משרד התחבורה והבטיחות בדרכים . הנגשת התחבורה הציבורית לאנשים עם מוגבלויות .הגם שהתאגידים זכו בהנחה של כ-95% ( בתשלום האגרה10,000 ש"ח במקום240,000 .ש"ח), עלו ליקויים בכל הנוגע לגביית תעריפים גבוהים ואי-ניהול יומני נסיעות. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה לאכוף את עמידת המפעילים בתנאי .הרישיון וכן לנציבות שוויון לאכוף בהתאם לסמכותיה על מנת להביא לשיפור שירות .המוניות הנגישות עבור אנשים עם מוגבלות וכדי שהן ישמשו למתן השירות שהן אמורות .לתת. .מעיון ברשימת 19 התאגידים המחזיקים בזכויות הציבוריות עולה כי שבעה תאגידים .נמצאים באזור ירושלים, ארבעה באזור תל אביב והמרכז ושישה באזורים נוספים. .מהנתונים עולה כי ברוב התאגידים תוקף הרישיון א מור לפוג בתוך כחמש שנים ממועד .סיום הביקורת. עוד עולה כי חלק מהתאגידים האמורים לא מימשו את כל הזכויות שקיבלו .להפעלת מוניות נגישות; הדבר פגע בזמינות השירות לאוכלוסיות היעד ובאיכות השירות, .כפי שעולה גם מתלונות הציבור, בפרט באזורי הפריפריה. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה לבחון הגדלת מספרי המוניות הנגישות .על מנת שיעמדו ביעדי המשרד - 950 ,מוניות נגישות. כמו כן, מומלץ כי משרד התחבורה .בשיתוף נציבות שוויון, ארגוני המוניות והעמותות העוסקות בנגישות עבור נוסעים עם .מוגבלות, יבחן דרכים על מנת לדאוג לזמינות גבוהה של שירותי מוניות נגישות עבור .אנשים עם מוגבלות ברחבי הארץ בכלל ובפריפריה בפרט. .נמצא כי חולקו בישראל רישיונות להפעלת כ-950 מוניות נגישות, ביחסשל מונית נגישה .אחת ל-1,600 אנשים עם מוגבלות, לעומת מונית אחת ל-340 .אנשים ללא מוגבלות .הביקורת העלתה כי לא נמצאו באגף נגישות דיווחים שהתקבלו בנושא, וכי משרד .התחבורה לא דרש מידע על הפרסום של המפעילים לציבור בנושא, על התקנת שילוט .סטטי ועל אופן הטיפול בתלונות הציבור. נמצא כי משרד התחבורה לא דרש מהרשויות .המקומיות רשימה של תחנות האוטובוסים הנגישות; כמו כן, הרשות הארצית לתח"צ לא .הפיקה דוח חצי-שנתי בנוגע לתחנות אוטובוסים שבהן ניתן שירות עירוני. .על הרשות הארצית לתח"צ ליישם את הנחיות נוהל הדיווח ולפעול לקבלת כלל הדיווחים .ממפעילי התח"צ והרשויות המקומיות ולהפיק דוח חצי-שנתי כנדרש. מומלץ ליצור מערך .דיווחים מקוון בנושא. .מפילוח הנושאים וניתוח המידע המצוי בדוחות השנתיים, עולה כי הדוחות השנתיים אינם .כוללים התייחסות לנושא הנגישות או פילוח ממצאים הנוגעים לנושא זה, וזאת בכל אחד .מהתחומים המוצגים בדוחות, למשל ניתוח אמצעי התחבורה השונים וניתוח פעילות בדרג .המפעיל. .עוד נמצא כי במשרד התחבורה אין ריכוז נתונים בנוגע לתלונות שהתקבלו בנושא נגישות, .אין מסמכים הנוגעים לתלונות בנושא זה, ולא מתקיים תהליך סדור לבדיקת תלונות, .לפנייה לגורם מקצועי מתאים ולביצוע מעקב בהתאם לכך. עוד נמצא כי משרד התחבורה .לא העביר למפעילים השונים ריכוז של הנושאים העולים מהתלונות, ולא קיים עימם .ישיבות בנושא כדי לשפר את התשתיות בתחום הנגישות ואת השירות הניתן לציבור .הנוסעים. .מומלץ כי אגף תחבורה ציבורית יסווג תלונות נושאי תחבורה ציבורית באופן נפרד, יעקוב .אחר הטיפול בהן ויקיים בקרה על פעולות המפעילים והרשו יות המקומיות לצורך שיפור .הנושא. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדי הממשלה המעניקים תמיכות לאנשים עם מוגבלות .להקים צוות מאוחד לצורך קידום מטרות משותפות ובחינת איחוד תוכניות וצרכים לצורך .ייעול התמיכות והסיוע לאנשים עם מוגבלות. משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד התחבורה והנציבות לשוויון יבחנו הטמעה של .פיתוחים טכנולוגיים מהשנים האחרונות, שיקלו את הניידות באופן עצמאי של אנשים עם .מוגבלות. .מעיון במסמכי האגף עולה כי בשנתיים שקדמו לתקופת הביקורת תוכנן להקים יחידות .משנה במסגרת האגף, לצורך מתן מענה על כל משימותיו. בפועל המשרד לא קידם את .התכנית והאגף נותר במתכונתו הנוכחית. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה לבחון את מבנה האגף והמשאבים .העומדים לרשותו האגף כדי שיוכל לבצע את המשימות העומדות בפניו. .הביקורת העלתה כי במשרד התחבורה לא נעשה ניתוח של נתונים באזורי הנסיעה השונים .לפי ריכוז של אנשים עם מוגבלות המשתמשים בתחבורה ציבורית. משרד התחבורה לא .ערך בחמש השנים האחרונות סקרי נגישות והרגלי נסיעות, וכן לא נבדקו מקומות מרכזיים .שבהם השימוש בתחבורה הציבורית רחב, או צמתים מרכזיים שבהם פועלים כמה מפעילי .תח"צ, או שצמתים אלה הם חלק משילוב תחבורתי של כמה אמצעי תחבורה. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה למפות את אזורי הנסיעה ומסופי הנסיעה .ולערוך סקרים בנושא הנגישות לאנשים עם מוגבלות, בשיתוף הגורמים המקצועיים .במשרד התחבורה ומחוצה לו, לצורך הבנת המצב הקיים, ובהתאם לכך לנתח את .הצרכים ולגבש תוכניות ושיתופי פעולה עם הרשויות המקומיות הרלוונטיות. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברת הרכבת, בשיתוף משרד התחבורה, לבחון את .הפתרונות השונים הקיימים לבעיה זו, לבחור בפתרון המיטבי ולהכין תוכנית רב-שנתית .להצטיידות והתקנה כדי להקטין את הסיכונים הנובעים מהפערים במרחק ובגובה בין .קרונות הרכבת לרציף. .בסקר התובנות, סקר הג'וינט ובהליך שיתוף הציבור שערך משרד מבקר המדינה, אנשים .עם מוגבלות ציינו כי עדיין בתחנות אוטובוסים רבות בארץ לא ניתן מידע נגיש עבורם .באופן שמקשה את ההתמצאות. כמו כן, אמצעי מידע הנגיש חושית, כמו כריזה ומידע .אלקטרוני, אינם תמיד פועלים באופן תקין, והם מחייבים היעזרות באנשים נוספים לצורך .התמצאות בנסיעה. כמו כן, משרד התחבורה לא חייב את בעלי הרשיון לפרסם מידע על .קווי השירות העירוניים הנגישים. נמצא כי משרד התחבורה לא קיים הליך הפקת לקחים בכל הנוגעלהנגשת הרכבת וכי .ממצאי הדוח לא הועברו לרכבת ישראל. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה להעביר ממצאי הדוח לרכבת ישראל .לצורך דיון בנושא. עוד מומלץ כי רכבת ישראל תקיים הליכי שיתוף ציבור בקרב אנשים .עם מוגבלות, באופן עתי, לשם למידה אודות פערים המועלים על ידם ו לצורך גיבוש .תוכנית לשיפור הנושא. מהתרשים עולה כי נוסעים עם מוגבלות שכלית-התפתחותית או פיזית או עם מוגבלות .ראייה חווים קשיים במהלך רוב הנסיעה בתחבורה הציבורית, ואילו אנשים עם מוגבלות .שמיעה או מוגבלות נפשית מתקשים ביציאה מהבית, בהמתנה ובנסיעה. .הביקורת מציינת את סקר התובנות שביצע משרד התחבורה בשנת 2019 בענייןהנגשת .התח"צ לאנשים עם מוגבלות. עם זאת, הסקר לא כלל נתונים על האנשים עם מוגבלות .המשתמשים בתחבורה הציבורית, הרגלי נסיעה, חסמים, ממצאים וסיבות לחוסר הניידות; .כמו כן, לא גובשו, בהמשך לסקר, הצעות לפתרונות לחסמים. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה להשלים מיפוי מקיף בקרב אנשים עם .מוגבלות, ובו ייבדקו הרגלי הניידות שלהם, החסמים בשימוש שלהם בתחבורה הציבורית .והסיבות לחוסר הניידות שלהם. בהתאם לכך, מומלץ לגבש הצעה לדרכים להתערבות .ממשלתית שתבטיח התייחסות לכלל האנשים עם מוגבלות. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה להכין תוכנית ליישום המסקנות שעלו .בסקר התובנות. .מ-20% מהאנשים הבוגרים בני 20 ומעלה המוגדרים אנשים עם מוגבלות. חלק גדול מהם .(כ-60% )מכל האוכלוסייה עם מוגבלותנאלץ להתמודד עם כושר השתכרות נמוך וקשיים .במימון ההוצאות החודשיות, בהחזקת רכב ו בהוצאת רישיון נהיגה ; לקשיים אלה מתלווה .הקושי להשתמש ב אמצעי ה תחבורה הדרושים להם להתניידות באופן עצמאי. שיעור .התעסוקה הקטן של אנשים עם מוגבלות (על פי סקר הג'וינט משנת 2019 ,50% שאינם .עובדים ו -33% )שעובדים במשרה חלקית מביא לא ובדן תוצר למשק של יותר מ-5 .מיליארד ש"ח בשנה. התאמה של ה סביבה הפיזית והאנושית ליכולותיהם הפיזיות, .החושיות, הרגשיות והשכליות של אנשים עם מוגבלות תסייע להעלות את רמת תפקודם .והשתלבותם במעגל התעסוקה. חובת ההנגשה במדינת ישראל מעוגנת בחוק השוויון, .באמנה, בפסיקות בג"ץ, ובתקנות שונות. עם זאת, כפי שעולה מתרשים 9 ,שביעות הרצון .מפתרונות ההנגשה של אמצעי התחבורה הציבורית נמוכה, ובהתאם לכך שיעור האנשים .עם מוגבלות המשתמשים בשירותי התחבורה השונים נמוך, לעומת האוכלוסייה הכללית. משרד מבקר המדינה מציין כי הגם שחוק השוויון חוקק בשנת 1998 , עד מועד סיום .הביקורת, טרם נקבעה בחוק חובה להנגשה פיזית של אוטובוסים בין-עירוניים. מהתרשים עולה כי נוסעים עם מוגבלות פיזית או חושית חווים קשיים ברוב התהליך, ואילו .אנשים עם מוגבלות שכלית-התפתחותית או נפשית מתקשים בהמתנה, בנסיעה וביציאה .מהבית. .מהלוח עולה כי 33% ממשתתפי הסקר נוסעיםמדי יום באוטובוסים עירוניים; .השימוש היום-יומי באוטובוסים בין-עירוניים מועט במידה ניכרת (פחות מ-50% ) .מהשימוש באוטובוסים עירוניים. שיעור הנוסעים באוטובוסים בין-עירוניים בתדירות .נמוכה יותר הוא כ-29% .בממוצע .הביקורת מציינת כי עדכון התקנות והתאמתן לשינויים הטכנולוגים העדכניים יתרמו .לשיפור הסדרי הנגישות הקיימים ויקל על ציבור הנוסעים עם מוגבלות. .סקר התובנות של משרד התחבורה העלה ליקויים בהנגשת האוטובוסים העירוניים, .ובעקבותיהם עלה בין היתר כי נדרש לשפר את הנגשת האוטובוסים באמצעות התאמות .ייחודיות לא וטובוסים עירוניים, כמו התקנת רמפות אוטומטיות במקום ידניות, הקפדה על .מדרגות בגובה ה מדרכה, הקיימת כיום רק בחלק מהאוטובוסים העירוניים, שיפור המקום .הקבוע של כפתורי עצירה וכריזה מונגשים, לרבות גובה ומיקום אחידים ומונגשים לא נשים .עם מוגבלויות שונות, גובה מותאם לכיסא גלגלים ומגע לכבדי ראי יה. עוד עלה כי יש .צורך בשירות מותאם לאנשים עם מוגבלות, ובין היתר עידוד נהגי אוטובוסים להתנהג .באופן מכבד ומתחשב; הכשרה למודעות לקשיים של אנשים עם מוגבלויות שונות, .התחשבות בקשייהם והקפדה על שימוש באמצעי הנגשה, כגון עצירה קרוב ככל הניתן .לשפת המדרכה, שימוש בהנמכה ו ברמפות, תחילת נסיעה לאחר עיגון כ יסא גלגלים .והפעלת מערכות כריזה; הקפדה על זמני מענה מהירים של מפעילי התח"צ על תלונות .בנושא נגישות אנשים עם מוגבלות; והקפדה על זמינות ומענה של רכז נגישות מטעם .מפעילי התח"צ. כמו כן, עלה הצורך להוזלת עלות הנסיעה באוטובוס למלווה של אדם .עם מוגבלות. .משרד מבקר המדינה מציין כי במועד סיום הביקורת טרם תוקנו התקנות האמורות וכי .משרד התחבורה לא הכין תכנית מקיפה ומפורטת לטיפול בנושא. הליקויים שעלו ורמת .שביעות הרצון הנמוכה של ציבור המשתמשים מנגישות התחבורה הציבורית כפי שעולה .מסקר התובנות וסקר הג'וינט (כ-60% ), מחזקות את הצורך בתיקון האמור, אשר יביא .לשיפור הנגשת השירות, בין היתר באמצעות הכשרת עובדים, קבלת מידע והנגשת .מכונות אוטומטיות. .משרד מבקר המדינה ממליץ לשר התחבורה לבחון את ממצאי הסקרים ואת הצעות .נציבות השוויון ולפעול לאסדרת הצרכים העדכניים של אנשים עם מוגבלות הנוסעים .בתחבורה הציבורית כדי להקל עליהם את השימוש בה. .על משרד התחבורה לפעול למניעת מכירת הרישיונות לפני שעברו עשר שנים ממועד .קבלת הרישיון, ולקבוע מנגנון שיבטיח שהרישיונות שניתנו אכן משמשים להסעת אנשים .עם מוגבלות. .עלה כי בישראל פתרונות טכנולוגיים לשם ייעול מערכי הסעות עבור אנשים עם מוגבלות .נמצאים בבחינה במשרד התחבורה אך יישומם טרם החל. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה לבחון, בתי אום עם ארגונים המייצגים .אנשים עם מוגבלות, שילוב של אמצעים טכנולוג יים להנגשה במערכות התחבורה .החכמה שאומצו במדינות העולם כאמצעי משלים לתחבורה הציבורית בישראל. זאת, כדי .לאפשר שימוש שוויוני ונגיש לאנשים עם מוגבלות באמצעות יצירת רצף תחבורתי והגדלת .היצע אמצעי התחבורה הנגישים העירוניים והבין-עירוניים. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה לבחון קידום פלטפורמת נגישות והקמת .מרכז הכשרה לאומי כאמור לעיל, ובפרט הקמת שירות מאוחד של פתרונות ניידות .לאנשים עם מוגבלות שבאמצעותו יוכל אדם עם מוגבלות לתכנן נסיעה ולהזמין אותה .מאחד מאמצעי התחבורה הנגישים עבורו (כמו כלי רכב נגיש, תחבורה ציבורית, הסעות .ומוניות). לשם הקמת השירות יש לשקול את הפעולות האלה: פתיחת המידע הממשלתי .הזמין על נגישות תחבורתית למפתחי יישומונים (תחבורה ציבורית, הסעות, מוניות ונגישות .במרחב הציבורי); פיתוח שירות תכנון מסלול והזמנת אמצעי תחבורה מתאימים לאנשים .עם מוגבלות; והטלת חובה על ספקי שירות תחבורתי נגיש להתחבר לשירות ההזמנה .הנגיש, בפרט בענף ההסעות, המוניות, מוניות השירות והנסיעות השיתופיות. .בנוסף, על משרד התחבורה לפעול להנגשת אתר המשרד לאנשים עם מוגבלות. .מלבד מנהל האגף, אין עובדים נוספים באגף. מנהל האגף נעזר בשני יועצים חיצוניים .המסייעים לו בעבודה השוטפת. לאגף לא קיים סעיף תקציבי נפרד במסגרת הצעת .התקציב השנתית של משרד התחבורה (ראו פרק להלן). . משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה לבחון אימוץ כמה מדפוסי העבודה .במדינות שונות שהועלו בסקירה זו, כדוגמת סובסידיה להגדלת הכדאיות של הנסיעות .והטלת סנקציות קבועות על תאגידים ונהגים שאינם מיישמים את הנהלים, על מנת להביא .להעלאת רמת איכותו של שירות המוניות המונגשות. .לסיכום, המשתתפים בהליכי שיתוף הציבור ציינו כי כל הקשיים האמורים מגבילים במידה .רבה את יכולת ההתניידות של אנשים עם מוגבלות, וחלקם אף נמנע בשל כך משימוש .בתחבורה הציבורית. .במהלך הביקורת מסרה חברת הרכבת למשרד מבקר המדינה כי היכולת להכיל אנשים .עם מוגבלות תלויה בגורמים נוספים כגון שעת הנסיעה ומקום הנסיעה. כמו כן, מספר .האנשים עם מוגבלות שיכולים לנסוע באותו הזמן מוגבל לפי כמות התיאומים וסוג .המוגבלות. .תיאום מראש עשוי לייעל את עבודת הגורמים השונים בחברת הרכבת ששותפים לתהליך .הסעה של אדם עם מוגבלות. אולם הסעת אנשים עם מוגבלות ללא תיאום מראש, כפי .שחברת הרכבת מאפשרת גם כיום בהיקפים מסוימים, תורמת לשיפור השירות לנוסעים .אלה ומאפשרת להם להשתמש ברכבת באופן יותר זמין וספונטני, בדומה לנוסע רגיל. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברת הרכבת לבחון היערכות להגדלת היכולת לספק .שירות לאנשים עם מוגבלות ללא הודעה מוקדמת. עפ"י סקר הג'וינט משנת 2017 ,עולה כי מערכי ההסעות הניתנות לאנשים עם מוגבלות .מנוהלים בנפרד על ידי כמה משרדי ממשלה, ובהם משרדי החינוך, הרווחה, הבריאות .והתחבורה, בעלות מוערכת של כ-2.4 מיליארדש"ח לשנת 2017 (ללא הנחותבתח"צ .שמעניק משרד התחבורה) והם משרתים רק אחוז קטן מכלל האנשים עם מוגבלות (פחות .מ-10%) . התקציבים הגדולים ניתנים מהמוסד לביטוח לאומי וממשרד החינוך; התקציב .הישיר של משרד התחבורה מסתכם ב-47 מיליון ש"ח בלבד ומיועד למתן הנחות בתח"צ .לכ-25%-32% מהאנשים עם מוגבלות. .הביקורת העלתה כי יחידת הבקרה במשרד התחבורה אינה מבצעת בקרה על יישום .הנוהל בתאגידים השונים, לפי הסעיפים השונים המפורטים בו, וכי אין ברשותה נתונים .על הנסיעות שבוצעו על ידי התאגידים השונים המפעילים מוניות נגישות, כגון כמות .הנסיעות שבוצעו, המחיר שנגבה ואיכות השירות. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברת הרכבת ולמשרד התחבורה והגורמים הרלוונטיי ם .לוודא שתחנות הרכבת בפריפריה מונגשות בכל השירותים הנדרשים לצורך מתן שירות .מונגש. מהסיור שערכה ה ביקורת עולה כי ב-6 מתוך8 תחנות יש הנגשה חושית מלאה בכל .מעליות הנוסעים, במתחמי הקופות ובשאר האזורים הציבוריים. .עם זאת, נמצא כי בתחנות אשדוד - עד הלום ובתל אביב - אוניברסיטה לא פעלה בשתי .מעליות מתוך שלוש הכריזה המילולית המסייעת לעיוורים להתמצא במרחב ולהתנייד בין .הקומות בתוך התחנה. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברת הרכבת לוודא את תקינות כל מערכות הכריזה בכל .המעליות, וזאת כדי ששירות זה יע מוד לרשות הנוסעים העיוורים ויקל עליהם את .ההתמצאות במתחמי התחנה. .מהנתונים עולה כי סך התקציבים שהשקיעה חברת הרכבת בשנים האחרונות לצורך מתן .מענה על צרכיהם של אנשים עם מוגבלות נמצא במגמת עלייה, ובשנת 2020 הסתכם .בכ-8 .מיליון ש"ח .עם זאת, התקצוב נכלל בסעיפים רבים. מהמתואר עולה כי במדינות שנסקרו יש רמות שונות של הסדרי הנגשה בתחבורה .הבין-עירונית לאנשים בכיסא גלגלים המשתמשים בתח"צ - הנגשה מלאה המעניקה .שוויון מלא בין אנשים עם מוגבלות לבין יתר המשתמשים בתחבורה הציבורית; הנגשה .חלקית של חלק מהאוטובוסים לפי הזמנה של אדם בכיסא גלגלים מהחברה המפעילה. .העלות של הנגשה זו נמוכה מעלות הנגשה מלאה, והיא הופכת את התחבורה הציבורית .לזמינה יותר, אך היא אינה מעניקה חופש תנועה בתחבורה הציבורית שווה לנוסעים .שאינם אנשים עם מוגבלות; שירות חלופי מקביל לאוטובוסים נגישים או במקומם , הכולל .מימון של מוניות או הפעלה של רכבים ייעודיים להסעת אנשים המשתמשים בכיסא .גלגלים. הנגשה זו לא תחייב רכישת רכבים מותאמים והנגשת תחנות אוטובוסים, ולפיכך .ניתן ליישם אותה תוך מתן חופש תנועה טוב יותר למשתמשים בכיסא גלגלים מהניתן .לנוסעים באוטובוסים. עוד עולה כי מקובל בעולם לפרוס את יישום מדיניות ההנגשה .לאורך שנים. מדינות שונות אימצו כינון תקופת היערכות בין החקיקה לבין הדרישה .ליישמה באופן מלא . .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה לבחון מחדש את נושא הנגשת .האוטובוסים הבין-עירוניים בישראל. זאת, בשים לב לאפשרויות ההנגשה שאומצו במדינות .העולם, ובהתחשב בצורך של אנשים עם מוגבלות בתחבורה ציבורית יעילה והולמת, גם .בין יעדים בין-עירוניים. .בישראל חיים קרוב ל-1.5 מיליון אנשים עם מוגבלות שהם17% ,מכלל האוכלוסייהויותר .מ-20% מהאוכלוסייה הבוגרתבגיל 20 ומעלה הם אנשים עם מוגבלות ( 1,176,600 ). חלק .גדול מהם נאלץ להתמודד עם כושר השתכרות נמוך (75% מבין האנשים עם מוגבלות .חמורה) וקשיים במימון ההוצאות החודשיות (19% מקרב אנשים עם מוגבלות חמורה .הביקורת העלתה כי המפקח על התעבורה לא דרש דיווחים אלו מהתאגידים השונים .המפעילים מוניות נגישות עבור אנשים עם מוגבלות, משכך, משרד התחבורה אינו מחזיק .במידע לגבי הנסיעות המיוחדות והיקפן והיכן בוצעו. היעדר דיווחים מהתאגידים השונים .אינו מאפשר למשרד התחבורה לבצע בקרות על השירות שהם נותנים לאנשים עם .מוגבלות, ולבדוק אם התאגידים שאמורים לספק שירות זה אכן פועלים על פי הנחיותיו .וההסכמים עימו. .מומלץ כי משרד התחבורה והמפקח על התעבורה ידרשו מהתאגידים השונים להעביר .להם דיווחים מסודרים לגבי אופן ביצוע הנסיעות המיוחדות, וזאת לצורך ניתוח הנתונים, .הסקת המסקנות הנדרשות ושיפור השירות הניתן לאנשים עם מוגבלות. עוד מומלץ למסד .העברת הדיווחים באופן מקוון וכי יחידת הבקרה במשרד התחבורה תגבש תוכנית בקרות .יזומות ותפעל למימושן. .מהביקורת עולה כי ברוב התחנות יש גישה נוחה ומותאמת למשטחי ההורדה 122 הסמוכים .לכניסות לתחנה ומתחמי החניות, לאולם הכניסה או לנקודות הבידוק בכניסה. .נמצא כי בתחנת באר שבע מרכז יש מרחק גדול בין חניות הנכים לבין מתחם התחנה, .המשולב עם מרכז קניות הנמצא בסמוך; הדבר עלול להפריע להתניידות של אנשים עם .מוגבלות במקום. . משרדמבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה לשלב בתוכנית הפיקוח שלו מנגנוני .פיקוח על התנהגות והכשרת נהגים, כדי להבטיח נגישות גבוהה לאנשים עם מוגבלות גם .מצד נותני השירות. .עוד מומלץ למשרד התחבורה לבחון את הצורך בעדכון תקנות הנגישות לשירותי .התחבורה הציבורית, לרבות קביעת נוהלי הכשרה ותכני הכשרה, וכן לעדכן את ההנחיות .לנהגי האוטובוסים ולנותני שירותים נוספים בתחבורה הציבורית ולפקח על יישומן; והכול, .כדי לשפר את השירות בממשק שבין הנהגים לאנשים עם מוגבלות הנוסעים בתחבורה .הציבורית. .הביקורת העלתה כי מלבד מכתב הנציבות לכנסת משנת 2018 לא אותרו פניות נוספות .בכתב של הנציבות ומשרד התחבורה לקידום הנגשת האוטובוסים הבין-עירוניים. .משרד מבקר המדינה ממליץ לנציבות השוויון , בהיותה מסגרת לקידום האמנה .הבינלאומית בדבר זכויות אנשים עם מוגבלות, הגנה עליה ופיקוח על יישומה, ולמשרד .התחבורה לפעול לקידום נושא הנגישות בכל הקשור לתחבורה בין-עירונית, לבחון את .הנושא לרבות מול פתרונות הנהוגים במדינות אחרות בעולם, ולהציע פעולות אופרטיביות .להפעלת תחבורה בין-עירונית נגישה תוך ביצוע פיילוט במידת הצורך. .מהנתונים לעיל עולה כי תוכנית ההנגשה משנת 2010 יועדה ל-12,000 ,תחנות אוטובוסים .עם זאת, בשנת 2019 היו כ-10,000 .תחנות מונגשות ובשנת 2019 נותרו כ-13,500 תחנות .עירוניות שטרם הונגשו ו-3,500 תחנות לשירות בין-עירוני שאינן מונגשות.
.משרד מבקר המדינה מציין כי אומדן משרד התחבורה לא הביא בחשבון חלופות הנגשה .אחרות. למשל, הערכת משרד התחבורה מתייחסת להנגשת כלל האוטובוסים הבין- .עירוניים, ואינה מתייחסת לאפשרויות להנגשה חלקית , כלומר בחלק מהקווים או בחלק .משעות פעילות האוטובוסים או בתיאום מראש, ובעיקר קווים שאין להם קווי רכבת .מקבילים. הנגשה חלקית צפויה להוזיל העלויות כאמור. כמו כן, מספר המשתמשים .המשוער באומדן כולל את כל המשתמשים הנעזרים בכיסא גלגלים. ואולם ייתכן שמספר .זה אינו משקף את כמות המשתמשים, מכיוון שחלק מהמשתמשים הנעזרים בכיסא .גלגלים יעדיפו לנסוע ברכב פרטי או באמצעי תחבורה אחרים (רכבות, מוניות, הסעות .וכו'). האומדן גם לא התייחס לאפשרויות חלופיות של התקנת כיסאות מתקפלים או .כיסאות שניתנים לקיפול והזזה כדי למנוע אובדן מקומות ישיבה כאשר באוטובוס אין .אנשים עם מוגבלות הזקוקים למקומות הישיבה הייעודיים. נוסף על כך, לא הוצגו באומדן .התועלות שהמהלך עשוי להביא למשק, כגון גידול בהשתלבות במעגל העבודה וחיסכון .בעלות קצבאות. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה לבחון עדכון של אומדן העלות כאמור .ולהביא בחשבון אפשרויות חלופיות, אף חלקיות, להנגשת אוטובוסים בין-עירוניים, בעיקר .בקווים שאין להם חלופה רכבתית, כדי לתת מענה, ולו חלקי, לאנשים עם מוגבלות .המבקשים להשתמש בתחבורה הבין-עירונית, וכדי לאפשר להם חופש תנועה ולהעניק .להם א ת הזכות לגישה לאמצעי תחבורה באופן שווה לאנשים שאינם עם מוגבלות, כקבוע .באמנה ובחוק השוויון. .עוד ממליץ משרד מבקר המדינה לבחון אפשרות לביצוע ניסוי להנגשה פי זית של כמה .קווים בין-עירוניים ראשיים שאין להם חלופה רכבתית, בתדירות חלקית אך קבועה, .ולשלב הדרישות להנגשה באוטובוסים חדשים שרוכשות החברות, ובהתאם לכך לבחון .הסדרת ההנגשה של התחבורה הציבורית הבין -עירונית. בנוסף מומלץ לבצע מיפוי .הצרכים כדי לבחון מתן שירות דיפרנציאלי, ו/או שירות חלופי, ו/או שירות באמצעות בכלי .רכב קטנים יותר.