התעשיות הביטחוניות הממשלתיות . הדוחות הכספיים של התעשייה האווירית לישראל בע_מ – מצב החברה וסיכוניה .מהתרשים עולה כי בחטיבת מט"ח קיימת התלות הגבוהה ביותר בשלושת הלקוחות המהותיים של התע"א; כי בשנים 2015 - 2019 חל גידול בשיעור ההכנסות של החטיבה מלקוחות אלה; וכי בשנת 2019 כמעט80% מהכנסות החטיבה התקבלו מהם. יצוין כי הכנסות חטיבת מט"ח הן כ-30% .מהכנסות התע"א משרד מבקר המדינה מציין כי רמ"י מופקדת על ניהול מקרקעי ישראל ושמירה על זכויותיה של המדינה בקרקעות שלה. מימוש אחריות זו משמעו בין היתר חידוש הסכמי חכירה, גביית דמי החכירה בגינם, ובחינת מצב הקרקעות במועד חידוש הסכמי החכירה. מומלץ כי רמ"י תפעל לחידוש הסכמי חכירה שבהם החוכר לא פנה אליה מיוזמתו, ולפעול להקמת מערכת ממוחשבת שתתמוך בפעילות זו. זאת באותו אופן ולפי אותם כללים לגבי גורמים ממשלתיים ולגבי גורמים פרטיים. בביקורת עלה כי רמ"י לא השיבה על פניות של התע"א מהשנים 2015 ו-2016 בנוגע לחידוש תקופות החכירה בשלושה הסכמי חכירה הנוגעים לקרקעות שבשימוש החברה ביהוד. היעדר תגובת רמ"י על פניות התע"א אינה עולה בקנה אחד עם חובתה של רשות להשיב לפונים אליה בכתב בתוך פרק זמן סביר. נוסף על כך, הדבר אף עלול לגרום נזקים כספיים לתע"א מכיוון שרק לאחר חידוש הסכמי חכירה באפשרותה להוון את דמי החכירה, וכן נוכח העלייה האפשרית בשווי הקרקע בין מועד סיום הסכם החכירה לבין מועד החידוש בפועל, אשר עלולה להביא להתייקרות דמי החכירה. בביקורת עלה כי רמ"י לא טיפלה ביוזמתה בחידוש הסכמי חכירה של התע"א כאשר החברה לא פנתה אליה בעניינם. מומלץ כי רמ"י תפעל להקמת מערכת ממוחשבת שתתרה מבעוד מועד על הסכמי החכירה שתוקפם צפוי לפוג ותפעל מול הגופים החוכרים לחידושם. נוכח חובת הנאמנות החלה עליה כרשות מינהלית, על רמ"י להקפיד לבחון את בקשותיה של התע"א לחידוש הסכמי החכירה ולהשיב לה ככל שניתן במועדים שנקבעו, ובכל מקרה בתוך פרק זמן סביר. בביקורת לא נמצא כי רמ"י אימצה את המלצת הוועדה מיולי 1966 בנוגע להחכרת הקרקע בבאר יעקב לתע"א, וטרם נחתם הסכם חכירה בין הצדדים. משרד מבקר המדינה מציין כי פעילותו של מפעל מל"מ במשך עשרות שנים על קרקע של מאות דונם שבבעלות המדינה בלי שרמ"י הקצתה אותה לתע"א ובלי שהסדירה את נושא תשלום דמי החכירה בעדה, אינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין. על רמ"י לפעול להסדיר נושאים אלה מול התע"א, כנד רש. כמו כן על התע"א לכלול בספריה הפרשה לדמי חכירה בעד קרקע זו. משרד מבקר המדינה מציין כי הרווח הגלום בצבר ההזמנות מייצג את שיעור הרווח הצפוי של החברה לטווח הבינוני והארוך, והוא בבחינת נתון משלים ובעל חשיבות למידע שמוצג לדירקטוריון בנוגע לפרויקטים שחלה ירידה ברווחיותם, ולפיכך מומלץ כי יוצג גם הוא לדירקטוריון. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי צבר ההזמנות של התע"א גדול יחסית לצבר ההזמנות של רפאל ושל אלביט. מתרשים 18 עולה כי הדבר נובע בעיקר מצבר ההזמנות שעתיד לבוא לידי ביטוי בהכנסותיה משנת 2022 ואילך. הדבר מעיד על פרויקטיםארוכי טווח של תע"א אשר מספקים לה ביטחון בהכנסות לטווח ארוך. .מנתוני התע"א עולה כי בשנים 2015 - 2019 חל גידול בהכנסות חטיבת מט"ח ממשהב"ט ומלקוח א' בשיעור של 71% ו- 134% בהתאמה, וכי בשנים 2018 ו-2019 יותר מ-85% .מהכנסות החטיבה היו מארבעה לקוחות מהותיים לקוחות מהותיים של התע"א מקנים לה יציבות ומשמשים לה מקור לצמיחה עתידית. עם זאת נשקף סיכון עסקי מתלותה של החברה בכלל ושל חטיבת מט"ח במיוחד במספר מצומצם של לקוחות: במצב זה ללקוחות אלה יש כוח עסקי משמעותי כלפי התע"א, והדבר עלול בין היתר להשפיע על התנאים העסקיים של ההתקשרויות איתה; יתר על כן, הפסקת התקשרות עם מי מהם עלולה לפגוע במידה ניכרת בהכנסות החברה. בביקורת עלה כי התע"א ערה לסיכונים שבהסתמכות על מספר מצומצם של לקוחות, וצמצום התלות בלקוחות נכלל בין יעדיה המפורטים בתוכנית האסטרטגית משנת 2018 .ובין היעדים שקבעה לה רשות החברות משרד מבקר המדינה מציין כי אף שהגורם לחלק מההפחתה בשיעור הרווח התפעולי של חטיבות מט"ח ואלתא בשנת 2018 היה "אירועים מיוחדים", בשנת2019 לא חזרו שיעורי הרווח לשיעורם בשנת 2017. .מהתרשים עולה כי אף שחלקן של חטיבות כט"צ ומט"ח הוא כ-11% וכ-29% מהכנסות החברה בשנת 2019 בהתאמה, וחלקן בנכסים דומה (כ-11% וכ-30% )בהתאמה- תרומתן לרווחיות גדולה בהרבה - כ-22% וכ-46% בהתאמה. עוד עולה מה תרשים כי בעוד שהכנסות חטיבת התעופה הן כשליש מהכנסות התע"א וחלקה בנכסי החברה דומה (כ-27% )- תרומתה לרווח התפעולי כמעט אפסית. אשר לחטיבת אלתא- חלקה בנכסי החברה ובהכנסותיה דומה לחלקה ברווח התפעולי של החברה. מהנתונים לעיל עולה כי היחידות העסקיות של התע"א נבדלות זו מזו מבחינת שיעור הרווח התפעולי שלהן, וכי 21 מתוך23 יחידות בשנת2018 שהיקף הכנסותיהן מסך ההכנסות הוא כ-52% ו-10 מתוך20 יחידות בשנת2019 שהיקף הכנסותיהן הוא כ-39% מסך ההכנסות רשמו רווח תפעולי נמוך מ- 4.3% או הפסד תפעולי. הדבר מהווה שיפור במספר היחידות הרווחיות ובשיעור ההכנסות בין השנים 2018 ל-2019 . מהדברים שמסרה התע"א למשרד מבקר המדינה באוקטובר2020 עולה כי התע"א פועלת לשיפור הרווחיות ביחידות בהן הרווחיות נמוכה. יצוין כי נוכח מדיניות משהב"ט, ולפיה היתרי בנייה מותנים יינתנו רק בנוגע למתקנים הנותנים מענה לצורכי מעהב"ט (לאחר מיצוי סמכות הוולמ"ב כאמור) - התע"א חשופה לסיכון של הימשכות הליכים לתכנון מבנים המיועדים לפעילות הייצוא שלה; פעילות שהניבה כ-74% מהכנסותיה בשנת2019 . הדבר עלול לפגוע ביכולתהתע"א להתקשר בעתיד עם לקוחות זרים נוכח עיכוב אפשרי בלוחות הזמנים להקמת תשתיות לפרויקטים, ובלוחות הזמנים לביצוע פרויקטים שהיא תבצע עבורם, ומכאן אף ברווחיותם. מומלץ כי משהב"ט ומשרד המשפטים יבחנו את נושא מיצוי הסמכויות של הוולמ"ב, ויבחנו פתרון, ככל שנדרש, בנוגע לתהליכי התכנון והבנייה של התע"א. מומלץ כי התע"א תבצע בחינה של יעילות שימוש בקרקעות שהעמידה לרשותה המדינה, לשם ניצולן המיטבי. עוד מומלץ כי רמ"י תבחן את ניצול שטחי המדינה שבשימוש התע"א לשם איתור שטחים שאינם מנוצלים במלואם ע"י החברה. מומלץ כי רמ"י בשיתוף התע"א תפעל לצורך הסדרת אישורים ביטחוניים הנדרשים לעובדיה הרלוונטיים או לחלופין תבחן מנגנוני בקרה חלופיים, זאת כדי לאפשר לה למלא את חובתה לבצע פיקוח ובקרה על הקרקעות שבשימוש התע"א ולוודא כי הן מנוצלות בהתאם לייעודן. .מהתרשים ומנתוני התע"א עולה כי כ -45% מהנכסים שהופחתו במלואם ועדיין משמשים את התע"א הם מכונות וציוד; וגילם של כ -57% מהנכסים שהופחתו במלואם הוא בין 11 ל-20 .שנה בביקורת עלה כי יש הפרשים בין מועדי הצפי של כלל התע"א ושל חטיבות מט"ח ואלתא להכרה בהכנסה שבצבר ההזמנות לבין מועדי ההכרה בהכנסה בפועל. .מהלוח עולה כי החוב של התע"א ביחס להון הוא קטן בהשוואה לחברות המתחרות, בעיקר במדינות אחרות. הדבר מעיד על רמת מינוף נמוכה יחסית לענף העסקי שבו פועלת התע"א. עוד עולה מהלוח כי היחס השוטף של התע"א נמוך מזה שבחברות המתחרות בענף. עם זאת, היחס המהיר שלה הוא ממוצע. .בביקורת עלה כי התע"א לא הציגה לדירקטוריון את הפערים בין היחסים הפיננסיים בתע"א לבין אלה של מתחרותיה בדגש על משמעותם. מומלץ כי התע"א תציג לדירקטוריון את ההשוואות האמורות של היחסים הפיננסיים כדי לאפשר לו לבחון משמעויות אלה ולשקול אם יש צורך בנקיטת צעדים בתחומים הרלוונטיים. .מהתרשים עולה כי בשנת 2019 הפעילות השוטפת של התע"א יצרה גירעון תזרימי של כ-27 מיליון דולר. זאת לעומת השנים2015 - 2018 שבהן הניבה הפעילות השוטפת תזרים מזומנים חיובי הולך וגדל של עשרות ואף מאות מיליוני דולר. עוד עולה מהתרשים כי חל גידול במזומנים ששימשו אותה בפעילות המימון. זאת בעיקר נוכח פירעון אג"ח של התע"א בשנים 2018 ו-2019. מהדוח על תזרים המזומנים בשנת2019 עולה כי התע"א מימנה את הגירעונות האמורים בפעילות השוטפת ובפעילות המימון בעיקר על ידי מימוש פיקדונות לזמן קצר, והדבר בא לידי ביטוי בתזרים החיובי בפעילות ההשקעה. מהדוח הכספי של התע"א ל- 30.6.20 עולה כי במחצית הראשונה של שנת2020 פעילות המימון (לקיחת הלוואות) מימנה את מרבית צורכי התע"א במזומנים ששימשו אותה לפעילות השוטפת ולפעילות ההשקעה (63 ו-113 מיליון דולר בהתאמה). זאת לעומת השנים 2016 - 2018 , שבהן התזרים החיובי מהפעילות השוטפת שימש את מרבית או את כל צורכי החברה בפעילויות ההשקעה והמימון. למרות השיפור ברווח התפעולי והנקי בשנת 2019 ובמחצית הראשונה של שנת2020 כפי שהוצג לעיל, תזרים המזומנים של התע"א מפעילות שוטפת בתקופות אלה היה שלילי. דהיינו השיפור ברווח לא תורגם במלואו לתזרים מזומנים. יצוין כי תזרים המזומנים של התע"א בשנת 2019 אכן הושפע גם מגידול בחוב הלקוח של משהב"ט לתע"א, והנושא הוצג לדירקטוריון. עם זאת, במחצית הראשונה של שנת 2020 חלה ירידה ביתרת החוב של משהב"ט לתע"א, ולפיכך חוב זה אינו מספק הסבר לתזרים המזומנים השלילי שלה לתקופת המחצית הראשונה של שנת 2020 . מומלץ כי התע"א תבחן דרכים לשיפור תזרים המזומנים שלה ובפרט בכל הנוגע לתזרימי מזומנים מפעילות שוטפת, ובכלל זה בהתייחס לחובות של הלקוחות המהותיים, וכי הדירקטוריון ימשיך לעקוב אחר חובות אלה. בביקורת עלה כי בשנים 2017 - 2018 דירקטוריון התע"א אישר את שכ"ט רו"ח המבקר בגין שירותי ביקורת ובגין שירותי ביקורת על האפקטיביות הבקרה הפנימית בלבד; שכ"ט בגין שירותים נוספים על שירותי הביקורת לא הובא לאישורו, שלא בהתאם לנדרש לפי חוק החברות. בשנת 2019 אישר הדירקטוריון שירותים נוספים בהיקף של כ-43% מסך השירותים הנוספים שהתקבלו בפועל. יצוין כי סכומו של שכ"ט בגין השירותים הנוספים על שירותי הביקורת בשנים 2017 - 2019 היה כ-11% בממוצע מסך שכ"ט של רו"ח בשנים אלה בתע"א. .בביקורת עלה כי בדוח הדירקטוריון של התע"א לשנת 2019 לא עודכנו נתוני שכ"ט לשנת 2018 .של רו"ח המבקר של חברת אלתא לנתוני שכ"ט בפועל והוצג בהם תקציב השכ"ט יצוין כי נתוני שכ"ט לשנת 2018 .של רו"ח של התע"א עודכנו לסכום בפועל על חברת אלתא למסור לתע"א את הנתונים העדכניים בנוגע לשכ"ט השנתי של רו"ח המבקר שלה, כנדרש בתקנות ניירות ערך - דוחות תקופתיים, ועל התע"א להציגם כנדרש בדוח הדירקטוריון שלה. .מהתרשים עולה כי שיעור השימוש של התע"א ברכוש קבוע שהופחת במלואו גדול בהרבה מהנתון המקביל ברפאל, זאת בפרט בסעיף "מכונות וציוד". נוכח הנתונים דלעיל והחשיבות של רכוש קבוע, בדגש על מכונות וציוד, לפעילות החברה, מומלץ כי התע"א תבחן את החלופות העומדות לפניה להגדלת השקעותיה בתחום זה, לרבות נוכח מקורות המימון שעשויים לעמוד לרשותה בשני ם הקרובות, ונוכח הצרכים בהשקעות בתחומי פעילות נוספים. זאת כדי לסייע לה להתחרות ביעילות בשוק הביטחוני שבו היא פועלת. כ-%38 מעלות הרכוש הקבוע שבשימוש התע"א ל- 31.12.19 הופחתה במלואה89. מכאן עולה שהתע"א משתמשת בשיעור ניכר מהרכוש הקבוע מעבר לאורך חייו הצפוי. מומלץ כי התע"א תיבחן את כלל הפריטים שהופחתו במלואם מבחינת היקף השימוש בהם ביחידות התע"א ותגרע את אלה שיימצא שאינם בשימוש. מידע בנוגע לעלות הנכסים שהופחתו במלואם ועדיין משמשים את התע"א עשוי להיות בעל ערך עבור משתמשי הדוחות הכספיים שלה, כפי שצוין גם בתקן חשבונאות 16. זאת מאחר שהוא עשוי לספק למשקיעים מידע חשוב בנוגע להתיישנות הרכוש של החברה, למידת הקדמה הטכנולוגית שלו, ליעילות ופריון של הייצור בחברה ולהשקעות הנדרשות בעתיד. לפיכך מומלץ כי התע"א תבחן הצגה של נתונים אלו בדוחותיה. עולה כי היעדר הסדרה של הזכויות של התע"א בקרקע בשטח של כ- 1,018 דונם, עלול לפגוע בקידום תוכניות לפינוי ולבינוי בשטח לפי תוכניתה מיוני 2016 . על רמ"י והתע"א להשלים חתימה על הסכם חכירה בגין שטח זה במתחם נתב"ג ואת תשלום דמי החכירה בגינו. . נוכח הפערים המוצגים בלוח12 על התע"א לתקן את דיווחיה על מנת שישקפו באופן מדויק את מצב זכויותיה בקרקעות. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הגידול בצבר ההזמנות כעולה מתרשים 15 . גידול זה, שמקורו בגידול בזרם ההתקשרויות אמור לגרום לגידול גם בהיקף ההכנסות, אם כי לא באופן מיידי. מהתרשים עולה כי בשנים 2015 - 2019 צבר ההזמנות, שאמור היה להשפיע על ההכנסות של התע"א, גדל בכ-56% ; הכנסות התע"א גדלו בתקופה האמורה בשיעור של כ-11% . .מנתוני התע"א עולה כי אף שלפי הדוחות התקופתיים חטיבת אלתא אחראית להתקשרות בכ-19% ובכ-17% מצבר ההזמנות של התע"א ל- 31.12.19 ול- 31.12.18 בהתאמה- בפועל היא מבצעת כ-30% וכ-26% מצבר ההזמנות בהתאמה. מנגד, לפי הדוחות התקופתיים חטיבת מט"ח אחראית להתקשרות בכ -55% מצבר ההזמנות של התע"א ל - 31.12.19 ו- 31.12.18 , אולם בפועל היא מבצעת כ-45% וכ-48% .מצבר ההזמנות בהתאמה מומלץ כי התע"א תשקול לכלול בדוחות התקופתיים שלה מידע לגבי התפלגות צבר ההזמנות לפי החטיבות המבצעות לצד מידע לפי החטיבות המתקשרות, על מנת לשקף באופן מלא יותר את תמהיל הצבר מבחינת המוצרים העיקריים, בהתאם לאמור בתקנות ניירות ערך - דוחות תקופתיים. .מהנתונים שלעיל עולה כי ב- 31.12.19 וב- 30.6.20 היה לתע"א תזרים מזומנים שלילי מתמשך מפעילות שוטפת בדוחות המאוחדים, גירעון בהון החוזר בדוחות הנפרדים, וגירעון בהון החוזר בדוחות המאוחדים ל- 31.12.19 . נמצא כי במועד סיום הביקורת, נובמבר 2020 , שטח הביטחון סביב מפעל תעשיות גולן של כ-150 דונם טרם הוסדר במסגרת הליכי התכנון לפי החלטת רמ"י מאפריל2017 , .והחברה ממשיכה להחזיק בו ללא הסכם הרשאה בתוקף, וללא תשלום דמי הרשאה נוכח החלטתה של רמ"י שלא לחדש את ההרשאה של חברת תעשיות גולן לשימוש בשטח, מומלץ כי התע"א תבחן את מתכונת הצגת זכויותיה בשטח זה בדוחותיה התקופתיים. לנושאים מסוימים הבאים לידי ביטוי בדוחותיה התקופתיים של התע"א עשויה להיות השפעה על הצגת פעילותה של החברה למשקיעים פוטנציאליים ועל הערכת שווייה לקראת ביצוע ההנפקה. משרד מבקר המדינה בדק בהקשר זה סוגיות הנוגעות לרכוש הקבוע של התע"א, ששיעורו כ -17% מהיקף המאזן ל - 31.12.19 , בדגש על תחום המקרקעין. נמצא כי התע"א מיצתה או קרובה למצות באופן מלא את זכויות הבנייה שבסמכות הוולמ"ב להקנות לה, וכי יהיה עליה להשתמש בהליכים הרגילים לקבלת היתרי בנייה הדרושים לפעילותה לצורך מימוש מדיניות הפיתוח שלה; הליכים שאורכים זמן רב ועלולים לעכב את מימוש תוכניותיה. מומלץ כי אגף החשכ"ל ורשות החברות יפעלו לוודא כי יוסדרו זכויות התע"א בקרקעות כנדרש, לרבות דמי השימוש בהן, תנאי השימוש ותנאי העברת הבעלות עליהן, וכן יוודאו כי השווי ההוגן של הקרקעות מקבל ביטוי כנדרש, זאת בהמשך לאמור בהחלטת ההפרטה מנובמבר 2020. בביקורת עלה כי קיימים פגמים בהסדרת זכויותיה של התע"א בחלק ניכר מהקרקעות שבשימושה. היעדר רישום מסודר של זכויות המדינה בחלק מנכסי החברות הממשלתיות ושל תנאי העברתם לשימוש החברות מעלה קשיים בפרט כאשר החברות נתונות בתהליך הפרטה; מכאן עולה חשש כי שווי נכסים אלה לא יובא בחשבון בעת קביעת מחיר המכירה של חברות בעת ההפרטה. יצוין בהקשר זה כי ליקויים בנוגע להיעדר מידע מלא בידי החשכ"ל ורשות החברות בנוגע לנכסי חברות ממשלתיות ושווים עלו בדוחות מבקר המדינה משנים 2004 ,2007 ו-2020 . בביקורת עלה כי התע"א לא רשמה בלשכת רישום המקרקעין, בהתאם לאמור בחוק המקרקעין, את כל זכויות החכירה שלה, למעט שטח של 255 דונם במתחם נתב"ג, ואת זכויות הבעלות שלה במקרקעין שביהוד ובאשדוד בשטח של כ-46 דונם. על התע"א לפעול לרישום זכויותיה במקרקעין ברישומי לשכת רישום המקרקעין (הטאבו) על מנת לעגן את זכויותיה המשפטיות בהן. .השקעה לא מספקת במו"פ לאורך זמן עלולה לפגוע ביכולת התחרות של התע"א, המבוססת במידה רבה על קידמה טכנולוגית ועל חדשנות במוצריה. מהמוצג לעיל עולה כי שיעור השקעתה של התע"א במו"פ העצמי מכלל הכנסותיה בארבע השנים האחרונות היה קטן מזה של החברות המתחרות - רפאל ואלביט בהיקף של כ-38% . בהתחשב בכך שגם שיעור המו"פ המוזמן בתע"א היה קטן מזה שברפאל, מצבה של התע"א בתחום פעילות המו"פ נחות לעומת מתחרותיה העיקריות בארץ. מומלץ כי התע"א תבחן את השקעתה במו"פ, אל מול היעדים בתוכניתה האסטרטגית, לשם מקסום התשואה מהשקעה זו. זאת על מנת שלא ייפגעו יתרונותיה התחרותיים היחסיים בתחומים הטכנולוגיים וכך תימנע פגיעה גם בתוצאותיה העסקיות העתידיות. על התע"א להציג בדוחותיה התקופתיים צפי להוצאות מו"פ בשנה העוקבת, בהתאם לנדרש בתקנות ניירות ערך. ממסמכי התע"א עולה כי לסוף שנת 2019 , סכום מצטבר של כ-136 מיליון דולר בגין השנים 2011 עד2017 ניתן כמענק לתע"א או הופחת מתשלומי הדיבידנד שלה נוכח מתווה מדיניות דיבידנדים ואישור רשות החברות מדצמבר 2019 :כדלקמן משרד מבקר המדינה מציין את סכום הדיבידנד בשנת 2017 . אם יגובשו בעתיד הסדרים עם התע"א בנוגע לתשלומי הדיבידנד - מומלץ כי התע"א תכין מראש תוכנית להשקעת סכומים שנובעים מהפחתות בתשלומי דיבידנד ומתן מענקים לצורך חדשנות והשקעות במו"פ, שתכלול בין היתר את היעדים להשקעה, ותציג אותה לרשות החברות לצורך מעקב ובקרה. אשר להפחתת תשלום הדיבידנד של התע"א בגין שנת 2017 - על התע"א להגיש לרשות החברות תוכנית מפורטת להשקעת הסכום, כפי שנדרש באישור הרשות מדצמבר 2019. מומלץ שהתע"א תבחן את הצגת תשלומי הדיבידנד בדוחותיה הכספיים בסכומם המלא בנפרד מהסכומים שמקוזזים ממנו, לשם הגברת הבקרה החשבונאית ושיקוף התמונה המלאה. .צבר ההזמנות הגדול של התע"א מקנה לה מידה רבה יחסית של ודאות וביטחון מבחינת הכנסותיה הן לטווח הקצר והן לטווח הארוך. .מהתרשים עולה כי הוצאות המו"פ בפועל בשנים 2014 - 2019 היו נמוכו ת בממוצע בכ- 8.5% מהצפי של התע"א, ובשנת2017 - בשיעור של25% . עוד יצוין לגבי שנת2017 כי גם תקציב המו"פ לשנה זו היה קטן בכ-%2147 מהוצאות המו"פ הצפויות שנכתבו בדוח התקופתי ל- 31.12.2016 . בביקורת עלה כי בדוח התקופתי ל- 31.12.19 לא הציגה התע"א צפי להוצאות המו"פ שלה בשנת 2020 כנדרש. יצוין כי נתון זה צוין בדוחות התקופתיים לשנים2013 - 2018. בביקורת עלה כי התע"א לא פנתה לרמ"י בבקשות לחידוש ההסכמים שתקופת החכירה שנקבעה בהם הסתיימה לאחר שנת 2016. על רמ"י ותע"א לבחון את כלל הסכמי החכירה שתוקפם פג ולפעול לחידושם. כמו כן מומלץ כי התע"א תקפיד להגיש לרמ"י מראש את בקשותיה לחידוש ההסכמים שתוקפם עומד לפוג, בהתאם לאמור בהם. נמצא כי התע"א לא מציגה לדירקטוריון ולוועדה לאישור הדוחות הכספיים שלו את שיעורי הרווח הגולמי הגלום בצבר ההזמנות של חטיבות החברה41 . מומלץ כי החברה תציג לדירקטוריון נתונים אלה וכן ניתוח של משמעויותיהם, לרבות בנוגע למגמות הרב-שנתיות של רווחיות הגלומה בצבר ההזמנות של החטיבות השונות ולסיבות לפערים בין צפי הרווח הגולמי בצבר ההזמנות לבין הרווח הגולמי בנתוני תקציב התע"א, כמתואר לעיל, ולבין הנתונים בפועל. הצגה ובחינה של נתונים אלו תאפשר טיוב של תוכניות התע"א להתייעלות ולצמיחה המותאמות לכל חטיבה. על רמ"י והתע"א לפעול להסדרת הזכויות ותנאי השימוש בקרקעות שבהן התע"א פועלת: עליהן לחדש את ההסכמים שפג תוקפם ולפעול לחתימה על הסכמים בנוגע לקרקעות שלא נחתמו הסכמים לחכירתן. זאת גם בהתאם לאמור בהחלטת ההפרטה מנובמבר 2020. משרד מבקר המדינה מציין את אימוץ התכנית האסטרטגית להעלאת הרווחיות, עם זאת בביקורת עלו כמה נושאים שנכללו בתוכנית האסטרטגית שהתע"א פעלה או הייתה אמורה לפעול לקידומם כבר בשנות יישומה הראשונות וטרם צלחו, ובהם: הגדלת ההשקעה בפעילות המו"פ, ביצוע השקעות בחברות בנות והרחבת פעילות באזורים מסוימים. בביקורת נמצא כי רשות החברות והתע"א מחשבות באופן שונה את החוב הפיננסי המתואם שמשמש בחישוב אחד המדדים בנושא האיתנות הפיננסית: בשונה מהתע"א, רשות החברות אינה מפחיתה מהחוב הפיננסי המתואם את סכומי המזומנים וההשקעות לטווח קצר של התע"א מתוך הנחה שהמקור של מרביתם הוא מקדמות שהתקבלו מלקוחות ולא "משרתים את החוב". כפי שעולה מהלוח שלעיל, עקב שיטת החישוב השונה כאמור בין רשות החברות והתע"א, קיים הבדל בחישוב המדד של חוב פיננסי מתואם ל- EBITDA : לפי רשות החברות המדד הוא1.05 חיובי ואילו לפי התע"א הוא2.53 שלילי; זאת בהשוואהליעד שקבעה רשות החברות שהוא 2 - 4 חיובי. עוד עלה בביקורת כי התחשיבים של התע"א ושל רשות החברות בוצעו שלא בהתאם לשיטת החישוב שנקבעה במסמך היעדים של רשות החברות מספטמבר 2019 שעודכן בפברואר2020 . לדוגמה, שני הצדדים לא הביאו בחשבון, במסגרת תחשיביהם, התחייבויותבגין חכירות והתחייבויות בגין ריבית והוצאות לשלם, אף שנדרש היה להתחשב בהן. מומלץ כי רשות החברות, בתיאום עם התע"א, תבהיר את אופן חישוב מדד החוב הפיננסי המתואם ל- EBITDA על מנת להימנע מחילוקי דעות בנושא, ועל מנת שהתע"א תהיה מודעת ליעד שעליה לשאוף להשיגו בעתיד. היעדים הפיננסיים שקבעה רשות החברות הם כלי חשוב בניהול החברות הממשלתיות, שמציב מטרות שהן אמורות להשיג בתוך פרק זמן של 5 שנים; זאת על מנת לוודא כי ניהולן תקין ויעיל ולהשיא תשואה למדינה מהשקעתה בהן. יש לראות בחיוב את פעילות רשות החברות לקביעת יעדיה הפיננסיים של התע"א לטווח הארוך. התע"א עמדה ביעדים בנושא איתנות פיננסית וצמיחה כבר בשנת 2019.
משרד מבקר המדינה מציין כי בדוח זה נכלל מידע כללי בנוגע ליעדים של התע"א מתוך תוכניתה האסטרטגית, אך בדוח לא נכלל מידע לגבי היעדים הפיננסיים לטווח הארוך שהציבה לה רשות החברות בספטמבר 2019 . מומלץ כי רשות החברות תכלול מידע זה בדוח השנתי על החברות הממשלתיות, בהתאם לקווים המנחים של ה- OECD.