מטלות רוחב . הליך גילוי מרצון ברשות המסים - ממצאי מעקב לדעת משרד מבקר המדינה , לאור ממצאי ביקורת המעקב, על הרשות להשלים בדחיפות את הקמתה של המערכת הממוחשבת לאיתור מידע על הכנסות תושבי ישראל בחו"ל. ביקורת המעקב העלתה כי עדיין לא גובש נוהל חדש ולא ניתן כל פתרון לבעיות שהועלו בתחום הלבנת ההון. לשמש תח ליף לבסיס הנתונים הפיננסי של הראה"ה, הכולל את כל המידע על פעולות פיננסיות חריגות של תושבי ישראל. קיומו של מסלול המקל על מעלימי המס מחייב בצדו בדיקה מעמיקה ומקיפה שתבטיח כי הליך הגילוי מרצון לא ינוצל לרעה בידי מי שאינם עומדים בדרישות הנוהל בכלל ובידי מלביני הון בפרט. על רשות המסים להקפיד אפוא לבצע את כל הבדיקות הנדרשות לפני אישור בקשה לגילוי מרצון . מן הראוי שהרשות תפרט בנוהל את טיב הבדיקה ואת הנדרש לקיומה של בדיקה מקיפה ומלאה . גם בעניין זה לא חל כל שינוי. הועלה כי עד מועד סיום הביקורת, באוקטובר 2013 (להלן- מועד סיום הביקורת), העבירה רשות המסים רק שלוש בקשות לגילוי מרצון לבדיקתה של ראה"ה. בהקשר זה יודגש כי בנוהל אין כל התייחסות לשאלה מהי חבות המס ביחס לקרן ההון שצמחה או התקבלה לפני שנים רבות, וזאת כדי לשלול את האפשרות שההון נובע מהכנסות לא חוקיות. זאת הואיל ולעיתים רבות הבקשה לגילוי מרצון נוגעת להכנסות פירותיות (למשל-ריבית), על קרן הון שמקורה אינו ידוע. משרד מבקר המדינה מעיר כי המידע שבידי המוקד המודיעיני המשולב הוא מידע ספציפי הנוגע לנושאים המטופלים באמצעות אותו מוקד. אין מידע כזה יכול לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי רשות המסים תקצה במערכת הממוחשבת סיווג נפרד לתיקון שומות עצמיות, תקפיד על טיפול מדוקדק בשומות אל ה בהתבסס על קריטריונים ותקבע חובת הנמקה ופירוט של הנסיבות להגשת הדוחות המתקנים. באופן הזה יתאפשר למטה הרשות לבדוק את השומות העצמיות המתוקנות הן כדי לבחון אם שומות מעין אלה מצריכות הליך גילוי מרצון הן כדי ליצור הרתעה מניצול לרעה של מסלול זה. הועלה כי עדיין לא הוקם ברשות המסים מאגר מידע בנוגע להכנסות תושבי ישראל בחו"ל. משרד מבקר המדינה מעיר כי על רשות המסים לעגן בנוהל גילוי מרצון את מדיניותה בנוגע לקיזוז הפסדים על פי הוראות פקודת מס הכנסה. משרד מבקר המדינה מציין כי חובת ההנמקה המוטלת על הסמנכ"ל נובעת מאינטרס ציבורי מובהק, בייחוד לנוכח העובדה שהליך הגילוי מרצון הקיים אינו מעוגן בחוק, הוראותיו עמומות וסוגיות רבות הנוגעות לו טרם הוסדרו. במצב עניינים כזה, יישום הנוהלתלוי במידה רבה בשיקול דעתו של סמנכ"ל החקירות. חובת הנימוק תגביר את הבניית שיקול הדעת, את השוויוניות של ההחלטות, ואת שקיפותן ואחידותן ותאפשר התחקות אחר תקינות תהליך קבלתן. מי שזוכה שעניינו ייחתם בהסדר גילוי מרצון, נחסך ממנו הצורך בניהול משפט פלילי ממושך; הוא אינו נושא בקנסות , ולפי הוראת השעה הוא פטור מריבית ולעיתים אף מהפרשי הצמדה. המבקש נהנה מעצם העובדה שאין נרשמת כל הרשעה בענייניו או מטילים עליו כתם פלילי כלשהו. מן הראוי היה להסדיר בחקיקה הטבות מרחיקות לכת מעין אלה הניתנות למפר חוק ולהבהיר בתקנות את דרכי הטיפול בכל בקשה ובקשה. נוסף על כך, על הרשות לפרט בנוהל את כל שלבי תהליך הטיפול ואת כל הנדרש לקיום בדיקה מקיפה ומלאה שתבטיח כי אין הליך הגילוי מרצון מנוצל לרעה בידי עברייני מס. בתשובתה ציינה רשות המסים כי "בימים אלו, רשות המסים מתכוונת לפרסם נוהל גילוי מרצון חדש". משרד מבקר המדינה מדגיש את הצורך בתיקון מקיף ומעמיק של הליקויים שהועלו בדוח זה ובדוח הקודם. .הליך גילוי מרצון הוא במהותו הקלה הניתנת לנישום שהעלים מס. ההליך מאפשר לנישום לשלם את חובו לאחר חלוף המועד לתשלום בלי שיינקטו נגדו הליכים פליליים כלשהם. הסדר גילוי מרצון מחייב את רשות המסים לדאוג לכך שאין הוא ישמש תמריץ להעלמות מס ולהלבנת הון. בשנים 2012 -2011 נוספה לנוהל גילוי מרצון מתכונת של הוראת שעה למדווחים על הכנסותיהם מחו"ל, ובה ניתנו בתקופת הוראת השעה הקלות נוספות שאינן ניתנות בהליך הקבוע. יש מקום להסדר גילוי מרצון, אך עם זאת נדרש שהמסלול המקל על מעלימי המס יבוסס על בדיקה מעמיקה שתבטיח שאין הוא נעשה גם לצורך הלבנת כספים שמקורם בפשיעה. כבר בדוח הקודם צוין כי "ממכלול הנושאים שהועלו בדוח זה עולה כי יש כשלים מבניים מהותיים בהסדר הגילוי מרצון. ההסדר לגילוי מרצון של העלמת הכנסות מחייב את רשות המסים להיערך לכך כראוי, בייחוד עקב החשש כי ההסדר ינוצל להלבנת הון שמקורו בפשיעה". הליקויים שעלו בדוח זה מראים כי עיקר ההמלצות בדוח הקודם לא יושמו. רשות המסים לא עשתה די כדי לאסוף מידע על הכנסות נישומים בחו"ל. כמו כן, היא לא קבעה בנוהל מהן האסמכתאות הנדרשות לביסוס הצהרתו של הנישום על מקורות הכנסותיו ולשלילת האפשרות שהליך הגילוי מרצון נוצל לצורך הלבנת הון. בדיקה מפורטת של כמה מקרים העלתה ליקויים מהותיים המאוששים את קביעתו של משרד מבקר המדינה בדוח הקודם, ולפיה אופי הליך הגילוי מרצון, כפי שהשתקף בממצאי הדוח, מעלה את החשש לניצולו לרעה, גם לצורך הלבנת הון, ללא הפעלת סנקציה כלשהי. לדעת משרד מבקר המדינה, בהתייחס למורכבות הטיפול בנישומים השולטים בכמה תאגידים, על רשות המסים לפרט בנוהל אילו בדיקות יש לבצע כדי להניח את הדעת בנוגע למקור ההון שפירותיו הם נשוא הגילוי ולקבוע לאילו מהן אחראי מטה החקירות ולאילו מהן אחראי משרד השומה. ביקורת המעקב העלתה כי ברשת הפנימית (האינטראנט) של הרשות ניתן להציג פרטים הנוגעים לבקשות לגילוי מרצון. עם זאת, בחלק ניכר מהמקרים לא מוזנים נתונים בדבר מקום העברה, סכום ה הכנסה שהושמטה, תאריך מתן המענה לנישום על ההחלטה בעניינו, תאריך חתימת הסכם השומה והתחום הפיסקלי של ע ברות המס המיוחס ות לנישום (כמו מס הכנסה, מע" ם, מסים ומסי מקרקעין). בהיעדר מידע לא ניתן לבצע פעולות בקרה, ואין בנמצא בסיס נתונים היכול לתרום לתהליך קבלת החלטות מושכל ואחיד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות המסים לטייב את ההזנה של פרטי הליכי הגילוי מרצון לתוך המערכת הממוחשבת. על המאגר לכלול את כל שלבי תהליך הטיפול בכל בקשה לגילוי מרצון, נוסף להכנסות שדווחו במסגרת הבקשה ולסכום המס בגינן.