משרד החקלאות ופיתוח הכפר . הניהול והפיקוח של משרד החקלאות ופיתוח הכפר בתחום יבוא מקנה, מספוא ומניעת מחלות טופסי ביקורת שמולאו לגבי אוניות 48 משרד מבקר המדינה בחן 180- (מתוך כ 2019 עד אמצע שנת 2018 שהגיעו ארצה מתחילת שנת טפסים לגבי כלל האוניות שהגיעו לארץ בתקופה זו), שבהם פורטו ליקויים שנמצאו באוניות שבהן הובל מקנה. מטפסים אלה עולה כי לעיתים היבואנים לא מיישמים כנדרש את ההנחיות והנהלים של משרד מהטפסים עולה כי תחזוקת האוניות כדי סכנות ממשיות לבעלי החיים, וכי תנאי המחיה של בעלי החיים החקלאות. עוד עולה מטפסים אלה כי תחזוקת האוניות ירודה, עד 44%-באוניות ירודים. לדוגמה, מכ מהטפסים צוין 42% -לקויה, וכי בעלי החיים מלוכלכים בהפרשות; בכ מהטפסים תוארו ריח אמוניה כי הרפד באוניות רטוב ולא הוחלף בתדירות הנדרשת, וכי האבוסים 33%-והשקתות ריקים מאוכל ושתייה; בכ מהטפסים צוין כי החום והלחות באוניות גבוהים בשל חריף בשל ההפרשות של בעלי החיים הגורם לצריבה בעיניים וצפיפות 29%-בתאים; בכ מהטפסים נרשם כי הופעל כוח כלפי 4%-בעיות במערכות האוורור; ובכ הבהמות ולעיתים נעשה שימוש בשוקרים חשמליים. לא כל העובדים תיעדו את 2019 עם זאת, הועלה כי עד סוף דצמבר תוצאות ערכי האמוניה שמדדו המכשירים. לכן מנהל יחידת יבוא-יצוא מאחר שלאגף הפיקוח אין נציגים בנמל אשר יכולים לבדוק את המספוא, לדגום אותו ולבצע בדיקה לאימות ההתאמה בין הניירת לבין משלוח בפועל, נשלחו בקשות השחרור לעובדי האגף במטה משרד החקלאות. עובדים אלה חתמו על אישור השחרור בלי שיכלו לבדוק את תכולת המשלוחים. לא היה בכך כדי לאפשר את הפיקוח על בטיחות המזון כנדרש, ופעילותם הלא אפקטיבית של עובדי אגף הפיקוח אף גרמה לבזבוז משאבי כוח אדם. מהנתונים המפורטים בלוח עולה כי כאשר מגיעים לנמל מוצרי מזון לבעלי חיים שמקורם מן החי, נציגי השו"ט בנמלים בודקים את המוצרים עצמם, והם נדגמים כדי לוודא שהם אינם נגועים בסלמונלה . אך כאשר מגיע מספוא, נציגי השו"ט בנמל חיפה 87או בחיידקים אחרים בודקים רק את הטפסים הנלווים למשלוח. המוצרים עצמם לא נדגמים, הלימה בדרישות הפיקוח על מזון המיוצר בישראל ועל מזון המיובא מחו"ל ראוי שהפיקוח יבוצע על ידי גורם אחד. , זמן רב לאחר שפורסמו החוק 2019 לפי הנתונים המעודכנים לאוגוסט וטיוטות התקנות לשם קבלת הערות הציבור, תהליך כתיבת התקנות טרם הושלם ורוב התקנות טרם אושרו. משרד מבקר המדינה עסק במשך השנים, במסגרת דוחות שפרסם, בנושא אי-התקנת תקנות במשרדי . התקנות נדרשות לשם יישום הוראות החוק, כפי שגם נקבע 75הממשלה בחוק עצמו, אולם הוראות המחוקק בדבר התקנת תקנות לא יושמו, ואף נמתחה על כך ביקורת בדוחות משרד מבקר המדינה. לנוכח זאת, על משרד החקלאות לזרז את השלמת הליך הכנת התקנות ואישורן. בניגוד למכלול הפעולות שמבצעים הווטרינרים של יחידת יבוא-יצוא בנמלים לבדיקת מזון לבעלי חיים שמקורו מן החי, עלה כי כאשר מגיע לנמל מספוא הוא לא נבדק בבדיקה ויזואלית ולא ניטלות דגימות ממנו לצורך בדיקת מעבדה. אף שבחוק הפיקוח ובצו הפיקוח נקבע כי הסמכויות שהיו בידי יחידת הגנ"ץ יועברו לשו"ט, ובכללן הסמכות לבדיקות המספוא קודם לשחרורו בנמלים, לא נטלו השו"ט לידם את ביצוע הדיגום בנמלים למספוא ולא היו מעורבים בשחרור המספוא. יתרה מזו, אף שלפי התיקון לצו היבוא שחרור המספוא מהנמל מחייב קבלת אישור הן מהשו"ט 2016 משנת רק הגנ"ץ נתנה אישורים 2018 - 2013 והן מהגנ"ץ, הרי שבפועל בשנים לשחרור המספוא, וזאת בלי שהמספוא נבדק בהיבט הווטרינרי ובלי שנלקחו דגימות אשר השו"ט אחראים ליטול. שיתוף נציגי חברות פרטיות - שיש להן ידע מקצועי רלוונטי - בדיונים מקצועיים של המשרד נועד להעשיר את המידע שבידי המשרד ולהציג לו נתונים שלא היו בידיו קודם לכן. אם יחליט מנהל השו"ט לשתף בדיוני המשרד נציגי חברות פרטיות בעלות אינטרסים כלכליים, ראוי כי הוא ינהג בזהירות יתרה בכל הנוגע למתן משקל לעמדת החברות הפרטיות במסגרת תהליך קבלת ההחלטות, ובייחוד בנושאים שעשויה להיות להם השפעה כלכלית על החברות הפרטיות. זאת כדי למנוע חשש לניגוד עניינים, ולו למראית עין, בקבלת ההחלטות. שהנחיית מנהל השו"ט למגדלים ולווטרינרים של הבקר כי עליהם לא היתה ישימה כבר בעת 2019 לחסן את כל העגלות עד סוף אוגוסט שפורסמה. על השו"ט להיערך למצבים עתידיים דומים מבעוד מועד, ולבחון מהן הדרכים המיטביות שיאפשרו בעת הצורך לעצור מיד מחלות מתפרצות, וכן עליהם לבחון אם יש צורך בהחזקת מאגר תרכיבים. משרד מבקר המדינה ממליץ כי נוכח העובדה שהחלטות הממשלה בנושא התקבלו לפני זמן רב, ונוכח הצורך הדחוף לייעול העבודה בנמלים ומחשוב תהליך שחרור הסחורות, השו"ט יפעלו בהקדם לעיגון משימה בתוכנית העבודה המשרדית, למחשוב כלל האישורים ורישיונות היבוא והטמעתם במערכת אחודה, שתכלול לוח זמנים לביצועה. עלה כי מאחר שאין מערכת ממוחשבת אחודה המשמשת הן את בעלי הבקר והן את הלשכות הווטרינריות, ומאחר שלרוב אין לבעלים אינטרס לעדכן את הלשכות הווטרינריות בנוגע למידע על הבקר שברשותם, מערכת הבקר אינה מעודכנת כלל. לדוגמה, למועד הביקורת היו מוזנים במערכת נתונים על כמיליון ושלוש מאות אלף ראשי בקר בארץ השייכים לבעלים שונים, אך בפועל (לפי הערכה של נציג יחידת כי המשרד ימשיך לקדם את תיעדוף יבוא הבשר המצונן מחו"ל, חלף יבוא המקנה החי, מהלך אשר ייתן מענה למבקשים לצרוך בשר טרי בלי לגרום סבל נוסף לבעלי החיים בעת ההובלות הימיות. מאחר שהיעדר ניטור הוא אחד הגורמים לכך שמחלת הברוצלוזיס התפשטה ברפתות והתגלתה רק בשלב מאוחר, לאחר שכמה בני אדם נדבקו ופרות רבות הומתו, ראוי שהמשרד יפעל מעתה ואילך בנחישות לאכיפת הנוהל ולקיום מערך ניטור, אבחון ובקרה בכל המשקים, בהתאם לרמת הסיכון שהוגדרה להם כדי להביא לצמצום התפשטות הברוצלוזיס. מנתוני הגרף עולה כי מספר ראשי הבקר שהומתו בשל החיידק בשנת . יצוין כי 2018 ממספר ראשי הבקר שהומתו בשנת 48%- היה גדול ב 2019 אף שיש למשרד החקלאות נתונים על תשלומי פיצויים לבעלי משקים שהמקנה שלהם הומת בשל החיידק (ראו להלן), אין בידי השו"ט נתונים , וכאמור לא מתבצע כלל 2018 על מספר ראשי הבקר שהומתו לפני שנת מעקב אחר מספר ראשי הצאן שהומתו. בהיעדר נתונים על היקף המחלה במשך השנים לא ניתן להתמודד כראוי עם נזקי המחלה ולא ניתן להעריך אם הפעולות שנעשו למזעור היקף המחלה צלחו. בלבד משוויו המלא, וכן 50% מאחר שהפיצוי על בקר שהוכח כנגוע הוא מאחר שיש הפסדים נוספים עקב השמדת החלב ועלות פעולות החיטוי, יש להניח כי ההפסד הכלכלי לחקלאים ולכלל משק הבשר והחלב היה גדול הרבה יותר. בשל התפרצות מחלת הברוצלוזיס בצאן ובבקר, על משרד החקלאות לפעול למציאת דרכים לעצירת התפשטות המחלה ולהפחתת נזקיה. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את העברת נושא תשלומי הפיצויים לחקלאים לחברת הביטוח וכן את המהלך של המשרד לבצע בדק בית, להכיר בטעותו ולתקן אותה לא רק מעתה ואילך, אלא גם לבצע תיקון לגבי תיקים שנסגרו ותשלומי הפיצויים בעדם הועברו זה מכבר. מהלך ראוי זה יאפשר למשרד לעמוד בהוראות הדין בעניין מתן הפיצוי למגדלים גם בעתיד. הבקר שהומתו בעבר, אשר ניתן להסיק מהם גם על שיעור הנגיעות. על השו"ט לבצע מעקב סדור ומפורט אחר המתות הצאן והבקר, דבר שיסייע לצמצום התפשטות המחלה והפחתה בתשלומי הפיצויים. וההנחיה שניתנה למגדלים 2019 נמצא כי למרות ההחלטה מפברואר ולווטרינרים באפריל אותה שנה, במועד סיום הביקורת עדיין היה מחסור בתרכיבים מאושרים לחיסון כל העגלות כנדרש, שכן החברות לא ייבאו את מלאי התרכיבים הנחוץ שאושרו בנוהל חריג, ולמותר לציין כי ההנחיה לבצע את החיסון לא יושמה. נוכח ההשפעות של דיונים אלו על הציבור חשוב שהם ילוו בפרוטוקולים אשר ניתן יהיה ללמוד מהם על מה נסוב הדיון, אילו סוגיות הועלו בו, ואילו החלטות התקבלו במהלכו. צורך זה גובר ככל שמתקבלות יותר החלטות מקצועיות אשר משפיעות על הציבור בכלל ועל ציבור החקלאים בפרט. פרוטוקול דיון שישקף את עיקרי הדברים שעלו בו יאפשר לעקוב אחר הליך קבלת ההחלטה ולהבין מהם המניעים לקבלתה. אם החקלאים יהיו חשופים לשיקולים שקדמו לקבלת ההחלטות ניתן יהיה להגביר את שיתוף הפעולה בינם ובין השו"ט ולגייס אותם לקידום יישום ההחלטות. מהטבלה ניתן לראות כי רוב המחלות המוזכרות מוגרו ממדינות מערביות אך עדיין קיימות בישראל במידה כזאת או אחרת. כמו כן בשנים האחרונות חל גידול מתמיד במספר בעלי החיים שחלו במחלות הברוצלוזיס, הפה והטלפיים ודבר הצאן. יש לציין לחיוב את מגמת ההפחתה במספר בני האדם שנדבקו במחלה, כפי שעולה מהתרשים. אומנם מספר עדרי הבקר לחלב שנמצאו נגועים גדול מאשר בשנים הקודמות, כפי שניתן לראות בהמשך, 2019 בשנת אך לדברי משרד החקלאות, ניתן להעריך שההפחתה בתחלואת בני האדם מקורה בהפחתה בנגיעות של ברוצלוזיס בצאן ובקמפיין שארגן המשרד בבתי ספר בנגב, אשר הדגיש את החשיבות של צריכת חלב ומוצרי חלב מפוסטרים בלבד והקפדה על בטיחות החקלאים המגדלים בעלי חיים או המטפלים בהם. על משרד החקלאות להוסיף לפעול כדי למנוע גידול מחודש במספר הנדבקים. במועד הפסקת המבצע שיעור עדרי הצאן בנגב הנגועים בברוצלוזיס - ומכאן שבמועד הפסקת המבצע עדיין לא 19%-היה עדיין גדול- כ הושגו יעדיו. אף שיישום התוכנית הופסק בטרם עת ושיעורי התחלואה בברוצלוזיס בקרב הצאן בנגב היו גדולים, לא קיים משרד החקלאות, האחראי למניעת התפשטות מחלות בקרב בעלי חיים, את ההצהרה שמסר בתגובתו על דוח מבקר המדינה. המשרד לא גיבש תוכנית חדשה ובת יישום למיגור המחלה ולהפסקת התפשטותה, והוא אף לא פנה למשרד האוצר בבקשה לתקצב תוכנית חלופית בנושא. המשך התפשטות והנחיותיהן 2015- ו 2013 למרות החלטות הממשלה בנושא מהשנים הברורות ולפיהן יש לייעל את כל מערך הפיקוח ולחבר אותו למערכת מסלו"ל, עלה כי נציגי משרד החקלאות בנמלים בישראל אינם מחוברים למערכת מסלו"ל וכמו כן אין טופס ממוחשב ואחיד לשחרור מקנה מהנמל. עקב כך, אופן הדיווח בכל נמל שונה ואי אפשר לשלוף בנוחות נתונים היסטוריים. אף שהווטרינרים בנמלים פנו למטה השו"ט כדי ליזום צירוף של הנמלים למערכת מסלו"ל והכנת טופס ממוחשב ואחיד לכל הנמלים, עד מועד סיום הביקורת הדבר טרם בוצע. מבדיקה שביצע משרד מבקר המדינה עולה כי בנוהל הקיים יש הנחיה כי היתר הובלה יינתן רק באישורם של מנהל הלשכה שבתחום אחריותה משק המקור ומנהל הלשכה שבתחום אחריותה משק היעד. ההנחיה מחייבת בירור בין לשכות, אך אין כל הנחיה ולפיה יש לבצע בירור מול משק היעד. משרד מבקר המדינה מעיר כי על השו"ט להורות על ביצוע בקרה על הדיווחים המתקבלים מבעלי המקנה בכל הלשכות כדי למנוע דיווחים כוזבים ובכך לטייב את הנתונים במערכת הממוחשבת של הלשכות בדבר בעלי החיים שבתחום אחריותן, באופן שיאפשר לשו"ט למלא את ייעודם באופן המיטבי ולהגן על בריאות הציבור והמקנה. למרות חשיבות הנושאים הנידונים בישיבות אלו, עלה כי דיונים פנימיים של הנהלת השו"ט לא תמיד מלווים בפרוטוקולים או בסיכומי ועד מועד סיום הביקורת לא 2018 דיון. חמור מכך, עלה כי מאוגוסט הכינה יחידת שו"ט בשדה כל פרוטוקול דיון ואף לא סיכום של הנקודות שהועלו בישיבותיה החודשיות. מכאן עולה כי בדיון שעסק בשאלה אם ראוי להחזיר את חיסון כחיסון חובה, השתתפו נציגי חברה פרטית 19 הברוצלוזיס בתרכיב זן הנוגעת בדבר. נמצא כי שום נוהל אינו מפרט את תדירות הפיקוח על מקומות ההסגר ועל בריאות המקנה השוהה בהם ואת אופן הפיקוח עליהם; כמו כן - אין נוהל הקובע אילו בדיקות נדרשים הווטרינרים לבצע בקרב המקנה ומתי יש לבצען; אילו חיסונים חובה לתת למקנה, וכיצד יש לטפל בממצאים חריגים ולעקוב אחריהם. בפועל, בהיעדר נוהל כתוב, הווטרינרים בלשכות מפקחים על מקומות ההסגר בהתאם להנחיות שקיבלו בישיבות, בעל פה, לפני יותר מארבע שנים ממנהל השו"ט בשדה דאז. כדי להבטיח את תקינות השירות הציבורי, על גופים ציבוריים לקבוע כללים והנחיות ולעגנם בנוהלי עבודה, בייחוד כשמדובר בסדרי עבודה הנוגעים למניעת התפרצות של מחלות העלולות לסכן את הציבור ואת המקנה. כמו כן, הנוהל מבטיח כי יישמרו כללי האחידות והשוויון באופן שכל הביקורות של הווטרינרים בנמלים יבוצעו באופן אחיד. לכן, על השו"ט לכתוב נוהל המסדיר את עבודת הלשכות הווטרינריות ואת אופן הפיקוח שלהן על מקומות ההסגר ולוודא כי הווטרינרים בלשכות יפעלו לפיו. היה צורך להחליט בדחיפות 2019 אף שלטענת המשרד כבר בפברואר , וכי חיסון זה 19 חודשים יחוסן בתרכיב זן 6 - 3 כי כלל הבקר בגילאים 2019 יוגדר כחיסון חובה, מדיווח השו"ט עולה כי בפועל בסוף דצמבר טרם החלו לחסן את הבקר נגד ברוצלוזיס. במקרה זה הוחלט למזער את התפשטות המחלה. עם זאת, לא הוסדרה סוגיית הרישום של ביצוע החיסונים והבקרה בנושא. יצוין כי הגדרת חיסון כחובה ומתן ההנחיה לבצעו באמצעות וטרינרים פרטיים חייבים להתבצע בליווי כלי פיקוח מתאימים והסדרת ההזנה של המידע על כלל פעולות החיסון שנעשו לצורך המעקב אחר ביצוע החיסון ותוצאותיו. מוצע כי השו"ט יגדירו בתוכנית העבודה כמשימה אישור של מדינות ליבוא מקנה וכן יקבעו לוח זמנים ואבני דרך ליישומה של תוכנית זו. קביעת תוכנית עבודה לצד תגבור כוח האדם וביצוע בקרה שוטפת על התקדמות התהליך עשויים לתרום להשגת המטרות. )"(ראו להלן בפרק "הפיקוח על תנאי ההובלה של המקנה ואכיפתם ויוזיל את עלויות שינוע המקנה בין המדינות. משרד מבקר המדינה מעיר ליחידת יבוא-יצוא כי עליה לפעול לזירוז הטיפול בבקשות לאישור מדינה ליבוא מקנה למטרות שונות, בפרט לנוכח העובדה כי חלק מהמדינות האמורות מייצאות למדינות אחרות באירופה כגון גרמניה, צרפת והולנד. לצורך כך יש לבצע מעקב שוטף אחר הבקשות המוגשות לאישור מדינות ואחר אופן הטיפול בכל בקשה. ראוי כי משרד החקלאות יקבע זמן מוגדר למתן מענה על פניות המדינות והיבואנים ולסיום תהליך אישור המדינה לאחר השלמת מלוא הדרישות. אם חל עיכוב בטיפול בבקשה לאישור יבוא ממדינה, על מנהל השו"ט לנתח את הסיבות לכך ולפעול לפתרון הבעיה. לעניין זה מוצע לשקול מינוי גורם אחראי מטעם השו"ט שיבצע מעקב אחר התקדמות תהליך האישור מול מדינות ויקדם מול השירותים הווטרינריים במדינות היבוא פתרונות מעשיים בעניין החסמים שהועלו בתהליך האישור. לזירוז תהליך האישור ויישום הנחיות השו"ט במדינות היעד מוצע אף לשקול פנייה לנציגות משרד החוץ במדינות אלו. נוכח העובדה כי במסגרת כל התהליכים לאישור מדינות שנבחנו הוגשו בקשות של השו"ט לקבלת הבהרות נוספות, יש לבחון אם השאלון שנשלח למדינות ברור דיו ואולי נדרש לבצע בו שינויים שיאפשרו לקצר את תהליך האישור. הביקורת העלתה כי ביחידת יבוא-יצוא לא מתבצעת שמירה שיטתית של המידע בדבר הגשת הבקשות לאישורי יבוא ממדינות שונות, ולכן לא ניתן לבצע מעקב שיטתי וסדור אחר הטיפול בבקשות לגבי כל מדינה, אחר מספר הבקשות שהוגשו בשנים האחרונות ואחר מספר הבקשות שנמצאות בתהליך לאישור. בשל הקשיים בשליפת הנתונים, יש חשש שהנתונים המוצגים בפרק זה אינם מלאים. משרד מבקר המדינה מעיר ליחידת יבוא-יצוא כי לנוכח החלטת הממשלה עליה להפוך את כל תהליך הגשת הבקשות לאישור מדינות למקוון. מיחשוב התהליך יפשט את הגשת הבקשות ליבואנים ויאפשר לכלל המעוניינים בכך שקיפות מבחינת התקדמות התהליך. מיחשוב התהליך ייעל גם את עבודת היחידה ויאפשר מעקב סדור והתקדמות מהירה יותר בתהליך האישור. חשוב כי המערכת הממוחשבת תכלול את כל המידע הנדרש, ובכלל זה את הקריטריונים הנדרשים לאישור יבוא ממדינה, וזאת בשפות הנפוצות בישראל. כאמור, צאן ובקר מיובאים עלולים להפיץ בישראל מחלות שונות, ובפרט מחלות שאינן קיימות באזור. לנוכח הסכנות שנשקפות לציבור, לחקלאים ולצאן ולבקר המקומי עקב מחלות אלה, נדרשת הקפדה יתרה באישור המדינות ליבוא מקנה ובמעקב אחר עמידתן בתנאי היבוא. עלה כי נוהל יבוא מקנה אינו מחייב ביצוע ביקורים סדירים במדינות מאושרות או מוכרות ליבוא מקנה לצורך פיקוח ובקרה על מידת עמידתן בתנאי תעודות הבריאות שעליהן חתמו, ויחידת יבוא-יצוא לא ביצעה ביקורים אלו. זאת אף שלעיתים הצטברו נתונים המלמדים שלכאורה המדינות שהמקנה מיובא מהן אינן עומדות בחלק מתנאי תעודת הבריאות, כמפורט להלן. התהליך לאישור מדינה ליבוא מקנה לפיטום נמשך בפועל כמה שנים. הועלה כי שש מדינות נמצאות בעיצומו של תהליך קבלת אישור המדינה ליבוא מקנה לפיטום, אשר נמשך בין שנתיים לשמונה שנים, וטרם קיבלו את האישור המבוקש. המדינות הן: צפון מקדוניה (להלן - מקדוניה), אסטוניה, צ'כיה, יוון, קרואטיה וקפריסין. יחידת יבוא- יצוא מתעכבת בקידום ההליך מול כמה מהמדינות, ועקב כך היבואנים המבקשים לייבא מהן מקנה נותרים במשך שנים בלא מענה על פניותיהם. יש לציין כי העיכוב אינו רק בצד הישראלי, וגם המדינות עצמן מתמהמהות לעיתים במתן תשובותיהן ובהיענות לדרישות הווטרינריות של ישראל. ביקורים במדינות המייצאות מקנה לישראל, בהתאם להערכת סיכונים, הוכרו כנדבך בהליך הפיקוח שמקיימים השו"ט. פרקטיקה זו אף עוגנה . יצויין כי השו"ט עצמם 2019 במסגרת נוהל יבוא מקנה מתחילת שנת נקטו דרך פעולה זו במסגרת ביקורת שביצעו ברומניה לאחר שזו לא עמדה בתנאי הפרוטוקול ליבוא (ראו להלן). עוד יוער כי במועד סיום הביקורת השו"ט עדיין לא ביצעו הערכת סיכונים שנתית למדינות המאושרות כפי שנדרש בנוהל יבוא מקנה. היבוא מרומניה חודש, אף שהשו"ט לא שללו את הטענה כי ייתכן שהשירותים הווטרינריים ברומניה לא פיקחו בהכרח על המקנה המיובא ממדינה זו, לנוכח החשש שהוא לא גודל בה. אף שהשפעותיה של המחלה כלכליות בלבד והיא אינה זואונוטית, היא עלולה לגרום נזק לענף הבקר בישראל, ולפיכך גם לציבור הרחב. נוכח הזמן הרב שעבר מאז התגלו הממצאים הראשונים בנושא, על משרד החקלאות לעקוב אחר ממצאי המעבדות בחו"ל ולזרז את ביצוע הפעולות הנדרשות כדי להבטיח שמחלת השמלנברג לא תופץ בישראל. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב ייזום של מהלכים שיאפשרו לשו"ט לבצע בקרה מלאה על מספר ראשי הבקר, על מקומם, על מצב בריאותם ועל הטיפול שעברו. הביקורת העלתה כי לפני מתן אישור העברה לא כל הלשכות בודקות את נכונות הפרטים המצוינים בטפסים, ואף אין הנחיה המורה להם לעשות זאת. בהיעדר בדיקה ייתכנו אי-התאמות בין דיווחי בעל המקנה בטופס בדבר המשק שאליו הועבר הבקר ובין המשק שאליו הועבר הבקר בפועל. למרות האמור לעיל, השו"ט לא הנחו את הלשכות בדבר הבקרה הנדרשת למניעת הדיווח הכוזב ולהבטחת מעקב ראוי אחר הבקר. בהיעדר הנחיה בנושא, ובהיעדר מערכת ממוחשבת מעודכנת ומערך אכיפה סדור, המעקב אחר הבקר אינו יכול להיות מיטבי. הדבר מעורר חשש כי לא ניתן יהיה להתחקות אחר היסטוריית הטיפול בבקר שבמשק, ויש חשש כי יבוצעו "שחיטות שחורות" של בקר. יוצא אפוא שיבואנים המבקשים לקבל אישור ליבוא מזון לבעלי חיים שמקורו מן החי נדרשים להגיש את מסמכי הבקשה הן ליחידת יבוא-יצוא והן לאגף הפיקוח, דבר שלא עולה בקנה אחד עם החלטות הממשלה בדבר הטמעת מערכת מסלו"ל ועם הדרישה להפחתת הנטל הרגולטורי על הציבור. זאת, אף שמדובר בשני גופים הכפופים לשו"ט ואף שהמסמכים שהם נדרשים להגיש זהים למעשה. כפל הסמכויות גורם לבירוקרטיה מיותרת ואף לעיכוב בטיפול בבקשות. חמור מכך, מצב דברים זה עלול לגרום לכך שרק אחד הגופים מאשר את היבוא, ועקב ההנחיות הסותרות של הגופים היבואן אינו יודע כיצד עליו לפעול. משרד מבקר המדינה מעיר כי על השו"ט לבחון את נושא כפל הבקרות על מזון לבעלי חיים שמקורו מן החי ולהחליט מיהו הגורם המתאים ביותר מבחינתם לקבוע אם לאשר יבוא של מזון זה. כמו כן, כדי ליצור .והם אף לא נבדקים כדי לוודא את נכונות הנתונים המפורטים בטפסים המוצרים נשלחים כמות שהם, מיד עם הגעתם, למפעלי עיבוד מזון לבעלי חיים. רק שם אגף הפיקוח, אשר מפקח על מפעלים אלו, דוגם את המוצרים. השיעור הממוצע של עדרים 2019- ו2018 מהתרשים עולה כי בשנים . בלשכת 2017- ו 2016 חיוביים פחת במידה ניכרת יחסית לשנים . מגמת 0%- ב 2019 העמקים הסתכם שיעור העדרים החיוביים בשנת ההפחתה האמורה בשיעור העדרים החיוביים בולטת בעיקר בלשכות הנגב והגליל המערבי, שבהן שיעור העדרים החיוביים בשנים קודמות היה גדול מביתר הלשכות. לעומת זאת, לא מתבצע כל מעקב אחר עדרים שעולים למרעה בלא אישור, בעיקר עדרים השייכים לאוכלוסיית הבדואים בנגב, ואין בידי משרד החקלאות נתונים על שיעור עדרי הצאן הנגועים מכלל עדרים אלה. משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח הממצאים בדבר התפשטות הנגיף בקרב מעבירים, צער בעלי חיים שנגרם והנזק הכלכלי העלול להיגרם למגדלים, למשק החלב ולמשק הבשר בישראל עקב התפרצות של מחלה זו בקרב עדרים, על השו"ט לבחון אם יש מקום לאבחון שיעור ההידבקות של בעלי חיים בנגיף, ואם יש מקום להורות על נקיטת צעדים לבלימת התפשטות הנגיף אם יתגלו ממצאים חיוביים. חל גידול במספר המשקים שבהם נמצא 2019 נוכח העובדה שבשנת החיידק ובמספר ראשי הבקר שהומתו, על השו"ט לבחון ולהעריך את האפקטיביות של פעולות הפיקוח שהם מקיימים. כמו כן, עליהם לבחון נקיטה בפעולות אכיפה משמעותיות כדי לצמצם את היקף התחלואה בחיידק הברוצלוזיס. החלטה על ביצוע מבצע חיסון נרחב על ידי וטרינרים פרטיים, הגם שהתקבלה על ידי גורם המוסמך לכך, ראוי שתביא בחשבון את ההיבטים היישומיים של הליך הרישום של כלל החיסונים שניתנו ושל הבקרה על ההליך. גרם נזק כלכלי ניכר למשקים שנפגעו 2019- ו 2018 המחלה בשנים ולמשק החלב והבשר בכלל. נוכח העובדה שמדובר במחלה זואונוטית אשר הדביקה בני אדם ובעלי חיים רבים בשנים האחרונות, המשך התפשטותה עלול לגרור תמותה נוספת של בעלי חיים ואף הדבקה של בני אדם נוספים, ועקב כך גם נזק כלכלי עתידי עצום לחקלאים. .המיחשוב של השו"ט), מספרם הסתכם בכחצי מיליון ראשי בקר בלבד עקב כך אין בידי הלשכות מידע על מספר בעלי החיים בכל משק; קשה להתחקות אחר תחנות שעבר בעל חיים נגוע ולבצע פעולות הנדרשות לעצירת התפשטות מחלות. במצב דברים זה יש חשש כי בעלי חיים שאינם מחוסנים כנדרש יעברו בין משקים ויפיצו מחלות. בהיעדר מידע עדכני על מספר בעלי החיים במשקים ומצבם לא ניתן יהיה לזהות את התפשטות המחלות בעוד מועד, ומיגורן יהיה קשה עד בלתי אפשרי. למרות תשובת המשרד והבהרתו ולפיהן הגנ"ץ תסייע בביצוע הדגימות עבור השו"ט, בפועל לא מתבצעות הבדיקות האמורות למנוע הידבקות של בעלי חיים ובני אדם במחלות עקב מספוא נגוע. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה כי במשך תקופה ארוכה נמנעים השו"ט מלהפעיל את אחריותם לביצוע בדיקות הדיגום הנדרשות של מזון לבעלי חיים. אם לדעת המשרד נדרש ידע ייחודי לנושא זה, על השו"ט להכשיר עובדים לביצוע בדיקות אלה או לוודא כי גורמים מתאימים אחרים יבצעו את הבדיקות בעבורם. מכל מקום, על הנהלת המשרד לפעול בהקדם להסדרת הנושא ולמצוא פתרון שיביא ליישום החוק וההנחיות. יוצא אפוא שבתהליך הפיקוח על מזון לבעלי חיים יש שלבים המתאפיינים בכפל פיקוח, ויש שלבים שאינם מפוקחים כלל. חשוב לציין כי מזון לבעלי חיים שמקורו מן החי מיועד לרוב לחיות מחמד, ואילו מספוא מיועד ברובו לבעלי חיים שמשמשים או מייצרים מזון לבני אדם. לכן הנזק שנגרם מהמספוא הנגוע בחיידק עלול להיות חמור יותר מהנזק הנגרם ממזון לבעלי חיים שמקורו מן החי הנגוע בחיידק. המחוקק הכיר בכך שחשוב לפקח כבר בנמל על מוצרים המשמשים מזון לבעלי חיים שמקורם מהצומח, בקובעו בצו יבוא חופשי כי ניתן לשחררם רק באישור השו"ט והגנ"ץ. משרד מבקר המדינה מעיר כי מוצרים אלו כשם שאירע בעניין חיסון הברוצלוזיס, גם במקרה זה הוציא מנהל השו"ט הנחיה לפני שווידא כי ניתן יהיה ליישמה. על השו"ט, שנתקלו לא אחת במחסור בתרכיבי חיסון, לדון בנושא מבעוד מועד, לבחון חלופות ואת השפעותיהן התקציביות והאחרות ולקדם תוכנית למניעת מחסור במלאי התרכיבים העלול להוביל להתפרצות המחלה. בסופו של דבר לא הוקם הממשק הממוחשב שהומלץ על הקמתו שלח מנהל השו"ט מכתב למגדלי הבקר 2019 - ולמרות זאת באפריל ולווטרינרים של הבקר בישראל ובו הנחה אותם לחסן את כל העגלות . זאת 2019 עד סוף אוגוסט 19 שגילן שישה חודשים ומטה בתרכיב זן בלא שנמצא פתרון שהיה יכול להבטיח רישום מלא, מהימן ובר מעקב לגבי מבצע החיסון. נוכח רצף המקרים שאירעו בשנים האחרונות, שעוררו חשש בנוגע לאיכות הטיפול במקנה המיובא מרומניה ולבריאות המקנה, על השו"ט להמשיך לבחון בתשומת לב מיוחדת את היבוא מרומניה ולבצע הערכת סיכונים סדירה בכל הנוגע להידבקות ממחלות ומטפילים נוספים ממדינה זו או לגרימת צער בעלי חיים שלא כדין. כמו כן, נדרש לשוב ולבחון את הטענות ולפיהן חלק מהמקנה המיובא מרומניה כלל לא גדל ברומניה, והשירותים הווטרינריים במדינה זו לא פיקחו עליו, ולוודא שאין בהן ממש. נוכח הסכנות הנשקפות לבריאות הציבור בארץ ולבעלי החיים המקומיים עקב יבוא מקנה חי לישראל וחשיפת המדינה למחלות שאינן נפוצות באזור זה, ונוכח החשש להתפשטות תחלואה בשל יבוא בעלי חיים נגועים בשנים האחרונות, על השו"ט לבצע בחינה מדוקדקת והערכת סיכונים עיתית ומלאה בעניינה של כל מדינה מאושרת ומוכרת. במסגרת ההערכה יש לתת את הדעת על סיכונים הנשקפים לציבור ולעדרים מקומיים עקב יבוא מקנה ממדינה מסוימת, ולנוכח ממצאי ההערכה יש לנקוט את כל האמצעים כדי למנוע הישנות מקרים דומים. הווטרינר בנמל מסר למשרד מבקר המדינה כי "תלונות שנשלחות לבדיקת הפיצו"ח לא מניבות דבר". נמצא כי בפועל, לא בכל המקרים מגיע חוקר של יחידת הפיצו"ח, והדבר נעשה בהתאם לזמינותם. במקרים אלה, הווטרינר בנמל מפקח על תחילת הפריקה כמקובל, והמשך הפריקה נעשה בלא נוכחות של אף גורם מפקח ממשרד החקלאות. הביקורת העלתה כי רבות מתעודות הבריאות נשלחו לישראל רק לאחר שהאונייה עזבה את מדינת המקור, ולעיתים רק כמה שעות לפני הגעת האונייה לישראל. עוד הועלה כי לעיתים לא מצורפים למשלוחי המקנה כל הטפסים הנדרשים. כמו כן, לעיתים תעודת הבריאות המקורית אינה מגיעה עם האונייה כפי שנדרש. מאחר שהתהליך אינו מקוון, היקף התופעה אינו מתועד במלואו ואין מידע לגבי המספר המדויק של המקרים שבהם נשלחו הטפסים לאחר הפלגת האוניות. מאחר שהטפסים נשלחים לאחר הפלגת האונייה נבצר מהווטרינרים בנמלים למנוע את הפלגת האונייה לישראל, אם המקנה המיועד להישלח אינו עומד בדרישותיהם. שיגור האונייה בחזרה לנמל מדינת המקור אינו בבחינת אפשרות מעשית, נוכח צער בעלי החיים הכרוך בכך. אף שהווטרינרים בנמלים מתריעים על אי-יישום ההנחיות מצד לצורך בירור המקרים שבהם 33היבואנים ופונים ליחידת הפיצו"ח יבואנים לא שלחו את הטפסים הנדרשים מבעוד מועד, לא השתפר המצב. עוד הועלה כי משרד החקלאות לא הטיל שום סנקציות על יבואנים שהפרו את הכללים בעניין השליחה וההצגה של תעודת הבריאות מבעוד מועד. משרד מבקר המדינה ממליץ למחשב את כל מערכת קבלת הטפסים ביחידת יבוא-יצוא באופן שיאפשר לעקוב בזמן אמת אחר יבואנים ואחר בעלי אוניות אשר אינם עומדים בדרישות ולהפעיל את הסנקציות שנקבעו בחוק לטיפול במקרים אלו. נוכח חשיבות הנושא יש לוודא כי תיקבע תוכנית עבודה מפורטת הכוללת לוח זמנים ואבני דרך לפיתוח מערכת רגולציה ממוחשבת ולקיים בקרה שוטפת על יישומה. על המערכת לכלול את הטפסים המקוונים ולאפשר מעקב סדור ומובנה אחר המקנה מזמן הגעתו לארץ ועד שחיטתו, כדי לסייע במניעת יבוא מקנה נגוע במחלות או מקנה שהבאתו נוגדת את ההוראות המחייבות. הגם שקיימת פרקטיקה ולפיה נוהגים הווטרינרים בנמלים לפנות ליחידת הפיצו"ח טרם הגעת אוניות אשר תנאי ההובלה בהן בעבר לא עמדו בתנאים הנדרשים, אין נוהל שמחייב את הווטרינרים בנמל ואת יחידת יבוא-יצוא באלו נסיבות יש לפנות ליחידת הפיצו"ח, וכיצד יש לנהוג אם נמצאו ליקויים חמורים מאד בתנאי הובלת המקנה, או אם יש ליקויים שחוזרים ונשנים באותה אונייה או על ידי אותו יבואן. 2019 הועלה כי למרות החתימה על תעודת בריאות חדשה, גם אחרי אפריל המשיכה רומניה לייצא לישראל טלאים נגועים בדיקרוצליום. לציין בטופסי הביקורת את 2019 הנחה את העובדים בנמלים בדצמבר ערכי האמוניה כפי שנמדדו במכשירים. בביקורת עלה כי בשנים האחרונות משרד החקלאות לא נקט סנקציות כלפי יבואנים או בעלי אוניות שלא עמדו בהנחיות המשרד. משרד החקלאות לא הטיל קנסות, לא זימן לשימועים ולא שלל את רישיונותיהם של יבואנים שלא עמדו בתנאי ההובלה שקבע. למרות תשובת משרד החקלאות ולפיה ננקטות סנקציות כלפי יבואנים הועברו 2018 ובעלי אוניות שלא עמדו בתנאי היבוא, נמצא כי בשנת רק שתי בקשות לחקירה ללשכה המשפטית במשרד עקב חשד לעבירות נפתחו רק שני תיקי חקירה נוספים, אך 2019 ביבוא מקנה. בשנת נמצא כי הם עדיין לא הועברו ללשכה המשפטית לטיפול. 2020 בינואר משרד החקלאות אף לא קיים שימועים, לא שלל רישיונות יבוא ולא הטיל קנסות על יבואנים אשר הפרו את תנאי היבוא. נוכח העובדה כי עדיין יש יבואנים ובעלי אוניות שאינם עומדים פעם אחר פעם בהוראות משרד החקלאות להובלת מקנה, על משרד החקלאות באמצעות יחידת יבוא-יצוא לשקול מהי הדרך המיטבית לפעול לאכיפה של הוראות הדין ולצמצום הפגיעה ברווחת בעלי החיים במהלך ההובלה. לשם כך על המשרד לבחון את האפשרות להפעיל ביתר תקיפות את הכלים העומדים לרשותו, כגון קנסות, התליית רישיונות יבוא או כל אמצעי ענישה שבסמכותו להפעיל בעניינם של אוניות ויבואנים שאינם עומדים בתנאים התברואתיים הנדרשים, מסכנים את בעלי החיים וגורמים להם סבל רב ובלתי נחוץ במהלך ההפלגה. החשיבות של תיקון הליקויים וצמצום הפגיעה ברווחת בעלי חיים מקבלת משנה תוקף נוכח מגמת הגידול בצריכת הבשר והגידול במספר ראשי הבקר והצאן המיובאים מחו"ל. נוכח הפגיעה ברווחת בעלי החיים בהובלות אלו, ראוי , בפועל טופסי 2015 עלה כי למרות החלטת הממשלה בנושא משנת הפיקוח של הווטרינרים אינם ממוחשבים ואינם נשמרים במערכת ממוחשבת חכמה אלא נשלחים למטה המשרד ושם הם מתויקים. עקב כך לא ניתן לשלוף מידע על ליקויים חמורים שחוזרים ונשנים באותן אוניות או על ידי אותם יבואנים, וכן לא ניתן לפקח כיאות על ביצוע תיקונים שהיבואנים או בעלי האוניות נדרשו לבצע במשלוחים הבאים. כמו כן, לנוכח שיטת התיוק הקיימת אין לווטרינרים בנמלים מידע על התראות של חבריהם בנמלים האחרים, ויש חשש שיבואנים או בעלי אוניות הובלה ינצלו עניין זה ויגיעו לנמל אחר בהובלה הבאה, ובכך יימנעו מביקורת שלילית חוזרת. טפסים המכילים, לא אחת, מידע על הפרות חמורות, לעיתים חוזרות ונשנות, של הכללים וההוראות הנוגעים להובלת בעלי חיים, מתויקים במטה השו"ט. אופן התיוק בדרך זו אינו מאפשר לגורמים הרלוונטיים להשתמש במידע הכלול בהם לשם פיקוח הדוק אחר שלבי היבוא של מקנה לארץ ואחר הטיפול בהפרות חוזרות ונשנות. על השו"ט לפעול בהקדם למחשוב הטפסים, ועד להשלמת תהליך זה עליהם להסדיר את העברת המידע השוטפת בין הווטרינרים בנמלים. מזונות מן החי ובהם בשר מכילים מטבעם חיידקים ורכיבים מזיקים אחרים העלולים לסכן את האדם, ובכלל זה את העובדים בשרשרת הייצור והשיווק של הבשר, ואף לפגוע בבריאות המקנה בארץ. בעשור האחרון חל גידול ניכר בביקוש לבשר בישראל, ועקב כך חל גידול ביבוא המקנה וביבוא בשר טרי ומצונן. בדוח הועלו ליקויים באופן טיפולם של משרד החקלאות והשו"ט בין היתר בתחומים אלה: מחיר הבשר לצרכן לא ירד אף שבשנים האחרונות משרד החקלאות קידם יוזמות שונות להוזלתו; משרד החקלאות לא נקט את הסנקציות העומדות לרשותו נגד יבואנים או בעלי אוניות שלא עמדו בתנאים הנדרשים ליבוא בעלי חיים, ועקב כך נגרם צער בעלי חיים לבהמות המיובאות; מחלות שונות המשיכו להתפשט בקרב מקנה ובני אדם, והעלויות המושתות על תקציב המדינה ועל החקלאים בשל ההשפעות של התפשטות מחלות אלו גדלו בשנים האחרונות; המשרד והשו"ט מפקחים באופן חלקי בלבד על מספוא מיובא שמקורו מהצומח ומשמש מזון לבעלי חיים, ועקב כך נשקף סיכון שבעלי חיים יוזנו במזון נגוע בחיידקים, והדבר יפגע בבריאות המקנה והציבור. על המשרד לפקח על כל שלבי שרשרת הייצור של הבשר, ובכלל זה על המזון הניתן לבעלי החיים, לנקוט בכל הכלים העומדים לרשותו כדי לבלום את התפשטות המחלות בקרב מקנה ובני אדם ולהפעיל את הסנקציות העומדות לרשותו נגד יבואנים או בעלי אוניות שאינם עומדים בתנאים הנדרשים לשמירה על תנאי רווחת בעלי החיים. כדי שמשרד החקלאות יוכל לבצע פיקוח באופן יעיל ואפקטיבי הוא נדרש לשפר ולעדכן את תשתית המחשוב הקיימת המשמשת את הווטרינרים; וכן עליו להפעיל את הכלים העומדים לרשותו ליצירת מנגנון פיקוח הדוק יותר כדי לאכוף את הוראות הדין על יבואנים וחקלאים. עקב העלייה במחירי הבשר לצרכן, נדרש כי המשרד בשיתוף משרד האוצר, משרד הכלכלה והתעשייה ורשות התחרות ינקטו צעדים אפקטיביים, ובהם צעדים להגברת התחרותיות, שיביאו להפחתה במחיר הבשר לצרכן. במסגרת זו, על משרד החקלאות לקדם את תהליכי אישור יבוא המקנה ממדינות חדשות. הצורך לקדם תהליכים אלו מקבל משנה תוקף נוכח הבעיות הווטרינריות שנמצאו במקנה שיובא בשנים האחרונות ממדינות מאושרות. ,חשופים לסיכונים שונים, למשל להימצאות מתכות, חומרי הדברה עובשים ורעלנים או לתקלות בתהליך ההובלה והאחסון של המוצרים. צריכת מוצרים אלו עלולה להביא לפגיעה בבריאות בעלי החיים ואף בבריאות בני האדם הצורכים מזון המופק מבעלי חיים אלו. יש בכך כדי להבהיר את חשיבות הפיקוח על מוצרים אלו בנמלים משלב הגעתם לארץ, טרם שינועם והפצתם, כפי שהשו"ט מבצעים בנמלים עבור מוצרים שמקורם מן החי. לכן על משרד החקלאות והשו"ט לקבוע הליכי פיקוח מיטביים בנמל גם עבור מזון לבעלי חיים שמקורו מן הצומח. עלה כי אף שהשו"ט אישרו לחסן גם בשני תרכיבים נוספים המשמשים תחליף לתרכיב המאושר לשימוש בישראל, בפועל בזמן מתן ההנחיה וגם לאחריה לא היה בשוק מלאי זמין של תרכיבים. בהודעה ששלח מנהל השו"ט לכל מנהלי הלשכות ולבעלי תפקידים נוספים בהנהלת הוא ציין כי "כרגע אין לאף אחד תרכיב... ברור 2019 השו"ט באפריל שללא תרכיב זמין, הוראת החיסון מעוקרת מתוכנה". למרות ההבנה כי לא ניתן לבצע את ההנחיה כפי שניתנה למגדלים, לא הפיץ השו"ט כל עדכון להנחיה.
מהתרשים ניתן ללמוד כי במשך השנים לא כל מחוזותיו של משרד 2017 מעדרי הצאן, וכי בשנים 80% החקלאות עמדו ביעד ולפיו יידגמו מסתמנת מגמת קיטון בשיעור הביצוע של הדגימות בפועל 2018-ו 68% היה שיעור הדגימות הממוצע 2016 במרבית המחוזות. בשנת מהעדרים; 75% היה שיעור הדגימות הממוצע 2017 מהעדרים; בשנת מהעדרים. 66% פחת שיעור הדגימות הממוצע ל 2018 ובשנת