רשות שדות התעופה . ביצוע פרויקטים ברשות - רשות שדות התעופה יועץ א' צבר ניסיון בתחום הטמעת מערכות במהלך עבודתו ברשות. ככל שהאריכה הרשות את ההתקשרות עמו, כן גדלה מעורבותו בפרויקט וכן גבר, להערכת הרשות, הצורך להמשיך את העסקתו מטעמים של שמירה על אחידות ויעילות. בחוזה ההתקשרות לא נקבעו תשומות ותפוקות. התשלום נקבע לפי שעות עבודה בפועל והחזר הוצאות 25. המהנדס הראשי אחראי להתקשרות עם החברה הבין - לאומית לתכנון ופיקוח, והוא מאשר את החשבוניות שהיא מגישה, המפרטות את העבודה באופן כללי. הביקורת העלתה כי הוצאות להקמת המערכת החדשה, כגון תשלומים לחברות ייעוץ ועבודות בינוי תשתית, ששולמו לפני 2009 , בגין פיתוח המערכת, לא נכללו בעלויות אלה. בדצמבר 2012 .חתמו הרשות וחברה ב' על תיקון להסכם ההתקשרות ביניהן הרשות התחייבה לשלם לחברה ב' 1.5 מיליון אירו בגין נזקים שנגרמו לה בעקבות העיכובים. 2. בדיון בסטטוס הפרויקט שנערך ביוני 2012 דיווח מנהל נתב"ג בפועל, כי חברה ב' הציעה לסיים את הפרויקט במאי 2013 ,. הוא התריע כי הכנסת המערכת במאי לפני עונת הקיץ, אינה בת-ביצוע. הרשות העריכה בדצמבר 2012 כי ההפעלה המבצעית המבוקרת תחל ב- 21.6.13 ; ,כלומר בתחילת עונת הקיץ. מועד הקבלה הסופי של המערכת נדחה שוב בחצי שנה ל- 20.12.13 . לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח העובדה שהפעלת המערכת צפויה להתבצע בתחילת עונת הקיץ, בה היקף הפעילות גדול, על הרשות להתארגן להטמעה יעילה במועד המתוכנן. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות על הגידול בעלויות כוח האדם שנדרש לשם איוש עמדות עבודה הנוספות במגדל הפיקוח הקיים בעקבות דחיית השלמת מגדל הפיקוח החדש וההתארגנות לפעילות במנח המסלולים החדש. נוכח החלפת החברה שנבחרה להקמת המגדל, על הרשות לבחון אם התנאים שהציבה היו מספיקים על מנת להבטיח כי הזוכה במכרז תוכל לעמוד בהתחייבויותי ה. על הרשות להפיק לקחים לפני בחירת חברות לביצוע פרויקטים ולפעול להשלמה מהירה של בניית מגדל הפיקוח החדש. הביקורת העלתה כי רק באוקטובר 2011 פרסמה הרשות מכרז לבחירת חברה להקמת המגדל ובפברואר 2012 חתמה על הסכם עם החברה שהצעתה זכתה במכרז. כעשרה חודשים לאחר מכן, באוקטובר 2012 , הופסקה ההתקשרות ביניהן מסיבות שונות והוחלט לחלט את הערבות שהפקידה החברה. בהסכם שחתמו עליו הרשות והחברה על הפסקת ההתקשרות, נקבע כי אין לאף אחד מהצדדים טענות כלפי הצד האחר. הביצוע הכולל של תקציב הפרויקט, עד מועד סיום הביקורת, הסתכם בכ-2.5 .)מיליון ש"ח (לאחר חילוט הערבות ,לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להפיק לקחים ולשמור ידע מקצועי אצלה כדי לאפשר במקרה הצורך להפסיק את ההתקשרות עם חברות ייעוץ ויועצים ולא לפתח תלות בהם. כמו כן, עקב היקפי העבודה של היועץ, היה על הרשות לבחון חלופות של העסקת עובד ברשות, הן משום שחלופה זו עשויה להיות כדאית יותר מן הבחינה הכלכלית, והן כדי ליצור צוות שישמש גרעין ידע מקצועי בנושאים אלה ברשות. המערכת המשולבת כוללת מכונות מסוגים שונים, שנדרשים עובדים מיומנים להפעלתן. הביקורת העלתה כי הרשות לא כללה בבדיקת הכדאיות את עלות העסקתם של עובדים אלה. רק באפריל 2008 פנתה הרשות לחברות האמורות בבקשה להגיש הצעות להקמת מערכת מיון ושינוע. רק באוגוסט 2010 חתמה הרשות על הסכם עם חברה ב' לביצוע שינויים, בעקבות הוספת מכונות לשלב ב' והוספת רכיבים שונים למערכת בעלות נוספת של 350,000 אירו. לוח הזמנים להשלמת המערכת עודכן; מועד השלמתה נדחה לנובמבר 2012 . במקביל, במאי 2009 , חתמה הרשות על הסכם נוסף עם החברה הבין -לאומית לתכנון ופיקוח - הסכם על ניהול הפרויקט, שבו נקבע שכרה באחוזים מההיקף הכספי של ההסכמים עם החברות שייבחרו להקמת המערכת החדשה. החברה הבין - לאומית לתכנון ופיקוח שותפה במשא ומתן הכספי שניהלה הרשות עם חברה ב'. לדעת משרד מבקר המדינה, היה על הרשות להימנע מצירוף החברה הבין-לאומית לתכנון ופיקוח לצוות שניהל את המשא ומתן הכספי עם חברות א' וב', וזאת כדי למנוע חשש לניגוד עניינים נוכח העובדה ששכרה נקבע על פי ההיקף הכספי של ההסכמים. משרד מבקר המדינה העיר לרשות על התמשכות ההליכים, שהביאה לדחיית הפעלת המערכת המשולבת - מערכת שמטרתה לשפר את הליכי המיון והבידוק הביטחוני, ולאפשר בדיקת מזוודות בקצב מהיר עד פי ארבעה מזה של המערכת הקיימת, תוך התייחסות שוויונית המבטיחה הקפדה על כבודו ועל פרטיותו של כל נוסע. נמצא כי עלויות הקמת המערכת גדלו לעומת התכנון הראשוני, בעקבות התיקונים להסכמים והגדלת מספר המכונות שנרכשו. הוספת עמדות עבודה ידניות תחייב העסקת כ-60 עובדים נוספים (במשמרות), ותקטין את היקף כוח האדם שייחסך בעקבות הפעלת המערכת. הגדלת מספר המכונות תגדיל גם את עלויות האחזקה השנתיות של המערכת. לניהול תקין של פרויקט נדרש, בין השאר, לקבוע לו אבני דרך, מועדים ותשומות ולנהל מעקב ובקרה על השלמת אבני הדרך במועד המתוכנן ובמסגרת התקציב שנקבע. על מנהלי הפרויקטים וההנהלה לבחון מפעם לפעם את התאמת ההנחות של שלב תכנון התקציב לקצב הביצוע בפועל. למרות ההיקף הגדול של הפרויקטים לא היו ברשות נהלים לניהול פרויקטים. הרשות החלה בהכנת נהלים כאלה ב- 2011 . לקראת סיום הביקורת, בדצמבר 2012 , אישר מנכ"ל הרשות, מר יעקב גנות5 , מדריך רשותי לניהול פרויקטים, החל משלב ייזום הפרויקט, בתחולה מינואר 2013 . ועדת הפית וח דנה בדצמבר 2010 בבקשת הנהלת הרשות להגדיל את תקציב הפרויקט ואישרה אותה. במהלך הדיון הזכיר יו"ר המועצה כי בעבר הוצג הפרויקט כבעל כדאיות כלכלית וכמביא לחיסכון בכוח אדם. כבר באותו דיון אמר סמנכ"ל כספים כי נראה שהפרויקט אינו כדאי כלכלית. לדעת משרד מבקר המדינה, היה על האחראים למערכת להציג לפני המועצה את השינוי בעלויות ואת העובדה כי המערכת אינה כדאית כלכלית ולאשרר את ההחלטה. ביוני 2011 התברר כי פתרון היתירות הכלול בתכנית העבודה שעליה הסכימה הרשות אינו מספק, וכי הוא כרוך בסיכון של פגיעה בתפעול השוטף של נתב"ג. חברה ב' לא הסכימה לשאת בהוצאות שיפור היתירות. בספטמבר 2011 חתמו הרשות וחברה ב' על תיקון נוסף להסכם בסך 2.45 מיליון אירו, מהם כ -1.67 מיליון אירו בגין עבודות התארגנות ליתירות, והיתרה להתאמות נוספות בעקבות הוספת מכונה נוספת לשלב ב' ועמדות ידניות. .הביקורת העלתה ליקויים בסדרי הניהול והביצוע של פרויקטים ברשות שדות התעופה. לאחר פתיחת הטרמינל החדש בנתב"ג, בנובמבר 2004 , החליטה הנהלת הרשות על הקמת מערכת משולבת חדשה לבידוק, מיון ושינוע של כבודת נוסעים, שתעמוד בתקנים בין-לאומיים. חשיבותה בהיותה מערכת משולבת הנותנת פתרון כולל להליכי הבידוק הביטחוני ומיון הכבודה, תוך התייחסות שוויונית המבטיחה הקפדה על כבודו ועל פרטיותו של כל נוסע, ושיפור השירות לנוסעים. מערכת זו טרם הושלמה, ועלותה גדלה בכ- 25%. הרשות השקיעה מאות מיליוני שקלים בשדרוג המסלולים בנמל התעופה בן גוריון אולם טרם השלימה הקמת מגדל פיקוח חדש, שהיה אמור להיות מוכן במקביל. הפעלת המסלולים לפני השלמת המגדל החדש, עשויה להגדיל את עלויות התפעול של מגדל הפיקוח הישן, כדי להבטיח את בטיחות הטיסה. הממשלה החליטה כבר לפני כעשור על הקמת שדה תעופה חדש נוסף בתמנע. אומדן הפרויקט גדל לאחר אישורו ועוד לפני תחילת הקמתו. ההקמה טרם החלה. על הרשות להפיק לקחים ולעשות את כל הנדרש לתיקון הליקויים, ובכלל זה עליה להשלים בהקדם את הפרויקטים שהחלה בביצועם - הטמעת מערכת משולבת חדשה לבידוק, מיון ושינוע של כבודת נוסעים בנתב"ג והקמת מגדל פיקוח חדש - המיועדים בין השאר לפתור בעיות בתחומי הבטיחות והביטחון והקמת שדה תעופה חדש. תכנון: ביולי 2010 החליטה הממשלה35 כי הרשות תהיה אחראית לתכנון המפורט של שדה התעופה החדש. בפועל החלה הרשות בתכנון רק ביוני 2011 . עד מועד סיום הביקורת טרם השלימה הרשות את התכנון המפורט. תקציב הפרויקט גדל ריאלית בדצמבר 2010 בכ-104 מיליון ש"ח (כ - 13.6% .) הגידול נבע משינויים שחלו בעקבות עדכון הפרוגרמות30, מחריגה של כ-%5 של תוצאות המכרזים לשלב א' (לעומת האומדן הראשוני) ומעבודות שלא תומחרו, כגון הקמת מעבר תת-קרקעי, מיגון אקוסטי ופינויים. על הרשות להפיק לקחים מכך, בעת ב יצוע פרויקטים. ביוני 2012 העריך אג ף התקציבים ברשות כי עלויות האחזקה השנתיות של המערכת החדשה יגדלו בכ -9.3 מיליון ש"ח: הן משום שהחיסכון בעלויות כוח האדם במשרות הבידוק, עקב הבידוק האוטומטי, יהיה נמוך מכפי שהוערך בתחילה והן משום שלהפעלת המערכת החדשה נדרשות כ-60 משרות נוספות של עובדים מיומנים בתחום התחזוקה והתפעול (כגון מפעילי חדר בקרה ומשגיחים), ובתחום אחזקת מערכת השינוע, שעלות העסקתם גבוהה יותר. נוסף על כך יגדלו עלויות אחזקת המכונות והציוד הנלווה של המערכת החדשה לעומת המערכת הקיימת. מבקר המדינה העיר בעבר 21 כי כאשר התמונה הכלכלית המוצגת בפני מק בלי ההחלטות מוטה כלפי מטה, היא עשויה להביא לאי -הקצאת מקורות מתאימים, לבזבוז משאבים ולפיגורים בלוחות הזמנים המתוכננים. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להפיק לקחים בעת תכנון פרויקטים ותקצובם ולהקפיד על הכללת כל הרכיבים הרלוונטיים כדי להבטיח כי למקבלי ההחלטות תוצג תמונת מצב כלכלית שלמה. אף אם העריכה הרשות כי המערכת חיונית, אך לא כדאית, היה עליה לעדכן את המועצה ולאשרר את ההחלטה. משרד מבקר המדינה העלה כי הרשות לא ערכה בדיקת כדאיות של מערכת האפיון לפני פיתוחה ובמהלכו. באפריל 2011 , בדיון במועצת הרשות שעסק בנושא, טען מנהל אגף הבודקים בחטיבת הביטחון כי אין נתונים שיכולים להצביע על חיסכון כלכלי צפוי מיישום המערכת. בדיון שנערך במועצה שלושה חודשים לאחר מכן, ביולי 2011 , הוא טען כי המערכת תביא לחיסכון בכוח אדם, אך לא הציג תחשיבים. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להפיק לקחים מההתקשרויות עם יועץ א' ועם החברה הבין -לאומית לתכנון ופיקוח. עליה להקפיד לפרט את התשומות והתפוקות הנדרשות בעת ביצוע ההתקשרות. כמו כן, עליה להתארגן לשמירה על ידע מקצועי אצלה, כדי להימנע ככל האפשר מתלות בגורמים חיצוניים ומהעסקתם לתקופה ארוכה בהיקף תשלומים ניכר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להפיק לקחים, בשים לב ליכולת הביצוע האמיתית שלה ולהקפיד על פריסת תקציב ריאלית.