צבא ההגנה לישראל . פרויקט לפיתוח מערכת - מערכת הביטחון נכון למועד סיום הביקורת לא סיימו המטה הכללי ומשהב"ט לגבש ולאשר תכנית להמשך פיתוח המערכת המיישמת את הנחיות סגן הרמטכ"ל בנושא. משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח העיכוב המתמשך בהשלמת המערכת, ראוי שז"י בשיתוף אג"ת ומשהב"ט ינקטו בדחיפות את הצעדים שקבע סגן הרמטכ"ל, ובכלל זה ביצוע בקרה אפקטיבית על המשך פיתוח המערכת, וזאת כדי לעמוד ביעד שהתווה סגן הרמטכ"ל - השלמת מערכת עם אופטימום יכולות מב צעיות כבר בשנת 2013 . כמו כן, מן הראוי לקיים הליך סדור של הפקת לקחים הן בתחום ניהול הפרויקט והן במישור של הבקרה עליו, וכל זאת כדי לשפר את תהליכי העבודה והבקרה של פרויקטי פיתוח. משרד מבקר המדינה בדק את תדירות ההתכנסות של מטה התכנית של הפרויקט בשנים 2006 -2011 והעלה, כי בשנים 2006 -2008 ו- 2010 התכנס מטה התכנית פעמיים בשנה, אולם בשנים 2009 ו- 2011 התכנס מטה התכנית פעם אחת בשנה בלבד במקום פעמיים. כתוצאה מכך בתקופה שארכה כ-15 חודשים, בין מאי 2010 לאוגוסט 2011 , לא התכנס המטה לדיון בפרויקט ולמעקב בעניינו. משרד מבקר המדינה מעיר, כי המציאות המשברית שבה היה שרוי הפרויקט במשך שנים חייבה דיונים תדירים יותר של מטה התכנית, שכן מטה זה ממלא תפקיד מרכזי בפעולות הבקרה והמעקב אחר הפרויקט. משרד מבקר המדינה מעיר, כי היה מקום ל עגן באופן מחייב את ההסכמות, בין מפא"ת ובין חברה א', המפורטות בטיוטת עדכון ההסכם. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי נוכח השינויים המשמעותיים שנעשו בתכולת הפרויקט ובתמורה לחברה א', והפיגור הניכר בפיתוח המערכת שהסתמן כבר בשנת 2005 , היה מקום לנצל את ההיערכות החדשה לביצוע הפרויקט, ולשלב בהסכם הפיתוח תנאים שיחזקו את מחויבות חברה א' לעמידה בהתחייבויות הנכללות בהסכם התכנית הכוללת ובהסכם של הפרויקט, לרבות קביעת תמריצים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי הוראות משרד הביטחון המפרטות את חובותיו של מטה התכנית לדווח על התקדמות הפרויקט נועדו להבטיח העברת תמונת מצב עדכנית ומפורטת למנכ"ל משהב"ט ולראש מפא"ת, ובמידת הצורך, קיום הערכות מצב ברמות הבכירות ביותר. אי-קיום הנדרש בהוראות פוגע ביכולת לקיים הליכים חשובים אלו, שהצורך בהם מקבל משנה תוקף בפרויקטים שנקלעו לקשיים משמעותיים. מסיכומי הדיונים שפורטו לעיל עולה, כי חלק מהעיכובים בפיתוח המערכת נבעו מהיעדר כוח אדם מספיק לפיתוח. יצוין, כי בהסכם שחתם משהב"ט עם חברה א', לא שולבו מנגנונים שיבטיחו שהיא תשקיע בפרויקט מורכב זה את כוח האדם הנדרש, ובכלל זה לא פורטו ממלאי התפקידים המרכזיים בפרויקט וכישוריהם, ואף לא צוין מספר העובדים שישתתפו בפיתוח בכל נושא. בכך ויתר משהב"ט על כלי בקרה ופיקוח מרכזיים בניהול הפרויקט. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי משהב"ט יבחן אם יש צורך לדרוש מהספקים להתחייב לגבי כוח האדם המועסק בפרויקט, הן מההיבט הכמותי והן מההיבט האיכותי, בייחוד כשמדובר בפרויקטים שהם בגדר אתגר טכנולוגי, אשר לאיכות כוח האדם העוסק בפיתוחם קיימת חשיבות רבה. משרד מבקר המדינה מעיר, כי תשובת משהב"ט ותשובת החברה עומדות בסתירה לטענות שהועלו בפורומי העבודה והניהול של הפרויקט במהלך השנים 2007 - 2011 .על ידי נציגי צה"ל ונציגי מפא"ת בדבר היעדר כוח אדם מספיק לפיתוח טענות אלו רק מחדדות את הצורך לבחון מנגנון שיסדיר את נושא כוח האדם בפרויקטי פיתוח ולעגנו בהסכמים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוסח עדכון ההזמנה מאפריל 2008 אינו כולל את ההתחייבויות של חברה א', כפי שמופיעות בטיוטת העדכון להסכם. בהתייחס לתשובת צה"ל מעיר משרד מבקר המדינה, כי הפרויקט פותח כפרויקט נפרד מהתכנית הכוללת, ולכן ספק אם די בהצגה של פתרונות הבמ"ם בתכנית הכוללת כדי לעמוד גם בדרישת כתב המינוי של הוועדה, כי פרויקטים מורכבים נדרשים לבצע תהליך אישור רב -שלבי, החל מאישור המענה העקרונ י וכלה באישור המענה המפורט והמימוש בפועל. משרד מבקר המדינה מעיר כי השילוב המתחייב בין ניהול התכנית הכוללת לבין ניהול הפרויקט, שנועד לפתח תשתית עבורה, מהווה נדבך יסודי ביכולת של צה"ל לממש את המערכת הכוללת. בפועל, פיתוח המערכות לא נעשה בצורה מיטבית מבחינת לוחות הזמנים, זאת נוכח העובדה שהפרויקט, שהוא אבן בניין מרכזית בתכנית הכוללת, טרם הגיע לידי גמר, על אף שפיתוחו היה אמור להסתיים לפני ההפעלה המבצעית של העוצבות. על היעדים והסיכונים בתחום זה הצביעו סגן הרמטכ"ל ורמ"ט ז"י בשנים 2009 ו- 2010. לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום כי צה"ל ומשהב"ט ינתחו את התהליכים שהתקיימו במהלך השנים מאז הוחל בפיתוח המערכות, זאת במטרה ל הפיק את הלקחים המתבקשים להמשך הדרך ולפרויקטי פיתוח אחרים. במסגרת זו יש לתת את הדעת גם לצורך לקדם את השגת יעדים אלו באמצעות קביעת התניות בחוזי ההתקשרות עם הספקים - דבר שלא נעשה. משרד מבקר המדינה בדק את תדירות התכנסות פורום הפרויקט החל משנת 2006 , השנה שבה אורגן הפרויקט מחדש, ועד שנת 2011 . מהנתונים עולה כי פורום הפרויקט, שהיה אמור להתכנס ארבע פעמים בשנה, התכנס משנת 2008 פעם אחת בשנה בלבד, ובשנת 2010 לא התכנס כלל. יוצא אפוא, כי מתחילת שנת 2008 ועד תחילת שנת 2011 התכנס הפורום שלוש פעמים בלבד. בפרק זמן זה התגלו בעיות רבות בפרויקט, כך שהיה מקום לקיים דיונים תכופים יותר. התדירות הנמוכה של התכנסות הפורום, וכפועל יוצא מכך גם התדירות הנמוכה להפצת סיכומיו, שכללו דיווח על העמידה באבני הדרך, קבעה למעשה את תדירות הדיווח על התקדמות הפרויקט לגורמים הבכירים המעורבים בו. יוצא אפוא, שהחריגה הגדולה בלוח הזמנים דווחה לגורמים אלה רק באפריל 2009 , כשנה מכינוס הפורום הקודם שבו הוצגה חריגה קטנה יחסית. .הפרויקט כולל פיתוח, ייצור והטמעה של מערכת, ונכללות בו דרישות המצריכות התגברות על אתגרים טכנולוגיים לא פשוטים. הפרויקט שהיה אמור להסתיים בשנת 2005 , טרם הסתיים עד מועד סיום הביקורת בנובמבר 2012 . המערכת עדיין נמצאת בשלב הפיתוח, חלק מתכולותיה נדחו לשלבים מאוחרים יותר. נוכח הפיגור בפיתוח ה מערכת, מתבססות העוצבות על מערכת חלופית שאינה מאפשרת מילוי של כל הדרישות המבצעיות. תמונת המצב העולה מהדוח מלמדת על ליקויים בניהול, במעקב ובבקרה שוטפים ושיטתיים על ביצוע הפרויקט. נוכח העובדה, כי המערכת הינה מערכת תשתיתית, וכי הפרויקט אינו עומד בלוח הזמנים ה מתוכנן ואינו מאפשר להפיק את התוצרים הנדרשים, על ז "י בשיתוף אג"ת ומשהב"ט להפיק את הלקחים הנדרשים מאופן ביצוע הפרויקט עד כה, ולפעול לביצוע השינויים המתחייבים בפרויקט ובבקרה עליו, כדי להביאו לידי גמר ולמצות ממנו בהקדם יכולות מבצעיות חיוניות. ראוי כי הלקחים ש יופקו מהליך הפיתוח של המערכת בתחומי הניהול, המעקב והבקרה ישמשו את גורמי המטה בצה"ל ובמשהב"ט במסגרת ההובלה גם של פרויקטים דומים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי אמנם היו גם אזכורים של הפרויקט בדיוני התכנית הכוללת, אך בדיונים אלו לא נדון הפרויקט באופן ממשי ומפורט. הדיון הראשון שנערך ברמת סגן הרמטכ"ל ובו נזכר הפרויקט התקיים רק בדצמבר 2009 . משנת 2010 החלה לשכת סגן הרמטכ"ל לבקש באופן יזום עדכוני סטטוס בכתב ממפקד מז"י ומראש אגף התקשוב. יוצא אפוא שבשנים 2006 -2008 לא ניהל אג"ת מעקב אחר הפרויקט ברמה מספקת. משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח חיוניותה של המערכת, ונוכח הפיגור בלוח הזמנים למן היציאה לדרך של הפרויקט בגרסתו השנייה, ראוי שאג"ת היה עוקב אחר התקדמות הפרויקט לכל הפחות בתדירות המתחייבת מההוראה, קרי אחת לשנה. משרד מבקר המדינה מעיר כי בסיכומי דיוני הבכירים בזרוע היבשה לשנים 2008 ו- 2009 שצורפו לתשובת צה"ל לא הוצגה באופן ברור ובמתכונת קבועה העמידה באבני הדרך השונות בפרויקט והחריגה מהן. גם תדירות הדיונים לא הייתה קבועה. על מפקדת ז"י לקבוע נוהל לדיווח ולבקרה על התקדמות פרויקטי אמל"ח בזרוע תוך פירוט מתכונת הדיווח הנדרשת מבחינת תדירותו, תפוצת הדיווחים ואופן הצגת הנתונים. יוצא אפוא, שמחלקת אמל"ח במז"י מסרה לאג"ת דיווח עתי על סטטוס הפרויקט, אחת לשנה ולא אחת לחצי שנה כנאמר בהוראה.
מהמסמכים עולה כי מאז הומלץ על אישור סופי של הפרויקט בדצמבר 2005 ועד מועד סיום הביקורת בנובמבר 2012 ,, קיים אג"ת שני דיונים בלבד על מצבו בדצמבר 2006 ובספטמבר 2008.