משרד התרבות והספורט . מניעת אלימות בספורט - ביקורת מעקב מורחבת .אשר להרשעות בגין עבירות גזענות - בליגת העל לא היו הרשעות בעונה 2013-14 , ובכל .אחת משאר העונות היו 3 הרשעות; ואילו בכלל הליגות בכדורגל עלה מספר ההרשעות .בגין עבירות גזענות מ-8 בעונה 2013-14 ל-33 בעונה 2018-19 . . משרד מבקר המדינה מציין את העלייה במספר ההרשעות בגין עבירות אלימות וגזענות .בספורט בליגות הכדורגל ואת הפעולות שנקטה ההתאחדות בנושא. .מומלץ כי ההתאחדות תמשיך לפעול למיגור האלימות ו הגזענות במגרשי ה כדורגל, תבחן .את יעילות פעו לותיה ותעלה את המודעות להן מתוך פרסום פסקי הדין ופעולות האכיפה .שהיא מבצעת. .מידת תיקון הליקוי בהתאחדות לכדורגל - תוקן באופן מלא .מהתרשים עולה כי השיעור הגבוה ביותר של הרחקות עם חובת התייצבות היה בעונה .2017-18 במחוז תל אביב- 75%, והנמוך ביותר היה באותה עונה במחוזהחוף - 27% . בלבד; עם זאת, יש לציין כי שיעור זה כמעט כפול מהשיעור הממוצע הארצי שנמצא .בביקורת הקודמת , ולכן ככלל יש לראות זאת בחיוב. ביחס לביקורת הקודמת עולה, .שבעוד שיעור ההרחקות עם חובת התייצבות עמד על 14% , בביקורת המעקב היה השיעור .בכל המחוזות שנבדקו גבוה לפחות פי שניים. .יצוין כי פרקליט המדינה קבע עוד בדצמבר 2017 , במסגרת הנחיות פרקליט המדינה .בנושא "מדיניות האכיפה בעבירות אלימות באירועי ספורט", כי ראוי שכל החלטה בדבר .הרחקה - הן של בית משפט והן של קצין משטרה - תכלול חובת התייצבות 19. אומנם חל שיפור ניכר בשיעור המורחקים החייבים בהתייצבות, אך בהתחשב בהנחיות .פרקליט המדינה, ראוי היה כי המשטרה תקבע יעדים בהתאם. משרד מבקר המדינה .ממליץ למשטרה לקבוע יעד לשיעור המורחקים החייבים בהתייצבות ולעקוב אחר מימושו. .מומלץ גם שהמשטרה תשקול לחייב בהתייצבות כל מי שהורחק בהחלטת בית משפט או .קצין ממשטרה, כפי שהמליץ פרקליט המדינה. .סגירת תיקי חקירה בעבירות של אלימות בספורט, שאינה במקרים חריגים, אינה עולה .בקנה אחד עם הנחיית ראש אח"ם והמפכ"ל ופוגעת בהרתעה נגד אלימות בספורט . .מהתרשים עולה פער של עד כ- 440% בין מספר המורחקים ממגרשי הספורט על פי נתוני .המערך למניעת אלימות בספורט לבין נתוני מחוזות המשטרה שנבדקו בביקורת . .נמצא כי ברישומי המערך מדווחים פחות מרבע מהמורחקים. היות שמערכת זיהוי פנים נחשבת לאמצעי טכנולוגי אפקטיבי ונגיש לזיהוי מורחקים כמו .גם פתרון לבעיות אחרות בתחום זה, מומלץ שהמשטרה תקדם את יישום הפתרון ותפעל .עם הגופים הרלוונטיים, ובכלל זה משרד התרבות והספורט, גופי הספורט ואף הרשויות .המקומיות שבשטחן נמצאים האצטדיונים, לשם איתור מקורות למימון רכש המערכות .ותחזוקתן. מומלץ לבחון גם יישום של קידום פתרונות טכנולוגיים וקביעת אופן מימונם .כחלף לעלויות הנדרשות בשל הצורך בשיטור ובסדרנים. .מידת תיקון הליקוי - לא תוקן. .בביקורת המעקב נמצא כי המשרד טרם גיבש ת וכנית כוללנית ליישום החוק לאיסור .אלימות בספורט שבה מוצגים יעדים, לוח זמנים להשגתם וכלי מעקב ומדידה. עוד עלה .בביקורת המעקב כי המשרד אינו מתפקד כגוף המתכלל את הגופים ואת הפעולות .למניעת אלימות בספורט מתוך שיתוף פעולה עם הגופים הקשורים לנושא הספורט, כדי .לגבש כלי אכיפה, מניעה וחינוך וכדי לבדוק אירועי אלימות בספורט. .על משרד התרבות והספורט לי ישם את תפקידו כגוף המתכלל של הגופים ושל הפעולות .בכל הנוגע למניעת אלימות בספורט. מומלץ שהוא יגבש תוכנית כוללת מתאימה לשם כך, .לרבות יעדים להפחתת אירועי האלימות , לוח ז מנים להשגת היעדי ם וכלי מעקב ומדידה . .בביקורת ה מעקב נמצא כי בשנת 2017 תוקנו תקנות בנושא "קביעת הכשרה נוספת .למנהל אירוע ספורט", אך במועד סיום הביקורת החוק עדיין לא תוקן. .מומלץ שמשרד התרבות והספורט ישלים בחינה והסדרה של תנאי הסף למינוי ולהכשרה .של בעלי התפקידים השונים העוסקים במניעת אלימות בספורט (מנהלי אירועי ספורט, .מנהלי בטיחות בספורט ומנהלי ביטחון בספורט), וזאת בשיתוף הגופים הרלוונטיים. .בביקורת המעקב נמצא כי בינואר 2017 פרסמה המשטרהבאתר שלה את הנוהל "אביזרי .עידוד מותרים באירועי ספורט", ומפורטים בו האביזרים המותרים לשימוש קבוצות אוהדים. .את הנוהל גיבשו נציגי חטיבת האבטחה במשטרת ישראל על דעת נציגי המשרד, .המועצה, ההתאחדויות והאיגודים7. .בבדיקה שנעשתה באוגוסט 2020 נמצא כי הנוהל לא הופיע לא באתר המרשתת .(אינטרנט ) של המשרד, לא באתרי ההתאחדות לכדורגל ואיגוד הכדורסל ולא באתרי .אגודות הספורט בליגות העל בכדורגל ובכדורסל. .צוות הביקורת הפנה את תשומת לב איגוד הכדורסל וההתאחדות לכדורגל לאי-פרסום .הנוהל, ובעקבות זאת הודיע איגוד הכדורסל בספטמבר 2020 כי פרסם את הנוהל באתר .האיגוד, וכי לפני תחילת עונת המשחקים הוא יצרף את הנוהל לחוזר הרשמי לקבוצות, .שיתפרסם באתר האיגוד. מההתאחדות לכדורגל נמסר כי הנוהל הוצב באתר ההתאחדות .בנובמבר 2020 . .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את העובדה שהמשטרה גיבשה נוהל בנושא רשימת .האביזרים המותרים לשימושן של קבוצות אוהדים במגרשי הספורט, אשר מביא לידיעת .ארגוני האוהדים ובעלי התפקידים בספורט את המותר והאסור בכל הנוגע להכנסת .שלטים ואמצעי עידוד למגרשים. מומלץ שמשרד התרבות והספורט יפרסם את הנוהל .באתר ה מרשתת שלו ו כך גם אגודות הספורט בליגות העל בכדורגל ובכדורסל. עוד .מומלץ כי המשרד, מינהלת הליגה לכדורגל ואיגודי הספורט יפעלו כך שהפרסום יופיע .על שלטים בכניסה לאצטדיונים. .מידת תיקון הליקוי - תוקן במידה רבה. .עם זאת, בביקורת המעקב עלה כי המועצה לא המליצה על ת וכנית פעולה כוללת .להתמודדות עם האלימות בספורט; לא הציגה תוכניות חינוכיות למניעת אלימות בספורט .לילדים ולבני נוער, ולא בנתה מסד נתונים שמתבסס על נתונים של גופים בעלי מידע על .אירועי אלימות; המועצה גם לא יזמה מחקרים או סקרים עם גופים אחרים לפיתוח ידע .שבתחום אחריותה. .מומלץ כי עם כינון המועצה מחדש - או כינונו של גוף חלופי אם יוקם כאמור בתשובת .המשרד - יפעל הגורם האמור לגבש תוכנית כוללת להתמודדות עם האלימות בספורט, .ישלים בניית מסד נתונים כולל על אירועי אלימות וייזום מחקרים או סקרים לפיתוח ידע .בתחום אחריותו. .מידת תיקון הליקוי - תוקן במידה מועטה. .בחינה של הצגת הקוד האתי באתר המשרד ו שילובו בתקנונים של איגודי הספורט .שנבדקו בביקורת המעקב העלתה: .• משרד התרבות והספורט: הקוד האתי מופיע באתר המרשתת של המשרד. .• ההתאחדות לכדורגל: הקוד האתי הותאם להתאחדות לכדורגל ומופיע באתר .ההתאחדות במסגרת "תקנות היסוד - חוקת ההתאחדות". .• איגוד הכדורסל בישראל: הקוד האתי אינו מופיע באתר האיגוד . במסמך "איגוד .הכדורסל בישראל - תקנון יסוד" שבאתר האיגוד נאמר כי יפעלו בהתאם לקוד האתי .של פיב"א. .• איגוד הכדורעף: הקוד האתי לא שולב ב"תקנון עמותת איגוד הכדורעף" ואינו .מפורסם באתר העמותה. .• איגוד הג'ודו בישראל: הקוד האתי הותאם לאיגוד ומופיע כנספח בתקנון "עמותת .איגוד הג'ודו בישראל". .• איגוד השחייה: באתר איגוד הש חייה מופיע קוד אתי מותאם במסגרת הפרסום ."תקנות כלליות לאליפויות ואירועי איגוד השחייה". .יש לראות בחיוב את שילוב הקוד האתי בתקנוני האיגודים. .מידת תיקון הליקוי - תוקן במידה רבה .בביקורת המעקב נמצא כי עד שנת 2020 טרם הונפקו כרטיסי אוהד - כרטיסי מנוי .למשחקי קבוצה המקושרים למערכת המורחקים במשטרה, ולכן יש קושי לזהות את .האוהדים שהורחקו ולמנוע את כניסתם למגרשי הספורט. על המשטרה לפעול לאיוש המערך בהתאם להסכם לשנים 2017 - 2020 ולממש את .התקציבים שהועברו ממשרד התרבות והספורט בהתאם לייעודם. .נמצא כי במהלך שנת 2018 גיבשה חטיבת אבטחה ורישוי במשטרה"נוהל מורחקים ". .במהלך 2019-2018 השלימה המשטרה בני ית מערך טכנולוגי למעקב אחר התייצבות .מורחקים בתחנות המשטרה. הפיתוח נעשה באמצעות מערכת לרישום התייצבות ם - ."שירת הסירנה" - ואפליקציה המאפשרת לשוטרים ששובצו לאירוע הספורט לקבל בזמן .אמת רשימה ותמונות של מורחקים שלא התייצבו בתחנת המשטרה כנדרש. .הקמת מערכת מעקב אחר התייצבות מורחקים הנו שיפור חשוב, ועם זאת על משטרת .ישראל לבחון את הפערים שעלו בין נתוני המחוזות לבין נתוני המטא"ר ולנתחם. כמו כן, .משרד מבקר המדינה ממליץ למשטרה לקבוע מנגנון שיאפשר קבלת נתונים אמינים .מהמחוזות על התייצבות המורחקים, בכלל זה ראוי שהם יבצעו הדרכות לעוסקים .במשימה זו ויקיימו בקרה על רישום המורחקים. מסד נתונים אמין על המורחקים ממגרשי .הספורט יאפשר למשטרה ראייה מערכתית כוללת וטיוב דרכי הפעולה בנוגע למורחקים. .נמצא כי למטא"ר ולמערך למניעת אלימות בספורט אין נתונים מרוכזים על היקף .ההתייצבות בפועל של מורחקים. עלה כי לא המטא"ר ככלל לא אגף חקירות ומודיעין .(אח"ם) ולא אגף שיטור , אבטחה וקהילה לא דנו בנושא התייצבות המורחקים .והאפקטיביות של כלי ענישה זה ולא ניתחו את הנתונים והפיק ו לקחים כדי לטייב את .השימוש בכלי ההרחקה. .מומלץ כי אח"ם ואגף שיטור, אבטחה וקהילה יטפלו בהסדרת ריכוז הנתונים לגבי היקף .ההתייצבות בפועל של המורחקים וכן ינתחו את האפקטיביות של כלי ענישה זה כדי לטייב .את השימוש בו. .עלה שבמועד סיום הביקורת בספטמבר 2020 , טרם נבחנה הפעלת שלב ב' של איוש .המערך. .מהתגובות לעיל עולה כי כתוצאה מהיעדר הסכמות בין משרד התרבות והספורט לבין .המשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל לגבי המשך מימון פעילות המערך החל משנת .2021 , המשך הפעלת המערךמוטל בספק. .נוכח החיוניות של המערך והתמקדותו בפעולות ישירות שמטרתן מניעת אלימות בספורט .והיות והצורך ביחידה כזו שתפעל במשטרה, עלה גם מהמלצות ועדת צור אותן קיבלה .ואישרה שרת התרבות והספורט, מומלץ כי המשרד לבט"פ בשיתוף משרד התרבות .והספורט והמשטרה, יערכו תהליך הפקת לקחים מפעילותו של המערך ומתרומתו למיגור .האלימות באירועי ספורט ויבחנו בשנית את הנחיצות בהמשך הפעלתו. במסגרת זו יש .להביא בחשבון את העובדה שהמערך הופעל שלא באופן מלא כפי שנקבע בהסכם. בכל .הנוגע לסוגיית המשך תקצוב המערך, ראוי שהמחלוקת בנוגע למימון המערך תובא לדיון .נוסף בהשתתפות מנכ"ל משרד התרבות והספורט, מנכ"ל משרד הבט"פ והמשטרה כדי .שהמערך יוכל להמשיך ו לפע ול, במתכונת שתקבע לטובת משימה זו. .בתקופת הקורונה לא נכחו במגרשים אוהדים. משכך מומלץ כי הצדדים יבחנו הארכת .ההסכם הקיים לעונת משחקים לאחר החזרה לשגרה , ובמהלכה יבחנו הצדדים את המשך .הפעלת המערך ומתכונת פעילותו. כתבי אישום: ירידה חדה בשיעור כתבי האישום שהוגשו: מ-31% בעונת 2013-14 .ל-2% בלבד בעונת 2018-19 .יצוין שיש גם תיקים הנמצאים בשלבי חקירה או תביעה .או בטיפול הפרקליטות - בסה"כ כ-13% .מהתיקים . במסגרת הביקורת נבדקו ההתייצבויות של28 מתוך31 המורחקיםבמחוז חוף, וכך עלה .בעניינם: 14 מהמורחקיםהתייצבו בין אפס ל -50% מהמשחקים שבמועד יהם נדרשו .להתייצב; 12 מהמורחקיםהתייצבו ב-51% עד87% מהמשחקים; 2 מורחקים נוספים .התייצבו ב- 100% מהמשחקים. נמצא כירק לאחד מ -26 המורחקים אשר התייצבותם לא .הייתה מלאה נפתח תיק חקירה בשל הפרת הוראה חוקית. .יוצא אפוא שמשרד התרבות והספורט מימן את עיקר הקמת המערך במשטרה ואת .תפעולו, אך המערך שהוקם לא מיצה את מלוא הפוטנציאל לפעילות המוסכמת . כך ב- .2019: מאחר שהמשרד העביר למשטרה 12 מיליון ש"ח בשנה כפי שהתחייב, ונתח זה .הוא 80% ,מתקציב ההפעלה השנתי של המערךהרי היה מצופה שהמשטרה תאייש לכל .הפחות שיעור מקביל של משרות המערך - שווה ערך ל-25.6 ( משרות80% מ-32) ; ואולם .בפועל המשטרה איישה בשנה זו רק 18.7 משרות. יוצא אפוא שמשרד התרבות והספורט .מימן מימון יתר של 6.3 משרות, ששימשו את ה משטרה למשימות שאינן מניעת אלימות .בספורט. .יצוין כי במסמכים שנמסרו למשרד מבקר המדינה צוין כך: סגירות תיקים - "מכלל התיקים .אשר נפתחו ממניע של אלימות בספורט, בעונה 2017-18 נסגרו32% בעילה של 'נסיבות .העניין אינן מתאימות להעמדה לדין/לפתיחה בחקירה', זאת לעומת 8% בעונה 2018-19 ;" . הגשת כתבי אישום- "הוגשו כתבי אישום ב- 16.4% מהתיקים בעונה 2017-18 וב- 21.7% . מהתיקים בעונת 2018-19 ". . כמפורט לעיל, מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי נתונים אלו אינם תואמים כלל את .נתוני סיכום הטיפול בתיקי חקירה שהתקבלו מאגף התכנון והארגון (אג"ת). .בביקורת המעקב עלה כי המשטרה לא הפעילה מערכת זיהוי פנים, וזאת שלא בהתאם .לתגובתה לממצאי הביקורת מ-2015. מפקדהמערך למניעת אלימות בספורט מסר לצוות .הביקורת ביולי 2020 , כילמיטב ידיעתו אין אצטדיון בארץ שבו הותקנו מצלמות זיהוי פנים .ברמת smart eyes, שמבצעות ניתוח (אנליטיקה) וזיהוי בזמן אמת של הצופים באצטדיונים. .עוד מסר כי באצטדיונים: סמי עופר בחיפה, בלומפילד בתל אביב, נתניה, טדי בירושלים .וטרנר בבאר שבע וכן בהיכלי הספורט: יד אליהו שבתל אביב, ארנה בירושלים ושלמה .בחולון - בכל אלה מותקנות מצלמות "רגילות" באיכות גבוהה, אך הן אינן מאפשרות זיהוי .פנים מלא כולל פס קול לצורך שימוש כראיה בבית המשפט, וכי בשאר האצטדיונים יש .מצלמות באיכות פחותה.
.הוראה חוקית" בשל אי-התייצבות; 213 מהתיקים (94% ) נסגרוללא נקיטת צעדים נגד