גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאות . המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים הביקורת העלתה שהיקפי התפיסות והעמידה ביעדים מעידים על מגמה הולכת וגוברת במשטרה להעמיק את פעילויות החקירה והאכיפה בהיבטים הכלכליים של התיקים. השינוי אומנם הוטמע היטב בטיפול בפרשיות גדולות ומובהקות של פשיעה כלכלית הנחקרות ביחידות החוקרות הארציות והמרכזיות, אך עדיין יש מקום לשיפור ולהטמעת תחום האכיפה הכלכלית במחוזות ובתחנות בפריפריה. מוצע כי בעת גיבוש מדיניות ארוכת טווח תקיים המשטרה בחינה והערכה של הפרקטיקה שלפיה מוגדרים יעדי תפיסה שנתיים. נמצא כי המערכת המחשובית של יחידת החילוט אינה מאפשרת שליפת נתונים בדרך של פילוח התקבולים בהתאם לתיקים שהסתיימו בשנים מסוימות. בכדי לספק נתונים אלו כבקשת המבקר, נדרשת בחינה פרטנית לגבי שיוך הכספים בכל שנה לפי תיקים. מעבר לכך, בידי יחידת חילוט נתונים רק אודות תיקים שהיו בטיפולה או שהם בתחום אחריותה, ואילו נתוני מימוש של תיקים אחרים כדוגמת אלו שהתפיסה בהם נעשתה מכוח הפסד"פ, אינם קיימים ברשותה. אין גורם אשר באחריותו לקבל, לאסוף ולנתח את מלוא המידע הקיים אצל הגופים המשתתפים בשרשרת האכיפה הכלכלית, באופן שיאפשר לקבל תמונה שלמה ומהימנה, למן שלבי התפיסה קודם הגשת כתב האישום ועד סיום ההליך המשפטי, מימוש התפוסים והעברת התמורה לקרן החילוט או לאוצר המדינה. כך למשל, לעמדת הפרקליטות לצורך הערכת מידת היעילות של הליכי אכיפה כלכלית יש להתחשב גם בקנסות ובשומות מס שנפסקו וזאת . מנגד יכולה לעלות FATF-בהתאם לכללים הבינלאומיים של ארגון ה עמדה המבחינה בין סוגי שלילות הרכוש מתוך מטרה שלא לעשות שימוש בכלי החילוט כאמצעי אכיפה של קנסות וחיובי מס כאשר לצורך .73גביית חיובים אלו נקבעו בחוק הסדרים אחרים משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים ולאפ"כ כי בחלוף חמש שנים מהקמת יחידת החילוט, ובשים לב להיותה "הרגל המסיימת" בשרשרת האכיפה הכלכלית, נדרש כי תינתן עדיפות גבוהה לשדרוג מערכות הניהול הממוחשבות ביחידה וכן עדיפות לקידום המכרזים לבחירת ספקים במיקור חוץ; זאת כדי שיחידת החילוט תוכל לתת שירות מקצועי, מהיר ויעיל לגופי האכיפה, ולהבטיח את ניהול הרכוש התפוס ומימושו באופן מיטבי. נמצא כי לא הייתה בידי משרד המשפטים, האחראי הן על הפרקליטות והן על האפ"כ, תשובה אחת הכוללת את כל הנתונים המבוקשים ומשכך לא ניתן להפיק את מלוא המידע הרלוונטי להליך שלילת הרכוש. מצב זה אינו מאפשר לגופים האמונים על האכיפה הכלכלית לגזור מדד אפקטיביות למערכת כולה. יוער כי מסד הנתונים שנמסר לידי צוות הביקורת מהמחלקה לסיוע למדינות זרות בהנהלת בתי המשפט אינו מאפשר לקבל תמונה שלמה ומהימנה של היקף הפעילות ולוחות הזמנים של המחלקה. עבודת המחלקה איננה ממוחשבת, וכל החומר המגיע אליה מטופל בשיטה ידנית. מהאמור עולה כי אין הלימה בין המאמצים שמשקיעים גופי המודיעין, החקירה והאכיפה בזיהוי, איתור ותפיסה של נכסים בחו"ל, לבין התוצאה והתמורה המתקבלת בסופם של הליכי החילוט. לנוכח הגברת פעילותם הבין-לאומית של גורמי הפשיעה הבכירים בישראל, על גופי האכיפה לפעול לקיצור משכי הזמן ולהגברת האפקטיביות של תפיסת הנכסים מכוח חוק עזרה משפטית, הן ביחס לתפיסות וחילוט בישראל במסגרת סיוע למדינות זרות, והן ביחס לתפיסות וחילוטים של נכסים מחוץ לישראל. חוסר ההלימה בין המערך החוקר למערך התובע מחריף לנוכח הפערים במשך הטיפול: לאחר שהמשטרה סיימה את הטיפול בחקירה אחת ועברה לתיק הבא, הפרקליט המלווה צפוי להמשיך ללוות את אותו התיק בערכאות השונות בבתי המשפט במשך שלוש שנים בממוצע, באופן שאינו מאפשר לו להתפנות לטיפול בתיקים אחרים. על משרד המשפטים, המשרד לביטחון הפנים ואגף התקציבים במשרד האוצר לקיים דיון משותף בפערים בין המערך החוקר למערך התובע ולבחון דרכי התמודדות, תוך בחינת עתודת כוח האדם והמשאבים המוקצים ליחידות החקירה לעומת מערך התביעה בפרקליטות וברשות המיסים. ועד מועד סיום הביקורת לא הוסדר נוהל לניתוב תיקי 2015-נמצא כי מ להב מהמשטרה וחלוקתם לטיפול בין יחידות הפרקליטות. הפרקליטות פועלת כיום בהתאם למתווה כללי, והתיקים הגדולים מנותבים על פי החלטתו של המשנה לפרקליט המדינה (עניינים פליליים). מן הראוי כי הפרקליטות תסדיר קריטריונים ברורים לניתוב תיקים בהסתמך על שיקולי מקצועיות ויעילות, וכדי למנוע קבלת החלטות בנושא שלא בהתאם לעומסים ובלי שנבחנו היבטים של התמחויות. אי-מכירת כלי רכב או אי שחרורם בתנאים גורם למצוקת אחסון במגרשי המשטרה ולצורך בשכירת מגרשים אזרחיים, ולכן הנחתה המשטרה את יחידות השטח שלא לתפוס עוד רכבים. מהנתונים עולה ששיעור המכירה של הרכבים שנמכרו בסיוע יחידת מתוך סך תפיסות כלי הרכב שיועדו לחילוט. 8% החילוט עומד על המשטרה לא פעלה די למכירת כלי רכב בסמוך לתפיסתם או לשחרורם בתנאים, ולכן נתפסו מקומות אחסון במגרשים לתקופות ארוכות, וערכן של המכוניות נשחק במידה ניכרת. אופן הטיפול בהמחאות מחוללות דורש הסדרה בנוהל חדש, כי לצד הצורך בקביעת מנגנוני הגנה נדרש גם להבטיח גבייה מקסימלית של המחאות המחוללות שאין מניעה לגבותן. משגובשה הסכמת הגופים המעורבים - המשטרה, הפרקליטות והאפ"כ - בנושא, עליהם לפעול לגיבוש הנוהל והטמעתו. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד המשפטים ולהנהלת בתי המשפט לבחון את משכי הזמן לטיפול בהליכים המשפטיים בתיקים הכלכליים ולפעול לקיצורם. התמשכות ההליכים עלולה לפגוע בקופה הציבורית, טומנת בחובה פגיעה אפשרית בזכויות הקניין של הנאשמים, יוצרת עומס התדיינות ומחלישה את אפקטיביות ההליכים והסנקציות המוטלות לפיהם. מהתרשים עולה כי שוויו המצטבר של הרכוש שהפרקליטות ביקשה לחלט, בבקשות שעדיין ממתינות להכרעת בתי המשפט, עומד על יותר מחצי מיליארד ש"ח. ממסמכים המבטאים את עמדות גורמי המקצוע בפרקליטות וברשות המיסים עולה כי משיקולי יעילות ורצון לסיים את התיקים בפרק זמן סביר, התביעה מגיעה עם הנאשמים להסדרים מקלים, תוך שהיא מוכנה להתפשר ולוותר על נכסים שנתפסו, לא רק בשל חולשת הראיות אלא אף בשל הימשכות ההליכים. הפנתה ישראל 2019 ועד אוגוסט 2016 מהביקורת עלה כי משנת בקשות בתחום התפיסה והחילוט. פניות נוספות 22 למדינות זרות רק של המשטרה למחלקה בתחום זה לא הבשילו לכדי בקשה בגלל חוסר בראיות או חוסר מידע על קיומם של נכסים קונקרטיים במדינה הזרה. משרד מבקר המדינה מציין לפני משרד המשפטים ולרשות המיסים כי מדובר בתיקים שיש חשיבות ציבורית בטיפול בהם, נוכח המשמעות ההיקפית וההשלכות של היעדר הטיפול והפגיעה בקופה הציבורית. בתיקים הושקעו משאבים לא מבוטלים עד מיצוי החקירה, אך המערך התביעתי אינו מסוגל להמשיך בטיפול עד העמדה לדין. הדבר עלול לגרום להשלכות גם בהיבטים של הרתעה ואמון הציבור במערכת האכיפה. המחלקה המשפטית - מע"ם ברשות המיסים, במצבת כוח האדם הנוכחית, אינה עומדת בעומסים המוטלים עליה. מאות תיקי חקירה הממתינים בה שנים ארוכות ללא טיפול פוגעים פגיעה קשה ביכולת ההרתעה. יש בכך גם עינוי דין לחשודים אשר עניינם תלוי ועומד תקופה ארוכה בלי שידעו מה עלה בגורלם. ראוי שנתונים אלו יעמדו לבחינת הנהלת רשות המיסים. מוצע לרשות המיסים כי תשקיע מאמץ בשימור כוח האדם המקצועי במחלקה המשפטית ובמציאת מענה פנים-ארגוני לתופעת עזיבת התובעים את שורותיה, ותנקוט בפעולות שיבטיחו את קיצור משכי ההליכים לגיוס תובעים חדשים. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעולות שנוקטים הגופים לגיבוש נוהלי עבודה מוסכמים ותקפים בתחום האכיפה הכלכלית. עם זאת, בחלוף חמש שנים מהקמת יחידת החילוט טרם גובשו נהלים משותפים לה ולגופי האכיפה והתביעה ביחס לכלל הסוגיות, ובכלל זה נוהל הליבה. נמצא כי קיים צוואר בקבוק במעבר התיקים מהיחידות החוקרות לגורם המטפל בתביעות השונות. עוד נמצא כי קביעת היעדים ליחידות החוקרות אינה מביאה בחשבון את המשאבים המוגבלים של המשך שרשרת האכיפה, כך שקיים פער ניכר בין הגידול במספר תיקי החקירה שנפתחים במשטרה וברשויות חוקרות אחרות ובתפיסות הרכוש ובין היכולת של גופי התביעה לטפל באותם התיקים ולהביא למימוש התפוסים. רשות המיסים והפרקליטות מתקשות להקצות כוח אדם לטיפול בתיקי הלוויין. לעמדת רשות המיסים, לתובעים מטעמם אין אפשרות לטפל בכל תיקי הלוויין בפחות מארבע שנים מיום פרוץ החקירה. נמצא כי בניגוד למוסכם בין הפרקליטות לבין רשות המיסים - כי בכל תיקי הלוויין של תיקי צח"ם יטפל הגורם המטפל בתיק העיקרי - בפועל אין מענה אפקטיבי והצטברו מאות תיקים מסוג זה שאינם מטופלים. משרד מבקר המדינה מציין לפני יחידת החילוט כי שיעור מימוש . מומלץ כי יחידת החילוט תבחן החסמים 30%-נכסי המקרקעין נמוך מ והדרכים להעלאת שיעור מימוש נכסי המקרקעין בהתאם ליעודה. תיקים 326 לא הוקלו העומסים: נכון לחודש יוני היו 2019 בשנת 14 תיקי חקר שנסגרו בחוסר ראיות, קנס או כופר, והוגשו 13-פתוחים ו כתבי אישום בלבד. היעדר טיפול בתיקים מוביל לנזקים חמורים ביותר ליכולת ההרתעה של גופי האכיפה, כמו גם לפגיעה קשה ביותר בקופת המדינה. כפועל יוצא מכך עבריינים המבצעים עבירות הנוגעות לחשבוניות פיקטיביות, בהיקפים של מאות מיליוני ש"ח, אינם מובאים לדין. על משרד המשפטים לנקוט פעולות לייעול יכולתה של ישראל לסייע למדינות זרות באכיפת צווי החילוט, כדי להגשים את עקרון ההדדיות ובכך גם לעודד מדינות זרות לסייע לישראל באכיפה כנגד הפשיעה החמורה. בהיעדר הסדרה ברורה, אחידה וכוללת של סמכויות יחידת החילוט, היא אינה מטפלת בכל הרכוש התפוס באופן זמני והמחולט באופן סופי, ובשל כך נפגעת יעילות האכיפה הכלכלית. כמו כן, ריבוי הגורמים המנהלים את הרכוש התפוס בהתאם לדבר החקיקה שמכוחו נתפס הרכוש טומן בחובו סיכון לחוסר אחידות בטיפול בנכסים התפוסים. מוצע כי משרד המשפטים יקדם את הסדרת הסמכויות של יחידת החילוט בתיקוני החקיקה הנדרשים או בקידום החלטת ממשלה, או בכל דרך אחרת, כך שהיחידה תוכל לטפל בכל הרכוש התפוס באופן זמני או המחולט באופן סופי. הדבר נדרש כדי שיוקנו סמכויות ניהול של כל הרכוש התפוס ומימושו לגוף אחד, במנותק מדבר החקיקה שמכוחו נעשתה התפיסה. עוד מוצע כי משרד המשפטים יבחן את בקשת האפ"כ להיכלל בצוות-העל. שיעור סגירת תיקי החילוט נמוך ביחס למספר התיקים שנפתחו מאז הקמתה. נכון למועד הביקורת, יחידת החילוט טיפלה מאז הקמתה בכ- והועברו 2014 תיקים נפתחו באפ"כ לפני שנת 1,700 תיקים (מהם 6,500 לטיפול יחידת החילוט עם הקמתה). מצבת התיקים הפתוחים נכון תיקים שבהם ניתן צו חילוט סופי 3,263 . מבין 5,350 היא2019 לדצמבר ). 40%( תיקים 1,326 סגרה היחידה מן הראוי שמשרד המשפטים, הנהלת האפ"כ ואגף התקציבים במשרד האוצר יבחנו את צרכיה של יחידת החילוט בשים לב להיקף פעילותה, אל מול המשאבים העומדים לרשותה, וייתנו דעתם להתאמות הנדרשות, לרבות להיערכות הנדרשת אם יוחלט על הגדלת סמכויות היחידה. לנוכח המומחיות שצברו נציגי האפ"כ בתחום ניהול רכוש ומימושו, ולנוכח בקשות בתי המשפט לערב את נציגי יחידת החילוט בתיקים המתאימים, על משרד המשפטים להסדיר את סוגיית הופעתם של נציגי האפ"כ בבית המשפט בדיונים בתיקי ניהול רכוש ומימושו. מוצע לוועדה המתמדת לפעול ליישום מתכונת עבודתה באופן שיבטיח כי כינוסיה יאפשרו דיון ממצה בסוגיות מעשיות וקבלת החלטות אופרטיביות שיאפשרו להוציא לפועל את המדיניות שמתווה צוות-העל. מהתרשים עולה כי בהתאם לנתוני מועצת החילוט, בשנים האמורות מתקציב קרן החילוט, לרשות המיסים הוקצו 66%-הוקצו למשטרה כ . בפועל, המשטרה ניצלה באותן שנים 20%- ממנו ולרשלא"ה - כ 14%-כ ורשלא"ה - 30%- מהתקציב שהוקצה לה, רשות המיסים - כ 50%-כ . באותן שנים התקציב הקשיח (הכולל גם את "התקציב ההמשכי" 40%-כ עבור פרויקטים רב-שנתיים) שהעמידה מועצת החילוט לגופים מהתקציב הכולל), ומזה 56%- מיליון ש"ח (כ 227-המתוקצבים היה כ .65%-ניצלו הגופים כ לא ביצעו הגופים המתוקצבים פרויקטים 2018 עד2017 יצוין כי בשנים מיליון ש"ח 90-שאישרה ותקצבה מועצת החילוט בערך כולל של כ ).2018( מיליון ש"ח 82-) וכ2017( מבקר המדינה מעיר לגופים המתוקצבים כי אי-ניצול הכספים שאישרה להם מועצת החילוט לטובת מימוש התוכניות שהוגשו על ידם מונע הרחבת פעילות האכיפה הכלכלית. עליהם לממש את הקצבות הכספים מקרן החילוט באופן התואם את תוכניות העבודה שלהם לאותה השנה, כדי למנוע מצב שבו כספים המיועדים למלחמה בפשיעה הכלכלית אינם מנוצלים. מוצע כי יחידת החילוט תבחן דרכים לקדם מימוש נכסים ביעילות ובסמוך ככל הניתן, לאחר מתן צו חילוט סופי, גם כאשר הדברים אינם תלויים רק בה. למשל על ידי גיבוש נוהל עבודה מול המשטרה שיבטיח את העברת כספי פדיון כלי הרכב לקרן החילוט בסמוך למכירתם; הסדרת הליך עבודה אל מול רשות המיסים והמרכז לגביית קנסות. כמו כן, על גופי האכיפה והנהלת בתי המשפט לפעול בהתאם להוראות הדין ליחידת החילוט בסמוך לאחר הפיכתו של צו חילוט 13 ולהעביר טופס לסופי, ובכך למנוע עיכובים מיותרים. היו בכל 2018 עד2016 מנתונים שמסרה רשות המיסים עולה כי בשנים תיקי צח"ם (לרבות תיקי לוויין) פתוחים בהיקפים 360-שנה בממוצע כ של עשרות מיליוני ש"ח שהסתיימה בהם החקירה וטרם התקבלה בהם החלטת תובע, באין הסכמה בין הגופים בדבר הגורם המטפל. עוד עולה מתיקים אלו ממתינים להחלטה יותר משלוש שנים. 70%-כי יותר מ בביקורת עלה כי הנחייה האמורה הובילה לכך שגוף החקירות במע"ם אינו מתחיל לטפל בתיקי צח"ם חדשים, בהיעדר יכולת של הפרקליטות לספק פרקליט מלווה ולהבטיח טיפול בתיק והגשת כתב אישום. למצב זה השלכות על היבטי האכיפה וההרתעה. נכון למועד סיום הביקורת טרם הוכרעה המחלוקת בין הגופים, ובמצב דברים זה המחדל נותר בעינו. משרד מבקר המדינה מעיר לצוות-העל, לפרקליטות ולרשות המיסים כי עליהם להסדיר את חלוקת העבודה בנוגע לתיקי צח"ם בעבירות לפי חוק המע"ם. הדרך שבה ינותחו נתוני האכיפה הכלכלית נוגעת בשאלת יסוד אשר לאיזון הנדרש בין הכלים המופעלים במאבק בפשיעה והגשמת תכליות החילוט לבין היבטים של זכויות חשודים ונאשמים ופגיעה בקניינם. משרד מבקר המדינה מציין את איגום הנתונים שנאסף במטה אכיפה כלכלית בפרקליטות ובשיתוף הפעולה שנרקם בין הפרקליטות והמשטרה בהקמת מסד נתונים אחוד. עם זאת יש חשיבות רבה בבניית מסד נתונים משותף, מהימן, מתוקף ומבוקר של כלל גורמי האכיפה. מוצע כי גופים אלו יקבעו הסדר שלפיו גורם אחד יהיה אמון על ריכוז ובקרה של כלל הנתונים. גורם זה יידרש להנפיק דוח תקופתי לכלל הגורמים וכן לוועדה המתמדת, והמידע ישמש לשיפור הליכי התפיסה והחילוט ולמעקב אחר תפוקות הפעולות בתחום האכיפה הכלכלית. בהיבט המהותי על קובעי המדיניות במשרד המשפטים ובמשטרה לבחון את הפערים בין סכומי התפיסות לבין הסכומים הנפסקים בצווי החילוט מהביקורת עלה שלא נשמרה אחידות בהפקדת כספים תפוסים שיועדו לחילוט, ולכן אירעו תקלות חוזרות ונשנות. לעיתים הם הופקדו לחשבון חשבות המשטרה ולא הועברו לחשבון האפ"כ, ולעיתים הופקדו ישירות לחשבון האפ"כ על ידי יחידות השטח המשטרתיות. התקלות נבעו, בין היתר, מאי-הבהירות ביחס לגורם המטפל בכספים התפוסים. בהיעדר נהלים תקפים ומוסכמים בנוגע לעבודת גופי האכיפה, כמו גם היעדר נוהל ליבה המסדיר את הממשק בין הגופים, נוצר חוסר תיאום ביניהם. משרד מבקר המדינה מציין את הבדיקה הפרטנית שעשתה יחידת החילוט, ומוסיף שעליה להמשיך ולהשקיע מאמצים בעריכת בקרות שוטפות על התיקים שבאחריותה, ולוודא שכל הכספים ותקבולי הנכסים אכן מופקדים בהתאם לדין בקרן החילוט ובתוך פרק זמן סביר. נכון למועד סיום הביקורת הטיפול במכירת הרכבים התפוסים שבאחריות אפ"כ טרם הוסדר. על המשטרה והאפ"כ לגבש נוהל בנושא לזירוז הליכי המכירה למניעת הפגיעה הכלכלית הכרוכה באחסון הרכבים לאורך זמן. נוכח החשיבות שבקיום מסד נתונים אפקטיבי, מוצע לשקול הוספת אפיון וסיווג של סוג ההליך. על הגופים להמשיך ולפעול לצורך גיבוש נוהלי עבודה משותפים על מנת להגביר את התיאום ביניהם, למנוע הוצאות מיותרות על אחסון רכוש תפוס ולהביא למיצוי מלא של פוטנציאל החילוט. כמו כן, גיבוש הנהלים ימנע החזקת כספים ב"קרן חילוט זמני" בעבירות שאינן בסמכות יחידת החילוט, או החזקת הכספים באוצר המדינה בעבירות שבסמכות היחידה. יקטין את העלויות הכרוכות בניהולו וימנע צווארי בקבוק במעבר שבין סיום חקירת התיק לבין ההחלטה אם יש מקום להעמיד לדין. משרד מבקר המדינה מעיר לפרקליטות המדינה כי עליה לפעול ביתר שאת לקיצור משכי הטיפול בתיקים הכוללים אכיפה כלכלית, וזאת לנוכח הנחיות היועץ המשפטי לממשלה וטעמן ובהתחשב בכך שהחזקת התפוסים בתקופה זו כרוכה בעלויות למדינה, ובכלל זאת ל"קרן החילוט הזמני", וכן בפגיעה בקניינו של החשוד, בזמן שעומדת לו חזקת החפות ואף יכול שלא יוגש נגדו כתב אישום. כמו כן, על הפרקליטות לוודא כי אם ההליכים מתמשכים, תיבחן סבירות גובה התפיסה אחת לתקופה. מתוך אותן התפיסות, ואת הפערים בין שווי הרכוש שבית המשפט שלל מהעבריינים לבין הסכומים שהופקדו בסופו של הליך בקרנות החילוט. כל זאת במסגרת פעולות ההערכה שראוי שיקוימו באשר לפעילות האכיפה הכלכלית ואופן יישומה. על משרד המשפטים והנהלת בתי המשפט להידרש לטענות בכירי , ולשקול הקמת בתי משפט FATF-מערכת האכיפה ולהמלצה בדוח ה ייעודיים או הרחבת סמכויותיהן של המחלקות הכלכליות בבתי המשפט או אפיק אחר שייתן מענה מקצועי ומהיר לשמיעת תיקים אלה. מהביקורת עלה כי נכון למועד סיומה לא הסתיים הטיפול במרבית הבקשות. יצוין כי המלצה להמשיך לטפל בעיכוב המענה לבקשות , בפרק ההמלצות FATF-לעזרה משפטית ובקשות הסגרה נכללה בדוח ה ).Priority Actions ( שנקבעו לביצוע בעדיפות גבוהה משרד מבקר המדינה ממליץ לגופים המתוקצבים ולמועצת החילוט לבחון תעדוף לפרויקטים טכנולוגיים משותפים שישרתו את כלל הגופים. על פי חישובי נציג האוצר במועצת החילוט ורואה חשבון של מועצת החילוט, אף אם יבוטלו כל הקצאות המשאבים שאינן כלולות בתקציב 30-הקשיח, סך ההוצאות הקשיחות של קרן החילוט גבוה כיום בכ מיליון ש"ח מהכנסותיה. על המשטרה להשקיע מאמצים כדי להבטיח שהערכותיה בדבר שווי נכסים בשלב החקירה יבטאו באופן מדויק ככל האפשר את השווי הריאלי של כלל הנכסים, וכן להקפיד ולבצע את חישוב שווי העבירה באופן מבוסס ומדויק ככל האפשר, על מנת להבטיח כי תפיסותיה יהיו מידתיות בהיקפן ולא יחרגו מהיקף העבירה. הדבר נכון בפרט בשלב המקדמי של ההליך הפלילי, כשאין בידי החשוד או בא כוחו כל חומרי החקירה המבססים את עילת התפיסה של רכושו. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעולות שנקטה מועצת החילוט לשמירת איתנותה הפיננסית של קרן החילוט. עם זאת יש לאזן בין הצורך בצמצום ההוצאות לבין הצורך בהגדלת ההכנסות הנובעות, בין היתר, מהקצאת משאבי הקרן להמשך האכיפה הכלכלית. על האפ"כ, מועצת החילוט ומשרד האוצר לגבש מדיניות ארוכת טווח לאיזון בין היקף התקבולים השנתיים הצפוי בקרן החילוט להקצאת המשאבים לגופי האכיפה, תוך התחשבות ביתרות בלתי מנוצלות. מוצע לבחון בעת גיבוש המדיניות עידוד פרויקטים ממוחשבים שיאפשרו התייעלות גם בהיבטי כוח אדם. הימנעות מפרסום הנוהל האמור ודרכי העבודה של מועצת החילוט באופן נגיש ונוח לציבור אינה מתיישבת עם השקיפות המתבקשת מגורם האמון על חלוקת כספים המיועדים לגורמי אכיפה. החלטות מועצת החילוט עניינן שימוש במשאבים ציבוריים, ולכן משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד המשפטים לבחון פרסום דוח על פעילות המועצה ובו פירוט החלטותיה על אופן חלוקת נכסי קרן החילוט, אל מול שיעור השימוש בהם על ידי הגופים המתוקצבים; זאת למען השקיפות וחיזוק אמון הציבור בפועלם של מועצת החילוט והגופים המתוקצבים. נמצא כי המערך החוקר בפריפריה פחות מוכוון לנושא האכיפה הכלכלית, ולכן נפח התיקים הנחקרים בתחום הלבנת ההון במחוזות הפריפריאליים נמוך ואינו משקף את הפשיעה הכלכלית המתחוללת בהם (תת-אכיפה). החלטת הממשלה נועדה להגביר התוויית מדיניות ויעדים משותפים לגופי האכיפה. העובדה כי בקשותיהם של הגופים המתוקצבים נפרדות מחייבת את מועצת החילוט לבחור ביניהן ולתעדף אותן. על הגופים המתוקצבים לשקול גיבוש תוכנית עבודה משותפת אשר תשלב בין הפרויקטים השונים. משרד מבקר המדינה ער לפעולות הרבות שנקטה המשטרה כדי להטמיע את נושא האכיפה הכלכלית בכל יחידותיה, ועליה להמשיך ולהטמיע את השינוי התפיסתי בקרב יחידות התביעה השונות. השימוש באמצעי האכיפה הכלכלית רלוונטי לא רק לעבירות שנתפסים בהן סכומי עתק, שחלקם מגיעים בסופו של יום לקופת קרן החילוט, אלא גם לעבירות שנתפסים בהן סכומים או רכוש שערכם הכספי נמוך, והכול מתוך הבנה שיש לשכלל את אמצעי ההתמודדות של רשויות האכיפה. בביקורת נמצא כי אין נוהל סדור לניתוב תיקים מגורם החקירה לגורם התביעה כאשר סמכות הטיפול בתיק בידי יותר מגורם תביעה אחד. היעדר נוהל מביא לכך, שיחידות החקירה - הן במשטרה הן ברשות המיסים - נאלצות לחפש אחר פרקליט מלווה בין גורמי התביעה השונים ("פורום שופינג"). משרד מבקר המדינה מעיר לפרקליטות על כך שניתוב תיקים רחבי היקף או בעלי מורכבות מיוחדת מהמשטרה לפרקליטות, וכן חלוקת העבודה בין יחידות הפרקליטות השונות, נעשים זה כמה שנים שלא על פי אמות מידה ונוהל סדור. על כן מוצע לבחון הסדרה בנוהל, כך שתוגבר יעילות עבודת הפרקליטות והמשטרה. כמו כן יש לבחון את יעילות המבנה הנוכחי בפרקליטות, ולפיו שתי יחידות שונות - המחלקה הכלכלית ומיסוי וכלכלה - עוסקות באותם תחומים, ולבחון אם לא ראוי שתהיה חלוקה ברורה של תחומי התמחויות בתחום הכלכלי, בין שתי היחידות הארציות העוסקות בנושא. וחולט. כמו כן, נדרש כי תתקבל הכרעה בדבר הגורם המטפל בתיקי צח"ם בעבירות מס ומע"ם. בשים לב להתפתחויות הטכנולוגיות המאפיינות את תחום הפשיעה הכלכלית בארץ ובעולם, ראוי כי גם גופי האכיפה ימשיכו לשכלל ולטייב את יכולותיהם לפעול בשיתופי פעולה במאבק בפשיעה המאורגנת והחמורה באמצעות האכיפה הכלכלית.
המאבק העולמי בארגוני פשיעה והלבנת הון הפך בשנים האחרונות לנחלתן של מדינות רבות בעולם. מדינת ישראל משקיעה משאבים רבים במיגור הפשיעה הכלכלית והלבנת ההון, באמצעות שיתופי פעולה נרחבים - הן בזירה הבין-לאומית והן בשילוב זרועות של גורמי האכיפה השונים בארץ. הובילה למיצובה כאחת FATF-הצטרפותה של ישראל כחברה בארגון ה המדינות המובילות את המאבק העולמי בהלבנת הון ומימון טרור, ומאפשרת לה לקחת חלק פעיל בעיצוב המדיניות העולמית בתחום זה. אחד הכלים שנמצאו אפקטיביים באכיפה כלכלית הוא החילוט, שמשמעותו שלילת הרכוש שבשליטת העבריין או שלילת הרווח שהופק מהפעילות העבריינית והעברתו לקניין המדינה בצו שיפוטי. החילוט כשלעצמו מתגלה כאמצעי רב-עוצמה במסגרת המלחמה בפשיעה. לצד ההישגים, העשייה הרבה וההכרה הבין-לאומית שישראל זכתה לה בתחום זה, הוצגו בדוח זה האתגרים שעדיין קיימים בניהול תיקים פליליים הכוללים אכיפה כלכלית ובניהול הליכי חילוט מכוחם. בהיעדר מסד נתונים וגורם מתכלל יש קושי במיפוי הפערים שבין סכומי התפיסה הראשונית ובין הסכומים שנפסקים לטובת קרנות החילוט או אוצר המדינה. התמשכות ההליכים משלב החקירה ועד הגשת כתב האישום וכן התמשכות ההליכים המשפטיים עד הכרעה שיפוטית הן חסם מרכזי ליעילות ולאפקטיביות של האכיפה הכלכלית. מיצוב יחידת החילוט והסדרת סמכויותיה חיוניים להגברת יכולתה לממש באופן מיטבי את תפקידה בניהול ומימוש של רכוש שנתפס