משרד הרווחה והביטחון החברתי . הטיפול של שירות המבחן לנוער בקטינים העוברים על החוק לדעת משרד מבקר המדינה, כאשר רבים מהקטינים הנבחנים אינם מצייתים לתנאי צו המבחן, מן הראוי ששירות המבחן יבדוק ביסודיות מדוע הדבר קורה. מן הראוי שהשירות יבחן את נושא צווי המבחן כדי שיוכל להעריך עד כמה הם יעילים מהמדגם עלה כי בעניין 19 צווים (הנוגעים ל-17 קטינים) לא קיימו קציני המבחן פגישה עם הקטין עם סיום תקופת המבחן כדי לסכם א ת תקופת המבחן ולבחון במשותף באיזו מידה השיג המבחן את מטרותיו. מלבד זה, לא שלחו במקרים אלו קציני המבחן דיווח לבית המשפט על התקדמות הקטין, לא בתקופת המבחן ולא עם סיומה. השינוי הארגוני אמנם אפשר להיטיב למיין את ההפניות שהגיעו אל השירות, כלומר להעביר את ההפניות הדחופות יותר לקצין המבחן ביחידת הקלט לטיפול ראשוני ולשלוח את יתר ההפניות לטיפול על פי סדר העדיפויות שקבע המדריך כשקלט אותן, אולם העומס בעבודת השירות לא פחת: ברוב המקרים לא קוצר משך ההמתנה להכנת אבחון, לשליחת חוות הדעת למשטרה ולתחילת הטיפול בקטינים הזקוקים לכך. רק ב- 9.8.07 , במועד סיום הביקורת, לאחר שפנה משרד הרווחה אל נש"מ בעניין כמה פעמים, הוא אישר לו לפרסם מכרז משולב (פנימי ופומבי) לקציני מבחן בדרגות הנמוכות בדירוג העובדים הסוציאליים. האישור תקף לשנה, עד 31.8.08 , ומשרד הרווחה התבקש להעביר לנש"מ את ממצאיו לקראת תום השנה הזאת, כדי שיהיה אפשר להפיק לקחים בנושא לקראת פעולות עתידיות. כאמור, זהו פתרון זמני שיצא אל הפועל רק בעת האחרונה. בינואר 2006 החליטה הממשלה 36 לתגבר את כוח האדם במשטרה במהלך שנת 2006 . בהחלטה זו לא באו לידי ביטוי המלצות המל"ל בדבר הקצאת כוח אדם לגופי האכיפה האחרים, ובהם משרד הרווחה. כוח האדם המוקצה לטיפול בעבריינות נוער עדיין אינו מאוזן בין המשטרה ובין שירות המבחן, וכך נפגעת יכולתו של השירות למלא את מחויבויותיו על פי החוק. מן הביקורת עולה שב -69 ( 56% ) מ -108 הפניות אשר נדרשה בהן חוות דעת לראשונה על הקטין, הוזמנו הקטינים והוריהם לפגישה ראשונה עם קצין המבחן יותר מ-30 יום לאחר מועד קבלת ההפניה בשירות. בכמחציתן (35 מ-69 ) עברו חודשיים עד שבעה חודשים עד שהוזמן הקטין לפגישה ראשונה עם קצין המבחן. ב-20 ( 22% ) מ-90 הפניות המדגם שאינן ראשונות הוזמנו הקטינים אל השירות יותר מחודש עד שלושה חודשים לאחר מועד קבלת ההפניה. (א) בביקורת עלה כי ב-120 מתוך235 ( ההפניות שנבדקו 51% ) שירות המבחן לא הכין ולא שלח למשטרה חוות דעת על אודות הקטינים. אשר ל-115 ההפניות שנשלחה בהן חוות דעת - רק ב -56 ( מהן 24% מכלל ההפניות) נכללה המלצה כאמור, ואילו ב -59 ( 25% מכלל ההפניות) נמנע השירות ממתן המלצה כלשהי. מהאמור לעיל עולהכי אין די בזימון הקטין אל שירות המבחן בעקבות הפנייתו, בהגעתו של אותו קטין לפגישה עם קצין המבחן ובהצעת המשך טיפול בו מפני שבמחצית המקרים הללו לא יצא הטיפול שהוצע לקטין אל הפועל או שהיה חלקי בלבד. הסיבה העיקרית היא מידת רצונו של הקטין להשתתף בטיפול ולשתף בו פעולה. יוער כי בשלבים אלה אין לקצין המבחן סמכות לחייב את הקטין להשתתף בטיפול, סמכות שמקנות לו החלטות שיפוטיות או טיפוליות של בתי המשפט. לדעת משרד מבקר המדינה, על שירות המבחן לבחון את האמצעים העומדים לרשותו להניע את הקטין לשתף עמו פעולה גם בשלב שהוא אינו מחויב לכך על פי דין; ראוי לתת את הדעת גם לאופן ההפניה של הקטין להמשך טיפול מחוץ לשירות. פעמים רבות הדבר נעשה באמצעות פנייה בכתב בלבד, ולאחריה קצין המבחן אינו בודק אם אכן נוצר קשר, ראשוני לפחות, בין הקטין ובין הגורם הטיפולי שהופנה אליו. ראוי לשקול לקיים מפגש ראשון שישתתפו בו הקטין, קצין המבחן והגורם הטיפולי שהוא הופנה אליו במקום מגוריו. במפגש תיווצר ההיכרות הראשונית בין הקטין ובין מי שימשיך לטפל בו, ויוגדרו מטרות הטיפול. הליך כזה יכול להגביר את הסיכוי שאכן יצא המשך הטיפול מחוץ לשירות המבחן אל הפועל. מהאמור לעיל עולה כי רק בכרבע מההפניות נשלחה למשטרה חוות דעת הכוללת המלצה היכולה לסייע לה להחליט על גורל התיק. (ב) עוד הועלה כי מבין 115 הפניות שנשלחה בהן חוות דעת למשטרה ב -70 ( 60% ) מהן היא נשלחה באיחור - יותר משמונה שבועות עד כחצי שנה לאחר שהתקבלו ההפניות בשירות המבחן. כאמור, חוות הדעת של שירו ת המבחן נדרשת על פי החוק רק כאשר בכוונת המשטרה להעמיד לדין קטין שטרם מלאו לו 13 שנים. על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, נדרשת חוות דעת בנוגע לקטינים שעברו עבירות סמים ולא נפתחו להם תיקים פליליים (אי -תביעה סמים). המשטרה ושירות המבחן הרחיבו את דרישת החוק לכל ל הקטינים החשודים שעברו עבירות, אולם כאמור לעיל, שירות המבחן אינו מצליח לעמוד בכך: קציני המבחן אינם מצליחים להיפגש עם כל הקטינים שהופנו לשירות ולהכין חוות דעת בעניינם. לדעת משרד מבקר המדינה, על שירות המבחן והמשטרה לקבוע ביחד מה הן ההפניות אשר מלבד הקבוע בח וק ובהנחיות היועץ המשפטי לממשלה, יש צורך לשלוח חוות דעת בעניינן. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר ששירות המבחן אינו יכול לעמוד ביעד של הזמנת כל קטין אשר הופנה אליו לראשונה בהליך אי-תביעה עליו להגדיר את סדר העדיפויות שלו בעניין זה ולעגן בנהליו את אמות המידה שקטינים אשר הופנו בתיקי אי תביעה יוזמנו על פיהן. כך יהיה אפשר להבטיח שאותם קטינים אשר השירות סבור, על פי אמות המידה שקבע, כי ראוי להזמינם לצורך אבחון אכן יזכו לכך. מלבד זה, על השירות עם המשטרה לשקול, באותם מקרים שנקבע בהם כי יש מקום להזמין את הקטין לאבחון בשירות, להתנות את סגירת תיק החקירה בהליך אי-תביעה בש יתוף פעולה של הקטין עם שירות המבחן, כפי שהדבר נהוג בנוגע לקטינים המעורבים לראשונה בעבירות סמים ובעבירות מסוג פשע. .זאת ועוד, השירות פועל במסגרת אילוצי כוח אדם ואף שהוא שואף לאתר בשלבים המוקדמים את כל הקטינים העוברים על החוק וזקוקים להתערבות טיפולית ולטפל בהם, הוא אינו יכול, כפי שתואר לעיל, לעמוד בכך. יתר על כן, הוא גם מתקשה בשלבים הטרום -משפטיים להשיג את שיתוף הפעולה של הקטינים ל המשך התערבות טיפולית. לפיכך ראוי היה לשקול את מקומם של הליכי הטיפול בקטינים בשלבים הטרום-משפטיים בסדר העדיפויות של השירות. מהביקורת עולה כי הפניות רבות לשירות המבחן לא השיגו את מטרתן - איתור קטינים הזקוקים להתערבות טיפולית וסי וע למשטרה להחליט כיצד לטפל בתיק החקירה, שכן לא נוצר קשר עם הקטינים בעקבות ההפניה, אם משום שלא הוזמנו ואם משום שהוזמנו ולא באו. לעניין הקטינים אשר אינם נענים להזמנות השירות יש לציין שעובדים בכירים במחוזות השירות - ראשי צוותים או מדריכים - הם המחליטים אם להז מין את הקטינים לפגישה או לא. לפיכך הקטינים שהוזמנו ולא הגיעו הם אלו שבחינה ראשונית העלתה כי יש מקום לקיים עמם פגישה. משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי ששירות המבחן יבחן אילו אמצעים הוא יכול לנקוט כדי להניע את הקטינים שהוזמנו לפגישה בשירות ואת הוריהם להיענות לה זמנה. מלבד זה, מאחר שהמשטרה היא המיידעת את הקטין בדבר הפניית עניינו אל שירות המבחן ומאחר שלשירות אין סמכות לחייב קטינים אלה להגיע אליו, כדאי ששני הגופים יבדקו ביחד את הדרכים להגדלת מספר הקטינים המתייצבים לשירות והדרכים לטפל באלה שאינם מתייצבים. מבדיקת תיקי המדגם ששירות המבחן המליץ בהם למשטרה לזרז הגשת כתבי אישום נגד הקטינים עלה שבשבעה מהם המשטרה, משיקוליה, לא פעלה על פי ההמלצה ותיקי החקירה נגד הקטינים נסגרו. שירות המבחן לאחר משלוח ההמלצה למשטרה נוהג להשאיר את תיקי הקטינים שהמליץ להעמידם לדין בסטטוס של "תיקים בהמתנה". אם בתום שנה מיום ביצוע העבירה - המועד המרבי שאפשר להגיש בו כתב אישום נגד הקטין - לא הוגש כתב אישום, ייגנז תיק הקטין בשירות המבחן ללא טיפול נוסף. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שבמקרים אלו מדובר בקטינים שקציני המבחן העריכו כי היו נתונים במצבי סיכון שונים אשר דרשו התערבות טיפולית סמכותית דח ופה ראוי היה בד בבד עם שליחת ההמלצה למשטרה לשקול גם פנייה לפקיד הסעד המטפל בעניין חוק הנוער (טיפול והשגחה) כדי שיקבל לידיו את הטיפול בקטין. מאחר שכאמור סגרה המשטרה במקרים אלו את התיק ובהיעדר פנייה לפקידי הסעד נותרו הקטינים ללא טיפול סמכותי, הן של קצין מבחן והן של פקיד סעד, אף שהשירות העריך כי הם נתונים בסיכון. להלן דוגמה: לדעת משרד מבקר המדינה, כאשר קצין המבחן סבור כי הנער נתון בסיכון וכי אם לא יטופל, מצבו עלול להידרדר, אל לו להסתפק במשלוח המלצה למשטרה בדבר הצורך לזרז את ההליכים המשפטיים נגדו. ראוי לשקול גם פנייה לפקיד הסעד המטפל בעניין חוק הנוער (טיפול והשגחה) במקום מגוריו של הקטין, כדי שז ה יפעיל במידת הצורך את הסמכויות שהוקנו לו בחוק. במדגם עלה כי ב-14 מ-30 צווי מבחן לא הוכנה תכנית טיפולית לקטינים. בחמישה תיקים אחרים הוכנה תכנית חלקית בלבד - הוגדרו מטרות כלליות לתקופת המבחן, אך לא נקבעה תדירות המפגשים בין קצין המבחן לקטין ולא פורטו דרכי הטיפול הנדרשות להשגת מטרות המבחן. על קציני המבחן להקפיד בכל מקרה על הכנת תכנית טיפולית לקטין, שכן היעדרה עשוי למנוע את השגת יעדי המבחן. שירות המבחן הוא גוף חיוני לטיפול בקטיניםשעברו על החוק ולשילובם בחיים נורמטיביים בהמשך חייהם. תפקידי שירות המבחן מתחלקים לכאלו המוטלים עליו על פי חוק כמו הכנת תסקירים לבתי המשפט לנוער וטיפול בקטינים בהתאם להחלטות שיפוטיות, ולכאלו שמקורם בהסדרים של השירות עם המשטרה. הסדרים אלה, המעוגנים בנוהלי שני הגופים, נועדו לאפשר לשירות המבחן לטפל בקטינים העוברים על החוק עוד בשלבים הטרום -משפטיים, אולם הממצאים מלמדים שהוא מתקשה לעמוד בכך. השירות מתקשה לעמוד גם במשימות המוטלות עליו על פי החוק במלואן. ראוי אפוא לבחון אלו דרכים יכול השירות לנקוט כדי למלא במלואן את המשימות שהוא מחויב בהן על פי חוק. כמו כן על השירות לבחון מחדש את תרומתו לטיפול בקטין בשלבים הטרום -משפטיים, ובהתאם להגדיר את התחומים והמקרים בהם עשויה התערבותו לתרום לטיפול בקטין, ולהתמקד בהם. אשר למערכת אכיפת החוק בכללותה - שירות המבחן הוא אחד הגופים הממלכתיים העוסקים בטיפול בקטינים העוברים על החוק, מלבד המשטרה ובתי המשפט לנוער. על שלושת הגופים האלה, בשיתוף משרד האוצר, לפעול בתיאום ובשיתוף כדי לטפל בקטינים ביעילות ולמנוע היווצרות "צוואר בקבוק" שיפגע ברצף הטיפול בקטין. לשם כך דרושים ראייה מערכתית, בחינת התפק ודים ואיזון במשאבים המוקצים לכלל הגורמים במערכת, בהתאם לצרכיו של כל גוף. קניית שירותים מגופים חוץ -ממשלתיים מחייבת את הקונה להגדיר כלי פיקוח ובקרה על אופן מתן השירותים ולהקצות כוח אדם המוסמך לפקח. השירות פעל רק בנושא הפיקוח האלקטרוני - שהוגדרו בו תפקידיו של מפקח מטעם השירות, ולא פעל לפתח כלי פיקוח ובקרה על אופן מתן השירותים בידי הזוכים במכרזים. רק ב - 12.8.07 , סמוך למועד סיום הביקורת, סיכמו מנכ"ל משרד הרווחה וסגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר שמשרד האוצר יתקצב בהדרגה 150 תקנים של כוח אדם בין 2008 ל- 2009 , מלבד אלה שתוקצבו בתקציב המדינה בשנת 2007 .100 תקנים יתוקצבו בשנת 2008 ו-50 תקנים נוספים יתוקצבו בשנת 2009 . יוער כי תקנים אלה מוקצים לכל המשרד ולא רק לשירות לכן ההקצאה הזאת תפתור את מצוקת השירות פתרון חלקי בלבד. . ולהפיק את הלקחים הנדרשים. כך יוכל השירות לסייע לקציני המבחן בבואם להמליץ לבית המשפט לתת צו מבחן לקטין. מהאמור לעיל עולה כי מאחר שתגברה המשטרה את כוחותיה בכל הנוגע לטיפול בבני נוער שעברו על החוק, גדל במשך השנים מספר הקטינים המופנים אל שירות המבחן וכמוהו גדל היקף משימותיו של השירות. עם זאת, היות ששירות המבחן הוא חלק ממערך הטיפול בקטינים, והוא עצמו לא תוגבר בהתאם, הוא נעשה "צוואר בקבוק" ברצף הטיפול בקטינים העוברים על החוק: השירות אינו מעביר במועד את המלצותיו למשטרה; הכנת תסקירים לבתי המשפט מתעכבת וביצוע של צווי בית משפט נדחה. כך נפגעים סיכויי השיקום של הקטינים. הפערים בכוח האדם פוגעים ביעילות של הטיפול בקטינים, ולא אחת נוזפים השופטים בשירות המבחן על העיכוב בהגשת תסקירים ועל צווי טיפול שאינם יוצאים אל הפועל (ראו להלן). מהאמור לעיל עולה שאכן גדל מספר המופנים אל שירות המבחן בשנים 1998 - 2006 ב- 24% , אבל כוח האדם האמור להקל את העומס המוטל על השירות גדל ב - 13% בלבד. כלומר לא זו בלבד שלא פחת העומס אשר היה גדול ממילא עוד קודם לכן אלא שהוא אפילו גבר. נמצא כי בין המועד ששלחה בו המשטרה16 אל השירות טופס הפניה של הקטין ובין המועד שקיבל בו השירות את ההפניה עבר זמן רב. מבדיקת 223 הפניות שצוינו עליהן שני המועדים האמורים עלה כי ב-87 ( מהן 39% ) התקבלו ההפניות בשירות המבחן בין 15 ל-136 :יום לאחר המועד שנשלחו בו61 הפניות- בין 15 ל-29 ,יום21 הפניות- בין 30 ל-59 יום וחמש הפניות יותר מ-60 יום. משרד מבקר המדינה מעיר כי פערי זמן אלה חורגים מהנהלים, ועל שירות המבחן והמשטרה לבדוק את הסיבות להם. ראוי ששני הגופים האמורים יבחנו את הדרכים להעברת ההפניות ללא שיהוי, שכן אם ההפניה מתעכבת בדרכה אל השירות, הטיפול בקטין מתעכב אף הוא עיכוב מיותר. (א) משרד מבקר המדינה בדק אם הקטינים שהופנו אל שירות המבחן הוזמנו אליו לצורך עריכת חקירה פסיכו-סוציאלית והכנת חוות דעת בעניינם למשטרה. הבדיקה העלתה כי ב-52 מ-235 הפניות שנבדקו (כ- 22% ) לא הוזמנו הקטינים אל שירות המבחן בעקבות ההפניה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כל הגורמים העוסקים בטיפול בקטינים העוברים על החוק צריכים לפעול ביחד כדי למנוע היווצרות "צוואר ב קבוק" בגוף כלשהו במערכת. לשם כך דרושה עבודת מטה שתבחן את תהליכי העבודה של כל הגופים, התיאום ביניהם והקצאת המשאבים הנדרשת בהתאם לצרכיו של כל גוף כדי שהטיפול בקטינים יהיה יעיל יותר.