הרשות הממשלתית למים ולביוב . סוגיות בניהול תאגידי מים משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות ולמי חדרה כי עליהם לקבוע מנגנון ודרכי פעולה לטיפול במפגעים המצויים באזורי המגן בפרק זמן קצר יותר, לשם הבטחת איכותם של מי השתייה המופקים מהקידוחים. משרד מבקר המדינה מעיר למי הרצליה כי לא הציג תחשיבים ומסמכים התומכים בטענותיו שלפיהן הקמת מתקן הטיוב אינה כדאית כלכלית ואינה אפשרית פיזית, וכי היה עליו להכין תחשיבים כאמור כדי שישמשו בסיס מתועד לעמדתו ולהחלטתו. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי מאחר שהיא אישרה, כחלק ממדיניותה, את הקמת מתקן הטיוב לשם שימור מי הקידוח, היא אינה יכולה להותיר את ההחלטה לגבי הקמת המתקן לשיקול דעתו הבלעדי של תאגיד המים. עוד מעיר משרד מבקר המדינה לרשות המים כי עליה לבחון דרכי פעולה נוס פות לשימור יכולת ההפקה של מים מקידוחים שאינן תלויות בלעדית בהחלטתם של תאגידי המים. משרד מבקר המדינה מעיר למי חדרה כי שיהוי של כשלוש שנים וחצי בהסטה של קו הביוב מאזור המגן של הקידוח מנוגד לכללי מינהל תקין. עוד העיר משרד מבקר המדינה למי חדרה על שסיפק מים מהקידוחים במשך שמונה שנים ללא רישיון עסק בניגוד לחוק, ועל שסיפק מים מקידוח המשטרה בלי שקיבל ממשרד הבריאות אישור להפעלת קידוח זה. על מי חדרה למלא את כל דרישות משרד הבריאות בעניין הפעלת הקידוח ולקבל את אישורו להפעלה. משרד מבקר המדינה העיר גם לעיריית חדרה כי היה עליה לנקוט צעדים למניעת הפעלתם של קידוחי המים ללא רישיון עסק , כנדרש בחוק , כדי להבטיח את איכותם של מי הקידוחים ובריאות הציבור. בשל החשיבות של הפקת מי שתייה מקידוחים, על רשות המים, האחראית לאסדרת משק המים, ובכלל זה לשימור יכולת ההפקה מקידוחי מים, לעקוב אחר הקמת מתקני טיוב, ובכלל זה לבדוק מהן הסיבות לאי-הקמת מתקני טיוב שהיא עצמה אישרה להקים. בהיעדר טיוב מי קידוחים שנפסלו אי -אפשר להפיק מהקידוחים מי שתייה ובכך להגדיל את היצע מי השתייה ממקורות מים טבעיים ואת יכולת אספקת המים ממקורות אלו במצבי חירום. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הודעת רשות המים כי תבצע מעקב סדור יותר אחר הקמת מתקני הטיוב, וכי היא מכירה בצורך בקיום עוד מנגנונים שיבטיחו את שימור יכולת הפקת מי שתייה מקידוחים שהמפיק אינו מעוניין בהפעלתם. המשמעות היא שהקמתם של המתקנים לא תהיה תלויה בהחלטתם של התאגידים בלבד. בביקורת נמצא כי למרות התוצאות החריגות באיכות מי הגלם בבאר ברנדיס, לא הכין מי חדרה עם סיום ביצוע הסקר התברואי חקירתי דוח בכתב, כנדרש בהנחיות מאוגוסט 2009 . עוד נמצא כי משרד הבריאות לאעמד על קבלת דוח כאמור על מנת שיוכל להפיק לקחים ולקבוע הנחיות בהתאם ולשם פיקוח ובקרה. משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד כי גם לשיטתו הועסק קבלן י' ממרץ 2016 ועד סוף ינואר 2017 בלא הסכם מתאים ובלא שיקוים מכרז לבחירתו; אשר לקבלן ג', גם הוא הועסק מינואר 2016 ועדמאי 2017 בלא מכרז ובלא הסכם כאמור. משרד מבקר המדינה העיר למנכ"ל הקודם ולמנכ"ל הנוכחי כי בין התאגיד ובין קבלן ד' אין למעשה הסכם התקשרות בכתב, וכי העסקת הקבלן בלי לקיים מכרז לבחירתו ובלי שייחתם עמו הסכם להעס קתו היא בניגוד לחוק חובת המכרזים ולתקנות חובת המכרזים ואינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין. משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד כי תוקפו של ההסכם בין עיריית נצרת עילית לקבלן ד' היה עד 1.1.00 , עם אפשרות להארכה של חמש שנים בכל פעם. התאגיד הוקם בשנת 2009 , וממילא היה עליו להאריך את תוקף ההסכם ולהסב אותו, והיה עליו לעשות זאת באמצעות קיום הליך מכרזי כחוק. משרד מבקר המדינה העיר לתאגיד הרי נצרת כי עליו לשתף פעולה עם תאגיד מי נעם, השותף במכוני הטיהור , לשם קיום מכרז לבחירת קבלן שיפעילם. משרד מבקר המדינה העיר למנכ"ל מי הגליל כי העסקת קבלן כ' וקבלן ל' בלא הסכם תקף מנוגדת לחוק חובת המכרזים ולתקנות חובת המכרזים ואינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את המשך העסקתם של קבלנים אלה ללא הסכם תקף וללא אישור ועדת המכרזים של התאגיד, בייחוד נוכח ההיקף הכספי הגדול של ההתקשרויות ומשך הזמן שבו לא עוגנו ההתקשרויות בהסכם מתאים. משרד מבקר המדינה העיר למי הגליל כי היה עליו לחתום על הסכם בכתב עם הקבלנים האמורים לפני הארכת ההתקשרות עמם. זאת ועוד, הארכת תקופת ההתקשרות בלא אישור ועדת המכרזים ומסירת העבודות לפני אישור כאמור הן בבחינת הצבת עובדה מוגמרת לפני הוועדה ומרוקנת מתוכן את סמכותה לבחון את ההתקשרויות לפני אישורן. משרד מבקר המדינה מעיר למי הגליל כי מאחר שלא ביצע אומדן של עלות שיפוץ המושכר השני ושל עלות הפיצוי למשכירה לפני החתימה על הסכם השכירות השני, הוא לא יכול לדעת מראש כי ביטול ההסכם עם המשכירה יביא לחיסכון. היה על התאגיד לבצע אומדן של עלות השיפוץ לפני החתימה על הסכמי השכירות - הראשון והשני - כדי שיוכל לקבל החלטה מושכלת לגבי שכירת הנכסים. נוסף על כך, היה על התאגיד לחתום על הסכם השכירות השני רק לאחר שהגיע להסכם על ביטול ההסכם הראשון, כדי להימנע ממצב שבו הוא יחויב בדמי שכירות בגין שני הנכסים. מבקר המדינה העיר למי הגליל כי נוכח היקפן של התקשרויות, היה עליו לפרסם מכרז פומבי בטרם ביצוע ן, וכי ביצוע ההתקשרויות עם הקבלן באמצעות פנייה לקבלת הצעות מחיר מנוגד לחוק חובת המכרזים ולתקנות חובת המכרזים ואינו עולה בקנה אחד עם עקרון השוויון. משרד מבקר המדינה מעיר לעין אפק כי לא קיבל את אישור הממונה על התאגידים להתקשרות עם קבלן ה', כנדרש בהסכם בין התאגיד לעיריית ראש העין ממאי 2009 .יתרה מכך, תוקפו של ההסכם בין קבלן ה' לעירייה פג כבר באוגוסט 2011 ,ולכן היה על התאגיד לחתום עם הקבלן על הסכם חדש סמוך למועד זה. עוד יוער כי אף שהמתכננים נכללים במאגר המתכננים , עין אפק אינו יכול להעסיקם בלא הסכם ולהסתפק בהזמנת עבודה, שכן נוהלי התאגיד קובעים במפורש גם לגבי התקשרות עם מתכננים כי יש לחתום על הסכם התקשרות עמם, ואין להסתפק בהזמנת עבודה. משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל הקודם ולמנכ"ל הנוכחי של עין אפק כי העסקת קבלן ה' והמתכננים בלא שייחתם עמם הסכם העסקה היא בניגוד לנוהלי התאגיד ואינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את המשך העסקתו של קבלן ה' באופן זה, על אף הערותיו של הממונה על התאגידים בעניין. משרד מבקר המדינה העיר לעין אפק כי המשך העסקתם של קבלנים אלה ללא הסכם תקף וללא אישור ועדת המכרזים של התאגיד מנוגד לחוק חובת המכרזים, לתקנותיו ולכללי מינהל תקין, וכי היה על התאגיד לחתום על הסכם בכתב עם הקבלנים לפ ני הארכת ההתקשרות עמם. זאת ועוד, הארכת תקופת ההתקשרות עם הקבלנים בלא אישור ועדת המכרזים ומסירת העבודות לפני אישור כאמור הן בבחינת הצבת עובדה מוגמרת לפני ועדת המכרזים ומרוקנת מתוכן את סמכותה לבחון את ההתקשרויות לפני אישורן. משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד תמר כי נוכח הסכום ששילם לקבלן ז' בגין ביצוע העבודות, היה עליו לפרסם מכרז פומבי לפני ביצוע ההתקשרות עם הקבלן, וכי ההתקשרות עם הקבלן באמצעות פנייה לקבלת הצעות מחיר מנוגדת לחוק חובת המכרזים ותקנותיו ואינה עולה בקנה אחד עם עקרון השוויון. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העסקתו של מנהל החשבונות בלא הסכם תקף במשך תקופה ארוכה כמתואר, בייחוד נוכח תפקידו ואחריותו לקופת התאגיד. העסקה כאמור מנוגדת לחוק חובת המכרזים, לתקנותיו ולכללי מינהל תקין. משרד מבקר המדינה מעיר למי נעם כי היה עליו לחתום על הסכם עם מנהל החשבונות לפני הארכת ההתקשרות עמו. זאת ועוד, הארכת תקופת ההתקשרות לפני שניתן לכך אישור ועדת המכרזים מציבה עובדה מוגמרת לפני הוועדה ומרוקנת מתוכן את סמכותה לבחון את ההתקשרות לפני הארכתה. משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל הקודם ולמנכ"ל הנוכחי של עין אפק וכן לממלא מקום המנכ"ל, כי העסקת יועץ א' בלא שיקוים הליך מכרזי לבחירת היועץ מנוגדת לחוק חובת המכרזים ולתקנות חובת המכרזים ואינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את המשך העסקתו של יועץ א' באופן זה, בייחוד נוכח הערותיו של הממונה על התאגידים בעניין. משרד מבקר המדינה העיר לתאגיד תמר כי בינו ובין קבלן ב' אין למעשה הסכם התקשרות בכתב, זאת על אף הסכומים הניכרים ששולמו לו. העסקת הקבלן בלא שיקוים מכרז לבחירתו ובלא שייחתם עמו הסכם להעסקתו כמתואר לעיל, היא בניגוד לחוק חובת המכרזים ותקנות חובת המכרזים ואינה עולה בקנה אחד עם מינהל תקין. משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל מי הגליל מר מוסטפא אבו ריא כי תהליך קבלת ההחלטות בעניין החתימה על ההסכם הראשון, ביטולו והחתימה על ההסכם השני לא היה תקין והסב נזק כלכלי כבד של כ - 700,000 ש"ח לתאגיד. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה רבה את דרך הפעולה של הנהלת התאגיד, ובכלל זה של מנכ"ל התאגיד, בעניין זה. על הנהלת התאגיד והדירקטוריון שלו להקפיד על תהליך קבלת החלטות סדור, שבו נשקלים כל השיקולים הרלוונטיים ומובאות בחשבון כל המשמעויות הנגזרות מהאפשרויות השונות. על התאגיד לבחון ביסודיות את תהליך קבלת ההחלטות במקרה המתואר לעיל, להסיק את המסקנות הנדרשות ולפעול למניעת הישנותה של דרך הפעולה שתוארה. משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל עין כרמים כי אם ברצונו להעסיק קבלנים או יועצים חיצוניים בתאגיד, עליו להקפיד על קיום הליכי מכרז - בין בדרך של מכרז פומבי ובין בדרך של קבלת הצעות מחיר - ואם ברצונו להעסיק קבלנים או יועצים בפטור ממכרז , עליו לקבל את אישור ועדת המכרזים לכך. משרד מבקר המדינה העיר למי אשקלון כי היה עליו לחתום על הסכם עם קבלן ח' לפני הארכת ההתקשרות עמו בשנת 2013 ולקבל לכך את אישור ועדת המכרזים של התאגיד. המשך העסקתו של קבלן זה בעלויות של מיליוני ש"ח בשנה ללא הסכם תקף וללא אישור ועדת המכרזים מנוגד לחוק חובת המכרזים, לתקנותיו ולכללי מינהל תקין ופוגע בשוויון, ביעילות ובשקיפות. זאת ועוד, הארכת תקופת ההתקשרות עם הקבלן בשנת 2013 בלא אישור ועדת המכרזים מציבה עוב דה מוגמרת לפני הוועדה ומרוקנת מתוכן את סמכותה לבחון את ההתקשרות לפני הארכתה. בביקורת נמצא כי למרות מרכזיות תפקידו של הדירקטוריון בפיקוח על פעילותם של תאגידי המים, פעלו חלק מהתאגידים במשך תקופות ארוכות בלא שבעלי המניות בהם - הרשויות המקומיות - ימנו להם דירקטורים כנדרש, להלן פירוט: משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את אי-מינויים של הדירקטורים ואת אי - קיום ישיבות הדירקטוריונים בתאגידים אלה, כנדרש על פי החוק. אי -מינוי הדירקטורים ואי-קיום הישיבות פגמו ביכולת הדירקטוריונים למלא את חובתם - קביעת מדיניות לתאגידי המים ופיקוח על פעילותם. משרד מבקר המדינה מעיר לבעלי המניות בתאגידי המים האמורים - עיריות אשקלון, נצרת עילית, מגדל העמק, עפולה וכרמיאל - כי היה עליהם לפעול למינוי דירקטורים במניין הנדרש ולוודא את התכנסותם הסדירה של הדירקטוריונים. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את אי-מינוין של ועדות הביקורת בתאגידי המים האמורים, כנדרש על פי החוק, ואת העובדה שמבקרי הפנים של התאגידים לא הגישו דוחות ביקורת במשך זמן רב. על הדירקטוריונים של תאגידי המים לפעול באופן מידי למינוי דירקטורים לוועדות הביקורת שלהם ולהתכנסותן של הוועדות, על מנת שאלו ימלאו את התפקידים המוטל ים עליהן על פי כל דין. משרד מבקר המדינה מעיר כי הקשיים שצוינו משותפים לכל תאגידי המים , ובכל זאת יש תאגידים שעל אף קשיים אלה מינו דירקטורים כחוק. על בעלי המניות בתאגידי המים לפעול בעוד מועד לאיתור דירקטורים לתאגידים ולאישור מועמדותם כנדרש בחוק. משרד מבקר המדינה העיר לרשות המים כי עליה להקפיד שבעלי המניות בתאגידי המים ימלאו את חובתם למנות דירקטורים לתאגידי המים, ולנקוט את הצעדים שבסמכותה לנקוט על פי חוק במקרים שלתאגידי מים לא מונו דירקטורים כנדרש. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי עליה להשלים בהקדם את הקמת מאגר הדירקטורים, ולפעול למינוי דירקטורים בדירקטוריונים החסרים. בביקורת נמצא כי על אף חיוניות תפקידה של ועדת הביקורת, ואף שוועדת הביקורת היא הוועדה היחידה שהקמתה היא חובה - לא פעלו בחלק מתאגידי המים שנבדקו ועדות ביקורת. עוד נמצא כי מבקרי הפנים של חלק מהתאגידים שנבדקו לא הגישו דוחות ביקורת במשך תקופות ארוכות. להלן פירוט : משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי עליה לעמוד על כך שתאגידי המים יקפידו על מילוי החובה למנות ועדות ביקורת לתאגידי המים, ולנקוט את הצעדים שבסמכותה לנקוט על פי חוק , נגד תאגידי מים שלא מינו ועדת ביקורת כנדרש. משרד מבקר המדינה מעיר למי חדרה כי בעקבות התוצאות החריגות בבדיקות איכות מי הגלם בקידוח באר ב רנדיס, היה עליו להכין דוח סקר תברואי חקירתי ובו ניתוח הממצאים, מסקנות והמלצות כנדרש בתקנות איכות מי השתייה, כדי שיהיה אפשר להפיק על פיו לקחים ולמנוע הישנות מקרים דומים בעתיד. משרד מבקר המדינה העיר למועצת רשות המים כי השתהותה במשך ארבע שנים בהשלמת ההוראות אינה סבירה. כמו כן, השתהות כאמור גורמת לדרך פעולה לא אחידה של התאגידים, למשל בכל הנוגע לסכום ההתקשרות המחויב במכרז. על רשות המים לקבוע את ההוראות ולפרסם אותן ללא דיחוי. מן הראוי שהתאגידים לא יסתפקו באישור הממונה להסבת ההסכמים, אלא יחתמו בעצמם על מסמך המעגן את דבר הסבת הזכויות עם הקבלן או הספק הרלוונטיים. משרד מבקר המדינה מעיר למי אשקלון כי בינו ובין הקבלן אין למעשה הסכם התקשרות בכתב; ליקוי זה מקבל משנה תוקף נוכח הסכומים הניכרים ששולמו לקבלן. כמו כן הועסק הקבלן שלא באמצעות מכרז. העסקה ללא הסכם כתוב ושלא באמצעות מכרז מנוגדת לחוק חובת המכרזים ולתקנות חובת המכרזים ואינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין.
.תאגידי המים אחראים לאספקת מי השתייה ולטיפול במערכות המים והביוב ביישובים ברחבי הארץ. התאגידים הוקמו במטרה להביא לניהול עסקי מקצועי ויעיל של מערכות המים והביוב. להפקת מים באמצעות קידוחים יש חשיבות, מאחר שהיא מגדילה את היצע המים ממקורות טבעיים, משמרת את כושר ההפקה, מגדילה את אמינות האספקה ומאפשרת אספ קה במצבי חירום. בהתאם לחוק רישוי עסקים, משרד הבריאות והרשויות המקומיות רשאיות לקבוע תנאים להפעלת קידוחי מים. ואולם התאגידים שנבדקו לא פעלו במועד למילוי התנאים שקבעו משרד הבריאות והרשויות המקומיות השונות בעניין הפעלת הקידוחים. על אף התפקיד המרכזי של הדירקטו ריון וועדותיו בניהול תאגיד המים, לא פעלו הרשויות המקומיות, שהן בעלי המניות בתאגידי המים, למילוי חובתם החוקית והציבורית למנות חברים לדירקטוריונים, וחברי הדירקטוריונים לא וידאו שוועדות הביקורת בדירקטוריונים פועלות כסידרן. רשות המים לא עמדה על מינוי דירקטורים כאמור ולא הפעילה את סמכויותיה כלפי תאגידי המים שבהם לא מונו דירקטורים וועדות ביקורת כנדרש. תאגידי המים אינם מקפידים על קיום הוראות חוק חובת המכרזים, וממצאי ביקורת זו מצביעים על כך שחלקם מנוהלים ברשלנות עד כדי הפקרות. הדבר גורם לפגיעה בעקרונות השוויון, היעילות והשקיפות וביכולתם של התאגידים להפיק את התועלות הגלומות בקיום הליכי מכרז תקינים. חלק מההתקשרויות של התאגידים, ובהן התקשרויות בסכומים כספיים ניכרים, נעשו בניגוד לחוק חובת המכרזים, לתקנות חובת המכרזים ולכללי מינהל תקין, מה שעלול להוות פרצה המאפשרת פגיעה בטוהר המידות. על רשות המים ועל הממונה על התאגידים להגביר את הפיקוח על התאגידים ולנקוט נגד התאגידים שאינם פועלים בהתאם לחוק, כמתואר לעיל, את הצעדים המתאימים.