משרד המשפטים . עיון וטיפול בחומרי חקירה בהליך הפלילי - מייצגי המדינה בערכאות ואולם גם סיכום זה לא התממש והנושא עלה שוב לדיון במשרד המשפטים, כעבור למעלה משנה, במרץ 2012 , בעקבות פנייה של הסנגוריה הציבורית. נמצא כי נוהלי המשטרה לא שונו ובמועד סיום הביקורת המשטרה עדיין משמידה חפצים שניתנה לגביהם חוות דעת של מומחה בנסיבות מסוימות63. נמצא כי עבודת הצוות המשותף נזנחה, ורק ביוני 2010 פנה המשנה לפ"מ אל המשנה הפלילי בבקשה לקיים דיון בנושא. .במשך קרוב לעשור לא הצליחו משרד המשפטים והמשטרה להסדיר את נושא תקופות שמירת המוצגים לא באופן מערכתי ולא בהיבטים פרטניים שהועלו במשך השנים. הפעולות שננקטו במשך השנים להסדרת הנושא לא היו רצופות ותכליתיות, ובמועד סיום הביקורת הן עדיין לא השתכללו לכלל הוראות מחייבות. להלן הפרטים. מערך הדוברות עומד בקשר ישיר עם גורמי התקשורת וביכולתו לזהות פרסומים החשודים כאסורים. דברים אלו אמורים בפרט במקרים שבהם ברור שחומרי החקירה הועברו מגורמים שונים במשטרה ולבסוף פורסמו בכלי התקשורת. עם זאת, ככל שהמשטרה סבורה כי הפקודה טעונה עדכון, הרי שעליה להש לים פעולתה בנושא זה, ואולם בכל מקרה עליה לפעול לאכיפת איסור פרסום מחקירות. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי אין לקבל מצב שבו במשך שנים פועלת המשטרה ללא כללים אחידים לסילוק המוצגים, וכי יש לפעול לאלתר לגיבוש הכללים אשר ינחו את השוטרים כיצד עליהם לפעול בשטח בנושא זה. בעניין זה לא יהיה נכון לדחות המענה לתקופה משמעותית נוספת תוך המתנה לסיום הל יכי החקיקה שצפויים להימשך עוד זמן לא מבוטל. נמצא כי אף שהמשטרה מנהלת רישום ממוחשב של קבו"דים ושל ועדות בדיקה, רישום כאמור אינו מאפשר לאתר קבו"דים וועדות בדיקה שמונו לטיפול בנושא החשד לפרסומים אסורים, ולכן לא ניתן לדעת אם מונו, ואם כן - כמה מונו. גם במערכת המחשוב של מח"ש לא ניתן להפיק נתונים בדבר מספר החקירות שנפתחו בעניין פרסומים אסורים מחקירות, שכן חקירה בנושא זה עשויה להיות מסווגת במגוון נושאים. נמצא כי דוברות המשטרה לא פעלה בשנים האחרונות לאתר פרסומים החשודים כאסורים, זאת שלא בהתאם לפקודת הקבע. נכון לפברואר 2018 טרם קיימה המשטרה דיון בהשתפות היועץ המשפטי לממשלה כדי לבחון אם נדרש לשנות את הנחייתו. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעילות שהחלה המשטרה לנקוט נגד הפרות איסור הפרסום מחקירות. בפרק זה עלו דוגמאות של הפרות האיסור כגון: תיעוד מעצר, חשיפת פרטים אסורים לפרסום על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בכתבות עיתונאיות, פרסום פנים וסימנים מזהים ללא טשטוש ועוד. דוגמאות אלו מדגישות את הצורך בהמשך פעילות רצופה ומעמיקה שתבטיח את צמצום הפרסומים האסורים. . יוער למשטרה כי כבר בשנת 2014 היא סברה שיש לשנות את הנחיית היועץ המשפטי לממשלה אך רק כשלוש שנים לאחר מכן, ובמהלך הביקורת, העבירה המשטרה למשרד המשפטים את הצעתה לתיקון ההנחיה. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרת ישראל כי היה עליה לנקוט עו ד במהלך השנים האחרונות פעולות ממשיות, בשיתוף משרד המשפטים, לתיקון ההנחיות ולהטמעתן. עד לתיקון ההנחיות, על המשטרה להקפיד לפעול בהתאם להנחיות הקיימות. על משרד המשפטים, בהיותו הגורם האחראי לנושא הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, להוביל את הפעולה לתיקון ההנחיה. הצורך בהנחיות שיסדירו את חלוקת העבודה בין המשטרה לפרקליטות בכלל ואת נושא רשימת כל החומר בפרט הועלה, כאמור, בפסיקה, ולמרות זאת רק במהלך הביקורת, ביולי 2017 ,, כשנה לאחר תיקון החוק פרסם פרקליט המדינה הנחיה בנושא "הגבלת זכות העיון בחומר מודיעיני הנוגע לחקירה "28 . ואולם, ההנחיה עוסקת בעיקר בזכות העיון ב"חומר מודיעיני" וכמעט איננה כוללת התייחסות לרשימת כל החומר או לפיקוח התביעה על עבודת המיון והסיווג של חומרי החקירה שמבצעת המשטרה. הביקורת העלתה כי לא התקבלה החלטה עקרונית בדבר הפרקטיקה הרצויה במקרים שבהם נדרש לחסות מידע חסוי בהודעות עדים לפני העברתו להגנה ולבית המשפט. נראה שככלל אין שיטה נוהגת המשמשת כברירת מחדל, ואחת השיטות הנוהגות בתיקים רבים שנויה במחלוקת. למעשה, נמצא כי משך כשלוש שנים ניטשת מח לוקת פנימית בקרב גורמים בפרקליטות באשר לשיטה הרצויה במקרים אלו, וזו טרם יושבה. משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת הפרקליטות כי אכן יש להביא בהקדם סוגיה זו לדיון ולהכרעה של פרקליט המדינה, זאת בייחוד נוכח העובדה שעשויות להיות לדבר השפעות חמורות על הנאשם, על סנגורו ועל ההליך המשפטי. מסתמן שעד אשר יושלם פרויקט תיק חקירה דיגיטלי וניתן יהיה להעביר את כל חומרי החקירה במלואם באופן דיגיטלי לסנגורים צפוי לעבור זמן ניכר. נוכח הסיכונים שבדרכי הצילום הקיימות, כפי שעלו בבדיקת חטיבת התביעות, ראוי שהמשטרה תבחן שוב את ההיערכות להסדרת הנושא ואת ההיתכנות של מימוש חלופות ראויות אך לא יקרות להליך ההעתקה הנוכחי. במהלך השנים הללו עסקו הפרקליטות והמשטרה רבות בעניין זה ועל אף שהבינו כי המצב הקיים לקוי, רק בשנת 2015 ,18 שנה לאחר שהתקבלה החלטת בית המשפט בעניין עזריה, שינו משרד המשפטים ומשטרת ישראל את התנהלותם בנושא. בישיבה התברר כי ישנם מקרים בהם המשטרה אינה מגישה בקשות כלל וממשיכה להחזיק בחפצים בלא שניתנה הדעת לסוגיית המשך החזקתם. למרות אמירתו של בית המשפט בעניין עזריה, ואף שהיועץ המשפטי לממשלה הכיר בכך שהביעור באותו מקרה נעשה שלא כדין, המשיכו המשטרה והפרקליטות במשך שנים להגיש לבתי המשפט בקשות להורות על השמדת המוצגים. במהלך שנים אלו שב ומתח בית המשפט ביקורת בעניינם של כמה תיקים אחרים שבהם גורמי האכיפה השמידו ראיות או שהן אבדו58 . ואולם נמצא כי במועד סיום הביקורת עדיין לא גיבשה הפרקליטות נהלים בנושא שמירת המוצגים. נמצא כי המשטרה לא פרסמה נהלים בנוגע לשמירה של מוצגים בתיקים סגורים שלא הוגשו בעניינם כתבי אישום. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה שאין בתשובה זו כדי להסביר באופן המניח את הדעת מדוע היא נמנעה עד כה מלטפל בנושא, שכן ההכרעה בעניינו של התיק התלוי ועומד בבית המשפט וטיוטת תזכיר החוק אינם עוסקים בסוגיה זו . לכן על המשטרה לפרסם נהלים בנוגע לשמירת מוצגים בתיקים סגורים שלא הוגשו כתבי אישום בעניינם. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי פניותיו אליה בבקשה לקבל את דוח הוועדה הבודקת וכן מידע וחומרים המתעדים פעולות שנעשו לתיקון הליקויים לא נענו. כמו כן אין בתשובת המשטרה האמורה כדי ללמד על פעולות אופרטיביות שננקטו לתיקון ה ליקויים שעלו עוד בשנת 2012 . ,אף שהמשטרה ומשרד המשפטים מזהים ליקויים בתחום אבטחת המידע לרבות בסדרי הטיפול והאחסנה של חומרי מודיעין, ולמרות חומרת הממצאים שהועלו בדוח ביקורת הפנים ובדיונים שהתקיימו במשטרה ובפרקליטות והזמן הרב שעבר מאז הוסבה תשומת לבם של הארגונים לצורך להסדיר את התחום, הם עדיין לא נקטו פעולות של ממש לתיקון הליקויים בנושא. נוכח האמור לעיל, ובייחוד נוכח הרגישות שבשמירת מידע פלילי-מודיעיני, על משרד המשפטים והמשטרה לפעול ביחד ולחוד כדי לתקן בהקדם את הליקויים הנוגעים לתחום אבטחת המידע. כשלים טכניים שונים עלולים לפגוע ביכולת לממש את הזכות המהותית לעיון ולהעתקה: איכות העתקה ירודה, עיכוב בהעברת החומרים לנאשם, טעויות אנוש בפעולות הצ ילום, אי -סדר בתיקי החקירה, אובדן חומרים או צילום חומרים האסורים בצילום. מטבע הדברים הסיכוי לקיומם של כשלים אלו גדול יותר בתיקי מעצר המצריכים העברת חומר מהירה ובתיקים מרובי מסמכים שבהם נדרש צילום של עמודים רבים; בה בעת, לא פעם דווקא תיקים אלו עשויים להיות ר גישים יותר, ומכאן שלכשלים בצילומם עלולות להיות השפעות חמורות. לנוכח חשיבותה של זכות העיון וההעתקה והשפעתה הרבה על הגנת הנאשם, נדרשים התאמה וייעול של דרכי ההעתקה הקיימות, למשל באמצעות סריקה או העתקה דיגיטלית במקום צילום על גבי נייר. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי הדבר נכון על אחת כמה וכמה לנוכח ההתפתחויות הטכנולוגיות שחלו משנת 1965 , מועד חקיקתו של החסד"פ. רק בינואר 2018 , לאחר סיום הביקורת, כ -14 שנים לאחר שנכנס לתוקף חוק חקירת חשודים, הושלם הליך התקנת התקנות והן פורסמו ברשומות. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לביטחון הפנים ולמשרד המשפטים כי העיכוב הממושך בהתקנת התקנות בנושא תמלילי חקירות הוא חריג ביותר, וכי במשך שנים עלה הצורך החיוני בהוראות מפורטות בנושא לשם מניעת הפגיעה בהליך הפלילי. א. בביקורת הועלה כי עיכובים או תקלות שחלו בכמה תיקים שבוצע בהם תיעוד חזותי או קולי השפיעו על תוצאות הליכים פליליים או על מהות ההליך. בין התקלות היו למשל, חוסר התאמה בין התיעוד בכתב של ההודעות בחקירה לבין הדברים שנשמעו בהקלטה ותומללו, אובדן של תקליטורי החקירות וליקויים באופן ניהול החקירה. בחלק מהתיקים היו הנאשמים עצורים בחשד לביצוע עבירות חמורות או שהיו קטינים, ובעקבות המחדלים קבעו בתי המשפט כי יש לזכותם מהעבירות המיוחסות להם או שהתביעה חזרה בה מהאישום. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי ממכתבו של המשנה הפלילי לפיו נראה כי המדובר באירועים חוזרים ונשנים ומהדוגמאות המובאות להלן עולה שלא ניתן להתייחס למקרים אלה כמקרים נקודתיים וחריגים. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את אופן טיפולה של המשטרה במקרה זה. היה על המשטרה להעביר את החומרים לתקשורת רק לאחר שביצעה את כל הנדרש לשמירת הסודיות בנושא זהות הקטינה, ולא לגלגל על כלי התקשורת את האחריות לכך. במקרה כזה לא די בכך שהמשטרה תסתפק בהפצת מסמך ריענון בנושא , ועליה ללוות את התהליך בפעולות הסברה והטמעה. על החשיבות שבהטמעת ההוראות הרלוונטיות ניתן ללמוד מכך שכעבור מספר חודשים לאחר מקרה זה, פורסם באינטרנט סרטון ובו שני פעוטות רוכבים על טרקטורון חשמלי המיועד לילדים בכביש ראשי. צפייה בסרטון מעלה בבירור שהוא צולם מתוך ניידת המשטרה, והיא אף פתחה בחקירה ב נושא. הסרטון הופץ בקבוצות ביישומון "ווטסאפ" ומצא את דרכו לרשת. בחלק מהאתרים טושטשו פניהם של הקטינים, אך הסרטון הופץ גם ללא טשטוש. על דוברות המשטרה לחדד את ההנחיות במסמך הריענון באופן שיובהר באילו מקרים סרטונים הם בגדר חומרי חקירה, מיהו הגורם שיקבע אם הם חומרי חקירה, ובאילו מקרים פרסומם אינו עולה בקנה אחד עם הנחיית היועץ המשפטי לממשלה. ממצאיו של פרק זה מעידים על ליקויים בכל אחד מתחומים אלו: לא נקבעו נוהל או הנחיה המסדירים את מלוא ההליך להעברת חומרי החקירה מהמשטרה לגופי התביעה. זאת, אף שהדבר נדון כמה פעמים במהלך השנים האחרונות ועל אף ביקורת שמתחו בתי המשפט על המצב הקיים; הפרקליטות מגישה כתבי אישום בעניינם של תיקים רבים אף שידוע לה שחסרים בהם חומרי חקירה, ואלו מועברים רק לאחר פרק זמן ארוך ובלתי סביר ממועד הגשת כתב האישום; בהעברת חומרי חקירה מסוימים מתגלים באופן תדיר תקלות או עיכובים. מן האמור לעיל עולה כי שלא בהתאם לאמור בפקודות המשטרה ובהנחיות פרקליטות המדינה בנושא מועד הגשת בקשה לקבלת תעודת חיסיון, בפועל מוגשים כתבי אישום רבים לבתי המשפט זמן רב לפני שהוגשה הבקשה, ועל כן באותם תיקים גם מתעכב ההליך הפלילי כולו. על הפרקליטות לנקוט את הפ עולות הדרושות לקיום הנחיות פרקליטות המדינה ולצמצם ככל הניתן את הפער בין מועד הגשת כתב האישום לבין מועד הגשת הבקשה לתעודת החיסיון והוצאתה. יובהר כי אין בעצם העובדה שבתי המשפט אישרו בקשות לקבלת ארכה להגשת תעודת חיסיון, כדי לייתר את חובתה של הפרקליטות לנקוט א ת הפעולות הדרושות על מנת להבטיח שימולאו ההנחיות הרלוונטיות בנושא. כלל התיקים שהתקבלה .בהם חוות דעת .ממעבדות מז"פ מספר התיקים שבהם .חוות דעת התקבלה .לפני הגשת כתב .האישום מספר התיקים שבהם .חוות הדעת התקבלה .אחרי הגשת כתב .האישום שיעור התיקים .שבהם התקבלה .חוות הדעת אחרי .הגשת כתב האישום .מתוך כלל התיקים מן הלוח עולה כי בשנים2014 עד2016 חל גידול של כ-28% בשיעורם של מספר התיקים שחוות הדעת בעניינם התקבלה אחרי הגשת כתב האישום מכלל התיקים שהתקבלה בהם חוות דעת ממעבדות מז"פ. באותן השנים התקבלה חוות הדעת לאחר הגשת כתב האישום בכ -38% .מהתיקים בממוצע מן הנתונים עולה כי בשנת 2014 חוות הדעת בעניינם של כ -51% מן התיקים התקבלה ממעבדות מז"פ בין חודש ועד מעל לשנה לאחר הגשת כתב האישום, לעומת כ -60% בשנים2015 ו-2016 , גידול של כ -17% . בשנת2015 חל גידול של כ -87% במספר התיקים שעברה חצי שנה ומעלה ממועד הגשת כתב האישום ועד מועד קבלת חוות הדעת בעניינם, לעומת שנת 2014 ; בשנת2016 חל גידול של כ-80% לעומת שנת2015 , ושל כ - 235% לעומת שנת 2014 . יוצא אפוא שבמשך השנים מסתמנת מגמת גידול בשיעור התיקים שחל עיכוב ממושך בקבלת חוות הדעת בעניינם ממעבדות מז"פ יחסית למועד הגשת כתב האישום. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולפרקליטות כי ממצאי חוות הדעת של מעבדות מז"פ משמשים כלי לבירור האמת הדרוש לעבודת המשטרה, הפרקליטות ובתי המשפט. ה עיכובים בקבלת חוות הדעת האמורות עשויים להקשות על היחידות החוקרות במשטרה, גופי התביעה ומערכת המשפט, לרדת לחקר האמת, והם אף עשויים להקשות על הנאשם לממש את זכותו לעיין בחומרי החקירה ולגבש את קו הגנתו. ראוי שהפרקליטות והמשטרה ידונו בממצאים האמורים ויבחנו דרכים לייעול הליך הטיפול ולהעברת חוות הדעת ממעבדות מז"פ לחוקרי המשטרה, לפרקליטות ולבסוף גם לעיונו של הנאשם. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עליה לרכז את כל הנתונים על הפרות איסור הפרסום מחקירות שביצעו גורמים במשטרה. לאחר שתהיה לפניה התמונה המלאה עליה לבדוק אם דרכי הטיפול שהיא נוקטת מספקות ושמא עליה לנקוט אמצעים אחרים לצמצום היקף הפרסומים האסורים. בבחינת הטמעה ויישום ההנחיה במשטרה התעורר קושי שכן מחד גיסא, דוברות המשטרה מסרה למשרד מבקר המדינה כי ההנחיה אינה מוכרת לה. מאידך גיסא, בתשובת המשטרה נכתב כי "דוברי המחוזות ודובר אח"ם מכירים את ההנחיה ואף פועלים לפיה". יוער כי פניות משרד מבקר המדינה אל המשטרה ואל הפרקליטות לקבל אסמכתאות המלמדות כי הן פעלו למימוש ההנחיה האמורה לא נענו. בביקורת נמצאו עשרה מקרים שבהם העבירו דוברים במשטרה לכלי תקשורת סרטונים ללא טשטוש ו ביקשו מהם לפרסם את הסרטונים לאחר שיטשטשו אותם82 . עוד נמצא מקרה שבו פורסם סרטון שמקורו במשטרה ללא טשטוש83. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי נכון יהיה להפיק לקחים ממקרה זה ולהיערך בעתיד מראש לקראת ביצוע שחזורים בשטח על מנת להבטיח כי מהלך השחזור לא יפורסם בתקשורת. משרד מבקר המדינה מעיר לדוברות המשטרה כי טשטוש פרטים בסרטונים שהיא מוסרת לתקשורת נדרש בין היתר כדי להימנע מפגיעה בחקירה ובפרטיות. לכן יש מקום כי תבצע זאת בעצמה ולא תטיל על כלי התקשורת את האחריות לכך. זאת על מנת שניתן יהיה להבטיח כי גורמים מעורבים שצולמו לא יזוהו. במועד סיום הביקורת עדיין לא קבעה הפרקליטות נהלים בנושא מוצגים בתיקים שהוגש בעניינם כתב אישום. מהאמור עולה כי ההסדרה הקיימת בעניינה של סוגיה זו אינה מלאה. בין היתר החקיקה אינה מתייחסת לפרסום תמלילי חקירה וחומרים נוספים שנאספו בחקירה, סיכום תיק החקירה ועוד. היבטים מפורטים יותר של הסוגיה מוסדרים כאמור בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה, אך זו מתייחסת לגורמי אכיפת החוק בלבד. ניסיונות משרד המשפטים להסדיר את מלוא היבטיה של סוגיה זו טרם הושלמו, להלן הפרטים. משרד מבקר המדינה מציין כי חלפו יותר משנתיים וחצי מהמועד שבית המשפט העליון מתח ביקורת על האופן שבו ניהלה המדינה את תיק החקירה. משך הזמן אינו מתיישב עם חומרת הכשלים שבגינה הורה בית המשפט העליון לבחון את הנושא בהקדם ועם התוצאות האפשריות של התקלות שהועלו בדיוני צוות המשנה. לפיכך ראוי שפרקליט המדינה יקדם את עבודת הצוות עד השלמתה, ובד בבד יבחן היתכנות של תחילת יישום הפתרונות שהועלו במסגרתו. . זכותו של נאשם לעיין בחומר החקירה הנוגע לאישום נגדו מתבססת על זכותו לחירות ולהגנה ראויה והוגנת במשפט. הבטחת זכות העיון של נאשם תלויה בפעולה מתואמת ומוסדרת של גורמי אכיפת החוק: בניהול תיק החקירה וחומרי החקירה שבו, ובהקפדתה של המשטרה למסור את כל חומרי החקירה לגופי התביעה. תופעת העיכובים בקבלת חוות הדעת מהמכון קיימת כבר שנים והשפעותיה על ההליך המשפטי מהותיות. אף שמשנת 2014 נדונה תופעת העיכובים כמה פעמים, ואף שנראה שהגורמים הנוגעים בדבר פועלים למציאת פתרונות ביניים במסגרת המשאבים הקיימים, הבעיה טרם נפתרה. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי מיד לאחר שיוגש סיכום דוח הוועדה לבחינת הרפואה המשפטית בישראל יש להציג את המלצותיו לשרת המשפטים ולשר לבט"פ כדי שידונו עם שר הבריאות בפעולות שיש לנקוט על מנת להבטיח התמודדות אפקטיבית עם הקשיים המשמעותיים והמתמשכים בקבלת חוות הדעת מהמכון. לעניין זה מוצע כי ייקבעו אף יעדים כמותיים שישקפו הליך עקבי של טיפול בבעיה עד לפתרונה. לשמירה על חומרי חקירה חשיבות מכרעת להגעה לחקר האמת ומיצוי הדין עם נאשמים מחד, ולהגנתו של הנאשם מאידך. הליקויים שעלו בארבע תחנות המשטרה שנבדקו ממחישים את הכשלים החמורים בנושא שמירת המוצגים עליהם עמדה המשטרה עצמה ומעלים תמונה של הזנחה קשה ומתמשכת של תחום המוצגים לאורך שנים. הדברים חמורים אף יותר שכן בהתחשב בכך שבמועד סיום הביקורת, שנה וחצי לאחר שהמשטרה עמדה על חומרת המצב, טרם חלו שינויים ניכרים בשטח. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עליה לפעול בלא דיחוי ליישום המלצות הצוות לשמירת המוצגים שאומצו שאינן תלויות בהקמת המרלו"ג. כמו כן עליה לפעול לזירוז התהליכים הנדרשים להקמת המרלו"ג ולהקדים את השלמת ההיערכות להקמתו באמצעות פעולות כגון סידור המחסנים וסילוק התפוסים לפי הוראות הדין. כמו כן עליה לפרסם נהלים חדשים ולעדכן נהלים קיימים בנושא שמירת מוצגים ולפקח על יישומם. ד. תחנת עיירות48 : בנוהל אח"ם "תפיסה וחיפוש במחשבים" נקבע כי בעת תפיסת חומרי מחשב ומדיה מגנטית יש לארוז את הציוד כדי למנוע נזקי טלטול, חום וכיו"ב ויש בנוהל התייחסות מיוחדת למדיה מגנטית הרגישה לשינויי חום וקור. בחצר התחנה מוצבות שתי מכולות המשמשות כחדרי מוצגים. בקיץ הטמפרטורות באזור הת חנה מגיעות ל -40 מעלות ויותר, ובתוך המכולות הטמפרטורות גבוהות בהרבה - כה גבוהות שלא ניתן לשהות בהן אלא לזמן קצר מאוד. במכולות מאוחסנים מוצרי אלקטרוניקה ומדיה דיגיטלית, ואלה עשויים להיפגע מהחום הכבד; בשל היעדר מקום מאוחסנים מוצגים רבים על רצפת המכולות ובמעבר, ויש קושי רב להגיע למוצגים השונים. לאחת המכולות לא ניתן להיכנס כלל בלי להוציא שקי מוצגים החוסמים את המעבר. על רצפת המכולה השנייה נמצאו מוצגים מפוזרים, לרבות דיסק מרוסק של עימות חקירה ותיק חקירה שהיה קבור מתחת למוצגים אחרים. מחסן הרישום שבו מאוחסנים התיקים הוא מבנה פח שאינו אטום, החשוף לפגעי מזג האוויר. במעברים במחסן מונחים כמה שקים שאין עליהם כל רישום ובתוכם מוצגים שונים, לרבות דיסקים. בתחנה מגרש מגודר ובו מכוניות שנתפסו בחשד ששימשו לביצוע עבירות. המכוניות מכוסות אבק רב, ובחלק מהן החלונות פתוחים. במקום מאוחסנים גם זוגות אופניים תחת כיפת השמים והם מעלים אבק וחלודה. בתוך המגרש יש גם ערימות של ציוד ממעבדת סמים. בתחנה אין מקום מסודר לאחסון סמים, ובשל כך אחד מחדרי החוקרים בתחנה הוסב לחדר סמים ואוחסנו בו כמויות גדולות של סם. הסמים פונו כמה חודשים לפני ביקור צוות הביקורת, אך במקום נותר ריח חריף שלא הצליחו להעלים, עד כי המשטרה נאלצה להחליף את רצפת החדר שאליה חלחלו מיצי הסמים שהתפרקו במהלך הזמן49 . התמונות להלן צולמו בתחנה בנובמבר 2017: הביקורת העלתה כי לא נמצאו בחטיבת החקירות אסמכתאות לפיהן ננקטו בשע תו פעולות לחידוד וריענון הנהלים או כי בוצעו פעולות הסברה והטמעה בקרב היחידות בשטח. המשטרה לא התייחסה בתשובתה לפניית מחלקת ייעוץ וחקיקה לגופם של שני המקרים שהועלו בפנייה, והיא אף התעלמה מן הבקשה לבדוק כיצד הגיע המידע האמור לתקשורת. .בשנים האחרונות פורסמו בכלי התקשורת פרטים וחומרים מחקירות, לכאורה בניגוד להוראות הדין. משרד המשפטים פנה כמה פעמים למשטרת ישראל בנוגע לכך, ובחלק מהמקרים המשטרה אף הסכימה כי החומרים שפרסמה היו אסורים לפרסום, להלן הפרטים: משרד מבקר המדינה מעיר לפרקליטות ולמשטרה כי המצב שבו הפרקליטות מגישה בקשות להשמדת מוצגים רק בעניינם של תיקים מעטים במסגרת פיילוט, בעוד שהמשטרה ממשיכה להגיש בקשות להשמדת המוצגים בכלל התיקים למעט תיקי פשיעה חמורה, אינו מתקבל על הדעת. הטיפול הנאות במוצגים והשמירה עליהם חשובים מאוד להשלמת הליך החקירה ומיצוי הדין עם נאשמים. למשל, אם מוצג שיועד לשמש כראיה בהליך הפלילי אבד, בוער בטעות או בטרם עת, או ניזוק עד כי לא ניתן להציגו כראיה, עשוי הדבר לגרום לביטול ההליך הפלילי או להפחתת חומרת סעיף האישום. אם מוצג שיש להשיבו לבעליו אבד, ניזוק או בוער, עשויה להתקיים עילת נזיקין כנגד המשטרה. חשוב מאוד גם לשמור על מוצגים אשר נקבע כי יש לחלטם לטובת המדינה34 וזאת על מנת לשמור על ערכם ולהפיק מהם את המרב מעבר לפן של העונש המוטל על הנאשם. יוער כי פקודת המטא"ר האמורה כללית ואינה קובעת הוראות לגבי אופן שמירת המוצגים, שלא כנוסחה הקודם. כמו כן, בשנת 2015 נכתבה טיוטת נ והל חטיבת החקירות שנועד להחליף את הנהלים הפרטניים, ואולם עד מועד סיום הביקורת עדיין לא אישר אגף החקירות את הטיוטה. עוד יוער כי בפקודת המטא"ר נכתב שהמוצגים יאוחסנו על פי סוגיהם, ערכם ותכונותיהם, כקבוע בנוהלי אח"ם או בנוהלי אג"ם36, אולם אין למשטרה נהלים מפורטים לגבי כל סוגי המוצגים. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרת ישראל כי בתשובתה אין מענה ממשי לשיהוי בטיפולה בנושא. על המשטרה לפעול אפוא לאלתר לגיבוש נהלים מפורטים לגורמי השטח שיסדירו את אופן שמירת המוצגים מאחר שאי-אישורו של תזכיר החוק והדיונים בבית המשפט אינם מצדיקים את דחיית הטיפול בנושא. 2. כאמור, לשמירה על המוצגים חשיבות רבה לעניין השלמת הליך החקירה ומיצוי הדין עם נאשמים. אולם לא פעם עלה בפסיקת בתי המשפט ודווח בפרסומים שונים כי לא נשמרו מוצגים כנדרש. להלן דוגמאות: משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי על אף חומרת המצב העולה מהדוח ועל אף הצורך הדחוף בתיקונו, הרי שבמועד סיום הביקורת, כשנה וחצי לאחר שהוגשו המלצות הצוות, טרם הסתיים ההליך ליישום ההמלצות. במסגרת זו, המשטרה עדיין לא נקטה צעדים ממשיים לסידור מחסני המוצגים לצורך היערכות לשינויים הצפויים כפי שהנחה המפכ"ל. נמצא כי בין נובמבר 2015 לדצמבר2017 צוות המשנה התכנס חמש פעמים, ובמהלך עבודתו הוא גיבש תובנות לגבי ליקויים הנוגעים לתיקי חקירה רבים והיורדים לשורשי ההליך הפלילי ולזכויות יסוד של נאשמים, ובהם כאלה שנשללה חירותם. הצוות עדיין לא סיים את עבודתו, ופרקליט המדינה טרם הורה על דרכי הטי פול בבעיות היסודיות שהעלה צוות המשנה. מהאמור לעיל עולה כי יש ספק של ממש שהפרויקט יסתיים במחצית הראשונה של שנת 2018 .כפי שעולה מהודעת המשטרהעולה אפוא כי במועד סיום הביקורת, כ-12 שנים לאחר שהוחל לראשונה לנסות להסדיר את הממשקים הממוחשבים בין המערכות הממוחשבות של הפרקליטות והמשטרה, פרויקט תיק חקירה דיגיטלי עדיין מתעכב ותאריך היעד לסיומו שב ונדחה. לפי תשובת המשטרה, פרויקט תיק חקירה דיגיטלי הוא הפתרון המחשובי המרכזי שעתיד לאפשר א ת הסדרת הליקויים הנוגעים להעברת מלוא חומרי החקירה המעודכנים. תשובה זו משקפת את החשיבות ואת המורכבות שבקידום הליכי האפיון, הגיבוש וההשלמה של הפרויקט. לפיכך על המשטרה לפעול להשלמת הפרויקט על סמך תכנית עבודה מפורטת הכוללת אבני דרך ולוחות זמנים, וכל זאת בשיתוף ובתיאום עם הפרקליטות וכלל הגופים הנוגעים בדבר. המשטרה לא גיבשה כללים להבניית שיקול הדעת וליצירת אחידות בהחלטה כיצד יש לנהוג במוצגים שאין בהם עוד צורך בהליך הפלילי. חשיבות הדבר רבה לנוכח העובדה שלא אחת בתי המשפט מאפשרים לגורמי האכיפה לקבוע, לפי שיקול דעתם, כיצד לנהוג במוצגים56 ,, והאחראים למוצג צריכים להכריע אם להחזירו לבעלים להשמידו או למוכרו. משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת משרד המשפטים והפרקליטות כי תשובת אגף הביטחון מדגישה את הצורך המידי במעורבותו ופעילותו לתיקון הליקויים שעליהם עמד. על הנהלת המשרד והפרקליטות לפעול בתיאום עם אגף הביטחון והמשטרה כדי להביא לטיפול מערכתי ומשולב בתהליך העברת חומרי החקירה בין הגופים, בדרכי הטיפול בהם ביחידות הפרקליטות וב אחסונם באופן בטוח ובכך למלא את החסר בתחום האבטחה של המידע המועבר מהמשטרה לפרקליטויות וההגנה ההכרחית עליו. שתי ההנחיות שהוצאו בקיץ 2015 אינן מתיישבות זו עם זו. הנחיית פרקליט המדינה קובעת כי אין להשמיד מוצגים אלא במקרים שייבחרו ולאחר הגשת בקשה מתאימה לבית המשפט, ואילו הנחיית רח"ט חקירות קובעת כי בתיקים שאינם תיקי פשע חמור יש להמשיך ולנהוג בהתאם לנהלים המקובלים במשטרה. דהיינו ניתן להמשיך ולפנות לבתי המשפט לקבלת הכרעה בעניינם של מוצגים, ללא המגבלה הקבועה בהנחיית פרקליט המדינה. נמצא כי במועד סיום הביקורת, על אף הביקורת החריפה שמתח בית המשפט על האופן שבו הועברו חומרי החקירה, ועל אף תוצאותיהן החמורות של התקלות בהעברת חומרי החקירה, עד כדי ביטול כתבי אישום, המשטרה והפרקליטות טרם גיבשו נוהל עבודה תקף ומחייב שיסייע במניעת התקלות שבית המשפט עמד עליהן. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי בתשובתה ובמסמכים שהעבירה, אין מענה לצורך בהסדרה מפורטת של ממשק העבודה בין גופי התביעה. הנהלים שציינה בתשובתה, אינם עוסקים במישרין בתהליך העברת כל סוגי חומרי החקירה מהמשטרה לפרקליטות, ואין בהם הוראות שתכליתן למנוע תקל ות שעלולות להיגרם בתהליך זה . גם הטופס הממוחשב שציינה בתשובתה הוא חלק מפרויקט "תיק חקירה דיגיטלי" 14 שתאריך היעד לסיומו נדחה במשך שנים (ראו להלן). יצוין כי הנוהל שכתבה המשטרה בעקבות תיקון 75 ,נועד, כפי שנכתב בו להתוות את התבחינים לסיווג חומר חקירה כ"חומר חקירה מודיעיני" שנאסף או שנרשם בידי "רשות מודיעין", ואת אופן הטיפול בחומר זה בלבד. כמו כן, לא גובש כל נוהל בהתבסס על הממצאים שעלו בעבודת צוותי העבודה המשותפים האמורים בתשובתה, אף שהם מעידים כי יש להסדיר מיד ובאופן מלא את ממשק העבודה בין הגופים . הדברים מקבלים משנה תוקף כל עוד הליך הדיגיטציה של העברת חומרי החקירה בין המשטרה והפרקליטות נמצא בעיצומו (ראו להלן). במסגרת עבודתו עמד צוות המשנה על כמה ליקויים המעידים על כשלים בניהול תיק החקירה אשר משפיעים על עבודת התביעה והסנגוריה. בין היתר, נציגי מחוזות הפרקליטות ברחבי הארץ הלינו כי מפתחות תיקי החקירה הכוללים את רשימת כל החומר אינם מפורטים די הצורך; כי רשימת כל החומר אינה מסודרת או מפורטת; וכי לאחר העברת התיק לפרקליטות קשה לאתר את הגורם האחראי במשטרה שניתן לפנות אליו בעניין החומרים שהועברו או שיש להשלים את העברתם. יצוין כי נציגי המשטרה שהוזמנו לדיונים של צוות המשנה טענו כי אין מדובר בתופעה, אלא במקרים נקודתיים . בדיונים צוין כי בהיעדר נוהל המסדיר את אופן העברת חומר החקירה, לא ניתן לבחון אם השוטר פעל לפי הכללים המקובלים בתהליך העברת החומר. אף ממסמכים של המשטרה עלו ליקויים מהותיים בדבר ניהול תיק החקירה: למשל, ממסמך המלצות של אח"ם מספטמבר 2014 עולה כי ניהול תיק החקירה במערכת הפל"א בד בבד עם תיק הקרטון הפיזי התבצע באופן מסורבל בלי יכולת לקשר בין הראיות ולבצע הצלבות מתאימות בין מסמכים לקובצי האודיו והווידאו. כמו כן צוין כי לא מתבצע רישום אחיד של הראיות, חלקן אובדות, הראיות הדיגיטליות משוכפלות לעשרות העתקים והשליטה בחומרים רגישים וסודיים מתרופפת ככל שמתקדמת החקירה. במועד סיום הביקורת נמצא כי הליכי הבחינה של צוות המשנה לא הובילו לגיבוש של נוהל או לנקיטת פעולות אפקטיביות לתיקון הליקויים שהעלה הצוות (ראו להלן). יוער למשטרה כי הנוהל אליו הפנתה אינו נוגע כלל לממצאי צוות המשנה שעניינם כשלים בניהול והעברה של תיקי חקירה. יצוין כי בתשובת פרקליטות המדינה בנושא זה לא הוזכר הנוהל האמור. ואולם, למרות הביקורות ואף שהמשטרה והפרקליטות דנו לאורך השנים בסוגיות האמורות, במועד סיום הביקורת תהליך העברת חומרי החקירה טרם הוסדר, ועדיין לא גובש פתרון מערכתי נאות ומקיף לבעיות היסודיות שהועלו, כמפורט להלן: נמצא כי הפרקליטות מגישה בבתי המשפט כתבי אישום רבים אף במקרים שבהם היא ערה לכך שהמשטרה טרם העבירה לה את כל חומרי החקירה כמתחייב. יודגש כי העברתם של חומרי החקירה בשלבים מאוחרים יותר של ההליך אינה מרפאת לחלוטין את הפגם בעניין זה, שכן הוראות הדין נועדו להבטיח כי בעת הגשת כתב האישום יהיה בידי הנאשמים כל המידע הרל וונטי שהם עשויים להזדקק לו לצורך מיצוי זכותם להגנה. מדיוני צוות המשנה עולה כי העברתם של חומרי חקירה מסוימים מהמשטרה לפרקליטות כרוכה, באופן תדיר, ב תקלות או בעיכובים . הדברים אמורים למשל בחומרים אלה: תקליטורים שתוכנם מחייב תמלול; חומרים סודיים שיש לבקש לגביהם תעודת חיסיון וחוות דעת בנוגע לחומרים שנלקחו לבדיקות מעבדה שונות. להלן הפרטים: ב. נמצא כי גם בדיונים שהתקיימו בפרקליטות ובפניות למשטרה בשנים 2011 עד2017 הועלה נושא העיכובים בהעברת תמלילים לתיקי חקירה אולם לא ננקטו פעולות משמעותיות לשינוי המצב , להלן דוגמאות. א. בסמוך לאחר מכן, פורסם בכלי התקשורת תמונות וסרטון וידאו שבהם משוחזר רצח. כחודשיים לאחר הפרסום האמור, הפיצה המשטרה תמונות מזירת רצח, לרבות תמונת שקית ובה גופת הנרצח וכן הכלים ששימשו לרצח. אגף הביטחון כתב למשרד מבקר המדינה כי התריע לא אחת על כמויות אדירות של חומרים משטרתיים המגיעים לכלל הפרקליטויות, אך אינם מדווחים ולפיכך גם לא נרשמים על פי נוהל ולא מתבצעים לגביהם מעקב או בקרה. האגף קיים ישיבות בנושא בהשתתפות נציגי המשטרה על מנת לפתח מנגנון משותף לטיפול בנושא אולם הדברים לא הבשילו לכדי ביצוע. בתשובה צוין כי למועד סיום הביקורת עדיין אין לאגף הביטחון כל מידע על כמות ם ואיכותם של החומרים המועברים מיחידות המשטרה החוקרות לפרקליטויות ברחבי הארץ; על אף שחדרי האחסון בפרקליטויות מוגנו ואובטחו, חומרי חקירה רבים נמצאים במזכירויות או פזורים בארגזים במסדרונות. הביקורת העלתה כי בתקופה האמורה אישורי ועדת המכרזים לחידוש ההתקשרות ניתנו באיחור של כמה חודשים כל פעם, והצדדים חתמו על חוזה ההתקשרות רק במחצית השנייה של שנת ההתקשרות ואף לאחר מכן. משמע שבמהלך כל תקופת ההתקשרות היו חודשים רבים שבהם פעלו הצדדים בניגוד לדין וללא חוזה תקף. הביקורת העלתה כי בשנת 2006 ,החלו הנסיונות להקמת ממשק ממוחשב בין היתר לשם העברת תיקי חקירה בין המשטרה לפרקליטות, אולם הלכה למעשה נמצא כי במועד סיום הביקורת, בשל קשיים שהתעוררו במהלך העבודה, התהליך עדיין לא הושלם ותאריך היעד לסיומו שב ונדחה. מסקירת הודעות דוברות המשטרה במחצית הראשונה של שנת 2017 עולה כי המשטרההעבירה לא פעם לכלי התקשורת, עוד לפני הגשת כתב אישום, סרטונים שנתפסו במצלמות אבטחה המתעדים אירועים פליליים או תפיסות של סמים, סחורות גנובות וכדו', וזאת שלא בהתאם לאמור בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה ולפיה לא יימסר לפרסום מידע שעשוי להיות מוגש כחומר ראיה במשפטו של החשוד. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי דברים אלו מלמדים על הצורך לפעול בשני מישורים: האחד, להטמיע בקרב היחידות בשטח את העקרונות ואמות המידה שעל פיהם יש לקבל החלטות בדבר פרסום חומרים מחקירות, והשני, לקבוע מיהם הגורמים המוסמכים לבחון ולהכריע בעניין פרסום חומרים מחקירות. משרד מבקר המדינה מעיר לפרקליטות כי לנוכח חשיבות הנושא והרגישות הכרוכה בו , עליה לנקוט יוזמה ולפעול למניעת פרסומים אסורים, בין היתר באמצעות ריענון ההנחיות הפנימיות בנושא. ב. תחנת לב הבירה: בביקורת נמצאו כמה מוצגים מחוץ לאריזתם באופן שאינו מאפשר לזהות לאיזה תיק הם שייכים. יצוין כי באוגוסט 2017 הושמדו כמה מוצגים כאלו, שלא ניתן היה לשייכם לתיק מסוים. חלק מרכזי ממחסן המוצגים הוא מסדרון ארוך וצר והצפיפות בו רבה; בשל היעדר מקום חלק מהמוצגים, בייחוד מוצגים גדולים, מאוחסנים במכולות במחסן בתחנה אחרת (עטרות); מוצגים רבים אינם מאוחסנים בארגזים ומפוזרים על הרצפה; חלק מהמוצגים נוטים ליפול מהמדפים; במקרים שבהם חוקר אינו יכול להעביר דגימות שנאספו בבית חולים מנפגעי עבירות מין ישירות למז"פ לבדיקה (כגון בסופ י שבוע וחגים) הן נשמרות במקרר ביחידת החקירות עם מוצרי מזון המשמשים את החוקרים; אין במחסן אמצעי כיבוי אש, למעט מטף שפג תוקפו. התמונות להלן צולמו בתחנת לב הבירה בחודשים ספטמבר ואוקטובר 2017: משרד מבקר המדינה ביקש לקבל ממחלקת המשמעת במשטרה את רשימת המקרים שבהם מונו גורמים בודקים לבחינת ליקויים בשמירה על מוצגים בשנים האחרונות. המשטרה מסרה כי אין לה את הנתונים המבוקשים, וכי אין גורם אחד המרכז את כלל המידע על גורמי בדיקה שמונו ואת ממצאי בדיקתם. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרת ישראל כי בהיעדר מידע כזה נפגעת יכולתה להפיק לקחים מהבדיקות שנעשות. על המשטרה לפעול לריכוז כלל הנתונים על מינוי גורמים בודקים ועל ממצאי בדיקתם, לנתח את המסקנות, הלקחים וההמלצות בנוגע לטיפול בחומרי חקירה ולהיעזר בתובנות אלו לצורך קיום פעולות בקרה ותיקון בכלל היחידות והמחוזות. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי היות שהנחיית היועץ המשפטי לממשלה אינה עוסקת במפורש בהעברת חומרי חקירה לתקשורת לאחר הגשת כתב אישום ולפני העברתם לסנגור, ולנוכח עמדתו המקצועית שיש למנוע מצבים כאלו, הרי שעליו לפעול בהקדם לתיקון ההנחיות באופן שיבטיח שסנגורים שטרם קיבלו את חומרי החקירה לא ייחשפו אליהם לראשונה בכלי התקשורת. .בתיקי החקירה מוחזקים מסמכים שונים שנוצרו במהלך החקירה, מוצגי נייר, קלטות ודיסקים. נמצאו כמה מקרי ם בהם במהלך הדיון המשפטי התברר כי חומרי חקירה אבדו מן התיק, ובתי המשפט אף מתחו ביקורת על המשטרה בנושא. מדובר בשלב שבו תיק החקירה והחומרים שבו נמצאים בידי החקירות או התביעות והפרקליטות ולא במשרד הרישום. כמו כן נמצאו מקרים נוספים של נזקים או אובדן לתיקי חקיר ה. להלן דוגמאות: בפברואר 2018 - כתשע שנים לאחר שמשרד המשפטים העלה את הצורך להסדיר את תקופות שמירת המוצגים, ולמעלה משנתיים לאחר שפורסם התזכיר - משרד המשפטים עדיין לא הביא טיוטת חוק לאישור ועדת השרים לענייני חקיקה, אף שהוא סבור כי חשוב מאוד לקדם את החוק. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי אין בתשובתה כדי לקדם את יישומן של מרבית ההמלצות של צוות שמירת המוצגים. לנוכח המצב הקשה במשרדי הרישום ובמחסני המוצגים שעליו עמדה המשטרה, עליה לפעול באופן מיידי ליישום המלצותיו של הצוות שאינן תלויות בהקמת המרלו"ג. זאת ועוד. בתשובה נוספת של המשטרה מפברואר 2018 נכתב כי הבחינה בנוגע לשינוע מוצגים והשמדת סמים החלה עוד באמצע 2013 .אולם גם בחינה זו לא הסתיימה כעבור כחמש שנים נמצא כי במועד סיום הביקורת, יותר מארבע שנים לאחר הגשת דוח ביקורת הפנים, טרם הושלם הליך קביעת מדיניות כוללת וממצה של אבטחת מידע במשרד המשפטים. . פרסומים אסורים מחקירות גורמים לפגיעה קשה בחשודים ועשויים אף לגרום לשיבוש החקירה, לפגיעה בהליך המשפטי ולפגיעה בפרטיות. כמו כן, הם גורמים לשחיקה במעמדם של גורמי אכיפת החוק ובאמון הציבור בהם. על משרד המשפטים לפעול ללא דיחוי להשלמת התיקון להנחיית היועץ המשפטי לממשלה בהתייעצות עם המשטרה. עד אז על המשטרה להקפיד לפעול בהתאם להנחיה הקיימת. המשטרה והפרקליטות נדרשות לפעול למניעת פרסומים אסורים, לבדוק את המקרים בהם קיים חשש שפורסמו פרטים אסורים ולבחון דרכים יעילות יותר לטיפול בנושא. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי היא הגורם המרכזי האמון על אכיפת החוק ולכן מצופה ממנה שתשמש דוגמה בכל הנוגע לשמיר ה קפדנית על הוראות החוק, גם אם היא אינה אוכפת אותו על הציבור אלא במקרים נדירים80 , ולא תצדיק את אי-שמירת הכללים הקיימים בתכניות לשינוי המצב החוקי, שיישומן נמשך כבר שנים. משרד מבקר המדינה מעיר לפרקליטות כי אין בתשובתה כ די להסביר מדוע לא בוצעה ההסדרה, ולו בעניינים נקודתיים שעלו במהלך השנים שקדמו למועד קבלת ההחלטה בעניין אל עביד, כמפורט לעיל. כמו כן דווקא ההחלטה צריכה לשמש זרז לקידום החקיקה בנושא. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי עליו לפעול לגיבוש נהלים בתיאום עם המשטרה. ג. הביקורת העלתה כי הבעיות העולות במהלך ניהול תיקי חקירה גדולים מוכרות וידוע ות גם למשטרה לא רק בשלב העברת התיק לטיפול בפרקליטות אלא כבר בשלבים שבהם היא מנהלת את החקירה. על פי הבדיקה, בכ-78% מהמקרים התמליל מתקבל יותר מחודש לאחר שהוגשו הבקשות לתמלול קלטות חקירה, ובכ -62% מהמקרים האמורים (כ -48% מכלל המקרים) התמליל מתקבל לאחר יותר משלושה חודשים. מן הנתונים עולה שבכ -53% מהתיקים שהוגשה בהם בקשה לקבלת תעודת חיסיון היא הוגשה לאחר תקופה של חודש עד מעל לשנה ממועד הגשת כתב האישום. בתיקים שבהם עברו בין חודש לחצי שנה ממועד הגשת כתב האישום (ששיעורם כ-50% מהתיקים) ועד מועד הגשת הבקשה נאמד העיכוב הממוצע בהגשת הבקשה בכ-60 .ימים מיום הגשת כתב האישום משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולפרקליטות כי מחובתן להירתם למציאת פתרון משמעותי, ישים ויעיל לטיפול בתופעה הנרחבת והחמורה של עיכובים בהעברת תמלילים של חומרי חקירה. לנוכח ממצאיו של פרק זה מצטיירת תמונת מצב מדאיגה, ולפיה אף שזה שנים הדרגים הבכירים בפרקליטות ובמשטרה מתריעים על הליקויים בתחום זה ואף פועלים למציאת דרכ ים לתיקונם, בייחוד כשמדובר בתיקי חקירה גדולים, העיכובים נמשכים, ופוגעים ביכולת למיצוי הבירור של ההליך הפלילי. לנוכח האמור לעיל על שרת המשפטים והשר לבט"פ לתת את דעתם על הממצאים האמורים ולפעול לטיפול בבעיות שהועלו בתחום זה. נוסף על כך הפרקליטות והמשטרה נדרשות לשקול נקיטת פעולות להטמעת ההוראות הקבועות בתקנות ובנוהל הבין -משרדי, לקיים מעקב הדוק בנושא כדי לוודא שהן מיושמות ולחקור אירועים שבהם חלו עיכובים ניכרים בהעברת החומר ולהפיק לקחים בעניינם. 2. הביקורת העלתה כי בפועל, ברוב המוחלט של המקרים שבהם מוגשת בקשה לקבלת תעודת חיסיון מוגש כתב האישום לבית המשפט לפני שהתקבלה תעודת חיסיון מהשר לבט"פ ובמקרים רבים תעודת החיסיון מתקבלת כמה חודשים לאחר הגשת כתב האישום. במצב זה, במקרים רבים עד שתעודת החיסיון מתקבלת חל עיכוב גם בהליך המשפטי ובמימוש זכותו של נאשם לעיין בחומר החקירה. זאת בפרט אם ברצונו של הנאשם להגיש עתירה לגילוי הראיה. להלן הפרטים: הנתונים בתרשים מראים כי בכל אחד ממחוזות הפרקליטות היה שיעור גדול של תיקים שבהם הגשת הבקשה לקבלת תעודת חיסיון התעכבה מעל חודש ממועד הגשת כתב האישום, יחסית לכלל התיקים: בפרקליטות מחוז חיפה שיעורם היה הגדול ביותר: כ -62% ,מכלל התיקים שבהם הוגשו בקשות חיסיון בפרקליטות מחוז ת"א שיעורם היה הקטן ביותר: כ -32% , בפרקליטויות מחוז צפון ומחוז מרכז שיעורם היה כ -51% , ובפרקליטות מחוז דרום שיעורם היה כ -44% . ראוי שהנהלת הפרקליטות תבחן את תמונת המצב, המעידה על עיכובים ניכרים בטיפול בתעודת חיסיון במרבית המחוזות, ותפעל להקדמת המועדים של הגשת בקשות חיסיון.
מתכתובות של הפרקליטות בנושא נמצא כי מדובר בתופעה רווחת - בתיקים רבים מתקבלים תמלילים חיוניים חודשים רבים אחרי הגשת כתב אישום. מהתכתובות עלה כי מדובר בבעיה כלל-ארצית , הנוגעת לא רק לתמלילים אלא לחומרי חקירה מסוגים שונים, הגורמת לעיכובים מיותרים ופוגעת באיכות העבודה.