המועצה להשכלה גבוהה . היבטים בניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות . דוח גוטפרוינד פורסם כאמור בשנת 2005 ,. הועלה כי גם לאחר מכן משנת 2006 ועד דצמבר 2011 , לא גיבשו המוסדות המ נהלים של האוניברסיטאות מדיניות ברורה בשאלות עקרוניות בנושא שהוא בעל חשיבות ציבורית. חלק מהאוניברסיטאות נמצאות בתהליך של שיפור התקנון ובדיקת הדרכים למסחור הידע שלהן, וחלקן לא ביצע בדיקה כזו במשך שנים רבות. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שכל האוניברסיטאות, בין אם החלו בתהליך ובין אם לאו, ייזמו בהקדם בדיקה מעמיקה בנושא מדיניות הקניין הרוחני שלהן, ובה ייתנו גם מענה על השאלות העקרוניות שהועלו לעיל. לדעת משרד מבקר המדינה, לקביעה כי השיקול הכלכלי הוא שיקול מרכזי בכל הנוגע להכנסות ממסחור פטנטים והמצאות, יש השפעה על קבלת ההחלטות בשאלות שהתקנון או הנהלים אינם נותנים עליהן מענה חד-משמעי, גם כאשר מדובר בשאלות שראוי שהנהלות האוניברסיטאות ייתנו עליהן מענה. למשל, בשאלות: האם לרשום פטנט; האם להיענות לבקשת ממציא לקבל בעלות על המצאתו בטענה שאינה המצאת שירות; האם לשחרר פטנטים שלא מוסחרו ומתי; האם להעדיף תעשייה ישראלית; והאם לאשר לממציא להקים חברה. ,משרד מבקר המדינה מעיר כי המצב הקיים בחלק מהאוניברסיטאות ולפיו חברות היישום שלהן מחזיקות מאות המצאות ופטנטים בלתי מטופלים בעיקר בשל מחסור בכוח אדם, מחייב בחינה של הנהלות האוניברסיטאות. בחינה זו נועדה למנוע מצב שבו המצאות ישימות ירדו לטמיון. משרד מבקר המדי נה מעיר כי ראוי היה שדוחות של גופים ציבוריים חשובים - כמו ות"ת, האקדמיה למדעים והמולמו"פ - ואשר יש להם נגיעה גם לאוניברסיטאות, ייבחנו ויידונו על ידי המוסדות המנהלים של האוניברסיטאות ויהוו נדבך בתהליך קבלת ההחלטות ועיצוב המדיניות בנושא הקניין הרוחני. על ות" ת, האקדמיה למדעים והמולמו"פ לוודא שדוחות שהן מעבירות מגיעים ליעדם. 3. עוד עולה מתשובות האוניברסיטאות על השאלון, כי למעט מכון ויצמן לא גיבשו האוניברסיטאות וחברות היישום שלהן נוה ל כתוב לטיפול בהמצאות הנמצאות בחברות היישום ולא מוסחרו בתוך פרק זמן מוגדר, כמפורט להלן: לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטאות לעגן בכתב הליכים ברורים ומסודרים של הטיפול בהמצאות על שלביו השונים, לרבות טיפול תקופתי בהמצאות שכבר נרשמו כפטנטים וממתינות למסחורן וקבלת דיווחים תקופתיים על הטיפול של חברות היישום בפטנטים. כמו כן, בשל המגבלות בכוח אדם ובמשאבים של חברות היישום, וכדי למנוע את הפיכתן של המצאות בעלות פוטנציאל יישומי לאבן שאין לה הופכין, כדאי שהאוניברסיטאות יבחנו את עמדתן בנושא רישום פטנטים ושחרורם. 1. הועלה כי אף שחלק מהאוניברסיטאות השיבו למשרד מבקר המדינה כי במסחור המצאותיהן הן נוהגות לתת עדיפות לתעשיות הישראליות או לחברות המתכוונות לפתח או לייצר את המוצר נשוא ההמצאה בישראל, אף אחת מהן לא עגנה בכתב מדיניות זו ואת הפעולות המת חייבות ממנה. משרד מבקר המדינה העלה כי ות"ת ומל"ג לא דנו בהיבטי דוח ועדת זיו שעסקו בקניין הרוחני באוניברסיטאות ולא בהמלצות הוועדה הנוגעות לניהול הקניין הרוחני. .מהאמור לעי ל עולה כי למרות ניסיונה של אוניברסיטת תל -אביב ליצור כללים מאוזנים בנושא קניין רוחני הנוצר במהלך עבודות חוץ, בפועל חברי הסגל כמעט אינם מדווחים בנושא זה ואף לא מדווחים על חשש להימצאות בניגוד עניינים. ייתכן שהסיבה לכך היא חשש מתגובה אשר תקשה את ביצוע עבודת החוץ. מלבד זאת, חברי סגל טוענים כי בשל אי - הוודאות לגבי דרישות עתידיות מצד האוניברסיטה בעניין הקניין הרוחני הנוצר בעבודות חוץ, הם נתקלים בקשיים בבואם לעבוד עבור גורמים מהתעשייה. יצוין כי מהמידע שמסרה האוניברסיטה העברית למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנות הלימודים התשס"ח, התשס"ט והתש"ע הוגשו 20 ,21 ו- 19 (בהתאמה) בקשות של חברי סגל לעבודה נוספת בחברות מסחריות או במכוני מחקר (פחות מחצי מאלו שבתל-אביב), ולא היו שום פניות של חברי סגל לאוניברסיטה בנושאים הללו: בקשה להחלטה מקדמית לגבי קניין רוחני שיפותח מחוץ לאוניברסיטה; ניגוד עניינים אפשרי בין פעילות מחקרית לפעילות מחוץ לאוניברסיטה; הודעות על קניין רוחני שפותח במהלך ייעוץ או שבתון. מהמידע שהעבירה האוניברסיטה עולה כי היא אינה מנהלת רישום של פניות חברי סגל לאישור עבודה נוספת, ניגוד עניינים אפשרי בין פעילות מחקרית באוניברסיטה לפעילות מחוץ לאוניברסיטה וקניין רוחני שפותח בעבודות חוץ. לדעת משרד מבקר המדינה, היות והתכנית האמורה מכוונת בעיקר למכללות, על ות"ת ואגף התקציבים לשקול, בתיאום עם האוניברסיטאות, נקיטת צעדים נוספים שיאפשרו לתכנית לשפר גם את פעילות המנגנונים הקיימים באוניברסיטאות להעברת הידע לתעשייה. מדיניות האוניברסיטאות בכל הנוגע לניהול הקניין הרוחני שלהן יש בה כדי להשפיע על תקציביהן, על איכות המחקר המתקיים בהן ואופיו, על היחסים שבין האוניברסיטאות לחברי הסגל שלן, על קשרי האוניברסיטאות עם התעשייה וכן על המשק בכללו. לדעת משרד מבקר המדינה, משום שהחדשנות הטכנולוגית הי א אחד ממנועי הצמיחה של המשק בישראל, על ות"ת ומל"ג לשקול, בתיאום עם האוניברסיטאות, קביעת קווים מנחים לניהול הקניין הרוחני ולגיבוש מדיניות כוללת בנושא. .האוניברסיטה העברית קבעה "מסלול ירוק" כדי להקל את מסחור ההמצאות מתחום טכנולוגיות המידע. הועלה כי האוניברסיטאות האחרות לא אימצו כללים ספציפיים למסחור המצאות מתחום זה. נושא זה אמנם נדון על ידי מקצת חברות היישום, אך הוא לא עלה על סדר יומם של המוסדות המנהלים של האוניברסיטאות והם לא דנו בו בצורה מסודרת. על אף התועלת הרבה שמפיקים המחקר, ההוראה והכלכלה מעבודות החוץ של חברי סגל, ועל אף קיומם של כללים המסדירים אותן, נמצא כי נושא הקניין הרוחני בעבודות חוץ מעורר באוניברסיטאות קשיים לא מבוטלים. המטרה העומדת ביסוד הכללים שגיבשה כל אוניברסיטה בעניין היא ההגנה על קניינה הרוחני ועל זכותה למסחר אותו לטובתה ולטובת הממציאים. ואולם הנושא גורם לעתים לעימותים בין חברי הסגל להנהלות האוניברסיטאות ועלול לגרום לחברי סגל להימנע מלדווח על ייעוצים ולהקשות את העברת הידע ושיתופי הפעולה בין האוניברסיטאות לתעשייה. קיומו של מחקר אקדמי איכותי שתוצאותיו היישומיות יועברו לתעשייה ולחברה הוא אינטרס ציבורי. מסחור הידע באמצעות חברות היישום האוניברסיטאיות מחד גיסא, ועבודות החוץ של החוקרים מאידך גיסא, הם שתי דרכים להעברת ידע יישומי המתנגשות לעתים זו בזו. הועלה כי אף אחת מהאוניברסיטאות לא קיימה, לפחות משנת 2006 , דיונים רשמיים בנושא במוסדותיה המנהלים במטרה להתמודד עם קשיים אלה מתוך ראייה רחבה של כל האינטרסים המעורבים ומציאת האיזון ביניהם. שתי אוניברסיטאות - הטכניון ומכון ויצמן - החלו בתהליכים שמטרתם בחינה מחדש של כללי הקניין הרוחני. אוניברסיטה אחת - חיפה - מסרה כי היא נמצאת בתהליך של גיבוש חזון אסטרטגי ומדיניות בנושא קניין רוחני בכלל, ואו ניברסיטה נוספת - תל-אביב - הודיעה כי הנושא ייבחן בהקדם האפשרי על ידי הנהלתה. לדעת משרד מבקר המדינה, על המוסדות המנהלים של כל אחת מהאוניברסיטאות לדון בנושא הקניין הרוחני בעבודות חוץ, על כל היבטיו, לרבות התאמתו לחזון האוניברסיטה ומטרותיה, ובשים לב לאינטרס הציבורי הרחב. בהתאם למסקנות הדיונים, על כל אחד מהמוסדות המנהלים לגבש מדיניות שלפיה יפעלו הנהלת האוניברסיטה וחברת היישום שלה. מן הראוי לבחון דרכים שונות לפתרון הבעיות שהתעוררו בנושא זה, ובהן הדרכים המוצעות להלן: 1. קביעת פורום שבו יתקיים תהליך משותף של השמעת דעות וגיבוש הסכמה רחבה בין בעלי האינטרסים השונים (חברי סגל, הנהלת האוניברסיטה, חברת היישום, חברות תעשייתיות, נציגי ציבור וכיו"ב) בנוגע לכללים הנוגעים לקניין רוחני בעבודות חוץ ולאופן יישומם. 2. בחינה השוואתית של המדיניות הננקטת באוניברסיטאות שונות בארץ ובע ולם בנושא זה, ובכלל זה הכללים ודרכי יישומם 71 . זאת כדי ללמוד ממוסדות דומים שמדיניותם בנושא השיגה את מידת ההסכמה ושביעות הרצון הגדולה ביותר של הצדדים המעורבים. 3. .בחינה של המלצות ועדת זיו בנוגע לעבודות הייעוץ 4. בחינה של הצורך בניסוח קוד אתי לחברי הסגל, לעתים אף כתחליף לאסדרה, שבו ייקבעו קווים מנחים בין היתר למצבים של ניגודי עניינים ויזמות עסקית בתחום הפעילות המדעית של החוקר. משרד מבקר המדינה העלה כי לא הוקמה הוועדה המצומצמת, ולמותר לציין כי לא הוצגה לוות"ת הצעת החלטה בעניין המלצות ועדת גוטפרוינד. גם מל"ג לא קיימה דיון כדי לבחון את ההיבטים השונים של ניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות, אף שהנושא צובר תאוצה, ויש לו השפעה ניכרת על הפעילות האוניברסיטאית, הן בהיבט הכספי והן בהיבט האקדמי. ות"ת ומל"ג גם לא יישמו את המלצת הוועדה לביוטכנולוגיה ולא קבעו "קווי מדיניות" למעורבותן בהעברת ידע מהאוניברסיטאות לתעשייה. מהאמור לעיל עולה כי נדרשת הסדרה של המחלוקות והקשיים העולים בנושאים של קניין רוחני בתחומי טכנולוגיות המידע הנוגעים ליישום הידע הנוצר על ידי חוקרים בטכניון, ולשיתוף הפעולה בינו ובין התעשייה. הנהלת הטכניון החלה, כאמור, בתהליך לגיבוש כללי ק ניין רוחני שיהיו מוסכמים גם על חברי הסגל, לרבות בתחומי טכנולוגיות המידע, אולם תהליך זה לא השיג את מטרתו ועדיין נותרו חילוקי דעות לא מעטים בין הצדדים. מן הראוי שהנהלת הטכניון תשלים את פעולותיה בתחום זה, תבצע בדיקה מעמיקה של מכלול האינטרסים והשיקולים הנוגעים בדבר, תוך שימת דגש על שיתוף פעולה מיטבי בין חוקרים בטכניון ובין התעשייה, ותגיש לאישור המוסדות המנהלים מדיניות שתאזן כראוי בין האינטרסים של הטכניון ובין האינטרס הציבורי הרחב ביישום טכנולוגיות חדשניות. מהאמור לעיל עולה, כי להמצאות מתחום טכנולוגיות המידע יש מאפיינים ייחודיים השונים מהותית מהמצאות מתחום מדעי החיים ותחומים אחרים בעלי מאפיינים דומים, והם עשויים להשפיע על תהליך המסחור שלהן. נוכח הנתונים המוצגים לעיל, מתעורר ספק אם מנגנוני המסחור של חברות היישום של האוניברסיטאות, הפועלים בהצלחה יחסית בתחום מדעי החיים, יעילים דיים בתחום טכנולוגיות המידע. תופעה זו בולטת במיוחד בטכניון, שבו למרות הוותק, המוניטין והדומיננטיות שלו בתחומי טכנולוגיות המידע, היקפי מסחור ההמצאות בתחום זה נופלים במידה ניכרת מאלו שבתחום מדעי החיים. .5. ניסוח אמנה משותפת לאוניברסיטאות ולתעשייה שתקבע "כללי משחק" הוגנים במקרים של יצירת קניין רוחני במהלך עבודה של חבר סגל בחברה תעשייתית72. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהאוניברסיטה תקיים דיאלוג עם חברי סגל שלה שעסקו בעבודות חוץ במטרה ללמוד מניסיונם ולהפיק ממנו לקחים. משרד מבקר המדינה מעיר כי החלטת הממשלה מספטמבר 2004 נועדה בעיקר לעודד מסחור טכנולוגיות במוסדות שבהם מתבצע המחקר, כיוון שכאמור למדינה אין מנגנונים לרישום פטנטים ולמסחור טכנולוגיות. יש לתת את הדעת לכך שקביעת מנכ"ל משרד האוצר ולפיה החלטת הממשלה "אינה חלה על מחקרים ופרויקטים לפיתוח אשר מוזמנים על ידי משרד ממשלתי באמצעות חוזה קבלני" עלולה לגרום לתביעת בעלות של משרדי הממשלה על הקניין הרוחני, ולהביא לריקון החלטת הממשלה מתוכנה. כמו כן עולה חשש כי גם במקרים שהמחקרים הממומנים על ידי משרדי ממשלה יניבו תוצאות שאפשר לרשמן כפטנטים, הדבר לא ייעשה, משום שמשרדי הממשלה אינם ערוכים לכך, בעוד שהמוסדות שבה ם מתבצע המחקר, ובהם האוניברסיטאות, יהיו מנועים מלעשות זאת. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי ששר האוצר ושר המדע והטכנולוגיה יערכו בדיקה יסודית באשר להשפעות של הפרשנויות השונות להחלטת הממשלה ולשאלה אילו מחקרים ופרויקטים נכנסים במסגרתה או מוחרגים ממנה. לאחר ב חינה זו מוצע אף לשקול אם יש צורך להביא את הנושא לדיון מחודש בממשלה או להכרעה משפטית של היועץ המשפטי לממשלה. לדעת משרד מבקר המדינה, ניהול הקניין הרוחני הוא סוגיה חשובה ומורכבת ביותר. זאת בשל היותו מקור הכנסה וכן בשל השפעתו האפשרית על המחקר באוניברסיטה, על יחסיה עם עובדיה העוסקים במחקר ועל קשרי הגומלין שבין האקדמיה לתעשייה. מן הראוי שהמבקרים הפנימיים באוניברסיטאות והמוסדות המנהלים שלהן ישקלו לשלב בשנים הקרובות בדיקה של הנושא על היבטיו השונים בתכניות העבודה של הביקורת הפנימית. על פי הנטען בסעיף (ה) לתגובת הטכניון דלעיל, עיקר מסקנות ועדת זיו רלוונטיות לטיפול האוניברסיטה בקניין רוחני בתחום טכנולוגיות המידע להבדיל מתחום מדעי החיים. לפיכך, בלי לנקוט עמדה ביחס לתגובה זו ולהמלצות הוועדה, ממליץ משרד מבקר המדינה לאוניברסיטאות לבחון את האמור בדוח הוועדה על רקע ההבדלים המהותיים שבין שני התחומים, ובהתחשב בדעותיהם של חברי סגל מתחום זה, כמפורט לעיל. הועלה כי מלבד פעולות הסברה שנוקטות חברות היישום מעת לעת להעלאת המודעות של חברי הסגל לתהליך המסחור, חלק מהאוניברסיטאות לא מינו אנשי קשר בפקולטות לטיפול בנ ושא; חלקן הודיעו למשרד מבקר המדינה בתשובותיהן על השאלון כי ממוני המסחור בחברות היישום אחראים לכך.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לקדם ולייעל את הטיפול באיתור המצאות חדשות, אשר עלול להיפגע בשל העומס המוטל על ממוני המסחור בטיפול בפטנטים הקיימים, מוצע לבחון דרכים חלופיות לטיפול בנושא, נוסף על מינוי אנשי קשר מתוך האוניברסיטאות, כמו למשל להסתייע באנשים עתירי ניסיון מתוך התעשייה המכירים את השוק הפוטנציאלי הרלוונטי ליישום ההמצאה53 . אנשים כאלה יכולים גם לסייע בסינון מוקדם של המצאות המצדיקות רישום פטנטים ובייעול ניהולה של מערכת הפטנטים ומסחורם. מן הראוי שהאוניברסיטאות יבחנו אפשרויות שונות לזיהוי וברירה של המצאות, כדי לייעל את טיפולן בנושא.