מטלות רוחב ומטלות בין-משרדיות . שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח ,לנוכח ממצאי הביקורת כאמור והנחיות היועץ המשפטי לממשלה, כאמור שלפיהן שימוש במידע על אודות דרכיו ואורחותיו של השלטון חיוני לצורך פיקוח הציבור על פעילותן של רשויות השלטון ולשם הרתעת רשויות השלטון מעשיית מעשים החורגים מן המותר והראוי , עולה הצורך בהבהרות של היועץ המשפטי לממשלה בדבר מידת הפירוט הנדרש ביומני השרים המוצגים לציבור: ציון העילה למחיקה או להשחרה של פעילות מיניסטריאלית וציון של פעולות שנמחקו בשל היותן פוליטיות או פרטיות. כמו כן, על היועץ המשפטי לממשלה לבחון הוספת דרישה לכלול ביומני השרים הנמסרים לציבור מידע בדבר המשתתפים בפגישות עמם, ובכלל זאת משתתפים מן המגזר הפרטי או נציגיהם ; הגופים שאליהם משתייכים המשתתפים; נושאי הפגישות; ומקום הפגישה. הבהרות כאמור של הנחיות היועץ המשפטי לממשלה לגילוי יומנו של שר והקפדת השרים ומשרדי הממשלה לפעול בהתאם להנחיות אלה עשויות להבטיח כי פעולות כל המשרדים בתחום זה ייעשו בהתאם להוראות הדין. . פרסום הבקשות והמענה עליהן עשוי להביא מידע חיוני לפני הציבור ואף לייתר טיפול בבקשות מידע דומות בעתיד. מהתרשים עולה כי משרדי הממשלה שהשיבו על יותר מ-100 בקשות מידע בשנה פרסמו חלק מזערי מהתשובות באתר האינטרנט, למעט משרד המשפטים, אשר פרסם כמעט מחצית מהתשובות. בכך לא קיימו המשרדים האלה את הנחיית היחידה משנת 2015 . .בשנת 2016 ערךמשרד הפנים 934 התקשרויות, 90 מהן הוא סיווג כרגישות, ולכן לא פרסם אותן לציבור. נמצא כי 48 מ-90 ההתקשרויות האלה (53% ) לא היו רגישותופרטיהן לא כללו מידע שיש להסתיר או שהמשרד רשאי להסתיר על פי חוק חופש המידע, ולכן אפשר היה לפרסמן. מתוכן, 41 התקשרויות בסך כולל של שמונה מיליון ש"חעבור שירותי רואה חשבון לביקורת ברשויות מקומיות סווגו כרגישות בעילה של פגיעה אפשרית בפרטיות של אדם . חמש התקשרויות סווגו כרגישות בנימוק שיש בהן מידע העלול לשבש את התפקוד או את יכולותיו של המשרד, לכאורה שלא לצורך. לדוגמה, הסעת אנשים מצפון הארץ לירושלים לצורך תפילה. שתי התקשרויות נוספות להסעת המתפללים האלו סווגו כרגישות בשל חשש לפגיעה בביטחון המדינה. סיווג התקשרויות אלו כרגישות מעלה חשש שמשרד הפנים משתמש שלא לצורך בטענת הרגישות כדי להימנע מפרסום התקשרויות כנדרש. על משרד התחבורה להקפיד לפעול על פי העיקרון הקבוע בחוק, שלפיו יש לפרסם בציבור את מירב המידע שניתן לחשוף, לסווג התקשרויות כרגישות רק במקרים שבהם יש עילה מוצקה לכך ולפרסם את כל ההתקשרויות שאינן רגישות. .בפרויקט "חריש עמוק", שעקרונותיו אומצו בהחלטת הממשלה מיוני 2013 , נדרשו שני מהלכים משלימים שעמדה עליהם ועדת המשילות: האחד - הרחבת חופש הפעולה התקציבי של המשרדים, והשני - הגברת השקיפות בתקציב של המשרד הממשלתי. ואולם, בביקורת נמצא, כאמור, כי האיזון טרם הושג, וחלקים ניכרים מתקציביהם של משרדים מסוימים וכן תקציבים בסך מיליארדי ש"ח אינם שקופים לחברי הכנסת ולציבור בשלב שבו הצעת החוק מונחת על שולחן הכנסת וחבריה נדרשים להחליט אם לתמוך בה, בכולה או בחלקה. על אג"ת לגבש כלי פעולה יעילים שיבטיחו את שקיפותה של הצעת תקציב המדינה באופן שיאפשר פיקוח ציבורי על הקצאת המשאבים. בכלל זאת, עליו לקבוע אמות מידה להבחנה בין תכנית ובין תקנת תקציב, ולשקול לכלול בהם גם הבחנה על פי גובה התקציב. על הממונה על התקציבים במשרד האוצר לוודא שהצעת חוק התקציב תגובש גם על פי אמות המידה האלה. עולה אפוא כי בעת הדיונים בהצעת חוק תקציב המדינה אין הציבור וחברי הכנסת יכולים לדעת למה מיועד עיקר תקציבו של המשרד לביטחון הפנים ולמה מיועד כשליש מתקציבו של המשרד להגנת הסביבה. משרד החינוך מקצה למוסדות בחינוך הרשמי (בתי ספר יסודיים וחטיבות ביניים) כ-12.3 מיליארדש"ח בתכנית אחת , ללא הבחנה בין בתי ספר מרקע חברתי-כלכלי חלש ל בין בתי ספר אחרים, וכן מקצה כ-8 מיליארדש"ח נוספים לחטיבות עליונות בתכנית אחת, ללא הבחנה כזו. כיוון שכך, הציבור וחברי הכנסת אינם יכולים לדעת על פי הצעת התקציב של משרד החינוך, לצורך שקילת אישורו, אם סדרי העדיפות כאמור נתמכים בהקצאת משאבים מתאימה. כמו כן, בתכנית לחינוך רשמי אין הבחנה בין התקציבים לבתי הספר היסודיים ובין התקציבים לחטיבות הביניים, שכן הם רוכזו בתכנית אחת. במצב זה, מידע על חלוקה של מיליארדי ש"ח בתקציב החינוך אינו גלוי בשלב הגשת הצעת התקציב ולכן אינו מאפשר לקיים על כך דיון ציבורי. אולם נמצא כי לצד פעולותיו להגברת השקיפות בתקציב המדינה לא השלים אג"ת את הפעולות לשקיפות הצעת התקציב ו לא גיבש קריטריונים לשקיפות ולפומביות של מבנה ההוצאות של המשרד. עוד נמצא כי אג"ת לא בנה כלי ניהול מחשוביים לניהול המידע על התקציב, שיוכל לאפשר פיקוח ציבורי על הקצאת המשאבים המשרדיים גם ברמת פירוט גבוהה יותר מרמת התקנות (מרכזי קרנות). בכך נמנע מהציבור מידע חיוני הדרוש לו גם לבקרה על פעילות הממשלה ו לשמירה על זכויותיו. 5. פרויקט "חריש עמוק" נועד כאמור גם להרחיב את חופש הפעולה התקציבי של המשרדים ולהפוך את תקציב המדינה לברור יותר לקורא. ואולם, בשל אי-יישומה של החלטת הממשלה בדבר גיבוש קריטריונים לשקיפות ולפומביות, נמנע מהציבור מידע על הקצאות תקציב לפעולות בסכומים של מאות מיליוני ש"ח ואף יותר ממיליארד ש"ח. נדרש כאמור לקבוע אמות מידה להבחנה בין תכנית לתקנה, וכן לקבוע אילו מקרים מצדיקים להקים תכנית בתקציב המדינה ואילו מקרים מצדיקים להקים תקנה. ואולם נמצא כי אג"ת לא קבע את אלה. 33 מ-4,971 (0.5% ) התקנות בתקציבהמדינה לשנת 2017 תוקצבו בסכום גדול ממיליארד ש"ח, כל אחת, וסכומן הכולל היה כ-136 מיליארד ש"ח (כ-55% מתקציב המדינה). הביקורת העלתה מקרים שבהם הוצאות תקציביות מתוכננות בשלב הצעת חוק התקציב, שהסתכמו בכמיליארד ש"ח ואף יותר, לא שוקפ ו לציבור ולחברי הכנסת בהצעת התקציב שהועברה לדיונים ולאישור בכנסת. להלן כמה דוגמאות. 1. נמצא שלאגף החשכ"ל אין נתונים על הסכום הכולל של ההתקשרויות של משרדי הממשלה ועל מספר ההתקשרויות שאינן מנוהלות במערכת מרכב"ה. כיוון שכך, אי אפשר לדעת מהו חלקן של ההתקשרויות החייבות בפרסום (לפני בחינת הסייגים כאמור) בכל הרכש הממשלתי, המוערך בכ-42 מיליארד ש"ח בשנה42 . נמצא כי 19 מ-24 בתי החולים הממשלתיים43 לא כללו בדוח שפרסמו לשנת 2016 :מידע על עיקרי ההוצאות של בית החולים, כנדרש המרכז הרפואי ת"א ע"ש סוראסקי; מרכז רפואי אסף הרופא; המרכז הרפואי בני ציון; המרכז הרפואי ע"ש ברזילי; המרכז הרפואי ע" ש ברוך פדה, פוריה; רמב"ם הקריה הרפואית לבריאות האדם; המרכז הירושלמי לבריאות הנפש; המרכז הרפואי זיו; המרכז הרפואי לבריאות הנפש באר יעקב (שב"ס); המרכז הרפואי לבריאות הנפש לב השרון; המרכז לבריאות הנפש מעלה הכרמל; המרכז הרפואי לגליל; המרכז לבריאות הנפש שער מנשה; המרכז הרפואי לבריאות הנפש מזור; המרכז הגריאטרי ראשון לציון; המרכז הרפואי גריאטרי שהם; דורות מרכז רפואי לשיקום וגריאטריה נתניה; המרכז הרפואי ע"ש וולפסון; המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא. יוצא אפוא ש-19 בתי חולים לא פרסמו מידע על עיקרי הוצאותיהם, המסתכמות בכ-2.7 מיליארד ש"ח44 . .על 19 בתי החולים הממשלתיים האמורים, לפרסם בהקדם את עיקרי ההוצאות שלהם, כנדרש בתקנות חופש המידע; על משרד הבריאות לנקוט את הפעולות הנדרשות כדי לוודא שיחידות הסמך שלו מפרסמות בציבור את המידע הנדרש על פי דין. היחידה לחופש המידע הורתה למשרדי הממשלה לפרסם את התקשרויותיהם בשל מחויבות הממשלה לעקרון השקיפות ומחמת העניין הציבורי בהוצאות הממשלה. הצורך הזה קיים גם בנוגע להתקשרויות שאינן מנוהלות במערכת מרכב"ה, ששיעורן מכלל הרכש הממשלתי אינו ידוע. לנוכח כל אלה, על היחידה לחופש המידע, יחד עם אגף החשכ"ל במשרד האוצר, לנקוט את הפעולות הנחוצות לחיוב פרסום התקשרויות שאינן מנוהלות במרכב"ה, בסייגים שנקבעו בחוק חופש המידע. .ב. לשכת הבריאות ב מחוז חיפה סיווגה 37 התקשרויות כרגישות בשנת 2016 בעילה של פגיעה אפשרית בפרטיות ש ל אדם. נמצא כי חלק מההתקשרויות סווגו כרגישות אף על פי שהמידע בעניינן לא כלל פרטים מזהים של חולים, עובדים או מוסדות הבריאות שבהם שהו. לדוגמה, התקשרויות לרכישת בדיקות מעבדה ניידות והתקשרויות להסעת חולים. בכך מנעה הלשכה שלא לצורך את פרסום ההתקשרויות האלה. בחלק מההתקשרויות נכללו פרטים מזהים על רופאים ועל נותני שירותים, ועל לשכת הבריאות במחוז חיפה היה להשמיטם ולפרסם את ההתקשרויות האלה, כנדרש כאמור בסעיף 11 לחוק חופש המידע. על משרד הבריאות לפרסם את התקשרויותיו בכל המקרים שבהם אפשר להשמיט פרט מזהה, ובכך להבטיח שלא ייחשף מידע האסור בפרסום על פי סעיף 9 )(אלחוק חופש המידע. על לשכת הבריאות המחוזית בחיפה להקפיד לפעול על פי העיקרון הקבוע בחוק, שלפיו יש לפרסם בציבור את מירב המידע שניתן לחשוף, ולסווג התקשרויות כרגישות רק באלו שבהן יש עילה מוצקה לכך. משרד מבקר המדינה מעיר למשרדים שטרם השיבו לפנייה האמורה ולשרים העומדים בראשם כי אי-מתן מענה עומד בניגוד להוראות החוק ולהנחיית היועץ המשפטי לממשלה. על משרדי הממשלה שלא מסרו לבקשת העמותה את יומני השרים להשיב בהקדם על בקשת המידע לפי חוק חופש המידע ולמסור את המידע בהתאם להוראות הדין. . לנוכח עקרון שקיפות הממשל שהממשלה עצמה קבעה, חלה על משרדי הממשלה החובה לפעול בשקיפות. חובה זו גדולה אף יותר בתחומים הנתפסים כרגישים ו כראויים ליתר תשומת לב של הציבור, כגון יישום הסכמים פוליטיים והתקשרויות עם חברות ייעוץ. על משרדי הממשלה להקפיד למסור מידע לוועדות הכנסת באופן מלא, תכליתי ויעיל, גם כדי לאפשר לכנסת למלא את תפקידה כמפקחת על עבודת הממשלה. .נמצא כי נכון לדצמבר 2017 פרסמו משרדי הממשלה את דוחות ההתקשרויות לשנת 2016, למעטנציגות משרד האוצר בניו יורק. משרד האוצר גם לא פרסם את הדוחות לרבעון הראשון של שנת 2017 של נציגות זו. מבין יחידות הסמך, רשות המים לא פרסמה שלושה דוחות התקשרויות, החל ברבעון השלישי של שנת 2016 ועדלרבעון הראשון של 2017 . 1. נמצא כי משרד הבריאות והמשרד לשירותי דת כלל לא פרסמו הסכמים והיתרים כנדרש עד למועד סיום הביקורת. זאת על אף קיומם של הסכמים והיתרים שהיה עליהם לפרסם, כמפורט להלן. יצוין כי בשנים 2015 -2014 פנתה היחידה לחופש המידע ארבע פעמים למשרדי הממשלה וליחידות הסמך, ודרשה לקבל הסבר בדבר היעדר הפרסומים. משרד הביטחון לא השיב אפוא על שתי בקשות של ועדת השקיפות לקבל מידע, ובכך נמנע מהציבור מידע על חלק מהתקציבים שהוקצו למימוש ההסכמים הפוליטיים. משרד האוצר ומשרד הפנים השיבו באיחור ניכר. אי-מסירת מידע או מ סירתו באיחור ניכר אינה עולה בקנה אחד עם חוק יסוד: הממשלה, הקובע כאמור כי הממשלה תמסור לכנסת ולוועדותיה מידע על פי דרישתן ותסייע להן במילוי תפקידן. באופן פעולתם של משרדים אלה יש אף פגיעה ביכולת הוועדה למלא את תפקידה כמפקחת על הממשלה. על משרד הביטחון למסור בהקדם את המידע המבוקש, באופן מלא ומפורט, על פי בקשת הוועדה. על משרד האוצר ומשרד הפנים להקפיד להשיב על בקשות ועדת השקיפות במועד ולמסור את המידע הנדרש, כדי שהוועדה תוכל למלא את תפקידה. משרדי התחבורה, הבריאות והחינוך והמשרד לשירותי דת לא פרסמו מידע לציבור כנדרש על הסכמים שעליהם חתמו או על היתרים שנתנו לגוף פרטי להשתמש במשאב ציבורי. בכך נפגעה זכותו של הציבור לקבל מידע על זכויות שהעניקו משרדי ממשלה לגופים פרטיים ולערוך בקרה על מהות ההסכמים. על משרדים אלה לפרסם בהקדם את כל ההסכמים שעליהם חתמו וההיתרים שנתנו, ואשר פרסומם בציבור נדרש על פי החלטת הממשלה. אם מי מהמשרדים לא חתם על הסכם לצורך מתן שירות לציבור או שימוש במשאב ציבורי הנכללים בהחלטת הממשלה ולא נתן היתר, כמוגדר בהחלטה, עליו לדווח על כך כנדרש ליחידה לחופש המידע, במטרה לציין זאת באתר חופש המידע. על משרדי הממשלה ויחידות הסמך האמורים להקפיד לדווח ליחידה לחופש המידע על יישום חוק חופש המידע במועד, כנדרש בהחלטת הממשלה ובנוהלי היחידה, כדי שנתונים אלו ייכללו בדיווח השנתי של היחידה לממשלה, המפורסם גם לציבור. במועד סיום הביקורת פרסמה היחידה לחופש המידע רשימה של שישה משרדי ממשלה שהיחידה הגדירה אותם כ"רשויות מפ רות". זאת כיוון שלא השיבו על בקשות מידע או לא פרסמו מידע, כנדרש, גם לאחר שהיחידה הנחתה אותם להשיב או לפרסם: המשרד להגנת הסביבה הוגדר כרשות מפרה בנוגע ל -12 בקשות מידע ; המשרד לשירותי דת - בנוגע לשלוש בקשות מידע; משרד האוצר - בנוגע לשתי בקשות ; משרד הבינוי והשיכון, משרד התחבורה ומשרד התרבות והספורט - בנוגע לבקשה אחת בכל משרד (ראו בהמשך דוגמאות לבקשות כאלה). .1. נמצא כי עד יולי2017 המשרד להגנת הסביבה טרם סיים לטפל ב-150 בקשות מידע שהוגשו בשנים 2016 -2013. להלן בתרשים3 פילוח150 .הבקשות שהמשרד לא סיים את הטיפול בהן לפי שנים .נמצא כי הבקשה שהוגשה למשרד להגנת הסביבה בשנת 2013 והוא לא השיב עליה במשך כארבע שנים, עניינה דוחות על זיהום אוויר של מפעל הפועל במרכז הארץ. בין הבקשות שהוגשו בשנת 2014 והמשרד לא השיב עליהן במשך כשלוש שנים היו בקשות שעניינן זיהום אוויר באזור נמל חיפה, זיהום מי תהום בחיפה והאזור, שפכי מחלבות ונתוני זיהום של מפעלים שונים. הבקשות בשנת 2015 שנכללו בתרשים3 נגעו בין השאר להיתרי רעלים שניתנו למפעלים מסוימים ולפינוי פסולת אורגנית. עוד נמצא כי המשרד להגנת הסביבה לא השיב קרוב לשנתיים (עד למועד סיום הביקורת) על בקשת מידע לפי חוק חופש המידע מספטמבר 2015 בנוגע לבדיקות סביבתיות שערך במפעל באזור אשדוד ופעולות אכיפה שננקטו נגדו. 3. היחידה לחופש המידע מצאה כי 12 תלונות על המשרד להגנת הסביבה שהיא סיימה לטפל בהן בשנת 2016 .היו מוצדקות 11 מהתלונות הוגשו בשל אי-מתן מענה מצד המשרד. מנתוני היחידה לחופש המידע על יישומו של חוק חופש המידע לשנת 2016 עולהשכ-20% ממשרדי הממשלה ויחידות הסמך (17 מתוך84 )לא מסרו לה נתונים סטטיסטיים במועד הנדרש: משרד רה"ם, משרד החקלאות, משרד ירושלים ומורשת ומשרד התרבות והספורט, וכן 13 יחידות סמך22 . בנוגע לשנת2015 נמצא כי משרד התקשורת ו-15 מיחידות הסמך23 לא מסרו נתונים ליחידה, עד למועד הנדרש . שמונה מיחידות הסמך24 לא מסרו לה דיווח בשתי השנים במועד הנדרש. בשל כך, לא נכלל המידע על יישום החוק ברשויות אלה ב דיווח של היחידה לממשלה לשנים 2016 -2015. המשרד להגנת הסביבה לא השיב כנדרש במשך שנים לבקשות מידע מסוימות מן הציבור. ב התנהלות זו של המשרד עלולה להיות פגיעה בזכותו של הציבור לקבל מידע מרשות ציבורית, עד לכדי הפרה של הוראות חוק חופש המידע. החשיבות שבמתן מענה לבקשות מידע מן הציבור מתחדדת כאשר מדובר בנושאים כבדי משקל ובעלי ערך לציבור הרחב, כגון זיהומי אוויר ומים, המשפיעים על איכות החיים ועל בריאות הציבור. על המשרד להגנת הסביבה להשלים את הפעולות שנקט כדי שיינתן מענה לבקשות מידע מהציבור בתוך פרק הזמן שנקבע לכך בחוק ובדחיפות המתבקשת מממצאי הביקורת. על מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה לוודא שפעולות המשרד בתחום הזה נעשות בהתאם להוראות הדין. משרד האוצר, מערים אפוא קשיים על עובדת המשרד בבואה למלא את תפקידה ולהשיב לבקשות מידע לפי חוק חופש המידע. בשל כך המשרד משיב לעתים על בקשות מידע באיטיות, ולעתים אינו משיב כלל. 1. נמצא כי החוקרים מטעם השותפות הבין-לאומית שראיינו את נציגי החברה האזרחית החברים בפורום לממשל פתוח הסיקו שתכנית הפעולה לממשל פתוח לשנים 2017 -2015 ,"אינה שאפתנית ואינה מבטיחה מיצוי הפוטנציאל של ישראל בתחום הממשל הפתוח". נמצא כי שלושת המשרדים - משרד הביטחון, משרד האוצר ומשרד הפנים - לא השיבו לבקשה נוספת זו של הוועדה. נמצא כי 14 משרדי ממשלה לא השיבו על בקשת הוועדה במשך כשנה, מנובמבר 2016 עד לסוף אוקטובר 2017: משרד הבריאות ; משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (ל הלן - משרד הרווחה); משרד הבינוי והשיכון; המשרד להגנת הסביבה ; משרד התקשורת; משרד הפנים; המשרד לביטחון הפנים; המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה ; משרד החקלאות ; משרד המשפטים ; משרד העלייה והקליטה; משרד התרבות והספורט; המשרד לשירותי דת; והמשרד לשיתוף פעולה אזורי . ב כך נמנעה מהכנסת ומהציבור האפשרות לקבל מידע בדבר התקשרויות של משרדי הממשלה האמורים עם חברות ייעוץ. על משרדי הממשלה האלה לפעול על פי הנדרש מכוח חוק יסוד: הממשלה ותקנון הכנסת, גם כדי לאפשר לכנסת למלא היטב את תפקידה כמפקחת על הרשות המבצעת ולמסור לוועדותיה את המידע הנדרש בתחום פעילותן במועד שנקבע ובאופן מלא, תכליתי ויעיל. נמצא כי שתיים מתוך תשע המשימות שהממשלה התחייבה לבצע לא היו מפורטות מספיק ולא כללו יעדים מדידים וספציפיים שבאמצעותם אפשר היה למדוד את התקדמות הביצוע. להלן פירוט שתי המשימות והערות החוקרים מטעם השותפות הבין-לאומית בעניינן. בדוח הביניים ציינו החוקרים מטעם השותפות הבין -לאומית כי המשימה הושלמה אך מטרתה של משימה זו ואבני הדרך שנקבעו ליישומה אינן מפורטות ואינן ניתנות למדידה. על משרד הבריאות להקפיד לפעול על פי העיקרון הקבוע בחוק, שלפיו יש לפרסם בציבור את מירב המידע שאפשר לחשוף, לסווג התקשרויות כרגישות רק במקרים שבה ם יש עילה מוצקה לכך ולפרסם את כל ההתקשרויות שאינן רגישות. כ-15,600 התקשרויות (כ -64 מיליון ש"ח בסך הכול) של לשכות הבריאות המחוזיות נגעו למכשירי שיקום וניידות, ופרטיהן כללו את שמות האנשים שנזקקו למכשירים. לכן היה על הלשכות להשמיט את השמות בעת הדיווח על התקשרויות אלו ולפרסמן. ואולם, לשכות הבריאות סיווגו אותן כרגישות בעילה של פגיעה בפרטיות אדם, ובכך מנעו את פרסומן. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד רה"ם ולמנהל רשות התקשוב הממשלתי כי ככלל כל עוד החלטת הממשלה נותרת בעינה עליהם למנות חברים חדשים לפורום מקרב נציגי החברה האזרחית, לכנס אותו ולפעול בהתאם לתפקידים שהוגדרו לו או, לחלופין, לגבש הצעת החלטה חדשה המשנה את החלטת הממשלה הראשונה ומשנה את הצורך במינוי חברי הפורום, ולהביאה לפני הממשלה לצורך קבלת החלטה בנושא. על משרד הפנים להקפיד לפעול על פי העיקרון הקבוע בחוק, שלפיו יש לפרסם בציבור את מירב המידע שניתן לחשוף, לסווג התקשרויות כרגישות רק במקרים שבהם יש עילה מוצקה לכך ולפרסם את כל ההתקשרויות שאינן רגישות. 4. נמצא כי המשרד לשירותי דת לא פרסם 21 התקשרויות שערך החל ברבעון האחרון של 2015 בנושאי חינוך וזהות יהודית בסך כולל של כ-16 מיליון ש"ח. נמצא שלשכת הבריאות המחוזית צפון כללה ברשימת ההתקשרויות שפרסמה בציבור, החל בשנת 2015 ועד הרבעון הראשון של שנת 2017 ,176 התקשרויות הנוגעות לרכישה של מכשירי שיקום וניידות, וכללה בפרטים שפרסמה גם את שמות האנשים ואת פירוט המכשירים, למשל כרית למניעת פצעי לחץ, מזרן אוויר והליכון. חשיפת שמות מטופלים ופרטי מכשירים שנרכשו עבורם אינה עולה בקנה אחד עם הוראות החוק, שנועדו לשמור על פרטיותו של אדם, ומעידה על כשל בפעולותיו של משרד הבריאות בפרסום ההתקשרויות ובבקרה עליהן. נמצא כי שלושה מהמשרדים האמורים לא מסרו לוועדה את המידע והנתונים המבוקשים עד למועד הדיון: משרד הביטחון, משרד האוצר ומשרד הפנים . יודגש כי שלושת המשרדים לא הסבירו לוועדה את היעדר המענה. .בדוח הביניים ציינו החוקרים כי לכאורה משימה זו הושלמה אך למעשה יש לקבוע אבני דרך ספציפיות יותר, כמו למשל אחוז ההסכמים וההיתרים המפורסמים מכלל ההסכמים וההיתרים של הממשלה בתקופה מסוימת. כאמור בפרק על פרסום של הסכמים או של היתרים לגורם פרטי לתת שירות לציבור או להשתמש במשאב ציבורי , נמצא כי טרם מופו כל ההסכמים שחתמו משרדי הממשלה עם גופים חיצוניים וכל ההיתרים לשימוש במשאבים ציבוריים שהעניקו. בנוגע לכך כתבו החוקרים כי הגדרת אבני דרך באופן מעורפל מאפשרת להציג ביצוע מלא של המשימה גם אם טרם הושלמה. ועדות משנה שמינה הפורום עסקו בפעולות מסוימות בתחום הממשל הפתוח ולא עסקו באחד מתפקידיו המרכזיים - מעקב אחר קידום תכנית הפעולה לממשל פתוח במסגרת מחויבות הממשלה לשותפות לממשל פתוח. 2. נמצא כי משרד התחבורה לא יישם כראוי את החלטת הממשלה כיוון שלא פרסם הסכמים בגין התקשרויות שערך, למעט הסכמים של חמש התקשרויות. .במשך שבעה חודשים בשנת 2017 הוגשו למשרדרה"ם, 211 בקשות לפי חוק חופש המידע. עד מועד סיום הביקורת ביולי 2017 טרם סיים משרד רה"ם לטפל ב-41 (19%) מהבקשות האלה, אף שעברו יותר מ-120 ימים ממועד הבקשה . על פי נתוני היחידה לחופש המידע, כ-9% מבקשות חופש המידע שהוגשו למשרד רה"ם בשנת 2015 לא נענובתוך משך הזמן המירבי שנקבע בחוק. המשרד מסר ליחידה נתונים רק על חלק משנת 2016 ., ולכן אי אפשר לדעת כמה מהן לא נענו בשנת 2016 מצאה היחידה כי חמש תלונות שהוגשו נגד משרד רה"ם והטיפול בהן הסתיים בשנה זו, רובן על אי-מתן מענה, היו מוצדקות. על משרד רה"ם להקפיד לענות על בקשות מידע בתוך פרק הזמן שנקבע לכך בחוק חופש המידע, בין היתר בהתחשב בכך שפרק זמן המירבי שנקבע בחוק מביא בחשבון גם בקשות מורכבות, וכן למסור ליחידה לחופש המידע את כל המידע הנדרש. על מנכ"ל משרד רה"ם לוודא שפעולות המשרד בתחום הזה נעשות בהתאם להוראות הדין. על משרד הכלכלה לנקוט את הפעולות הדרושות כדי שהמשרד ישיב על בקשות מידע בתוך פרק הזמן שנקבע לכך בחוק חופש המידע. על מנכ"ל משרד הכלכלה לוודא שפעולות המשרד בתחום הזה נעשות בהתאם להוראות הדין. .נמצא כי עד יולי 2017 טרם סיים לטפל משרד התחבורה ב-28 בקשות שהוגשו בשנת 2015 וב- 15 בקשות שהוגשו בשנת2016. על משרד התחבורה לנקוט לאלתר את ה פעולות הדרושות כדי לתת מענה על בקשות מידע מהציבור בתוך פרק הזמן שנקבע בחוק חופש המידע. על מנכ"לית משרד התחבורה לוודא שפעולות המשרד בתחום הזה נעשות בהתאם להוראות הדין. על משרד העלייה והקליטה לנקוט את הפעולות הדרושות כדי שהמשרד ישיב על בקשות מידע בתוך פרק הזמן שנקבע לכך בחוק חופש המידע, בין היתר בהתחשב בכך שפרק זמן המירבי שנקבע בחוק מביא בחשבון גם בקשות מורכבות. על מנכ"ל המשרד העלייה והקליטה לוודא שפעולות המשרד בתחום הזה נעשות בהתאם להוראות הדין. על משרד התרבות והספורט לוודא כי בקשות מידע ייענו בתוך פרק הזמן שנקבע לכך בחוק חופש המידע, ושהמשרד ימסור ליחידה לחופש המידע את כל המידע הנדרש. על מנכ"ל משרד התרבות והספורט לוודא שפעולות המשרד בתחום הזה נעשות בהתאם להוראות הדין. .על משרד האוצר לנקוט כל פעולה נדרשת כדי שהמשרד, על הנהלתו ועובדיו, ישתף פעולה לצורך מתן מענה על בקשות מידע, ויקפיד לטפל בהן ביעילות ובתוך פרק הזמן שנקבע לכך בחוק. על מנכ"ל משרד האוצר לוודא שפעולות המשרד בתחום זה נעשות בהתאם להוראות הדין. . הממצאים בדבר טיפול חלק ממשרדי הממשלה בבקשות מידע על פי חוק חופש המידע מלמדים על קושי לאכוף לעתים את חובת המענה על משרדים מסוימים. קשיי אכיפה אלו הובילו לכך שהיחידה לחופש המידע הגדירה שישה משרדי ממשלה כ"רשויות מפ רות", לאחר שלא השיבו על בקשות מידע או לא פרסמו מידע, כנדרש, גם לאחר שהיחידה הנחתה אותם להשיב או לפרסם. לנוכח ממצאים אלו על משרד המשפטים, האחראי לביצוע חוק חופש המידע, לשקול דרכים יעילות לפעולה כאשר משרד ממשלתי נמנע באופן שיטתי מלקיים כנדרש את החובות המוטלות עליו בדין בטיפולו בפניות של הציבור לקבלת מידע. משרד מבקר המדינה מעיר ליחידה לחופש המידע כי נוכח העיכוב הרב בטיפול בבקשות לפי חוק חופש המידע בכמה ממשרדי הממשלה, יש מקום לדווח לציבור גם על בקשות מידע ישנות יותר שטרם הסתיים הטיפול בהן, שכן המחדל הנוגע בעניינן גדול יותר. על משרדי הממשלה להקפיד לפרסם את התשובות לבקשות מידע שאפשר לפרסמן לפי החוק באתר האינטרנט הייעודי לחופש המידע . פרסום זה נדרש על פי נוהל של היחידה לחופש המידע, ועשוי להשיג את יעדי הממשל הפתוח כאמור. .ממשל הנוהג בשקיפות מכבד את זכות הציבור לקבל מידע מרשויותיו, ומאפשר לציבור להיות מעורב בתהליכים חברתיים ופוליטיים ולהפיק תועלות כלכליות ואחרות מן המידע. שקיפות הממשל גם מגבירה את אחריותו לפעולותיו, מצמצמת שחיתות שלטונית וכן מאפשרת ביקורת ציבורית על הרשויות. משרד מבקר המדינה העלה בדוח זה ליקויים משמעותיים בעבודתם של כמה משרדי ממשלה ויחידות סמך בכל הנוגע ליישום חוק חופש המידע, לעתים עד כדי הפרה של הוראות החוק. הליקויים נוגעים לפרסום מידע באופן יזום ולמענה על בקשות מידע מן הציבור. חשיבות המענה לבקשות מידע מתחדדת כאשר מדובר בנושאים כבדי משקל ובעלי ערך לציבור הרחב, כגון זיהומי אוויר ומים, מיסוי של רווחים ממשאבי טבע, סיכומים תקציביים שגובשו עם שרי הממשלה ועם מנכ"לים של משרדי ממשלה ומוקדי סיכון בכבישים. עם המשרדים הבולטים בהיבט של מענה לא מספק על בקשות מידע מן הציבור נמצאים - המשרד להגנת הסביבה, משרד האוצר, משרד רה"ם, ומשרד התחבורה. במהלך השנים נקטו משרדי הממשלה פעולות התורמות לקידום שקיפות הממשל. ואולם בשלושה תחומים מרכזיים ורגישים מבחינת חשיפת מידע לציבור טרם הושגה השקיפות הדרושה: פרסום הסכמים של יחידות הממשלה עם ספקים ופרסום היתרים לשימוש במשאבים ציבוריים שהן נתנו לגופים פרטיים; שקיפות הצעת תקציב המדינה, המאפשרת לרשות המחוקקת ולציבור להשפיע על קביעת סדרי העדיפות בתקציב ועל אופן הקצאת הכספים; ופרסום יומניהם של שרי ממשלה העומדים בראש משרדים ממשלתיים, באופן המשיג את תכלית חוק חופש המידע. היבט נוסף של שקיפות הממשל מצוי בתפר שבין הרשות המבצעת לרשות המחוקקת. הוראות הדין מבססות היטב את חובת משרדי הממשלה למסור מידע לכנסת כדי שתוכל לפקח על עבודת הממשלה וכדי להגביר את שקיפות הממשל . הביקורת העלתה כי יש משרדים שנמנעו ממסירת מידע לוועדה של הכנסת בשני נושאים רגישים מבחינה ציבורית: הקצאת תקציבים לצורך קיום הסכמים פוליטיים וקבלת שירותים מחברות ייעוץ. על העומדים בראש משרדי הממשלה ויחידות הסמך - נבחרי ציבור ומנהלים כלליים - להטמיע בעבודתם ובעבודת המשרדים את עקרונות שקיפות הממשל, ולוודא שהם מיושמים בשגרת העבודה של המשרד. בין השאר יש להקפיד על שקיפות ה ממשל במענה על בקשות מידע מן הציבור ומן הכנסת ובפרסום יזום של הסכמים שחתמו המשרדים עם ספקים ושל מגוון ההיתרים שהממשלה מעניקה לגופים פרטיים. משנה חשיבות נודעת להגברת השקיפות של הצעת תקציב המדינה, לפני הכנסת ולפני הציבור הרחב. על רשות התקשוב הממשלתי לקבוע יעדים מדידים ואף מאתגרים לביצוע המשימות שעליהן היא תתחייב לבצע בתכנית עתידיות לממשל פתוח. הביקורת העלתה כי מאז מונה ב-2012 התכנס הפורוםחמש פעמים בלבד: שלוש פעמים בהרכבו המלא עד ספטמבר 2015 , אז פקע מינוים של חבריו שאינם נציגי הממשלה, ופעמיים נוספות, בינואר 2016 וביולי2017 . עוד נמצא כי מאז ספטמבר2015 לא מונו חברים אחרים והפורום התכנס בנוכחות נציגי הממשלה וחלק מנציגי החברה האזרחית שהוזמנו אליו. עוד נמצא כי הפורום לא פרסם כל מסמך רשמי או המלצה בנוגע לתכניות לקידום הממשל הפתוח בישראל, כנדרש בהחלטת הממשלה מ-2012. 3. נמצא כי 20% מההתקשרויות של מטה משרד הבריאות שסווגו כרגישות ( 64 מ-323 ) סווגו כרגישות שלא לצורך, והן לא פורסמו בציבור. הסכום הכולל של התקשרויות אלו היה כ-122 .מיליון ש"ח לדוגמה, התקשרות עם יועץ תקשורת חיצוני לשר ו-13 התקשרויות לקבלת ייעוץ רפואי ליחידה לקנביס רפואי סווגו כרגישות בשל מידע העלול לפגוע בפרטיות של אדם, ושלוש התקשרויות לצורך אספקה של שירותי בריאות התלמיד סווגו כרגישות בשל מידע שהוא סוד מסחרי או סוד מקצועי או פוגע באינטרס מקצועי בסכום כולל של כ- 117 מיליון ש"ח. משרד הבריאות ל א פרסם אפוא כחמישית מההתקשרויות שסווגו כרגישות של יחידות המטה שלו, אף שהיה עליו לפרסמן. משרד הבריאות עשה אפוא שימוש לא ראוי באפשרות לסווג התקשרויות כרגישות, ובכך מנע מהציבור מידע חשוב, הדרוש לו בין היתר כדי לבקר את פעולות המשרד. פ עולתו של המשרד אינה מתיישבת עם תכלית חוק חופש המידע. .להלן דוגמאות להתקשרויות שסווגו כרגישות בעילה של פגיעה אפשרית בפרטיות של אדם: רכישת שני כיסאות עבור לשכת השר בתל אביב; שמונה התקשרויות לרכישת מינוי לעיתון לעובדי המשרד; שלושה תשלומים בגין הוצאות בהליכים משפטיים; חמש התקשרויות עבור השתלמויות לעובדי המשרד. התקשרות נוספת עם ספק שירותים של המשרד למתן שירותי כתיבה, נאומים, מאמרים והכנת ניירות עמדה עבור אגף ההסברה והיחסים הבין-לאומיים במשרד סווגה כרגישה בשל מידע העלול לשבש את התפקוד או את יכולותיו של המשרד, אף שבפרטי ההתקשרות צוינו רק שם הספק וסכום ההתקשרות. משרד התחבורה עשה שימוש לא ראוי בסייג לפרסום התקשרויות, כיוון שסיווג יותר מ-20 מהן כרגישות בטענה שפרסומן עלול לפגוע בפרטיות של אדם, אף שפרטיהן לא כללו פרטים אישיים של אנשים. השימוש של המשרד בסייג זה הוביל למעשה למניעת פרסום מידע לציבור בעניינים שראוי שהציבור ידע עליהם. פעולתו זו של משרד התחבורה אינה מתיישבת עם תכליתו של חוק חופש המידע. יודגש כי בשני דוחות שפרסם מבקר המדינה בשנים 2002 ו-201360 עלה כי יש עניין ציבורי ער - בין השאר של הורים לילדים עם צרכים מיוחדים ושל גופי חברה אזרחית - בנושא השירותים לתלמידים עם צרכים מיוחדים המשולבים במוסדות החינוך הרגיל, וכ י קיימות טענות כבדות משקל בדבר גובה התקציבים לשילובם במוסדות האמורים. הכללת כל עלויות החינוך המיוחד בתכנית אחת מנעה אפוא מחברי כנסת ומהציבור, שהם בעלי עניין בנושא שילוב התלמידים כאמור, את האפשרות לדעת בעת אישור הצעת חוק תקציב המדינה כמה הוקצה לנושא זה. .מהתרשים עולה כי עד מועד סיום הביקורת 50% מיחידות הסמך לא פרסמו דוח שנתי לשנת 2015 וכ-44% מהיחידות לא פרסמו דוח לשנת 2016 ,כנדרש בחוק חופש המידע. כ-40% מיחידותהסמך לא פרסמו דוחות שנתיים בשתי השנים, ובהן 19 מ-24 (כ-80% )מרכזים רפואיים שהם יחידות סמך. בעקבות הביקורת כמה מיחידות הסמך פרסמו דוח שנתי לאחת מהשנים או לשתיהן.
משרדי ממשלה ויחידות סמך שאינם מפרסמים דוח שנתי לפי חוק חופש המידע מצמצמים במידה ניכרת את שקיפות פעילותם לציבור, מונעים ממנו מידע חיוני המאפשר לו לבקרם ולעתים אף מונעים ממנו מידע בעל ערך שיכול להקל עליו במימוש זכויותיו. על משרדי הממשלה ויחידות הסמך שלא פרסמו את הדוח השנתי - לרבות משרד רה"ם ומשרד התרבות והספורט, שלא פרסמו דוח זה במשך שנתיים (עד מועד סיום הביקורת) - לפרסם בהקדם את דוחותיהם לשנים אלה ולהקפיד להמשיך לפרסמם במועד, כנדרש על פי חוק חופש המידע. על משרד הבריאות לוודא כי גם המרכזים הרפואיים נוהגים כך .