רשות המיסים בישראל . מיצוי הטבות מס והשירות לנישום משרד מבקר המדינה מעיר, כי כל עוד חלות על הרשות הוראות חוק עדכון כתובת, עליה לשלוח את הדואר לכתובת הנישום במרשם האוכלוסין בהתאם לחוק, וכי אם נשלח מסמך בדואר לכתובת קודמת, יראו את המסמך כאילו לא הגיע ליעדו, אלא אם כן הוכח אחרת53. לדעת משרד מבקר המדינה יש מקום שהרשות והבט"ל יפעלו במשותף למציאת פתרון מתאים , ובמידת הצורך באמצעות פנייה למעסיקים ועדכונם בדבר כללי המיסוי במקרים אלה. לדעת משרד מבקר המדינה, אין די ביידוע טלפוני, ועל הרשות לפעול בשקיפות וליידע את הנישום בכל שינוי שנעשה בדוחות להחזר מס שהגיש, בין היתר, באמצעות החלופות האלה : (א) צירוף מסמך לשומה המפרט והמנמק את המחלוקות של משרד השומה על הצהרת הנישום; (ב) טופס שומה שיכלול את הצהרת הנישום לפי השדות בדוח שהגיש הנישום במקור , ולעומתם הנתונים שהקלידה הרשות בהודעת השומה. כמו כן על הרשות לשפר את התקשורת עם הנישומים שהגישו את בקשות להחזרי מס, ובין היתר באמצעות מתן עדכונים במדיה האלקטרונית על מצב הטיפול בדוחות שהגישו. לדעת משרד מבקר המדינה, על שר האוצר לשקול ליזום תיקון לתקנות באופן שייצור אחידות ושוויוניות בין כלל ציבור הנכים הפונים להכרה בנכותם באמצעות הוועדות הרפואיות השונות. כמו כן, על הרשות והבט"ל להסדיר ביניהם את תשלום האגרה באופן מקוון וזא ת לצורך הקלה על הנכה בעת הגשת התביעה. נמצא כי נישום המעוניין לעבור ועדה רפואית על ידי הבט"ל , לשם קבלת פטור ממס הכנסה בגין נכותו, נדרש לשלם אגרה בסך 556 ש"ח עבור ועדה רפואית וסכום של 868 ש"ח בעבור ועדת ערר92 . וזאת בשונה ממבוטח של הביטוח הלאומי המעוניין לעבור ועדה רפואית בתחומי נכות כללית או תאונת עבודה, שאינו נדרש לשלם כלל אגרה. עוד נמצא, כי את האגרה לבט"ל שהנכה נדרש לשלם בגין הוועדה הרפואית כאמור, אפשר לשלם אך ורק בבנק הדואר. בביקורת נמצא, כי על אף הצהרת מנהל הרשות דאז לפני שש שנים, הרשות לא פעלה באופן מספק מול הבט"ל להסדיר העברת מידע רלוונטי הנוגע למיצוי זכויות של נכים במערכת המס, ולא קיבלה עד למועד סיום הביקורת את הקבצים מהבט"ל; עולה חשש כי אי -העברת מידע בין הגופים עלולה לגרום לפגיעה כספית בציבור נכים זה. כמו כן, הבדיקה העלתה כי קשרי העבודה לעניין מיצוי זכויות בין רשות המסים לבין הבט"ל אינם מוסדרים בנוהל. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי ראוי שת צטרף להליך הבט"ל למיכון הוועדות הרפואיות, כדי להקל על ציבור הנכים המבקשים לעבור ועדה רפואית, לקצר את משך ההליך, ולהסיר חסמים בירוקרטיים העומדים בפני הנכים המבקשים למצות את זכותם. משרד מבקר המדינה סבור כי מן הראוי ש יהיה תיעוד ממ וחשב של עבודת הוועדה הרפואית ושל החלטותיה, וכי המידע על אודות הליקויים המצוי ברישומי הוועדה יוזן לשדות רלוונטיים. כמו כן מוצע כי הבט"ל יעביר את מסמכי הוועדה באופן מקוון לרשות ולידיעת ו של הנישום, דבר שעשוי לחסוך לו טרחה. מן הראוי כי הרשות תשקול להצטרף למהלך שיזם הבט"ל לצורך מחשוב הוועדות הרפואיות, במטרה להקל על נישומים המבקשים לעבור ועדה רפואית בהתאם להוראות הפקודה. לדעת משרד מבקר המדינה, ניסוחה הלקוני של הודעת הערעור מטעם הרשות, ללא נימוק ראוי של הסיבות להגשת ערעור זה על החלטת ועדות הבט"ל, מפר את האיזון הראוי בין זכות הטיעון של המערער (הרשות) לבין האינטרס של הנישום לתחימה ברורה של גדר המחלוקת בהליך ולשוויון בין בעלי הדין, וכן פוגע הדבר שלא לצורך, ביעילות הדיון בערעור בוועדת ערר101 . אף הבט"ל העיר לרשות כי מבוטחים רבים מלינים על היעדר פירוט בהודעת הערעור מטעם הרשות. לפיכך, על הרשות להמציא נימוקי ערעור מפורטים לנישום. מאחר שקבלת הקהל במשרדי השומה נעשית במרביתה בשעות הבוקר ובאופן מצומצם בשעות אחר הצהריים , נאלצים נישומים רבים להיעדר מהעבודה לצורך קבלת שירותים אלה. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לבחון את האפשרות להרחיב את זמני קבלת הקהל גם לשעות אחר הצהריים באופן שיקל על הנישומים לקבל מענה ושירותים לאחר סיום יום עבודתם. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי השינוי שהיא מציעה, מחד, הוא מצמצם את מספר ימי קבלת הקהל לכלל הציבור בשעות הבוקר , ומאידך, הוא אינו מרחיב את שעות קבלת הקהל לציבור השכירים (חסרי התיקים) בשעות אחר הצהרים. נמצא כי חלק ממשרדי השומה שנבדקו אינם מעניקים שירות לכל הנישומים אשר הגיעו אליהם בשעות קבלת הקהל, כך שהנישומים נאלצים להגיע פעם נוספת על מנת לקבל את השירות. אחד מהם, הנותן שירות אף לנישומים הגרים מרחק רב ממשרד השומה, מגביל לעיתים, על פי החלטת המנהל, את מספר הנישומים אשר יקבל שירות באותו היום, אף שהם הגיעו בשעות קבלת קהל. נמצא כי בתום מועד הביקורת, תשע שנים לאחר קבלת החלטה בעניין על ידי הנהלת הרשות, טרם הוכנסה המערכת למרבית משרדי השומה. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות, כי עליה לפעול בהתאם לחובה שנקבעה בחוק עדכון כתובת. על משרדי השומה לאמת את נכונות הכתובת לפני נקיטת אמצעי גבייה נגד נישומים, וכן לאמת את קבלת דרישת החוב על ידי הנישום ולתת לו הזדמנות להשמיע את טענותיו בנוגע לביסוס החוב. לדעת משרד מבקר המדינה, לצורך הקלה על נישומים ולשם ביצוע התחשבנות מדויקת, על הרשות לעודד מעסיקים למלא טפסים באופן מכוון, כן מוצע לשקול ליזום תיקון חקיקה שיחייב את המעסיקים לדווח לה באופן מקוון73 . לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר לבחון את האפשרות של חיבור זהיר ומבוקר של מאגרי המידע של הרשות למאגר י מידע של המסלקה הפנסיונית ולמאגרי מידע אחרים, בין היתר בהתחשב במגבלות הגנת הפרטיות, ולשקול חיבור שכזה ככל שהדבר אפשרי משפטית . משרד מבקר המדינה מדגיש כי הרחבת השיתוף במאגרי המידע האמורים עשויה להקל את העומס - לא רק על ציבור הנישומים, אלא גם על הרשות שנאלצת להקצות כוח אדם לצורך בדיקת האישורים הפרטניים. נוסף על כך, העברה ישירה של מידע בין הגופים הציבוריים מסייעת בחיזוק הוודאות בנוגע לרמת העדכון והאמינות של המידע המתקבל, כך יושגו שתי מטרות: הקטנת הנטל הבירוקרטי המוטל על האזרחים, והעלאת רמת אמינותו של המידע. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי עליה לבחון האפשרות לתת שירותים לנכים באמצעות אתר האינטרנט שלה , כחלק מהסרת החסמים הבירוקרטיים העומדים בפני אוכלוסייה זו. על הרשות לפעול בהקדם וביתר שאת למתן אפשרות נגישה כאמור להגשת תביעה לקבלת פטור ממס לנכה . לדעת משרד מבקר המדינה, לאור חשיבות החיסכון הפנסיוני לגבי עתידו של העובד, על הרשות לבחון את הנושא ולגבש פתרונות, בין היתר, לגבי מועדי בחירת חלופות המיסוי, באופן שיקל על העובד לקבל החלטה המבוססת על מצבו האישי68 . נמצא כי הרשות אינה שולחת את הפרוטוקול לנכה, וכי הוא נדרש להגיע פיזית למשרד השומה, כדי לצלם את פרוטוקול הוועדה הרפואית. עוד נמצא כי לא קיים ברשות נוהל המפרט את החובה לשלוח הפרוטוקול לנכה בדומה לנוהל הקיים בבט"ל. מבדיקת משרד מבקר המדינה עלה, כי בשנת 2012 לבדה היו 34,596 שכירים שעבדו בשני מקומות עבודה או יותר, זכאים להחזר מס, בסכום של כ-74 מיליון ש"ח ששולמו ביתר. מכאן, שהמס הממוצע ששילם כל שכיר ביתר עמד על כ - 2,150 .ש"ח, שאותו היה יכול לקבל אילו היה מגיש דוח להחזר מסלפיכך, סכום המס ששילמו השכירים ביתר לאורך השנים בנושא זה מוערך לאורך השנים בכמה מאות מיליוני ש"ח. מניתוח של אומדני הרשות עולה, כי עדכון סכומי הוצאות האש"ל המותרים בניכוי בשנת 2011 אפשר לציבור לנכות מהכנסתו בשנים 2010 -2009 סכום הנאמד בכ- 1.2 מיליארדש"ח: בשנת 2009 כ-555 מיליון ש"ח ובשנת 2010 כ-667 מיליון ש"ח31 . מבדיקות שעשה משרד מבקר המדינה עולה כי רשות המסים לא פרסמה את ההטבה בדבר ניכוי הוצאות האש"ל לציבור הנישומים בערוצי התקשורת שלה. בביקורת נמצא כי הוגשו דוחות ספורים להחזר מס לשנים 2009 -2010 שכללואת ניכוי הוצאות האש"ל, וכי רובם הוגשו בידי עובדי הרשות ועובדי היחידה להוצאה לפועל העובדים עמם. עוד עלה כי בסוף שנת 2014 ובתחילת שנת 2015 ביקשו כ- 150 מעובדי הרשות מיחידת השכר לקבל דוח הכולל את דיווח האש"ל שלהם לפרק הזמן ממרץ 2009 ועד דצמבר 2010. לדעת משרד מבקר המדינה, נגרם לציבור הנישומים הפסד כספי ניכר עקב הימנעות שרי האוצר השונים, לאורך השנים, מעדכון גובה סכומי הא ש"ל המותרים בניכוי. הימנעות אשר הוכרה בפסיקה כמחדל33 של שרי האוצר. הרשות הייתה צריכה למצוא דרכים כדי להקל על ציבור השכירים למצות את זכויותיו בתחום זה. זאת ועוד, ניצולה של הטבת המס בעיקר בידי עובדי הרשות, האמונים על בדיקת דוחות הנישומים, מעידה שדבר ההטבה לא הובא לידיעת כלל הציבור באופן ראוי. התנהלות כזו אינה ראויה ועלולה לפגוע באמון הציבור ברשות ובעובדיה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי במקרה של גביית מס ביתר מן הראוי שהרשות תספק לנישום ביזמתה את המידע שברשותה ותבהיר לו את הדרך למימוש זכותו לקבלת החזר, כך שימוצו זכויות של נישומים אשר שילמו מס ביתר. תשלום מס ביתר פוגע באמון הנישומים במערכת המס, מעמיק את תחושת חוסר הצדק הקיימת בקרב חלק מהנישומים ואף עלול להניע נישומים להעלים מס. על הרשות לעשות כל שביכולתה לגביית מס אמת מן הנישום, וכשם שהיא אוכפת תשלום מס על נישומים שלא שילמו את מלוא המס שהיה עליהם לשלם, כך עליה לפעול לצמצום המקרים שבהם נישומים משלמים מס ביתר, בין היתר על ידי יידוע ציבור הנישומים וכך אף תחזק את אמון הציבור ברשות. על הרשות לעשות כל שביכולתה לגביית מס אמת מן הנישום, ובמקרה הצורך אף להחזיר לו את סכומי המס ששילם ביתר.