התעשייה האוירית לישראל בע_מ . השקעת התעשייה האווירית בתחום מטוסי אימון והקשרים בינה לבין חיל האוויר והחלל בהתייחס לתשובתה של התע"א חוז ר ומעיר משרד מבקר המדינה, כי ראוי היה שחברי הדירקטוריון היו מקיימים את הדיון ומקבלים החלטה לאחר שעיינו בחומר. משרד מבקר המדינה מעיר, כי הסכם ההתקשרות בין התע"א לבין ATG מיוני 2004 לא תאם את החלטת הדירקטוריון שהתק בלה תשעה ימים קודם לכן, שלפיה תשקיע התע"א 2 מיליון דולר נוספים עם קבלת מקדמה מהלקוח בסך10 מיליון דולר ולא בעת התחייבות הלקוח לרכוש את המטוס, התחייבות שניתן היה לבטל במקרים מסוימים (פירוט ראו בהמשך). משרד מבקר המדינה מעיר, כי החלטת דירקטוריון התע"א מדצמבר 2005 אינה מתיישבת עם החלטת הממשלה25 ממאי 2005 , ולפיה נדרש לקבל תשלום בסך 10 מיליון דולר כתנאי להשקעת התע"א בסך 2 מיליון דולר נוספים. יתר על כן, לא נמצאו סימוכין לכך שהתע"א פנתה בנושא לרשות החברות ולמשרד הביטחון שיפעלו לשינוי החלטת הממשלה. משרד מבקר המדינה העלה, כי בניגוד למה שהוצג בישיבת ועדת הכספים, בפועל תע"א לא הסדירה קדימות בהחזר קו האשראי על פני כל ההתחייבויות הקיימות והעתידיות (ראו פירוט בהמשך). .2. חל גידול ניכר באומדן עלויות הפיתוח של פרויקט ה"ג'אבלין". 3. נדרשו שינויים טכנולוגיים בתכנון המטוס כדי להתאימו לדרישות השוק הצבאי. 4. קיימת חשיבות לעמידה בלוחות הזמנים של התכנית עקב "חלון ההזדמנויות" לשיווק המטוס המיועד לשוק האזרחי בשנים 2007 ו- 2008. 5. הסיכוי לגיוס משקיעים פיננסיים היה נמוך מאוד, ושיעור התשוא ה הצפוי של ההשקעה לא היה אטרקטיבי למשקיע הפיננסי. . ביצוע ההשקעה, כנדרש לפי חוק החברות הממשלתיות, גם כאשר רכישה זו נעשית בעקיפין, באמצעות הלוואה המירה למניות. . לכדאיות הכלכלית של העיסקה, ואת הנתונים והחישובים שהובילו אותה למסקנה זו. רק בפברואר 2007 מינה מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן24 , צוות לניהול משא ומתן לגיוס הון עבור ATG . זאת אף על פי שכבר קודם לכן הוצפו בעיות המימון בישיבות ההנהלה ובמפגשים בין התע"א לבין ATG ; יש לציין, כי בישיבה בראשות מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן, שהתקיימה בדצמבר 2006 ציין הסמנכ"ל לכספים של התע"א, מר מ ' שגיב, כי "צריך צוות לגיוס משקיעים - לא להשאיר ל- ATG ."ולא כפי שטיפלנו עד כה משרד מבקר המדינה מעיר, כי בדירקטוריון התע"א לא נערך דיון בדבר זמינות המקורות של התע"א להשקעת כ -250 מיליון דולר בפרויקט ה"ג'אבלין", ללא שותפים פיננסיים, בהשוואה לחלופות אחרות. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שרשות החברות תשקול קביעת נהלים וכללים מחייבים, שעל פי הם, חומר המוגש לה כדי שהיא תיתן חוות דעת שתוגש לממשלה, יכיל, בין היתר, גם את חוות הדעת הנוגדות, ואת חוות הדעת החלוקות שהובעו בכתב או בעל פה על ידי גורם מקצועי בכיר ומשמעותי שעסק בנושא, שיש בהן כדי להשפיע מהותית על העיסקה, ואת הנימוקים המובאים בהן. כמו כן יש לשקול לקבוע בנהלים חובה על מגיש הבקשה לאישור העיסקה, ליתן נימוקים מדוע, על אף הדעות החלוקות שהובעו, הוא ממליץ על אישור העיסקה על ידי הממשלה. מטרת קביעת כללים כאלה היא להביא לכך שרשות החברות תקבל את מלוא המידע הרלוונטי הדרוש לצורך קבלת החלטה מושכלת בגיבוש חוות דעתה על העיסקה המובאת לאישור הממשלה. לדעת משרד מבקר המדינה, אין לקבל את הגישה המצמצמת כאמור של רשות החברות הממשלתיות בהתייחס לתפקידה במתן חוות דעת לממשלה. גישה זו עלולה להביא לכך שחוות הדעת עצמה, ואף החלטת הממשלה, יינתנו שלא על בסיס מכלול המידע החשוב הרלוונטי. כך גם במקרה זה. אילו הייתה רשות החברות הממשלתיות קובעת בנוהל מחייב שעל משהב"ט למסור לה, יחד עם הבקשה לאישור העיסקה, גם את חוות הדעת של היועצת הכלכלית שלו, שהיא הגורם המקצועי הבכיר ביותר במשהב"ט בתחום זה, ואת הנימוקים לכך שהתע"א ומשהב"ט המליצו על אישור העיסקה על אף דעתה החלוקה של היועצת הכלכלית; ואילו הייתה רשות החברות הממשלתיות בוחנת מידע זה, אפשר שהיה בכך כדי לשנות את חוות דעתה ואת החלטת הממשלה. בנוסף לכך העלה משרד מבקר המדינה, כי על אף שהתחשיבים שהוצגו לרשות החברות נעשו בשיעורי היוון נמ וכים במידה ניכרת ביחס לסיכון הכרוך בהשקעה, לא ביקשה רשות החברות מהחברה לערוך תחשיב בשיעור היוון שישקף באופן מדויק יותר את הסיכונים הכרוכים בעיסקה. . עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי בניגוד לאמור בתשובת התע"א, ציין יו"ר ועדת הכספים, מר ח' אהרון, בישיבת ועדת הכספים של דירקטוריון התע"א שהתקיימה ב- 26.9.06 , כי סיכום ועדת סלע לא הופץ לחברי הדירקטוריון, אלא ליו"ר הדירקטוריון וליו"ר ועדת הכספים. בנוסף מעיר משרד מבקר המדינה, כי ועדת המומחים בראשותו של ד"ר שיינין טרם סיימה את עבודתה וממילא לא הוצגה לחברי הדירקטוריון בישיבת ועדת הכספים מ - 26.9.06. יוצא אפוא, שעד אותו מועד בספטמבר 2006 ,, לא בוצעו כל הבדיקות ההנהלה עדיין לא הייתה משוכנעת בכדאיות התכנית, לא הוצגו מסקנות והמלצות ההנהלה לדירקטוריון ולא הוצג לדירקטורים חומר לקראת הישיבה. עוד יצוין, כי במצגת שהציג ד"ר שיינין לדירקטוריון בינואר 2007 נכללו הדברים הבאים, אשר הוסברו בפירוט ובהרחבה בחוברות. בין היתר, צוין, כי הסיכוי לכניסת משקיעים פיננסיים מותנה בהערכות של מכירת מעל 1,000 מטוסים אזרחיים בעשור, וכי תחזית מכירות ה"ג'אבלין" בשוק האזרחי היא של 373 מטוסים אזרחיים בעשור. זאת ועוד, צוין, כי השוק הצבאי אינו אטרקטיבי דיו לכניסת משקיעים פיננסיים. דהיינו, הסיכוי לגיוס משקיעים פיננסיים היה נמוך. בהמשך צוין באותה מצגת, כי המשך ההשקעה ב- ATG לפיתוח וייצור מטוסי ה"ג'אבלין" נראית כדאית כלכלית לתע"א, הן עם שותפים פיננסיים והן בלע דיהם, וכי שיעור התשואה הריאלי לתע"א על הפרויקט באותו מועד, ללא שותף פיננסי, הוא 16% . 2. עוד עולה מנתוני הלוח, כי הרווח הצפוי (הערך הנוכחי) ממכירת המטוס המיועד לשוק האזרחי, בהנחות השונות של שיעור ההיוון ותחזית המכירות ובהתחשב בחלקה הצפוי של התע"א בבעלות על ATG , שהיה כ-12% בלבד, לא היה גדול. לכן רווח צפוי זה לא היהאמור להוות שיקול חשוב בהחלטה של התע"א להשקיע בחברת ATG . הכדאיות הכלכלית לתע"א בהשקעה ב - ATG הייתה טמונה בקבלת פלטפורמה למטוס האימון הצבאי, בהשקעה נמוכה יחסית. על כן, מה שהיה חשוב לתע"א היה שפיתוח המטוס יסתיים, שהמטוס יקבל רישיון, יצבור שעות טיסה וישמש בסיס איתן לפיתוח הגרסאות של מטוסי האימון הצבאיים. כאמור, מהתשובות של מפעל להב ל"צוות האדום" מ- 13.4.04 עולה, כי שיעורי ההיוון שעל פיהם בדקה התע"א את הכדאיות הכלכלית להשקעה ב- ATG היו8% בלבד. משרד מבקר המדינה מעיר, כי שיעורי היוון אלה, שבהם השתמשה התע"א לבחינת הכדאיות הכלכלית של ההשקעה, לא נתנו ביטוי מספיק לסיכונים הכרוכים בייצור המטוס האזרחי - טכנולוגיים, שיווקיים ואלה הקשורים בגיוס מקורות הון20 ., כמקובל בעסקאות מסוג זה סיכונים אלה הועלו גם על ידי ה"צוות האדום" שמינה מנכ"ל התע"א, והוצגו בפניו. משרד מבקר המדינה מציין, כי לא נמצא הסבר לשימוש במחיר ההון שנבחר - 8% . שימוש במחיר הון גבוה יותר המשקף באופן נכון יותר את הסיכונים, היה מביא לערך נוכחי נמוך יותר. יתרה מזאת, בתחשיבים ששימשו בסיס לדיון המנכ"ל מאפריל 2004 ולבדיקות הכדאיות הכלכלית שעל פיהן אישר דירקטוריון התע"א את ההשקעה, נלקח בחשבון שיעור היוון של 6% .בלבד משרד מבקר המדינה מעיר, כי גם אם המשקיעים הפוטנציאלים היו מייחסים סבירות גבוהה להנחות התחשיב - עמידה בלוחות הזמנים, עמידה בתחזית עלויות הפיתוח ועמידה ביעדי המכירות - גם במקרה זה לא סביר שהיו מסתפקים בשיעור תשואה להשקעה של 6% עד8% . דהיינו, מלכתחילה הסיכוי לגייס משקיעים לפרויקט היה נמוך. זאת נוכח העובדה, שמשקיעים פיננסיים בחברות הזנק מצפים לשיעור תשואה גבוה מזה. .משרד מבקר המדינה מעיר, כי הפסד של כ-15 מיליון דולר מייצור המטוס האזרחי כשלעצמו, לא היה בו כדי לפגוע בכדאיות הכלכלית של התכנית כולה לתע"א במיוחד שחלקה בהפסד היה כ -12% בלבד. אולם, אומדן זה הגביר את החשש פן הדבר ירתיע משקיעים פיננסיים, כאלה שעיקר עניינם הוא בתשואה על השקעתם. כמו כן, כאשר התכנית העסקית של המטוס האזרחי מגיעה לאיזון, או לרווח זעום בשיעור היוון נמוך, ולהפסד בשיעור היוון של 15%, פוחתים סיכויי מימון התכנית על ידי משקיעים פיננסיים. שיקול זה, לא הועלה בדיוני הדירקטוריון בבואו להעריך את כדאיות התכנית וסיכוניה. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי הנהלת התע"א לא הציגה לדירקטוריון ביוני 2004 , בבואו לאשר את העיסקה, את העובדה ששיעור ההיוון שעל בסיסו נערכו החישובים נמוך ביחס לסיכונים של העיסקה. כך יוצא שהדירקטורים אישרו את העיסקה ללא שבחנו סוגיה מהותית זו. משרד מבקר המדינה מציין, כי תוספת מידע על התקדמות התכנית אינה מגדילה את הסיכון. עוד מציין משרד מבקר המדינה, כי גם בדיקה מאוחרת יותר של "ועדת סלע" שמינה מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן, לא התייחסה לחריגות העבר אלא ל"השקעות עתירות סיכון כדוגמת עיסקת .ATG .)" (ראו פירוט בהמשך משרד מבקר המדינה מעיר, כי לא נמצאו מסמכים ולא הומצאו הסברים להעלאת מחיר המכירה של המטוס מ-3.1 מיליון דולר ל-3.3 מיליון דולר ולהורדת שיעור ההיוון מ-8% ל-6% . עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי השינויים בנתונים אפשרו הצגת תוצאות טובות יותר למרות הפחתת תחזית המכירות. .משרד מבקר המדינה חישב את הרווח המהוון של התע"א מהתכנית לפיתוח מטוסי האימון הצבאיים על פי אותם נתונים לפי שיעור היוון של 15% לעומת6% . בבדיקה נמצא, כי הרווח המהוון עומד על כ-37 מיליון דולר, לעומת 102 מיליון דולר כפי שחישבה התע"א, וחלקה של התע"א היה צפוי להיות כ-18 .מיליון דולר משרד מבקר המדינה מעיר, כי נתח השוק הצפוי לתע"א לפי ניתוח תחזית העבר היה צפוי להיות לפחות כשליש מכלל השוק, ולהביא להקטנת חלקם של המתחרים בשוק. דבר, שעלול היה לגרום להחרפת התחרות בשוק, להורדת מחירים ולצמצום נתח השוק הצפוי לתע"א. זאת נוכח העובדה, שהמתחרים פעילים בשוק זמן רב ולחלקם יש עוצמ ה מדינית וכלכלית. משרד מבקר המדינה מעיר, כי טרם כניסתה להשקעה בפרויקט הנהלת התע"א לא בחנה ביסודיות מהן סך העלויות הדרושות לפיתוח ולייצור סדרתי של הדגם המתקדם של מטוס האימון, שהתבסס על פיתוח הדגם האזרחי, והסתפקה ב"הערכת אצבע". זאת ועוד, בדיקות שנעשו בתע"א בסוף שנת 2006 העלו, כי יידרשו שינויים משמעותיים בהתאמת הפלטפורמה האזרחית לצורכי מטוסי האימון הצבאיים, ולאלה תידרש משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח העובדה שבמאי וביוני 2007 הגישה התע"א למשרד הב יטחון (מנה"ר) ולחיל האוויר הצעה להחלפת מטוסי ה"צוקית" במטוס ה"ג'אבלין" (פירוט ראו בהמשך), היה מקום להעביר למשרד הביטחון באותו מועד גם את תוצאות עבודות הצוותים, כפי שסוכם ביניהם. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי היה שעמדת הייעוץ הכלכלי של משרד הביטחון בנוגע לכדאיות הכלכלית של העיסקה תוצג על ידי מנכ"ל משרד הביטחון, מר ע' ירון, לשר הביטחון ולרשות החברות. משרד מבקר המדינה מע יר לרשות החברות, כי בדיקה של מתחם הסבירות, ובכלל זה סבירות החישוב שניתן לה על ידי החברה הממשלתית הייתה צריכה לעורר אצלה סימני שאלה לגבי שיעור ההיוון שבו נערך החישוב, נוכח הפער הגדול בין שיעור היוון זה לבין שיעור היוון שעשוי היה לשקף את הסיכונים הכרוכים בהשקעה. משרד מבקר המדינה מעיר, כי מן הראוי היה שמנכ"ל התע"א דאז, מר מ' קרת, היה מציג לדירקטוריון בינואר 2005 , כי היועכ"ל למערכת הביטחון הציגה בדיון את חוות דעתה הכלכלית בדגש על הספק הקי ים בנוגע משרד מבקר המדינה מציין, כי עד מועד סיום הביקורת, בינואר 2008 , השקיעה התע"א כ-10 מיליון דולר בהון המניות של ATG ובנוסף הלוותה לה כ-15 מיליון דולר. התע"א מחקה ב- 31.12.07 את השקעתה ב- ATG , והכירה בהפסד של כ-25 מיליון דולר. כמו כן, הוציאה התע"א למחקר ופיתוח ל"סביבה האימונית" בשנים 2004 עד 2007 סכום של כ-5 מיליון דולר. משרד מבקר המדינה מעיר, כי כבר באפריל 2006 היה ברור לתע"א כי היא לא תוכל לעמוד בלוחות הזמנים של תכנית ה"ג'אבלין" שאישר דירקטוריון התע"א ביוני 2004 , לפיהם בכוונת ATG להשיג רישיון עבור המטוס במרס 2007 . זאת ניתן ללמוד נוכח העובדה שהיא הציעה לחיל האוויר "תכנית גישור" להפעיל עבורו את מערך ה"צוקית" לתקופה של ארבע עד שש שנים. יתר על כן, משרד מבקר המדינה מעיר, כי התע"א לא בחנה באפריל 2006 מהי העלות התפעולית המתוכננת להארכת חיי ה"צוקית". עלות שחושבה כשנה מאוחר יותר והוצגה לדירקטוריון התע"א במאי 2007 , ואשר הייתה אמורה להסתכם בכ -20 ועד24 מיליון דולר (פירוט ראו בהמשך). עלות, שעלולה להשפיע על הכדאיות הכלכלית של כלל התכנית. לא נמצא כי במסגרת דיוני הנהלת התע"א, נוהלו דיוני מעקב אחר הגידול הניכר בעלויות הפיתוח וההתארכות בלוחות הזמנים, עד הבדיקה שביצע צוות המומחים כשנתיים לאחר שהדירקטוריון החליט לאשר את ההשקעה בפרויקט. משרד מבקר המדינה מעיר, כי האמור לעיל מצביע על מעקב ובקרה לקויים בעניין זה. .משרד מבקר המדינה בחן את בסיסי הנתונים והעובדות שהיו בפני הנהלת התע"א בינואר 2007 בטרם הביאה בפני דירקטוריון התע"א החלטה לאשר השקעה נוספת בפיתוח ובייצור מטוס ה"ג'אבלין", והעלה את הממצאים המפורטים: 1. חל פיגור בלוחות הזמנים להשלמת מטוס האימון לחיל האוויר הישראלי, והיה ברור להנהלת התע"א, כי עליה להציע לחיל האוויר להפעיל עבורו - עד שהוא יוכל להפעיל את מטוסי ה"ג'אבלין" - את מערך ה"צוקית" לארבע עד שש שנים (להלן - "תכנית הגישור"). משרד מבקר המדינה מציין, כי התע"א לא העבירה למשרד הביטחון את תוצאות עבודות הצוותים, אף שסוכם ביניהם על כך. מהמתואר לעיל עולה, כי טרם המלצת הנהלת התע"א לדירקטוריון לאשר הלוואה/השקעה נוספת היו בידי הנהלת התע"א נתונים המצביעים על כך, שהסיכוי לגיוס משקיעים פיננסיים נמוך מאוד, וכי שיעור התשואה הפנימי של ההשקעה אינו אטרקטיבי למשקיע הפיננסי. עם זאת, ידעה הנהלת התע"א שההשקעה של התע"א ב- ATG התבססה על פיתוח מטוס אזרחי שיבוצע על ידי ATG ., דבר שחייב גיוס משקיעים פיננסיים לדעת משרד מבקר המדינה, נתונים אלה אמורים היו להעלות ספק בדבר הכדאיות הכלכלית להמשך ההשקעה של התע"א ב- ATG . משרד מבקר המדינה מעיר, כי תשובת התע"א אינה מתיישבת עם העובדות, כמפורט להלן: מפרוטוקול הדיון שהתקיים בוועדת הכספים של דירקטוריון התע"א ב- 26.9.06 , קבלה הדירקטורית, גב' ע' שרון, על כך שלא הופץ חומר לקראת הישיבה. זאת ועוד, במועד הישיבה מ - 26.9.06 טרם הסתיימו הבדיקות שערכה התע"א בנוגע לכדאיות הכלכלית של התכנית, ובהתאם לכך דיווח מנכ"ל התע"א, כי "לאחר שכל הבדיקות תתבצענה, ולאחר שההנהלה תהיה משוכנעת בתקפות התכנית, יוצג הנושא בפני הדירקטוריון". כמו כן, הדירקטור, מר ח' אהרון, ציין בישיבה, כי תחזית המכירות של ATG שהוצגה בישיבה "לא הייתה סבירה", וכי אין עדין תשובות לשאלות מפתח של התכנית".]סלע[ לדעתו "לוועדה משרד מבקר המדינה מעיר, כי החריגה בלוחות הזמנים להשלמת הפיתוח של המטוס ולקבלת הרישוי האזרחי בכשלוש שנים, סיכנה את עצם אימוץ המטוסים על ידי חיל האוויר. לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות החברות לקדם את הסדרת הסוגיה, באופן שאישור הממשלה להשקעה בנכסים המירים למניות יידרש בטרם ביצוע ההשקעה, ולא רק במועד שבו מתקבלת ההחלטה אם לממש את אופציית ההמרה. זאת, כדי לאפשר לממשלה להידרש לעניין ולהחליט בו בשלב שבו טרם הושקעו כספי ציבור בעיסקה. משרד מבקר המדינ ה מעיר, כי לא נמצאו סימוכין לכך שלתע"א היה אומדן מלא של סך העלויות בפרויקט, הכולל את עלות ביגור מטוס ה"ג'אבלין", כפי שהציע מנכ"ל התע"א ביוני 2007 ,לחיל האוויר ולמנה"ר כמו גם את תוספת עלות השינויים הטכנולוגיים הנדרשים על מנת להתאים את מטוס האימון הצבאי לדרי שות חיל האוויר, שעלולים להסתכם בעשרות מיליוני דולרים. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי התע"א לא בחנה את ההשפעה של תוספת העלויות בפרויקט, ובכללן עלות הארכת חיי ה"צוקית" ועלות הביגור, המסתכמות בעשרות מיליוני דולרים, על הכדאיות הכלכלית של כלל העיסקה. עוד מעיר מ שרד מבקר המדינה, כי בתע"א לא נמצאו סימוכין לכך שנבדקה הכדאיות הכלכלית של הצעתה לחיל האוויר; ראוי היה שהתע"א תבחן את הכדאיות הכלכלית של הצעתה לחיל האוויר מיוני 2007 , משום שמדובר בהשקעה של עשרות מיליוני דולרים באחזקת ה"צוקית". . הנתונים שהוצגו לדירקטוריון התע"א בינואר 2007 , בדיון שבו הוא קיבל את ההחלטה המפורטת לעיל, למרות שלא חלו שינויים בנתונים בין המועדים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי מן הראוי היה שהנהלת התע"א תמסור לחברי הדירקט וריון את החוברות האמורות, שכללו מידע חשוב לגבי הכדאיות הכלכלית להמשך ההשקעה, טרם ישיבת הדירקטוריון ולא לאחריה. זאת כדי שהדירקטורים יוכלו לעיין, לבחון ולשקול את הנושא טרם הדיון על המתווה שהציגה ההנהלה. מתווה הכולל התחייבות של התע"א להשקיע 50 מיליון דולר כנג ד השקעה של 200 מיליון דולר ממשקיעים חיצוניים, והמרת הלוואה שנתנה התע"א ל - ATG בסך10 .מיליון דולר להשקעה עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי ראוי היה שחברי הדירקטוריון היו מקיימים את הדיון ומקבלים החלטה לאחר שעיינו בחומר. משרד מבקר המדינה מעיר, כי מודל העלות של ATG , שבחנו אנשי הכספים של התע"א "בחינה ראשונית", התבסס על לוח זמנים של 39 חודשים עד לרישוי המטוס (קרי עד מרס 2007 ), אף שבבדיקת הנאותות צוין, כי קיים גורם סיכון גבוה לתכנית, שבגינו יש להוסיף 12 חודשים לתכנית עבור טיפול בתקלות ובבעיות שתתעוררנה, כך שמשך התכנית עד לרישוי יהיה כ-50 חודשים עד לפברואר 2008 ו"לזה כמובן תתווסף עלות מתאימה לפיתוח"; וכי עמידה בלוח הזמנים ובתקציב הפרויקט כפי שהוגדר והוצג על ידי ATG - 39 חודשים מתחילת הפיתוח ועד לסיום הרישוי - "אינה ריאלית". זאת ועוד, מודל עלות הפיתוח של ATG שבחנו אנשי הכספים התבסס על לוח זמנים SUCCES ORIENTED (מוכוון הצלחה) של 39 חודשים עד לרישוי המטוס, ולא כלל את כל העלויות (כמפורט להלן). עוד מעיר משרד מבקר המד ינה, כי הנהלת התע"א הציגה לדירקטוריון ביוני 2004 , כי בכוונת ATG להשיג רישיון עבור המטוס במרס 2007 , דבר שאינו מתיישב עם בדיקת הנאותות מינואר 2004 , שבה עלה כאמור כי לוח זמנים זה אינו ריאלי. דהיינו, לדירקטוריון לא הוצג נתון שכולל תוספת עלות בגין הדחייה בלוח זמנים והמשמעויות הנובעות מכך, דבר המקטין את כדאיות ההשקעה. משרד מבקר המדינה מציין, כי בבדיקת הנאותות נכתב, "שאין השתתפות של ספק המנוע בעלות הפיתוח", דבר העשוי ללמד גם על משרד מבקר המדינה מציין, כי גיוס הכספים על ידי ATG היה תנאי לקידום הפיתוח ולהצלחת התכנית. לכן, בהצעתו של ה"צוות האדום" בראשותו של הסמנכ"ל למו"פ ולפיתוח עסקי דאז, מר ע' רוזן, להורדת הסיכון של אי-גיוס הכספים על ידי העברת הידע לבעלות התע"א, לא היה כדי להפחית משמעותית את הסיכון של העיסקה, בהתחשב בעובדה שללא גיוס הכספים והשלמת הפיתוח, ערך הידע שיועבר לתע"א יפחת מאוד. זאת, כיוון שגודל הנזק מהתממשות סיכון זה תלוי בשלב שבו תיעצר תכנית הפיתוח ובשיעור הקניין הרוחני שיצטבר עד לאותו מועד וכן מהפגיעה האפשרית בלוחות הזמנים של פיתוח מטוס האימון הצבאי. כמו כן התע"א לא בחנה את משמעות החריגה בלוחות הזמנים של התכנית. לבחינה זו חשיבות, נוכח העובדה שאיחור מהותי בלוחות הזמנים הקטין את האפשרויות לסיים בזמן את הפיתוח והרישוי של מטוס האימון. . מידת האמון שיצרן המנועים ייחס להצלחת התכנית, שהרי אם מדובר על מכירות צפויות של מאות רבות של מ נועים, היה יצרן המנועים עשוי להסכים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי הבדיקות שערכה התע"א לגבי היכולת הפיננסית של ATG לגייס משקיעים פיננסיים לתכנית, התבססו על שיחה עם נציגי בנק השקעות. זאת ועוד, העובדה שבתי ההשקעות ציינו בפני סגן הסמנכ"ל לכספים של התע"א, כי מדובר בנישה ייחודית, הייתה אמורה לגרום לכך שהתע"א תתייחס לתחזית המכירות במשנה זהירות, היות שהמשמעות במקרה של נישה ייחודית היא שאי אפשר להסתמך על תחזית המכירות לתחום מטוסי הסילון הקלים, שיש להם גם שימושים אחרים - הטסת מנהלים או משפחות (בניגוד למטוס ה"ג'אבלין" שיש בו רק שני מקומות). משרד מבקר המדינה מעיר, כי לא ניתן ביטוי כספי למשמעות הסיכונים, ולא ברור מהפעולות שהציג ה"צוות האדום" להפחתת הסיכונים, אם אמנם היה בהן כדי להפחית משמעותית את הנזק האפשרי. להלן פירוט: משרד מבקר המדינה מעיר, כי התממשות סיכון זה עלולה להוות איום על עצם קיום התכנית ולא רק על השינוי ברווחיות, כיוון ש תחזית המכירות מהווה אבן היסוד והבסיס לאישור השקעה כלשהי. כמו כן, כאמור, גודל הנזק תלוי בשלב שבו תיעצר תכנית הפיתוח ובשיעור הקניין הרוחני שיצטבר עד לאותו מועד וכן מהפגיעה האפשרית בלוחות הזמנים של פיתוח מטוס האימון הצבאי, כמפורט לעיל. .השקעה כספית, והם יגרמו לדחייה נוספת בלוחות הזמנים להשלמת התכנית (ראו פירוט בהמשך). משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח מומחיותה של ה תע"א בתחום המטוסים, ראוי היה שהתע"א הייתה מגדירה במפורט את דרישות המעבר בין תצורת המטוס הבסיסי למתקדם, ולא הייתה מסתפקת בהגדרה ראשונית וכן בוחנת את מלוא העלויות הכרוכות בכך. פעולה זו הייתה נחוצה בגלל החשיבות הרבה של עמידה בלוחות הזמנים של התכנית לאימוץ המט וס על ידי חיל האוויר הישראלי ולסיכוי השיווק לחילות אוויר זרים, המהווים לקוחות פוטנציאליים. משרד מבקר המדינה מציין, כי הנהלת התע"א והדירקטוריון ייחסו לתכנית יתרונות גדולים, אולם הנהלת התע"א לא בדקה ביסודיות מספקת את ההשלכות ממימוש אפשרי של סיכוני התכנית, במיוחד כאלה שיגרמו להפסקת הפיתוח על ידי ATG . גם לא נבחנו ביסודיות האמצעים שהוצגו להפחתת הנזק ממימוש אותם סיכונים, ולא ניתן ביטוי כספי למשמעות הסיכונים. משרד מבקר המדינה העלה ליקויים בתהליך הבדיקות שערכו חטיבת כלי טיס צבאיים ואנשי ארגון הכספים של התע"א, אשר שימשו בסיס לקבלת ההחלטות להשקיע ב - ATG : היעדר בחינה יסודית של עלויות הפיתוח והייצור הסדרתי של הדגם המתקדם של מטוס האימון; היעדר בחינת יסודית ועצמאית של פוטנציאל השוק האזרחי, במיוחד נוכח העובדה שמדובר בשוק ייחודי; בדיקת הכדאיות הכלכלית של התכנית על פי .שיעור תשואה נמוך, שלא סביר שמשקיעים פיננסיים יסתפקו בו, דבר שהיה צריך להעלות ספק ביחס לגיוס הון ממשקיעים אלה; והיעדר בחינת מלוא המשמעות של החריגה בלוחות זמנים, כאשר חריגה מהותית עלולה הייתה לסכן את אימוץ המטוס על ידי חיל האוויר הישראלי ועל ידי כך לסכן את עצם התכנית ואת כדאיותה. משרד מבקר המדינה מעיר, כי הנתונים שהציג מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים, מר מ' שמול, לדירקטוריון, שבהם נותחו, בין היתר, הסיכונים של הפרויקט והאמצעים להפחתתם, היו מוטים להצגת הפרויקט ככדאי כלכלית. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי על בסיס נתונים אל ה אישרו הדירקטורים את ההתקשרות בעיסקה, שהביאה בסופו של דבר להפסדים ניכרים. משרד מבקר המדינה ה עלה, כי התע"א השקיעה ביוני 2004 סכום של 6.25 מיליון דולר בחברת ATG , על ידי מתן הלוואה המירה למניות של חברת ATG . השקעה זו נעשתה בטרם קבלת אישור הממשלה שניתן, רק כשנה לאחר מכן23 , במאי 2005 (פירוט בהמשך). במסלול מימון זה לא קוימו דרישות החוק לקבלת אישור הממשלה בטרם ביצוע ההשקעה. לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות שבהן, כעולה מהחלטת הדירקטוריון מיום 2.6.04 , מטרת ההשקעה הייתה רכישת מניות בחברת .ATG , מן הראוי היה שהתע"א תבקש אישור של הממשלה לעיסקה בטרם . הנחת היסוד לתכנית הייתה כי הפחתת ההשקעה והסיכון אשר יעמדו בפני התע"א יושגו בכך שמשקיעים פיננסיים בארה"ב יספקו את עיקר תוספת ההון אשר נדרשה להשלמת פיתוח המטוסים. הנחת יסוד זו לא נבחנה ביסודיות. מצד אחד עלה מהנתונים כי הרווחיות שחזתה הנהלת התע"א למטוס האזרחי לא היה בה כדי למשוך משקיעים פיננסיים להשתתף במימון חברת הזנק. מצד שני הביסוס לכך שניתן יהיה לגייס משקיעים היו שיחות לא מחייבות עם נציגי בנק ההשקעות אשר פע ל לגיוס הון עבור חברת ההזנק. גם בתחום הטכנולוגי, בו יש לתע"א ידע רב, הבדיקות לא היו יסודיות דיין. אומדני העלויות ולוחות הזמנים התבססו על בחינה חסרה. כאשר דן הדירקטוריון בינואר 2007 בהצעות להמשך התכנית היה מדובר בתכנית שונה לחלוטין מזו שהוחלט עליה ביוני 2004 . אומדני העלויות עלו, ההשקעה העצמית שנדרשה מן התע"א הוכפלה וגדל מאוד הסכום שנדרש לגייס בשוק ההון. אך התברר, כי במקביל לגידול באומדני העלות גדלו משמעותית גם תחזיות המכירה, תחזיות שהניחו כי התע"א תשיג כשליש מן השוק העולמי. בתחזיות אלה הייתה גלומה הנחה כי י צרנים קיימים של מטוסי אימון צבאיים יצמצמו את חלקם או יוותרו על השוק. לדעת משרד מבקר המדינה, נתונים אלה היו אמורים להעלות ספק בדבר הכדאיות הכלכלית להמשך ההשקעה של התע"א ב- ATG . עם זאת, החליט הדירקטוריון "לתת הזדמנות נוספת" לתכנית, כאמור תכנית שונה לחלוטין, ואף להשקיע סכומים נוספים כדי לאפשר ל- ATG להמשיך להתקיים עוד מספר חודשים, בהנחה שיגויס ההון בארה"ב. זאת על בסיס ציפייה, כי החלפת בנק ההשקעות המטפל בגיוס הכספים ושינוי בדרך ההתקשרות עם ATG ,, שינוי שבעיקרו לא היה מהותי כי אם רישומי יאפשר את גיוס ההון, מה שלא הושג בשלוש השנים הקודמות. ההון לא גויס, וחברת ATG פסקה לפעול בסוף שנת 2007 . בעקבות עצירת פיתוח מטוס האימון על ידי ATG , מחקה התע"א בדוחותיה הכספיים ליום 31.12.07 את מלוא השקעתה ב - ATG, והכירה בהפסד בסכום של 25 .מיליון דולר התכנית המקורית הייתה כאמור שאפתנית ובעלת פוטנציאל מבטיח. אולם דווקא משום כך היה ראוי לבחון ביסודיות את הסיכוי לקיום התנאים להצלחתה, דבר שלא נעשה. נוכח האמור, על התע"א להפיק לקחים מדוח זה, בדגש על הליקויים המשמעותיים המתייחסים לתקופה שטרם אישור הפרויקט, בנושאים הבאים: בדיקת כדאיות של פרויק טים, ובכלל זה, בדיקת ההשלכות ממימוש אפשרי של סיכונים והאמצעים להפחתת הנזק מאותם סיכונים, ובחינת הכדאיות הכלכלית של פרויקטים על פי שיעורי תשואה המפצים על הסיכונים הכרוכים בהם. על רשות החברות לקדם את הסדרת הסוגיה של השקעת חברה ממשלתית בנכסים המירים למניות, באופן שאישור הממשלה להשקעה כזאת יידרש בטרם ביצועה, ולא רק במועד שבו מתקבלת ההחלטה אם לממש את אופציית ההמרה. זאת, כדי לאפשר לממשלה להידרש לעניין ולהחליט בו בשלב שבו טרם הושקעו כספי ציבור בעיסקה.
.ביוני 2004 הציגה הנהלת התע"א לדירקטוריון תכנית שאפתנית ובעלת פוטנציאל מבטיח שנועדה להחזיר את התע"א לייצר מטוסי אימון צבאיים אשר ישתלבו בתכנית רחבה יותר, "הסביבה האימונית", שהייתה אמורה להיות מנוע צמיחה חשוב לתע"א. באותה עת הועלה בדיונים בהנהלת התע"א, כי מנוע צמיחה זה עשוי לתרום לה מכירות של עד 500 מיליון דולר. לתכנית המוצעת ייחסו הנהלת התע"א והדירקטוריון יתרונות חשובים, ובהם שיתוף הפעולה של התע"א עם חברת הזנק אמריקנית ( ATG ) שהוקמה במטרה לייצר מטוס סילון קטן דו -מושבי, בעל תכונות דומות למטוס צבאי, שנועד ללקוחות אזרחיים, מטוס שאופי ו יותר ספורטיבי מאשר שימושי. שיתוף הפעולה היה צפוי להפחית משמעותית את העלויות וזמן הפיתוח, ובעקבות כך להפחית את ההשקעה של התע"א ולהקטין את סיכוני הפרויקט. הצלחת התכנית הייתה מותנית בקיום מספר תנאים. בבדיקות שעשתה הנהלת התע"א לקראת הדיון בדירקטוריון ובנתונים אשר הוצגו בישיבה עצמה הוצגו לדירקטוריון סיכונים, כולל האמצעים אשר נועדו להפחית את התוצאות של מימוש הסיכונים. אולם האמצעים שהוצגו לא היה בהם כדי לענות על השלכות הסיכונים שימומשו. כמו כן, הנתונים שהוצגו לדירקטוריון ובהם נותחו, בין היתר, הסיכונים של הפרויק ט והאמצעים להפחתתם, היו מוטים להצגת הפרויקט ככדאי כלכלית. בסופו של דבר התממשו הסיכונים והתכנית כשלה.