רשות מקרקעי ישראל . כרייה וחציבה - מינהל מקרקעי ישראל לנוכח קשיי גבייה חזויים של סכומים אלה הגיע המי נהל באפריל 2006 להסכם פשרה עם החברה וחילט את הערבות הבנקאית בסך של כ-2.7 מיליון ש"ח במקום 7.33 .מיליון ש"ח שהחברה חבה לו בגין התשלום האחרון שאותו לא שילמה המינהל קיבל עוד מיליון ש"ח בגין הכרייה שלא כדין במקום 14.8 מלש"ח. יוצא שנוסף על כך שהחברה כמעט לא שילמה בגין החריגות, המינהל ויתר על תשלום מלוא הסכום שעליו התחייבה החברה בהסכם. לדעת משרד מבקר המדינה, על המינהל לפעול לאכיפת ההסכמים ובכלל זה לגביית הכספים שעל החברות לשלם לו. נוסף לכך על המינהל לתקן את ההסכמים לכרייה כך שיכללו סנקציות שניתן להשית על מפירי ההסכמים. לדעת משרד מבקר המדינה, המשטרה אינה יכולה לגלגל את האחריות לאכיפת החוק לפתחם של אחרים, ואחדים מהצעדים שיכלו המינהל והמפקח לנקוט חייבו אבטחה משטרתית רצופה. המינהל מצידו אחראי ליישום הסכמי ההרשאה לכרייה ולאכיפת תנאיהם. הכרייה באשקלון נעשתה במשך שנים אחדות, ובמהלכן פרסם המינהל חמישה מכרזים במועדים שונים. ניתן היה להפיק לקחים מהמכרזים הראשונים, ולשנות לפיהם את ההסכמים המאוחרים יותר, אם בהגדרת תנאיהם ואם ביכולת לבטלם במקרה הצורך, דבר שהמינהל לא עשה. משרד מבקר המדינה מעיר גם למפקח על המכרות כי לא עשה שימוש בסמכותו לבטל את רישיונות הכרייה, על אף הפרת רישיונות הכרייה והממצאים החמורים שהעלו מפקחיו. לדעת משרד מבקר המדינה יש צורך ביצירת כלים חוקיים שירחיבו את סמכויות האכיפה של המפקחים ויאפשרו למינהל, למפקח ולמשטרה לפעול ביתר יעילות. המינהל והמפקח לא פעלו לסיים את העבודה ולסלק את החברה מהמחצבה אף שהחברה עבדה שנים רבות שלא כדין מחוץ לתחום ההרשאה והתעלמה מהוראותיהם בנדון. המינהל הסתפק בשיגור מכתבי התראה שאותם לא מימש. לדעת משרד מבקר המדינה, על המינהל היה להכין לחברי הוועדה המקצועית את עבודת המטה הכלכלית והמשפטית, ובכלל זה את המספר המקורב של המחצבות שעניינן ידון בה, ובכך לחסוך זמן לאחר שנים של מציאות בלתי מוסדרת בענף. הועלה כי רק לאחר שהמינהל הגיע להסדר עם שתי החברות הגדולות בענף על השבת חלק ממחצבותיהן למינהל הוא נפנה לבדוק את פוטנציאל הכרייה המדויק ונתונים אחרים שלהן באמצעות חברה חיצונית. מהמקרים של מחצבות השיש במצפה רמון עולה, שלא חל שינוי בדרך חישוב הכמויות לצורך תשלום התמלוגים, נמשכו המחלוקות בין המינהל לבין מפעילי המחצבות בנוגע למדידת התפוקות, מחוז הדרום של המינהל לא בדק כי המפעילים לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שגופים ציבוריים יתנו מתן רישיונות בקיום דינים והסכמים. בחירתה של הוועדה המקצועית לא לקחת בחשבון מידע שהעביר המינהל בנוגע להתנהלות מפעילי מח צבות שלא עלתה בקנה אחד עם הסכמי ההרשאה - יש מקום שתישקל מחדש. כאמור לעיל, מטרת חוק חובת המכר זים הייתה, בין השאר, לעודד את התחרות ולהפחית את המחירים. בפועל, גם בשנת 2006 נותרה בעינה הריכוזיות בענף המחצבות, לא גדלה התחרות, ואותן שלוש חברות אף מחזיקות בפלח שוק גדול יותר מבעבר: בשנת 2005 הן ייצרו יותר מ - 75% מן הייצור הארצי, לא כולל מחצבות ביו"ש. המינהל ידע על הריכוזיות אולם לא גיבש תכנית לביזור הענף. על פי הנתונים שמסר הממונה על הגבלים עסקיים לוועדה המקצועית בפברואר 2004 , בשנים 1990 -2002 גדל והלך ההפרש בין מחיר חומרי החציבה לבין עלות הייצור במחצבות עקב היעדר תחרות (הפער גדל פי ארבעה), ויש צורך ברור בע וד מפעילים בשוק. עוד קבע, כי בכל אזור גיאוגרפ י יש צורך בחמישה מתחרים לפחות, כי תחרות בין מעטים עלולה להוביל לתיאום בין מפעילי המחצבות. לדעת משרד מבקר המדינה, ספק אם חיזוקה של החברה השלישית עולה בקנה אחד עם דברי הממונה על ההגבלים העסקיים בוועדה המקצועית בדבר הצורך בריבוי מתחרים ברמה האזורית. מבדיקת הפריסה של המחצבות באזור המרכז ניתן ללמוד על הריכוזיות: שלוש החברות הגדולות בענף מפעילות את המחצבות הגד ולות ביותר במרכז הארץ (במגדל צדק, במודיעין ובעציונה) - איזור הביקוש העיקרי למוצרי מחצבות, ומבחינה זו יכול שייווצר באזור זה קרטל. .מדווחים ומ עבירים תמלוגים למינהל מדי חודש, ולפעמים היה פיגור של שנים בדיווחים ובתשלום התמלוגים. למחוז הדרום של המינהל אין מערך בקרה ממוחשב לגביית התשלומים, והוא מנוהל בידי הממונה על המחצבות במחוז בצורה ידנית. המינהל גם לא עמד על כך שיקבל מפות מדידה ממפעילי המחצבות מדי שנה, לפי הסכמי ההרשאה, לשם קבלת אינדיקציה על היקף הכרייה בשנה הקודמת ולשם השוואה עם תעודות המשלוח שמסר מפעיל של כל מחצבה למינהל. יוצא אפוא שהמינהל עדיין לא תיקן ליקויים יסודיים שעליהם הצביע מבקר המדינה כבר לפני כ-30 שנים אשר גורמים למדינה להפסד תמלוגים עבור ניצול משאב ציבורי. יוצא שיותר משבע שנים מאז פקעה התקנה ב- 1998 נאלץ מפעיל המחצבה לעבוד שלא כדין. ואם לא די בכך, אף שעברה כמעט שנה מהחלטת ועדת הפטור על המשך ההרשאה לחצוב ללא מכרז ואף כי חלפה יותר מחצי שנה מהחלטת ועדת הכספים, לא כרת המינהל הסכם הרשאה חדש עם החברה והותיר את המצב הלא מוסדר על כנו. לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות של אי -כריתת הסכמי הרשאה חדשים (תוקפם של ההסכמים הקודמים פג בעיקר בשנים 1998 -2000 ) יש לתכנית סיורים יזומה, לפי קוח ולטיפול בדיווחי המפקחים משנה חשיבות. אין זה סביר שבענף המניב למדינה כ -100 מלש"ח ויותר מדי שנה יהיה פיקוח מצומצם, לא תועמק הבדיקה כאשר ההסכמים מופרים, והתמלוגים בו יתבססו רק על דיווחים של בעלי העניין - מפעילי המחצבות. פיקוח אינטנסיבי יותר, שעלותו מועטה יחסית, עשוי להגדיל את התמלוגים שהמדינה תקבל, בד בבד לחיזוקן של נורמות ציבוריות ראויות. לדעת משרד מבקר המדינה, כאשר המפקח יודע שאין היתרים ואישורים כדין להפעלת מחצבה ושהסכמי ההרשאה עם המינהל הופרו, ה נסיבות אינן מצדיקות מתן רישיונות כרייה בדיעבד אשר יש בהם לכאורה כדי להכשיר עבירות שנעשו. גם בשנת 2006 לא חל שינוי בנדון: המינהל לא העביר למפקח באופן שגרתי מידע על חריגות מהרישיון ועל הפרות של הסכם ההרשאה, בין השאר בנוגע לאי - תשלום תמלוגים, לאי -סימון גבולות המחצבה ולכרייה מחוץ לתחום ההרשאה; המפקח אינו דורש מידע כזה מהמינהל כתנאי לחידוש הרשיון מדי שנה. 1. בהסכמים לכריית חול באשקלון שעשה המינהל עם שתי חברות הוא קבע תנאים שנועדו לתת לו אמצעי פיקוח ובקרה, כגון: העברת מפת מדידה כל ארבעה חודשים, העברת תעודות משלוח ובהן רישום התפוקות, יעדן ונפחן, סימון גבולות ההרשאה כתנאי לתחילת העבודות ועוד. המינהל לא עמד על מילוי תנאים אלה. המינהל גם לא מימש תנאים וסנקציות שנקבעו בהסכמים כדי למנוע את הפרתם הנמשכת, ויתר על כספים שהגיעו לו כדין והגיע להסכמי פשרה שמקפחים את המדינה. עוד העלתה הביקורת כי המינהל לא נתן גיבוי למפקחיו ולא פעל כמתחייב מהדיווחים שלהם. אי-הקפדה על אלה תרמה להחלשת המאבק בכריית חול שלא כדין. לדעת משרד מבקר המדינה, על המינהל להכין תכנית פעולה למניעה של הישנות התופעות. גם על המשטרה להיערך, בתיאום עם המינהל, כך שתתאפשר אכיפת שלטון החוק ותסוכל גניבת משאב ציבורי שבחסר. 2. .ענף המכרות הוא ענף עתיר הכנסות למדינה ורבה חשיבותו לבנייה ולסלילה הבדיקה הנוכחית העלתה שלא תוקנו פגמים בפעולות מינהל מקרקעי ישראל שציין מבקר המדינה בדוחות ביקורת קודמים, ובייחוד בעניין הפחתת הריכוזיות בענף, הקפדה על קבלת דיווחים סדירה על התפוקות ועל קבלת התמלוגים והעברה של מלוא המידע למפקח על המכרות. אותם הליקויים חזרו ונשנו ונוספו עליהם אחרים: המינהל לא פעל להסדרת הענף באמצעות ח וזי הרשאה חדשים עם המחצבות הוותיקות, גם כשלאחר שנים רבות שהן פעלו ללא הסכמים הוסדר הנושא מבחינה משפטית. המינהל לא מנע את הריכוזיות ולא פעל להגדיל את התחרות בין מפעילי המחצבות, לתועלת הציבור. המינהל לא עשה לגביית מלוא התמלוגים המגיעים למדינה בגין ניצול משאב יה. לדעת משרד מבקר המדינה, לאור היקף הכשלים והתמשכותם, יש לשקול את צמצום תפקידי המינהל בכל הנוגע לטיפול במחצבות, ולשקול את העברת האחריות לטיפול בענף לגורם אחר. לדעת משרד מבקר המדינה, תשובתו של המינהל אינה עולה בקנה אחד עם דיווחים רבים של מפקחיו אשר תיעדו את עבירות הכרייה ואת מבצעיהן. גם אם התקיימו נסיבות המצדיקות פשרה בגין הכרייה הבלתי חוקית מחוץ לתחומי ההרשאה, לא היה מקום לפשרה על תשלום מלוא התמורה בגין הכרייה בתוך תחום ההרשאה.
מנגד יש לציין כי המפקח של המינהל שעל פי תלונות שהגיש במשטרה ועל פי דוחות הפיקוח היה נתון לתקיפות פיזיות ומילוליות של עובדי החברה עד כדי סיכון חיים, מבלי שתלונות שהגיש למשטרת אשקלון בנדון יועילו, המשיך לדווח בעקביות כל עת הכרייה על הפרות ההסכם, על פגיעה בנכסים ציבוריים ועל כרייה שלא כדין.