חברת החשמל לישראל בע"מ . התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ .מומלץ כי חח"י תבחן את הסיבות לגידול בשביעות הרצון ותוודא שהטיפול נובע משיפור .בשירות. .עלה כי חח"י טרם חתמה על הסכם שכר שיסדיר את שינוי מבנה השכר בחברה א ף .שחלפו שנתיים מהמועד המתוכנן לחתימתו (דצמבר 2019.) עלהצדדים (חח"י, עובדיה .והממונה על השכר) לסיים את גיבוש הסכם השכר החדש, תוך מתן דגש על התייעלות .בחברה, בעיקר בתחום השכר והתאמת מבנה השכר להתפתחויות בשוק העבודה ובענף .האנרגייה. עלה כי הגורמים המוצגים בבסיס הבקשות להגדלת מספר העובדים הארעיים היו ידועים .בחלקם למקבלי ההחלטות ערב החתימה על הרפורמה; וזאת, בייחוד לכל הקשור לצורך .בהגדלה ממשית של ההשקעות ברשת והמשמעויות הנגזרות מכך בנוגע להיקפי כוח .האדם הנדרשים לחברה. האישורים שקיבלה החברה עד כה להגדיל את מכסת העובדים .הארעיים צפויים להביא לאי עמידה ביעדי ההתייעלות של כוח האדם בחברה במסגרת .הרפורמה ולפגיעה אפשרית בתועלות שנצפו ערב החתימה לתקופת הרפורמה ואמורות .היו לשמש חלק מהמקורות למימון עלויותיה. .מומלץ כי משרד האנרגייה, רשות החברות הממשלתיות וחח"י יבחנו את מצבת העובדים .הארעיים בחברה אל מול משימות החברה ויעדי הרפורמה וימצאו מקורות למימון תוספת .כוח האדם ככל הנדרש, בדרך שתעמוד ביעדי הרפורמה. .משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את העמקת פרישת העובדים הקבועים בחברה, .המתבטאת ב- 200 פרישות נוספות, ואת מחיקת85 תקנים קבועים והשלמת מצבת כוח .האדם באמצעות עובדים ארעיים, לצורך התייעלות החברה. מומלץ לוודא כי מהלך זה יניב .חיסכון בעלויות השכר של החברה. .מהלוח עולה כי תנאי הפרישה לעובדים הפורשים על פי הסכם הרפורמה זהים לתנאים .שנקבעו במבצעי פרישה קודמים בשנים 2017-2015 , בתוספת הגדלת הקצבה החודשית .ב-1250 ש"ח. אילו חח"י הייתה ממשיכה במבצעים זהים לעידוד פרישה של עובדים הייתה .עלות הפרישה עבור 1,803 עובדים מסתכמת בכ-2.7 מיליארד ש"ח76 , לעומת עלות של .6.4 מיליארד ש"ח ששולמו לעובדים במסגרת הרפורמה, הן לעובדים שפרשו מהחברה .והן לעובדים שנשארו בה. עם זאת , יצוין ש לרפורמה היו גם תועלות שאינן ניתנות לכימות, .כגון הוצאת ניהול המערכת מידי חח"י והכנסת תחרות למקטע האספקה שספק אם היו .מושגות במסגרת מבצעי פרישה וללא רפורמה. .מהתרשים עולה כי בשנים 2014 - 2021 העלות הכוללת של השכר הריאלי נותרה ללא .שינוי ניכר, בעוד מספר העובדים בחח"י ירד בכ-13% . זאת אף שהעובדים שפרשו הם .בעלי השכר הגבוה יותר ועל אף הגידול במספר העובדים הארעיים שהם בעלי השכר .הנמוך יותר. משמעות הדבר היא שלצד ההתייעלות שנגזרה מירידה במספר העובדים , .נרשמה עליה בשכר העובדים הנותרים. .מהתרשים עולה כי משקל הוצאות השכר של חח"י מסך הוצאותיה (23% ) הוא הגבוה מבין .7 חברות בינלאומיות שנבחנו (בהן אחוז הוצאות השכר עמד על9% - 20% .) מומלץ כי חח"י תבחן את המדדים השונים אותם היא קובעת ואת ערכי היעד המומלצים .למדדים אלה, כמו גם את הסיבות לאי עמידתה במדדים השונים שנסקרו בפרק זה, ותגבש .על בסיס מסקנותיה תוכנית לשיפור השירות ללקוחותיה. על החברה לעקוב אחר אופן .ביצוע התוכנית והשגת יעדיה באופן שוטף. .מהתרשים עולה כי אין הלימה בין ציוני אגף שירות לקוחות והחטיבה שאליה הוא משתייך .לבין ביצועי שירות הלקוחות של החברה. למשל, בשנים 2018 - 2019 נרשמה הרעה בכל .המדדים שהוצגו לעיל, אולם ציוני האגף והחטיבה עלו. דוגמה זו מצביעה על כך שהשיפור .בציונים לא נבע משיפור מהותי במדדים, אלא משינויים בשיטת חישוב ה מדדים ובמשקלם .ומשינוי היעדים 145. . משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את המעקב ואת הבקרה הניהולית שחח"י עורכת מדי .שנה. עם זאת, הדוגמאות לעיל מצביעות על חוסר עקביות במדידות ועל שינויים תכופים .במדדים וביעדים, הגורמים לחוסר הלימה בין ציוני היחידות המוצגים להנהלת החברה .והדירקטוריון בדוחותיהן לבין ביצועיהן בפועל בראיה רב שנתית השוואתית. .מהתרשים עולה כי בשנים 2015 - 2019 נרשמה עלייה של כ-60% במספר הפניות למוקד .103 של חח"י, של כ -21% במספר התלונות שהתקבלו בחברה ושל כ -58% במספר .התלונות בנושא רמת השירות, וזאת לעומת גידול של כ - 7.8% במספר הלקוחות של .החברה. הגידול במספר הפניות למוקד מצביע על הגידול בנפח הפעילות של החברה, .ויכול להסביר את הירידה במדדי אגף שירות לקוחות (זמני המתנה במוקד, אחוז המענה .הכולל במוקד ושביעות רצון הלקוחות). עם זאת, הגידול במספר התלונות הכולל ובמספר .התלונות בנושא רמת השירות מראה כי הירידה במדדים לא נבעה רק מהגידול בנפ ח .הפעילות של החברה, אלא יכול שגם מירידה ברמת השירות של חח"י. .מהתרשים עולה כי שביעות רצון הלקוחות עד 2019 הייתה נמוכה מהיעדים שהחברה .הציבה לעצמה וכי שיעור שביעות הרצון ירד מ- 81.1% ב-2016 ל- 77.7% ב-2019 . לחיוב .יצוין כי משנת 2020 ניכרשיפור וב -2021 שביעות הרצות עמדה על90%. .יצוין כי שנת 2020 הייתה שנה חריגה בשל משבר הקורונה, ועל כן משרד מבקר המדינה .לא התייחס לשנה זו בהצגת ממצאיו. השוואת כמות תלונות הציבור על רמת השירות בין .שנת 2021 לשנים2015 - 2019 מעלה כי בשנים אלה קיימת מגמת גידול בכמות התלונות .בנושא זה 142 . מהתרשים עולה כי מספר דקות אי-האספקה (בנטרול אירועי מזג אוויר חריגים) נמצא .במגמת עלייה, והוא גבוה מהיעד שנקבע בכל אחת מהשנים 2013 - 2021 . בשנים 2021- .2017 עלו דקות אי-האספקה בכ-28% . מספרדקות אי -אספקה שמקורן ברשת עלה אף .הוא - בכ- 37.5% בשנים 2017 - 2020. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את השינוי ואת קביעת המגבלות על מנגנון ההצמדה, .אשר נקבעו בתיקון להסכם תמר. שינוי זה מביא להוזלת מחירי הגז, אל מול ההסכם .המקורי. על פי ההסכם המקורי, מחיר הגז היה אמור להיות מוצמד ל -CPI בניכוי1% . . לדוגמה, בדצמבר2021 עלה ה-CPI ב-7% . כך ששיעור ההצמדה על פי ההסכם המקורי .היה עומד על 6% . לעומת זאת, על פי מנגנון ההצמדה שנקבע בהסכם לפתיחת המחירים .שיעור ההצמדה יעמוד על 4.5%136 . .מהתרשים עולה כי שיעור מקבלי השכר הגבוה בחח"י עומד על כ -45% בשנת 2020 ,והוא .גבוה מהשיעור בשנת 2017 (38% ,)וזאת אף שבשנים 2018 - 2020 פרשו מהחברה כ- .1,200 עובדיםהמשתייכים לקבוצת העובדים בעלי השכר הגבוה בחברה. מהתרשים עולה כי כמחצית מעובדי חח"י מקבלים שכר גבוה או מוגדרים כבעלי תפקידים .(41% בעלי שכר גבוה ו-9% בעלי תפקידים) לעומת23% ,מעובדי מקורות18% מעובדי .התעשייה האווירית ו-11% מעובדי רכבת ישראל, שהם בעלי שכר גבוה או בעלי תפקידים. מהתרשים עולה כי על אף מבצעי הפרישה בשנים 2015 - 2019 לא ירדו עלויות השכר .בשנים 2014 - 2020 . פרישת העובדים אומנם צמצמה את עלויות השכר של חברה, אולם .פתרון זה הוא לטווח הקצר בלבד, שכן בטווח הארוך עלויות השכר בחח"י ממשיכות לעלות .בשל הסכמי השכר של החברה. .מהתרשים עולה כי חח"י לא עמדה ביעדי עלויות התפעול ללקוח בכל אחת מהשנים .2018 - 2021 . ,כמו כן עלויות אלה נמצאות במגמת עלייה, ובשנת 2021 הן היו גבוהות בכ- .14.6% לעומת2017 , כ- 3.3% לעומת שנת2018 . יש לציין כי לא ניתן לערוך השוואות .לנתונים לפני 2017 בשל שינוי שיטת המדידה116 . .מומלץ כי חח"י תקבע מתווה רב-שנתי ליעדים לעלויות התפעול לשם טיוב אפקטיביות .העמידה ביעדיה. .מומלץ כי חח"י תקבע משקל קבוע לתקופה של מספר שנים, כדי לטייב את המדידה, ועל .מנת שתוכל למדוד ולהשוות את ביצועיה לאורך השנים. ככל שנדרש שינוי במשקל המדד, .עליה לתקן את המדד כך שיהיה בר השוואה גם לשנים קודמות. .מהתרשים עולה כי המשקל של היבט השיר ות בציון הכולל של אגף שירות הלקוחות היה .65% בשנת2017, והוא התנהג בדומה לציונים שהתקבלו בתחום זה. בשנים2018 - 2019 . .הן הציון והן משקל המדד ירדו .מהתרשים עולה כי בשנים 2017 - 2021 נרשמה ירידה של כ-44% בעלויות התפעוליות .ללקוח במקטע האספקה. ממסמכי חח"י עולה כי קיימת מגמה של התייעלות רב-שנתית .במדד זה. מהתרשים עולה כי עלות הגז הממוצעת בחח"י גבוהה יותר מאשר עלות הגז הממוצעת .של היח"פים (בשנת 2020 , עלות הגז של חח"י הייתה כ-5.33 $ ל- MMBTU גבוהה בכ- 11.5% . ,מהעלות הממוצעת ליח"פים 4.78 $ ל - MMBTU ,) אם כי עלויות אלה ירדו בשנתיים .האחרונות בין היתר בשל פעולות שונות שנקטו הרגולטורים וחח"י134 . רשות החשמל מסרה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2022 כי טרם התקבלה החלטה .בעניין היקף הייצור הנוסף שיוקם בתחנת אשכול (הן שיחלוף תחנות ג' ו-ד' והן פוטנציאל .ייצור נוסף), וכי הנושא מצוי בבחינה. למועד סיום הביקורת כאמור טרם הוחלט לגבי היקף .הייצור הנוסף הנדרש באתר אשכול. .על משרד האנרגייה, רשות החשמל, נגה להחליט על היקף הייצור הנדרש באתר אשכול, .ולפעול למימוש מכירת האתר בהתאם ללוח הזמנים שנקבע בהחלטה על הרפורמה. .משרד האנרגייה אמון על משק החשמל וכן עומד בראש צוות המעק ב אחר יישום .הרפורמה. לכן מומלץ כי יתן דעתו גם על נושא היקף הייצור במשק החשמל ועל נושא .מכירת התחנות, כמו גם בנושאים אחרים שבליבת הרפורמה. .מהתרשים עולה כי הרווחיות התפעולית של חח"י אשר באה לידי ביטוי במדד EBITDA104 . המתואמת105 אינה צפויה להשתפר בעקבות הרפורמה, אף שהתייעלות החברה, הייתה .בין יעדי הרפורמה המרכזיים , שבאים לידי ביטוי בצעדי ההתייעלות השונים שהחברה .נוקטת במהלך שנות הרפורמה, ובהם צמצום מספר העובדים ומכירת תחנות ייצור. .עוד עולה מהתרשים כי צפויה עלייה בהוצאות הנהלה וכלליות מכ-0.55 מיליארד ש"ח .בשנת 2018 לכ-0.72 מיליארד ש"ח בשנת2026 . בשנת2026 הוצאות אלו צפויות להיות .גבוהות בכ-20% לעומת2018 . .נוכח היותו של משרד האנרגייה חלק מצוות המעקב אחר יישום הרפורמה, והגורם .שהוסמך לאשר חריגות במצבת העובדים של החברה, מומלץ כי משרד האנרגייה יהיה .מעורב בעניינים הקשורים לעלויות השכר בחברה. עלה כי בפועל, חח"י מקדמת את התכנון הסטטוטורי באתר רידינג אם כי תכנון זה טרם .הסתיים 93 .בד בבד עם התכנון האמור, בסמוך לתחנת רידינג מקודמות כמה תוכניות מתאר .שייעודן מגורים, מסחר, תעסוקה, פנאי ונופש 94 . הדבר יוצר קשיים בהקמת מחז"מים .חדשים באזור כפי שנקבע בהחלטה על הרפורמה. יתרה מכך, על פי מסמכי רשות .החשמל עולה כי תוכניות אלה דורשות תוספת ייצור גדולה במרכז הארץ כדי לתת מענה .על צריכה של כ- 11,000 מגה-ואט, נוסף על הצריכה שתידרש עד 2040 . יוצא אפוא שתחנת רידינג שהייתה א מורה להיסגר בשנת 2021 תמשיך לפעול עד לשנת .2026 ,לפחותכדי למנוע פגיעה צפויה ב אמינות אספקת החשמל לאזור גוש דן . זאת אף .שמדובר בתחנת ייצור ישנה, שהנצילות האנרגטית שלה נמוכה (37%,) לעומת מחז"ם חדש .שהנצילות האנרגטית שלו היא כ-61% . לפיחישובי משרד מבקר המדינה, העלות העודפת .של המשך ייצור החשמל ביחידות הישנות ברידינג 99 מוערכתבכ-0.27 מיליארד ש"ח עד .שנת 2026100. על משרדי האוצר והאנרגייה בשיתוף נגה, רשות החשמל וחברת החשמל .לפעול לקידום הפתרונות לשמירה על אמינות אספקת החשמל באזור גוש דן. מהתרשים עולה כי העלות לק"מ קו ברשת החלוקה ירדה עם השנים (ירידה של 7% . ,ברת"ק מ"נ30% במתח גבוה עילי, ו-36% מ"ג רת"ק בין השנים 2021-2011 ) . ממסמכי .חח"י מ שנת 2020 עולה כי תוכנית הפיתוח מתבצעת ביעילות רבה, תוך השגת שיפור .לעומת שנים קודמות, ובעלויות נמוכות באופן ניכר מהעלות הנורמטיבית 122 (כ-435 מיליון .ש"ח). .משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הירידה בעלויות פיתוח הרשת ליחידת תפוקה .בחח"י. . לאור הפערים בין מצבת העובדים הארעיים המתוכננת לחברה בהתאם לרפורמה החל .משנת 2022 לבין מצבת העובדים הארע יים שמבקשת החברה להעסיק קיים חשש כי .מקורות מימון הרפורמה כפי שעולה ממסמכי רשות החשמל יצטמצמו. על חח"י למצוא .מקורות למימון הפערים שנוצרו באמצעות התייעלות. .מהתרשים עולה כי בשנים 2015 - 2021 נרשמה ירידה של כ- 30.4% בעלויות הדלקים של .חח"י. הירידה נובעת מכמה גורמים, ובהם צמצום חלקה של חח"י בייצור החשמל, ירידה .במחירי הדלקים ומנגנוני גידור . .מתרשים 4 עולה כי למול תועלות בהיקף של כ- 2.327 ,מיליארדי ש"ח שהוצגו לממשלה .כ-1.51 - 1.58 מיליארדי34 .ש"ח אינם צפויים להתממש בשנים הקרובות .מהתרשים עולה כי קצב הגידול של עלויות הפעלת מערכת הייצור גדול מקצב הגידול .בייצור החשמל במשק, דבר המעיד על כך שמנקודת המבט של הצרכן, כניסת יצרני .החשמל הפרטיים לא הביאה להפחתת עלויות הייצור ולירידה בתעריפי החשמל. .עוד עלה כי בשנים 2014 - 2026 נותר התעריף הריאלי37 כמעט ללא שינוי, ואילו היקף .ייצור החשמל גדל בכ-35% . המשמעות היא שהכיסוי התעריפינשחק לאורך השנים בלי .שמשק החשמל (חח"י ויח"פים) התייעל בפועל. .על רשות החשמל לבחון את הפערים בין תעריף החשמל (הבא לידי ביטוי בהכנסות .בתרשים 5 ) שמגלם בתוכו רכיב התייעלות לבין היעדר ההתייעלות בהו צאות משק .החשמל, ואת השלכותיהם של פערים אלו על פעילות משק החשמל ופיתוחו. כמו כן, על .הרשות לקבוע את היקף ההתייעלות הנדרש במשק החשמל ולבצע התאמות בתעריף כך .שישקף את פוטנציאל ההתייעלות שנקבע. המשך שחיקת התעריף ללא התייעלות של .יצרני החשמל במשק עלולה לפגוע בפעילותו38. .צמצום דקות אי-האספקה ופיתוח משק החשמל הם חלק מהחובות החלים על החברה .ממילא, כספק שירות חיוני, ומשכך הדבר מעלה ספק באם היה ראוי לכלול את צמצום .דקות אי-האספקה בסך התועלות של הרפורמה. .עלה כי בהחלטה על הרפורמה לא נקבעו לחח"י יעדים לפיתוח רשת החשמל ולצמצום .דקות אי אספקת החשמל, ולכן חח"י אינה מחוייבת לעמידה ביעדים אותם חישב אג"ת. .עוד עלה כי היעד שאג"ת קבע מבוסס על הפער הקיים בדקות אי-האספקה בין מדינת .ישראל לבין מדינות אחרות ב- OECD מבלי להתייחס למאפיינים הייחודיים של מדינת .ישראל ושל משק החשמל הישראלי 41 , ומבלי שנקבעה תוכנית פיתוח שמאפשרת השגת .היעד על פני השנים. .משרד מבקר המדינה מצא כי בשנת 2020 , בחלוף שלוש שנים מקבלת ההחלטה על .הרפורמה, מספר דקות אי-האספקה ברשת 44 עמד על142 דקות, דהיינו עלייה של כ-44% . לעומת201745 . זאתשלא בהתאם לתועלת שהוצגה, לפיה החל משנת 2020 צפויה ירידה .בדקות אי-האספקה. מספר דקות אי -האספקה בשנת 2021 עמד על136 דקות, כלומר .עלייה של 37.5% לעומת2017 . עלה כי בחלוף שלוש שנים מיישום הרפורמה ועל אף .הגדלת ההשקעות ברשת (נושא זה יפורט בהמשך בפרק "התייעלות בפיתוח"), לא חל .שיפור באמינות האספקה. זאת שלא בהתאם להנחת אג"ת ולפיה כשנתיים מתחילת יישום .הרפורמה צפויה ירידה בדקות אי-האספקה. .יוצא אפוא כי התועלת הצפויה, על פי חישובי משרד האוצר, מאי-הקמת תחנות כוח חדשות .על ידי חח"י , שהיא 1.33 מיליארד ש"ח, משקפת תועלת המבוססת על תרחיש שאינו .בהלימה עם הוראות חוק משק החשמל ובפועל תועלת זו לא תתממש מאחר ועל פי חוק .משק החשמל, חח"י לא תקים תחנות כוח חדשות. עוד עלה כי משרד האוצר (אג"ת) הציג .לממשלה תועלות מהרפורמה אשר שימשו בין היתר בסיס לאישורה ולא היו מבוססות. .ראוי היה כי משרד האוצר (אג"ת) ישלב בחישוביו רק תועלות ממשיות. יוצא אפוא כי התועלת מצמצום דקות אי -האספקה בשנים 2020 - 2021 , שהוערכה .בהתבסס על המתודולוגי ה של אג"ת בכ-27046 מיליון ש"ח, טרם הושגה שכן מספרדקות .אי-האספקה עלה בשנים אלה. מגמת העלייה בדקות אי -האספקה מעלה חשש כי .התועלת שהוצגה בהצעת המחליטים לפיה דקות אי-האספקה יקטנו ב -90 דקות במהלך .שנות הרפורמה לא תושג. .משכך, מומלץ כי חח"י, רשות החשמל וחברת ניהול המערכת יבחנו את תכנית ההשקעות .של החברה ברשת החשמל ואת ביצועה, גם בהלימה ליעד של הפחתת דקות אי-האספק ה .ויבצעו בה שינויים במידת הצורך. .משרד מבקר המדינה חישב ומצא כי צמצום דקות אי-האספקה בכ -24%49 אמור להביא .לצמצום של כ -36 דקות אי -אספקה במהלך התקופה, שהתועלת מהן היא כ - 0.501 . מיליארד ש"ח50, נמוך בכ-60% מהתועלת שהוערכהבהצעת המחליטים, 1.252 מיליארד .ש"ח. כך שלמעשה מלוא התועלת שהוצגה בהצעת המחליטים מצמצום דקות אי .האספקה, אינה צפויה להתקבל. .החלטת רשות החשמל ועמדת חח"י מצביעות על כך שאין ביכולתה של החברה לצמצם .את דקות אי-האספקה במשך שמונה שנים בשיעור שהוערך מלכתחילה ( 60% ), לכן קיים .ספק אם התועלת המוצגת בסעיף זה הייתה מלכתחילה ניתנת להשגה. .צמצום דקות אי-האספקה בהיקף של כ -10% במהלך שנות הרפורמה51 בהתייחס לעמדת .חח"י מאוגוסט 2020 אמור להביא לצמצום של15 דקות אי-אספקה במהלך תקופה זו, כך .שהתועלת הצפויה מכך היא כ -209 מיליון ש"ח 52 בלבד לעומת 1.252 מיליארד ש"ח .שהוערך בהצעת המחליטים (נמוך בכ-83% .) .מהתרשים עולה כי אף שחלה הרעה בביצועי החברה בשיעור המענה הכולל במוקד 103 .השתפרו ציוני המדד לאורך השנים. מומלץ כי חח"י תבחן את מתודולוגי ת המדידה .ותעדכנה בדרך שציוני המדד ישקפו את השינויים בביצועי החברה בשיעור המענה במוקד .103 . מהלוח עולה כי עד מועד סיום הביקורת, מתוך 1,700 ש"ח קיבלו עובדי חח"י כ- 1,000 ש"ח .תוספת לפנסייה בגין אבני הדרך שבוצעו. יתרת התשלום תועבר לעובדים עם השלמת .ביצוען של אבני הדרך הנוספות. .מהתרשים עולה כי בתרחיש הרפורמה, חלקה של חח"י ב ייצור בשנת 2030 צפוי להיות .גבוה מחלקה בייצור בתרחיש ללא רפורמה, זאת בהנחה כי חח"י לא תקים ייצור נוסף .מעבר לתחנות שבבעלותה נכון לשנת 2017; וזאת, משום שהמחז"מים החדשים שחח"י .מקימה במסגרת הרפורמה, פועלים בטכנולוגיה יעילה ועל כן הם יופעלו מרבית הזמן, .בעוד התחנות שחח"י מוכרת הן יחידות ישנות שחלקן צפוי להיגרט עד 2030 והייצור בהן .צפוי לרדת להיקף של 6,425 מגה-ואט שעה הנמוך מהיקף הייצור הצפוי במחז"מים .החדשים - 8,469 מגה-ואט שעה. במועד סיום הביקורת חח"י עמדה ביעד של צמצום חלקה במקטע הייצור, ובתוך כך מכרה .שלוש מחמש התחנות שהיא אמורה הייתה למכור על פי לוח הזמנים שנקבע בהחלטה על .הרפורמה במקור . החברה מקדמת את מכירת תחנת הכוח אשכול, והיא צפויה להימכר .ביוני 2023 .יצוין כי כדי למנוע פגיעה צפויה באמינות אספקת החשמל ושרידות המערכת .באזור גוש דן, החליטה הממשלה באוגוסט 2021 על דחיית מכירת תחנת הכוח רידינג ועל .המשך הפעלת יחידות ישנות באשכול שהיו אמורות להיות מודממות עם מכירת התחנה. .עוד יצוין כי מכירת שלוש התחנות הניבה לחברה הכנסה 90 שלכ-3.17 מיליארד ש"ח. .מהתרשים עולה כי בכל אחת מהשנים 2010 - 2019 (למעט שנת2011 ) חח"י לא עמדה .ביעד שקבעה לאמות המידה של רשות החשמל. בשנים 2020 - 2021 חח"י עמדה ביעד .שהיא הציבה לעצמה. מומלץ כי חח"י תגבש מדדים אפקטיביים לבחינ ה של הפעילות שלה ושל יעילותה באופן .רוחבי ולאור ך זמן וכן מומלץ להמעיט בשינויים תכופים במדדים וביעדים בכדי לשפר את .ההשוואתיות ואת האפקטיביות של המדידה. אם החברה משנה את היעדים ואופן חישובם, .עליה להציג נתונים אלה גם עבור שנים קודמות, וכך היא תוכל לבחון את ביצועיה לאורך .זמן. כמו כן, מומלץ להציג את הסיבות לשינוי היעדים. מהתרשים עולה כי בשנים 2017 - 2018 יעילות התפעול והתחזוקה בתחנות הכוח של חח"י .הייתה נמוכה לעומת התחנות האמריקניות - בשיעור שנע בין 58% ל-94% בשנת2017 . ובין79% ל-96% בשנת2018 בתחנות השונות. יצוין כי חח"י לא ערכה השוואה זו עבור .השנים 2019 - 2021 . מומלץ כי חח"י תמשיך לבחון מעת לעת את יעילות עלות התפעול .והאחזקה בתחנות הכוח שלה למול חברות דומות בחו"ל, ותנתח הפערים לשם גיבוש .תוכניות התייעלות. בשנים האחרונות אומנם חל שיפור ממשי ומתמשך במצבה הפיננסי של חח"י, שבא לידי .ביטוי בין היתר בצמצום מצבת החוב שלה וירידה בעלויותיו ובשיפור במדדים פיננסיים 109 . .עם זאת, על פי תחזיות החברה, בשנים הקרובות לא צפוי שיפור ברווחיותה, וזאת על אף .צעדי התייעלות מהותיים שהחברה נוקטת, ובהם כאמור צמצום מצבת העובדים ומכירת .תחנות כוח. מומלץ כי חח"י תמשיך לפעול לשיפור במצבה הפיננסי. .מהתרשים עולה כי במרבית השנים לא הצליחה החברה לעמוד ביעד שיעור המענה הכולל .במוקד 103, וביצועי החברה במדד זה ירדו עם השנים (מ- 74.3% בשנת2017 ל-66% בשנת .2020) . זאת, לצד ירידה ביעדים שקבעה החברה לעצמה בתחום (מ-90% בשנת2017 ל- .72.5% ב-2020). יצוין כי בשנת 2021 השתפרו ביצועי החברה, ונרשמה עליה של 22.7% . בשיעור המענה הכולל, אם כי החברה לאעמדה ביעד שהגדירה לעצמה גם בשנה זו. מאז 2018 נקטה חח"י צעדי התייעלות שונים, ובהם צמצום מצבת כוח האדם, מכירת תחנות .כוח וצמצום החוב הפיננסי ועלויותיו. אולם צעדים אלה לא הביאו לשיפור של ממש .ביעילותה של החברה. עלויות התפעול של חח"י נותרו גבוהות (כ-3.69 מיליארד ש"ח .בשנת 2020 ,)ולצד ירידה ב עלויות התפעול ברשת ההולכה, העלויות ליחידת תפוקה .במקטעי הייצור והחלוקה עלו בשנים 2018 - 2020 (בתקנון לקילו-ואט מותקן או למספר .הלקוחות). יצויין בעניין הגידול בהשקעות ברשת החלוקה כי עלויות אלה הן עלויות פיתוח .ואינן נכללות בעלויות התפעול, ומכאן שהן אינן מסבירות את הגידול בעלויות התפעול. .על חח"י לבחון את הסיבות לעלייה בעלויות התפעול, בייחוד במקטע החלוקה והייצור, .ולפעול לשיפור מדדי התפעול שלה. כמו כן, עליה להמשיך ולעקוב אחרי ההתייעלות בכל .אחד מהמקטעים. .נמצא כי חח"י מודדת את הביצועים שלה בכל שנה ביחס להשקעה הכוללת המעודכנת .של הפרויקט ולא ביחס לאומדן ההשקעה שהיא קובעת בתחילת כל פרויקט. כך, לא ניתן .לבדוק את החריגות בפרויקט אל מול התכנון הראשוני ולעמוד על מידת היעילות והשגת .יעדי התכנון המקוריים של הפרויקט. מומלץ כי הבקרה על יעילות הקמת פרויקטים תוצג .למול אומדן ההשקעה בתחילת הפרוייקט וכן למול ההשקעה הכוללת המעודכנת. .עלה כי גם לאחר נטרול הפעילויות שחח"י מנתה, לא צפויה בשנים 2018 - 2026 התייעלות .בסעיפי הוצאות "הנהלה וכלליות". .עלה כי חח"י לא השלימה אימוץ מודלים עדכניים לתמרוץ עובדים בהתאם להסכם ממאי .2018 . .על החברה להשלים גיבוש הסכם שכר חדש, כפי שנקבע בהחלטה על הרפורמה ובהסכם .ממאי 2018 , ולהטמיע את שינוי שיטת שכר העידוד במסגרת מודל תמרוץ מעודכן לעובדי .החברה שיביא להגברת היעילות. .מהלוח עולה כי חלה הרעה בשישה מ-15 ( מדדים שנבחנו40% ,)ובעיקר במדדי התפעול .והפיתוח; כי בארבעה מדדים אחרים ( 27% )לא נרשם שינוי; וכי בעוד חמישה מדדים .(33%) נרשם שיפור . יש לציין כי המדדים מוצגים בנקודת הזמן של שנתיים וחצי ממועד .קבלת ההחלטה על הרפורמה (הנתונים האחרונים הקיימים), וחלק מהתועלות .מההתייעלות צפויות להתקבל בתום הרפורמה (לאחר 2025 ), על כן תמונת המצב עשויה .להשתנות בשנים הקרובות. התייעלות מוגדרת כאמור כהגדלה של התפוקות ללא הגדלה של היקפי התשומות, או .לחלופין צמצום התשומות לתפוקה נתונה. הכפלת היעד של זמן ההמתנה הממוצע בשנת .2019 ל-180 דקות (לעומת יעד של90 דקות בכל אחת מהשנים2015 עד2018 ) מעידה .על ירידה בתפוקות הנדרשות לצד צמצום העלויות. כך בזמן ההמתנה שנקבע כיעד .נרשמה ירידה141 של 100% , בד בבד עם ירידה של כ-34% בעלויות ללקוח בשנים2017 - .2019 . .אף שחח"י הגדילה את השקעותיה בפיתוח הרשת בשנים האחרונות, ואף ש החברה .התייעלה בעלויות הפיתוח, עד כה הדבר לא בא לידי ביטוי בצמצום דקות אי-האספקה .שמקורן ברשת ודקות אי -האספקה הכלליות. מומלץ כי חח"י תבחן את הסיבות לכך .ותפעל לשיפור אמינות האספקה. מסיכום הנתונים בדבר התועלות הצפויות להתקבל בפועל מן הרפורמה עולה כי לפי .חישובי משרד מבקר המדינה לא יתקבלו תועלות בשיעור של כ- 11.2% - 12.9% (0.45 - .0.5164 מיליארד ש"ח מתוך 4.015 מיליארד ש"ח55) מכלל התועלות שהיו אמורות להתקבל .בשנים 2018 - 2025; מתוכם 0.184 - 0.2464 מיליארד ש"ח בגין אי-מכירת תחנת הכוח .רידינג ו-0.27 מיליארד ש"ח בגין אי-ירידה בדקות אי -אספקה. .לצד זאת, אומדני התועלת שהוצגו בהצעת המחליטים לא היו ריאליים מלכתחילה, שכן .הם כללו תועלת בגין אי-הקמת תחנות ייצור על ידי חח"י בהיקף של 1.33 מיליארד ש"ח .שהיא "היפותטית" ואינה עולה בקנה אחד עם חוק משק החשמל. כמו כן, היעד של צמצום .דקות אי-האספקה שנקבע בהחלטה ככל הנראה אינו בר השגה, ועל כן להערכת משרד .מבקר המדינה התועלת בגינו גבוהה בכ- 0.935 מיליארד ש"ח ביחס ליעד המבוסס על .הערכות חח"י. הלכה למעשה, כ- 2.265 מיליארד ש"ח מתוך 6.327 מיליון ש"ח, כ-36% . .מהתועלות, מלכתחילה לא היו ריאליים וספק אם יושגו .עלה כי מתוך סך של כ- 6.327 מיליארדי ש"ח תועלות הרפורמה שהוצגו לפני הממשלה .בשנת 2018, כ-2.72 - 2.78 מיליארדי ש"ח (שהם כ-44% .) ככל הנראה לא יושגו .בחלוף שלוש שנים ממועד קבלת ההחלטה על הרפורמה ותחילת יישומה, ולאור הפערים .בין אומדני התועלות שהוצגו בהחלטה על הרפורמה לבין אלו שצפויות להתקבל, מומלץ .כי משרד האוצר (אג"ת), משרד האנרגייה ורשות החשמל, יבחנו את התועלות הצפויות .מהצעדים שעליהם הוחלט ויציגו בפני הממשלה שינויים ביעדים השונים שנקבעו, ובהתאם .יציגו בפני חח"י יעדי התייעלות התואמים את יעדי הרפורמה, ככל הנדרש. .עם זאת, עלה כי צוות המעקב אחר האיתנות הפיננסית של החברה וכן צוות המעקב אחר .יישום הרפורמה אינם מתכנסים כנדרש. צוות המעקב אחר האיתנות הפיננסית התכנס .פעם אחת בשנת 2019 ., ּוצוות המעקב אחר יישום הרפורמה לא התכנס .מומלץ כי צוות המעקב אחר האיתנות הפיננסית, בראשות מנהל רשות החברות .הממשלתיות, ּוצוות המעקב אחר יישום הרפורמה, בראשות מנכ"ל משרד האנרגייה ומנכ"ל .משרד האוצר, יתכנסו באופן עיתי ולפחות פעם בשנה ויעקבו אחר העמידה ביעדי .הרפורמה והשגת תועלותיה ואחר האיתנות הפיננסית של החברה, יפיקו את הלקחים מכך .ויציגו את התוצאות לשרי האוצר והאנרגייה. .יוצא אפוא כי 465 מתוך741 מהעובדים הארעיים אשר בגינם הגישה חח"י בקשה .באוקטובר 2020 , נדרשים לפרויקטים ופעולות שהצורך בהם היה ידוע ערב הרפורמה או .שהוחלט עליהם ברפורמה אך הם לא נבחנו לעומק, כגון היכולת לגרוט את תחנות הכוח .רידינג ואשכול. למעשה, מתחילת הרפורמה פרשו מחח"י 1,229 עובדים קבועים, ואילו .החברה ביקשה תוספת של 547 עובדים ארעיים בשנת2022 ,458 עובדים ארעיים בשנת .2023 ו-82 עובדים ארעיים72 בשנת2024 , זאת מעבר ליעדי הרפורמה; עלות העסקתם של .עובדים ארעיים אלה נאמדת בכ- 271.7 מיליון ש"ח. תוספת זו של עובדים ארעיים גורעת .מהתועלות שאמורות להתקבל בתקופת יישום הרפורמה מצמצום מצבת כוח האדם של .החברה ותוכננו לשמש מקור למימון עלויות הרפורמה. .מהתרשים עולה כי בשנים 2014 - 2017 נרשמה ירידה של כ - 8.9% במצבת העובדים .בחח"י, ובשנים 2020-2018 נרשמה ירידה נוספת של כ-4% במצבת העובדים לעומת שנת .2017 .עם זאת, בשנת 2020 חלה עלייה של כ-198 עובדים לעומת שנת 2019 (הנובעת .מקיטון במצבת העובדים הקבועים וגידול במספר העובדים הארעיים). עוד עלה כי בשנת .2021 ( חל קיטון במצבת העובדים הקבועיםשל כ-480 )עובדים לעומת שנת 2020 . הקיטון .נבע מפרישות מוקדמות כפי שנקבע ברפורמה, ממכירת תחנות כוח ומיציאת עובדים לנגה .כחלק ממכירת ניהול המערכת לנגה. .בשנים 2018 - 2022 פרשו מחח"י 1,229 עובדים קבועים. מספר הפורשים בפועל הציב את .חח"י ביעדי צמצום מצבת העובדים הקבועים בחברה , שגובשו במסגרת הרפורמה, ואף .מעבר ליעד בהקדימה את הפרישה לחלק מהעובדים. .מהתרשים עולה כי צפויה ירידה של 26% במצבת העובדים הקבועים של חח"י בתום .הרפורמה בשנת 2025 לעומת 2017 . ,החברה צפויה אפוא לעמוד ביעדי הרפורמהואף .מעבר לכך ב-85 .תקנים .שלא בהתאם לעמידתה של חח"י ביעדי הפחתת העובדים הקבועים במסגרת הרפורמה, .בתחום העסקת העובדים הארעיים קיימת חריגה ניכרת מהיעדים (של בין 82 ל-547 . עובדים בכל אחת מהשנים 2022 - 2024) , תוך שהחברה מבקשת להגדיל את מצבת .העובדים הארעיים במקום לצמצמה. מהתרשים עולה כי אל מול תועלות בהיקף של כ - 1.252 מיליארדי ש"ח שהוצגו לפני .הממשלה, כ- 0.935 מיליארדי ש"ח מהם אינם צפויים להתממש בשנים הקרובות בשל .אי-דיוקים באומדן שקבע אג"ת כמפורט לעיל. נכון למועד סיום הביקורת, ניתן לקבוע כי .כ-0.27 מיליארד שהיו צפויים להתקבל בשנים 2022-2021 ., לא הושגו .עוד עלה כי התועלת מצמצום דקות אי -אספקה שכלל אג "ת בחישוביו אינה מעוגנת .בהחלטת הממשלה ואין דרישה מחח"י להפחית 90 דקות אי-אספקה אלא רק לקיים את .תכנית הפיתוח . .בחישוב התועלות ראוי היה שאג "ת יקח בחשבון נתונים ריאליים ויקבע יעדים בני .השגה, תוך התייעצות עם רשות החשמל וחח "י לגבי סבירות ההנחות אותן הניח כבסיס .לחישוב . .משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות החשמל לפעול לגיבוש יעדים בני השגה לחח"י .לצמצום דקות אי האספקה, לצורך השגת התועלות. .מהתרשים עולה כי משקל הוצאות השכר של חח"י מתוך סך הוצאותיה בשנת 2021 היה .זהה למשקלן מסך ההוצאות בשנת 2017 .)(ערב הרפורמהעוד עולה כי משקל הוצאות .השכר מסך הוצאות החברה ללא דלקים ירד בשנת 2021 לעומת2016 , אולם הירידה נבעה .בעיקר, מירידה במשקל הוצאות הדלקים במהלך תקופה זו בהיקף של כ-30% . .עלה כי בשנים 2019 - 2020 עלה השכר הכולל בחח"י בכ-12% . כשליש מעליה זונובעת .מאירועים שהם בעלי אופי חד פעמי (ראו להלן "יתר העלויות" בתרשים 16.) מהתרשים עולה כי כ-350 מתוך509 מיליון ש"ח(העלייה בשכר בשנים 2019 - 2020) . נובעיםמזחילת שכר, מהסכמי שכר במשק ו מעדכון שכר עידוד ותשלום י"ד. סעיפים אלה .קשיחים וחח"י אינה יכולה לשנותם אלא באמצעות ניהול משא ומתן עם עובדיה. כך, .עלויות השכר בחברה צפויות להמשיך ולעלות בגין רכיבים אלה גם בשנים הבאות79. . עלה כי הסכם הרפורמה לא הוביל לרפורמה ברכיבי השכר, בייחוד באותם הרכיבים .הקשיחים האחראים לזחילת השכר באופן קבוע (כגון שכר עידוד) 80 .על אף שהעובדים .הנותרים בחברה קיבלו תמורה בשווי של כ-3.4 מיליארד ש"ח בגין יישום רפורמה. .מהתרשים עולה כי בטווח הקצר צפויה ירידה בעלויות השכר שנובעת בין היתר מהתייעלות .ומצמצום מספר העובדים, אך בטווח הארוך עלויות אלה נמצאות במגמת עלייה. על פי .חישובי משרד מבקר המדינה, בתרחיש של 2% גידול בעלויות השכר בשנה, בשנת2029 , . ארבע שנים מתום ביצוע הרפורמה, עלויות השכר בחח"י יעלו חזרה לרמה שבה הן היו .לפני הרפורמה, שנת 2017 , ויעמדו על כ -4.62 מיליארדי ש"ח. עם זאת, כפי שעולה .מהתרשים, עלויות אלו נמוכות מתרחיש ללא רפורמה בכמיליארד ש"ח. .העלייה בסך עלויות השכר מלמדת כי לצורך התייעלות אין די בפתרון של צמצום מצבת .העוב דים בחברה, שכן עלויות השכר עולות חזרה בתוך כמה שנים. מומלץ כי משרד האוצר - .אג"ת, הממונה על השכר ורשות החברות הממשלתיות , משרד האנרג י יה וחח "י יבחנו דרכים .נוספות להתייעלות אשר יביאו לשינוי במבנה השכר בחח"י ובעליות השכר בטווח הארוך. .משק החשמל בישראל התאפיין בריכוזיות גבוהה ובשליטה מלאה של חח"י שהייתה .מונופול בעל שליטה מוחלטת בכל המקטעים בשרשרת החשמל. פעילותה של חח"י .שהתאפיינה בחוסר יעילות לצד שינויים שחלו במשק החשמל, ובהם כניסת יצרני חשמל .פרטיים, לרבות באמצעות מתקני אנרגייה מתחדשת, והאתגרים העומדים בפני החברה, .חייבו עריכת רפורמה מקיפה במשק זה. במשך למעלה משני עשורים ניסתה הממשלה .לערוך שינוי מבני במשק החשמל ובחברת החשמל, אך ללא הצלחה. .בשנת 2018 הגיעה הממשלה להסכמות עם חח"י ועובדיה על רפורמה ושינוי מבני במשק .החשמל. מטרתה של רפורמה זו היא להגביר את התחרות במשק החשמל ולייעל אותו, .בין היתר באמצעות העברת חלק מהפעילות בו ליצרני חשמל פרטיים, מיקוד פעילותה של .חח"י במקטעי הרשת באמצעות ייעול פעילותה וחיזוק איתנותה הפיננסית וכן העברת .פעילות ניהול המערכת מידי חח"י לידי חברה ממשלתית ייעודית. .הצעדים ש עליהם הוחלט במסגרת הרפורמה מתירים לחח"י לפעול בכל ארבעת .המקטעים. כך, הרפורמה הותירה בידי חח"י חלק מפעילות הייצור ואף התירה לה להקים .תחנות ייצור חדשות ושימרה את מעמדה המונופוליסטי של החברה בפעילויות ההולכה .והחלוקה. .ממצאי דוח זה מצביעים על כך שחח"י מיישמת את צעדי ההתייעלות השונים שנקבעו .ברפורמה, ובכלל זה צמצום מצבת העובדים הקבועים, מכירת תחנות כוח לפי לוחות .הזמנים שנקבעו ונקיטת צעדי התייעלות פנימיים, אולם ניכר כי מכלול הצעדים האלו אינם .מביאים לשיפור הנדרש ביעילותה של החברה בפרט וביעילות משק החשמל בכלל, וניכר .כי יידרשו בהמשך צעדים נוספים לייעול החברה ומשק החשמל. .הביקורת נערכה באמצע תקופת יישום הרפורמה, אולם כבר כעת ניתן לראות כי כ-44% . ( מהתועלות2.72 - 2.78 מיליארד ש"ח, מתוך 6.237 מיליארד ש"ח) שהיו צפויות להתקבל .ממנה לא יתקבלו. על כן, מומלץ כי שרת האנרגייה ושר האוצר, ביחד עם צוות המעקב .אחר האיתנות הפיננסית של חח"י וצוות המעקב אחר יישום הרפורמה יעקבו אחר .התקדמות ביצוע הרפורמה וההתייעלות בחברה ויבחנו דרכים נוספות לייעול החברה ומשק .החשמל. כמו כן, על משרד האנרגייה, משרד האוצר, רשות החברות הממשלתיות, הממונה .על השכר, ורשות החשמל לנתח את תוצאות הרפורמה ולהפיק את הלקחים לטובת גיבוש .רפורמות עתידיות במשק החשמל ובכלל. אף שחח"י מיישמת את מכלול הצעדים שנקבעו במסגרת הרפורמה במשק החשמל, ועל .אף השיפור במצבה הפיננסי של החברה וצעדי ההתייעלות השונים שהיא נוקטת בשנים .האחרונות, ניכר כי נותרו פעילויות רבות בחברה שניתן לשפר ולייעל. על חח"י לבחון את .מכלול המגמות והמדדים שהוצגו ולנתח את הסיבות לכך שלא נרשם בהם שיפור מהותי, .ולהציג את התוצאות לצוות המעקב אחר האיתנות הפיננסית של חח"י בראשות מנהל .רשות החברות הממשלתיות, וצוות המעקב אחר הרפורמה ברשות מנכ"ל משרד האנרגייה .ומנכ"ל משרד האוצר, שנקבעו בהחלטת הממשלה משנת 2018 . על הצוותים, בשיתוף .חח"י, להמשיך ולעקוב אחר מדדים אלה ולבחון דרכי התייעלות נוספים אשר יביאו .להמשך שיפור ביעילותה של חח"י, ככל הנדרש. .מהתרשים עולה כי החברה לא הצליחה לעמוד ביעד זמן ההמתנה הממוצע במוקד 103 . בכל אחת מהשנים2015 - 2019 ; כי היעד שהוגדר לגבי זמן ההמתנה עד שנת 2018 היה .90 שניות; וכי היעד שהוגדר לשנת2019 היה180 ,שניות. זמן הביצוע הממוצע בשנים אלה .2015 - 2019 היה בין194 שניות ל-269 .שניות .עוד עולה כי בתקופה זו נרשמה הקלה ניכרת ביעדים - מ-90 שניות בשנים2015 - 2018 .ל-180 שניות בשנת2019 . בשנת2019 הוחלף מדד זה במדד עמידה בחוק שש הדקות, .ומשנת 2020 מדד זמן ההמתנה לא הובא בחשבון לצורך שקלול ציון האגף, החטיבה .והחברה. כמו כן, חלה הרעה במשך זמני ההמתנה למענה במוקד 103 שעלו בכ- 159% . בשנים2012 - 2019 - מ-104 שניות ל-269 .שניות מהתרשים עולה כי הייתה עלייה בעלות למגה-ואט מותקן ביחידות הייצור של החברה מכ - .158.48 ש"ח בשנת2017 לכ- 173.4 ש"ח בשנת2021 (עליה של כ- 9.4% ביחס לשנת 2017 , .וכ- 10.4% ביחס לשנת2018,) זאת אף בנטרול התחנות היעילות יחסית 113 ;שחח"י מכרה .מכאן, שהגידול בעלויות לא נבע ממכירת תחנ ות הכוח . מומלץ כי החברה תבחן את .הגורמים למגמת העלייה בעלויות למגה-ואט מותקן ותפעל לשיפור בנושא זה. מהתרשים עולה כי בשנת 2018 היו עלויות התפעול במקטע ההולכה גבוהות מהיעד .שנקבע ( 16.54 ש"ח לקילוואט מותקן, לעומת יעד של16 ש"חלקילוואט מותקן). בשנת .2019 ( תאמו העלויות ליעד14.8 ש"ח לקילוואט מותקן) ובשנים 2021-2020 הן היו נמוכות .מהיעד (בשנת 2020 ש"ח15.5 לקילוואט מותקן לעומת יעד של 15.8 ש"ח לקילוואט .מותקן, ובשנת 2021 14.1 ש"ח לקילוואט מותקן לעומת יעד של 14.8 ש"ח לקילוואט .מותקן). העלויות ירדו בשנת 2019 ועלו חזרה בשנת2020 , וירדו חזרה בשנת2021 . עם .זאת, יעדי החברה השתנו משנה לשנה (מ-16 ש"ח לקילו ואט ל-14.8 ש"ח בשנת2019 ול- .15.8 ש"ח בשנת2020, ול-14.8 ב-2021 .) . עלהכי המשך ההצמדה ל-CPI עוגנה בהסכם המקורי, אך היא מנתקת את מחיר הגז .מההתפתחויות בשוקי האנרגייה ומצמידה את עלויות הגז ל שינויים כלכליים שאינם .רלוונטיים לשוק הגז הישראלי. .מומלץ כי חח"י תבחן בהסכמים עתידיים את כדאיות ההצמדה של מחירי הגז ל-CPI ותפעל .בכפוף לכך. עוד מומלץ כי רשות החשמל תבחן ותגבש עמדה בעניין הכרה תעריפית .עתידית בחוזי גז וההצמדות המיוחסות להם.
.מהלוח עולה כי נכון למועד הביקורת כ-65% - 68% (כ-1.51 - 1.58 מיליון ש"ח, מתוך .2.327 מיליון ש"ח) מהתועלות שהעריך אג"ת בגין צמצום חלקה של חח"י במקטע הייצור .לא יתקבלו במהלך שמונה השנים העוקבות של הרפורמה; זאת בשל אי-מימוש מכירת .תחנת הכוח רידינג, ובשל אומדנים לא מדויקים של תועלות הרפורמה בעוד מועד, כמפורט .להלן.