רכבת ישראל בע_מ . סדרי פרישת עובדים - חברת רכבת ישראל בע_מ לדעת משרד מבקר המדינה, על פי סדרי מינהל תקינים, בדיונים כאלה יש להציג מסמכים ובהם הנמקות להמלצות הפרישה. בהיעדר תיעוד ההנמקות אין לדעת מדוע נכלל העובד ברשימת המועמדים לפרישה, ואם הדבר תואם את הקריטריונים שנקבעו בהסכם. (א) הנמקות לפרישה: בבדיקת תיקיהם של 21 "העובדים ה"רגילים הועלה כי לגבי 16 מהם לא היו מסמכים המציינים את הנימ וקים לפרישתם. על כן לא ברור אם לא מדובר בפרישה של עובדים מועילים. . מבדיקת תיקיהם של הפורשים האלה עולה, כי ההחלטות על פרישתם התקבלו בהליך הרגיל, שהוחל על יתר הפורשים במסגרת ההסכם ועיקרו המלצת הסמנכ"ל בחטיבתו של העובד על פרישתו לפני סמנכ"ל משאבי אנוש וקבלת אישורו. הביקורת העלתה כי המטפלים בפרישה המוקדמת לא המשיכו לברר את החשדות שהועלו ולא התייעצו עם היועץ המשפטי של החברה אם יש למצות את החקירות בתחום המשמעתי, להעביר את הנושא להמשך טיפול במישור הפלילי, או האם להביא לידי פרישה מוקדמת של החשודים על כל הטבותיה. בתיקי החברה לא נמצאו מסמכים המעידים כי היא בחנה תמיד את הנסיבות בחינה יסודית ונימקה את החלטותיה. הנהלת החברה גם לא יידעה את הדירקטוריון בעניינם של עובדים אלה. .הביקורת על סדרי פרישתם של עובדי חברת הרכבת במסגרת הסכם הפרישה משנת 2007 העלתה ליקויים בסדרי קבלת החלטות, ביישום ההסכם ובבחינה של השגת מטרותיו. לדעת משרד מבקר המדינה, בגוף ציבורי כחברת הרכבת חיוני לתעד את תהליך הטיפול בפרישת עובדים במסגרת הסכמי פרישה וכן לציין הנמקות לבחירת העובדים שיפרשו. חשוב גם לבחון את תוצאות ביצוע ההסכם ואת השגת מטרותיו לצורך הפקת לקחים להסכמי פרישה שיוצעו בעתיד. משרד מבקר המדינה העלה ליקויים בתהליך קבלת ההחלטות בנושא הענקת פיצויי פרישה מיוחדים לעובדים בכירים. מדובר בפיצויים נוספים על הפיצויים הרגילים, שאינם מתחייבים מהסכמי העבודה האישיים וכרוכים בשיקול דעת. לכן חשוב לציין את הנימוקים להענקתם בהמלצות המנכ"ל ובפרו טוקולים של החלטות הדירקטוריון בעניינם ולוודא כי ההחלטות מתקבלות על בסיס שוויוני תוך שמירה על מינהל תקין. הביקורת העלתה כי הדירקטוריון לא פירט את הנדרש בדוחותיו התקופתיים וכי רשות החברות לא דרשה שיעשה זאת. בהיעדר הפירוט האמור אין בידי רשות החברות מידע על היקפי פיצויי הפרישה שקיבלו העובדים, על שיעוריהם ועל הנימוקים לכך. הביקורת העלתה כי לא היו לחברה נהלים מאושרים בעניין הליכי הטיפול בפרישתם של עובדים המועסקים על פי הסכמי עבודה אישיים. משרד מבקר המדינה העיר כי, מפאת החשיבות העקרונית של העניין, היה על הנוגעים בדבר לקבל חוות דעת מהיועץ המשפטי של החברה וליידע את הדירקטוריון בעניין, דבר שלא נעשה. משרד מבקר המדינה מעיר כי בדרך כלל יש להשוות בין משכורתו של עובד שפרש ובין משכורתו של עובד הנמצא בדרגה אחת מתחתיו ואמור למלא את מקומו, ואין מקום להשוות בין משכורתו של עובד בדרגה גבוהה שפרש ובין זו של עובד חדש בדרגה נמוכה ביותר. בהצגת הנתונים לא הביאה החברה בחשבון את עלותה של העלייה במשכורתם של כל העובדים שיתקדמו בתפקידם ובסולם הדרגות עקב פרישת העובדים הוותיקים. הצגת החיסכון הצפוי בדרך זו - המתבססת על השוואת משכורתו של פורש ותיק בעל ניסיון רב בדרגה בכירה למשכורתו של עובד חדש בדרגה נמוכה - אינה משקפת נכונה את המצב. על כן סביר להניח ששיעור החיסכון בפועל נמוך מהמוצג לעיל. החברה ציינה בתשובתה מספטמבר 2011 כי הערת המבקר נכונה תאורטית, מתודולוגית. עם זאת מן הבחינה הארגונית אי-אפשר ליישמה מכיוון שחישוב העלייה במשכורתם של כל העובדים שיתקדמו בתפקידם עקב פרישת העובדים הוותיקים הוא מורכב בהתחשב בייחודיות של כל שרשרת קידום כזאת. החברה הוסיפה שהיא הניחה כי קיימת עלייה שנתית בשיעור של 2% .בשכרו של העובד המחליף לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה להנהיג תחשיבים שישקפו את הנתונים בפועל כדי למנוע מצב שבו החיסכון בפועל נמוך מהתחשיב או אינו קיים כל עיקר. הביקורת העלתה כי במכתבי ההמלצות למתן פיצויי פרישה מיוחדים לעובדים אלו שהובאו לדיון בדירקטוריון לא פורטו הנימוקים לשיעורי הפיצויים המבוקשים. גם בבדיקת תיקיהם האישיים של רוב העובדים הפורשים לא נמצאו מסמכים המתעדים את נימוקי הנהלת החברה להמלצותיה בכל הנוגע למתן פיצויי הפרישה ולקביעת שיעוריהם. בהיעדר נימוקים כאלה אין לדעת אם הובאו בחשבון התנאים הכלליים לקבלת פיצויי הפרישה ומה עמד בבסיס ההמלצות למתן הפיצויים המיוחדים ולקביעת שיעוריהם. על פי ההוראה הנזכרת של מנהל רשות החברות מאוגוסט 2004 , על הדירקטוריון לדון דיון ממצה בכל מקרה לגופו. הביקורת העלתה כי לגבי 6 מ-13 העובדים שקיבלו אישור לפיצויי פרישה מיוחדים לא צוין בפרוטוקולים של ישיבות הדירקטוריון כל נימוק למתן הפיצויים, ולגבי חמישה עובדים אחרים נמצאו נימוקים כלליים ביותר (כגון "תרומתו לחברה", "עשה עבודה טובה" או "עבודה מצוינת"). הביקורת העלתה כי הנהלת החברה לא גיבשה סייגים לפרישה במסגרת ההסכם. בעניין זה, בדיון שקיימה ועדת הארגון של דירקטוריון החברה (להלן - ועדת הארגון) במאי 2009 בנושא הסכם הפרישה, העיר היו"ר דאז של הדירקטוריון, מר יעקב אפרתי, כי להערכתו פורשים גם עובדים שנתנו תמורה מלאה. נמצא כי הסמנכ"לים גיבשו את רשימות העובדים שמומלץ להביא לידי פרישתם, אך לא נמצאו מסמכים המתעדים את ההנמקות להמלצותיהם.
אמנם במחצית 2009 הציגה החברה נתונים על היבטים כלכליים והיבטי כוח האדם של הסכם הפרישה (ראו לעיל), אך הביקורת העלתה כי לאחר שהסתיים הסכם הפרישה בסוף 2009 לא הכינה החברה תחשיב מסכם של החיסכון מיישומו וממילא לא אמדה את ההתייעלות שנבעה ממנו. כמו כן העלתה הביקורת כי החברה לא בחנה את יישום הסכם הפרישה ואת תוצאותיו לשם איתור כשלים והפקת לקחים.