דוחות נוספים . התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים ואירועי ירי ביישובי החברה הערבית וביישובים המעורבים - ביקורת מעקב .מסקירה של מחלקת המחקר באח"ם מאוקטובר 2019 עולה כי המצב במעברים לא .השתנה לעומת תקופת הביקורת הקודמת, וכי מתבצע במעברים רק בידוק מדגמי .ואקראי, ללא הכוונה מודיעינית. עקב זאת המקרים שבהם מאותר אמל"ח במעברי ם .מעטים, אף שה מעברים ממשיכים לשמש כר פורה להברחות אמל"ח בדרכים .שונות. בביקורת נמצא כי תפיסת ההפעלה לא יושמה בשל הצורך ב פיתוח טכנולוגי .שיאפשר שליחת אינדיקציה מתאימה למערכת של רשות המעברים היבשתיים .במשרד הביטחון (להלן: רמי"ם), אשר טרם בוצע. .בהקשר זה יצוין כי אין בידי המשטרה הערכות בדבר היקף האמל"ח המוברח מירדן .לשטח ישראל. .במעקב נמצא , כי באמצע שנת 2020 משרותהחוקרים טרם אוישו. מומלץ כי המשטרה .תפעל להשלמת האיוש בהתאם לעבודת המטה ותבצע בחינה עיתית של משרות .השוטרים ומצבת השוטרים בהתאם לעומסים בתחנות. על המשטרה ועל המשרד לבט"פ לבחון את התועלת במבצעים אלה ולבדוק כיצד אפשר .לשפר את תוצאותיהם, ובין היתר יש לבחון את ההצעות שהועלו בהפקות הלקחים. .מהאמור עולה כי על אף הגיוסים הרבים שנעשו בשנים האחרונות, שיעור העלייה במספר .השוטרים המוסלמים המשרתים בפועל במשטרה מדוד ביותר. על המשטרה לבחון את .הסיבות לכך ולשיעור הפיטורין הגבוה ולאתר את המענים המתאימים כדי לשפר את .שילובם של שוטרים מוסלמים במשטרה. .עוד מומלץ כי המשטרה תבחן את יעדיה בתחום ה גיוס של שוטרים מוסלמים, בשים לב .לחלקם באוכלוס יית אזרחי המדינה וליתרונות שעשוי ים לצמוח משילובם במענה המבצעי .למאבק בשיעורי הפשיעה הגבוהים בקרב האוכלוסייה הערבית. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את העמידה ביעדי גיוס שוטרים מוסלמים בשנים .2016 - 2020 .)(חלקי .הטיפול בפשיעה בחברה הערבית מוגדר על ידי המשרד לבט"פ יעד מרכזי מאז שנת .2016 . מוצעכי המשרד לבט"פ יוודא שהחלטות תקציבי ות המשפיעות באופן יסודי על .יישום ת וכניות רב -שנתיות בתחום זה , יביאו בחשבון את הגדרת הנושא כיעד מרכזי .לקידום. .במעקב נמצא כי המשטרה לא אימצה תפיסה כוללת בנוגע למודל השיטור בחברה .הערבית ולהכשרות הנדרשות לפעילות בחברה הערבית. כמו כן, ההכשרות .שארגנה מינהלת החברה הערבית במשטרה בנוגע למודל השיטור נעשו בשלוש .מתוך תשע התחנות החדשות ולא נעשו כלל בתחנות הקיימות. גם ההכשרות בנוגע .לכשירות התרבותית נעשו בשש התחנות והיחידות שהוזכרו, וזאת מתוך 18 תחנות .ביישובי החברה הערבית ו-10 .תחנות נוספות ביישובים מעורבים .1. מנתוני המשטרה עולה, כי לאחר גריעה בכוח האדם מתחנת נצרת לטובת הקמת תחנת .כפר כנא בנובמבר 2017 , חלה עלייה ניכרת באירועי הירי בגזרת תחנת נצרת. להלן .הפרטים. .כמו כן, מנתוני מערכת אמו"ן עולה כי בשנים 2017 - 2018 עמדה תחנת נצרת ביעדי .הפחתת אירועי הירי במלואם ( 100% ) ובשנת2019 ( לא עמדה כלל ביעדים0% .) מומלץ כיהמשטרה תבחן את השינויים שבוצעו בגזרה של תחנת נצרת עם ההקמה .של תחנת כפר כנא ואת השפעתם על היקף הפשיעה, על האכיפה ועל השירות .לציבור. .יצוין, כי גם נתוני אח"ם מצביעים על עלייה ניכרת בעבירות הירי בגזרת תחנות טייבה .וכפר קאסם בשנת 2019. כמו כן, בגזרה של תחנת נצרת 25% מהעלייה באירועי .הירי חלה בשלושת החודשים האחרונים של השנה, זאת חרף התגייסות מפקדה .משימתית של משמר הגבול (להלן - מג"ב) ללחימה בתופעת האלימות בגזרת .התחנה (פירוט להלן) בשליש האחרון של השנה. .מומלץ כי המשטרה תפעל להצבת יעדים מדידים להפחתת אירועי הירי בגזרות של תחנת .נצרת ושל תחנת טייבה, וכך גם בכלל התחנות ביישובי החברה הערבית. עוד מומלץ כי .המשטרה תבחן את היערכות התחנות בנושא לרבות בהיבטי כוח האדם ואמצעים .טכנולוגיים. ואולם, בהיעדר מיסוד של שיתוף הפעולה בין צה"ל לבין המשטרה , שיתוף פעולה .זה מתרחש רק ביוזמות נקודתיות. במצב זה הטיפול בהברחות אינו יעיל ואינו מיטבי. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשטרה ולצה"ל לעגן את שיתוף הפעולה בין הגופים .בפקודות. .בביקורת נמצא כי המשרד לבט"פ והמשטרה טרם השלימו את הבחינה בנושא ייצור .אמל"ח באמצעות מדפסות תלת -ממד וההיערכות לו. .מומלץ כי המשרד לבט"פ והמשטרה ישלימו את הבחינה של סוגיה מתפתחת זו גם .לאור הצעדים שננקטו בתחום בעולם, ואת ההיערכות הנדרשת לאכיפה במקרה .של שימוש פלילי במדפסות אלה, שהיא בתחום סמכותם. .מהתרשים עולה כי בשאר האוכלוסייה חלה ירידה עק יבה וחדה של 76% במספר העדים .המאוימים מ שנת 2017 ועד אמצע שנת 2020 , ואילובחברה הערבית חלה עלי יה של כ- .44% במספרם של עדים אלו בתקופה זו. ב-2019 חלה ירידה קלה. .מהתרשים עולה כי מספר התפיסות של דמויי רובים ואקדחים עלה ביותר מ- 100% .בשנים 2018 - 2019 . .עם זאת, בביקורת המעקב נמצא כי אף שמודל השיטור הוצג מפעם לפעם לפני .גורמים שונים במטה המשטרה, באוגוסט 2020 .טרם הוכרע אם לאמצו .מהתרשים עולה כי באוכלוסייה הלא -ערבית יש מאז שנת 2016 ירידהבשיעור המקרים .שבהם בוצע רצח באמצעות נשק חם , ואילו בחברה הערבית חלה עלייה עק יבה של עד .24% , ובשנת2019 הגיעהשיעור ל -78% מכלל מקרי הרצח. .האמור לעיל מלמד, כי השימוש בנשק חם בחברה הערבית במקרי רצח גבוה בהרבה .משימוש זה באוכלוסייה הלא -ערבית, וכי הוא הולך ועולה, ואילו השימוש האמור בחברה .הלא -ערבית הולך ופוחת. בנתונים אלה יש כדי ללמד על השפעת הזמינות של האמל"ח .על הפשיעה בחברה הערבית ועל הצורך בצמצומה באופן משמעותי לצורך התמודדות .עם הפשיעה החמורה. .מהתרשים עולה כי בשנת 2017 היה מספר אירועיהירי הנמוך בשש השנים האחרונות . .אך ב-2018 חלהעלייה חדה של כ-19% באירועי הירי וב-2019 עלייה נוספת של 8% . .מהתרשים עולה כי 94% מהחשודים בתיקי עבירות ירי בשנים2017 - 2019 הם מהחברה .הערבית. הדבר דומה לתמונת המצב שעלתה בדוח הקודם בנוגע לשנים 2014 - 2016. .עוד עולה, כי בשנת 2017 עמדו7 תחנות ביעד הפחתת אירועי הירי במלואו, לעומת4 .תחנות ב-2018. ב-2019 .שום תחנה לא עמדה ביעד . מהתרשים עולה תמונה קשהומדאיגה, ו לפיה מספר נפגעי הירי בחברה הערבית עלה פי .שלושה וחצי ויותר בשנים 2016 - 2018 .
.מהתרשימים עולה כי שיעור השימוש בנשק חם בחברה הערבית בעבירות רצח בשנים .2013 - 2019 גבוהיותר מפי שלושה משיעורו בחברה הלא -ערבית.