הנכללים בבקרה והן על רציפות הבקרות לאורך השנים. בידי משרד החינוך אין, אפוא, מידע בדבר ניצול שעות הלימוד במקצועות הלימוד השונים, לרבות המקצועות ההומניים, בחטיבות העליונות. הצורך במידע כזה גובר בשל החשש שהעלה המשרד עצמו בדבר ניצול חלקי בלבד של ימי הלימוד בבתי ספר אלה. על המינהל הפדגוגי לבצע שיפור בכלי הבקרה שברשותו, כדי להבטיח שתוצג לפני הנהלת המשרד ויחידותיו תמונת מצב שנתית שמשקפת את מידת ניצול שעות הלימוד וימי הלימוד המלאים בבתי הספר. על מחוזות המשרד לפעול לתיקון המצב באותם מוסדות שנמצא בהם תת-ניצול של שעות הלימוד או של ימי הלימוד. באופן זה ניתן יהיה לאורך זמן להבטיח ניצול מיטבי של משאבי המשרד.
מהתרשימים עולה כי מספר הנבחנים בשלושת המקצועות ההומניים ירד בצורה ניכרת במשך התקופה הנסקרת. בשנת 2011 נבחנו בספרות ברמה של חמש יח"ל 1,447 תלמידים, פחות ממחצית מספרם בשנת 1993 , אז נבחנו 3,581 תלמידים; מספר הנבחנים בהיסטוריה ברמה של חמש יח"ל בשנת 2011 (345 נבחנים) היה פחות מרבע ממספרם בשנת 1993 ( 1,754 נבחנים); וגם בתנ"ך חלה ירידה ניכרת במספר הנבחנים- 543 נבחנים בשנת 2011 לעומת936 נבחנים בשנת 1993. גם בשיעור הנבחנים במקצועות ההומ ניים ברמה של חמש יח"ל מכלל תלמידי י"ב בפיקוח ממלכתי במגזר היהודי חלה ירידה ניכרת לאורך מרבית התקופה הנסקרת. בשנת 2011 היו 53,022 תלמידים בכיתות י"ב בחינוך הכללי, במגזר היהודי. באותה שנה נבחנו בספרות ברמה של חמש יח"ל רק 2.7% מסך כל התלמידים, בעוד שבשנת 1993 היה שיעורם 7.4% ; בהיסטוריה הגיע שיעור הנבחנים ברמה מוגברת בשנת 2011 ל- 1.1% לעומת 6.2% בשנת 1993 ; בתנ"ך היה שיעור הנבחנים בשנת 2011 1.0% לעומת 1.9% בשנת 1993 . במרבית השנים חלה ירידה בשיעור הנבחנים במקצוע זה. מגמה זו נבלמה בשנת 2008 ואף חל גידול קטן בשיעור הנבחנים, אולם מספרם ושיעורם מהלומדים בכיתה י"ב נותרו נמוכים לעומת שנת 1993 .