מערכת הביטחון . מרכיבי ביטחון ביישובי העימות ובפיקודים המרחביים - ביקורת מעקב .בביקורת הנוכחית עלה כי הליקוי תוקן במידה רבה, ובפברואר 2018 עדכן צה"ל את .פקודת המטכ"ל להגמ"ר. בפקודה המעודכנת נקבע כי ז"י אחראית לאשר גם את הדרישה .המבצעית של הפקמ"רים בנושא מרכיבי הביטחון. .ביוני 2019 אישראמ"ץ את עדכון ההוראה המבצעית להגנת יישובים (להלן - ההוראה .המעודכנת). בהוראה המעודכנת נקבע שמטרתה לקבוע ולהסדיר את תחומי האחריות .הנוגעים למערך הגנת היישוב וליישם את פקודות ההגנה, ומפורטים בה תחומי האחריות .של כל אחד מהגורמים המעורבים בתחום מרכיבי הביטחון. .בביקורת עלה כי על פי ההנחיה הארגונית של אג"ת, פקע"ר אחראי לספק ליישובים גם .אפוד לחימה ממוגן, פנס ראש למפקד ומכשיר קשר מסוג "ברק כתום ", אך בפועל פקע"ר .מספק רק פנסים וכוונות לנשקים. .משרד מבקר המדינה מציין כי כאמור הליקוי בנוגע להגדרת תפקידי ז"י בתכנון מרכיבי .הביטחון ביישובים תוקן במידה רבה בעדכון פקודת המטכ"ל להגמ"ר וההוראה המבצעית .להגנת יישובים. .עם זאת, על צה"ל לוודא שיש התאמה מלאה בין פקודת המטכ"ל להגמ"ר , שמגדירה את .תפקידי גופי צה"ל המעורבים בתחום הגנת היישובים ואת תחומי סמכותם ואחריותם, לבין .ההוראה המבצעית להגנת יישובים שאמורה ליישם את פקודת המטכ"ל להגמ"ר . כמו כן .על צה"ל לוודא כי ההוראה המבצעית תגדיר את תחומי האחריות של הגורמים הרלוונטיים .באופן מלא שאינו נתון לפרשנות. חוסר הלימה בין הפקודות עלול לפגוע בהבנת הגורמים .הרלוונטיים את תפקידם ואת תחומי אחריותם, כפי שבא לידי ביטוי בנוגע להצטיידות .מחלקות הגנת היישוב, ובכך יש כדי לפגוע במימוש האחריות הכוללת של צה"ל להגנת .יישובים. נוכח זאת על אג"ת, האחראי לכתיבת פקודות צה"ל ועדכונן, ליזום עדכון של .הפקודות באופן שיהיו מתואמות זו עם זו ויקיפו את כלל תחומי האחריות הנוגעים לתחום .מרכיבי הביטחון. .בביקורת עלה כי במהלך 2020 השלימו פקע"רוז"י חלק מהציוד למחלקות הגנת היישוב. .עם זאת, עדיין יש מחסור בחלק מהציוד שפקע"ר וז "י אמורים היו לספק למחלקות הגנת .היישוב ביישובים המסווגים. עוד עולה כי פערי התקשורת מביאים לכך שהרבש"צים בוחרים להשתמש באמצעי קשר .שאינם צבאיים ולא במערכת התקשורת שצה"ל רכש. .משרד מבקר המדינה מציין כי הפערים בין תגובת צה"ל בנוגע לרכש המתוכנן של מכשירי ."ברק כתום" בפד"ם, לתגובת המשטרה, והעובדה כי פקע"ר הקצה תקציב של 1.2 מיליון .ש"ח לפרויקט "ברק כתום" בשנת 2021 , מחדדים את הצורך בתפיסה אחידה בנוגע .להמשך הצורך במכשירי "ברק כתום". .על פקע"ר לבחון את התועלות והחסרונות במערכת "ברק כתום" ולקבל החלטה בנוגע .להמשך השימוש בה במסגרת הפעילות להגנת היישובים כדי לאפשר תקשורת רציפה .וזמינה בין כוחות צה"ל ומשטרת ישראל לבין כוחות ההגנה ביישובים לצורך ביצוע .משימתם. בהתאם לכך על פקע"ר לעדכן את תקני מכשירי הקשר בתחום הגנת היישובים .ככל שנדרש ולגבש את תוכניות העבודה שלו. .בביקורת עלה כי הליקוי בנוגע להספקת אמצעי הקשר המיועדים לתקשורת פנימית .ביישובים והן לתקשורת עם כוחות צה"ל לא תוקן מאז הביקורת הקודמת וכי הפעילות .המבוצעת כעת בפקע"ר תכליתה לשפר בעיקר את התקשורת הפנים-יישובית. המחסור .במכשירי קשר ייעודיים לצורך יצירת תקשורת בין כוחות צה"ל ובין מחלקות הגנת היישוב .עלול לפגוע בהגנה על היישובים בעת מצב חירום. .בביקורת עלה כי רוב הפערים בציוד מחלקות הגנת היישוב ביישובי פקמ"ז הושלמו. עוד עלה כי מצאי הנשקים ביישובים במרחב פקמ"ז גבוה בכ-40% מהתקן וכי מצאי ציוד .הלחימה מצביע על חוסר של כ-6% לעומת התקן. בביקורת המעקב עלה כי קיימים פערי תקשורת בין כוחות צה"ל לבין כוחות ההגנה של .היישובים באיו"ש, הנובעים מפערי קליטה ו מחוסר במכשירי קשר . פערים אלו עלולים .להוות כשל מבצעי חמור במערך ההגנה של יישובים אלו. .נוכח העיכוב בחלוקת מכשירי הקשר לתקשורת פנים-יישובית, על פקע"ר לפעול להשלים .את חלוק ת מכשירים אלה, שצפויים לשפר חלק מהליקויים שעלו בתחום הקשר של .כוחות הגנת היישוב. .עוד עלה כי נדרש לגבש פתרון לפערי התקשורת הנוגעים ליכולת השימוש במכשירי ."ברק כתום" בין היישובים לבין כוחות צה"ל. להלן פירוט לפי גזרות: נוכח החשיבות הרבה של מערכת תקשורת זמינה בין כלל הכוחות האחראיים להגנה על .היישובים במרחבים של הפקמ"רים בהתמודדות עם סכנת חדירת גורמים עוינים ליישובים, .על צה"ל למפות את הצרכים ואת הפערים המבצעיים הקיימים ולפעול להשלמת חלוקת .אמצעי הקשר ש נרכשו כדי לשפר את התקשורת הפנים -יישובית. כמו כן עליו לבחון .בשיתוף משהב"ט והמשרד לביטחון הפנים כיצד מושגת תקשורת רציפה ויעילה בין כוחות .צה"ל וכוחות החירום וההצלה לכוחות ההגנה ביישוב ולגבש תכנית ליישומה. .נוכח המחסור במכשירי "ברק כתום" בחלק מהיישובים מומלץ כי צה"ל יבחן את .האפשרות להעביר מכשירים מסוג זה מיישובים מסווגים שבהם הופסק השימוש בהם .ליישובים שבהם קיים מחסור במקום ביצוע רכש של מכשירים חדשים, בכפ וף לגיבוש .מדיניות בעניין השימוש במכשירים אלו. על צה"ל להשלים את הקמת תחנות הממסר המתוכננות לשנת 2022 לצורך שיפור .הקליטה של מכשירי "ברק כתום" כדי לאפשר תקשורת רציפה בין כוחות הגנת היישוב .בגזרת פד"ם לבין כוחות צה"ל. .בביקורת המעקב עלה כי הליקוי תוקן בצורה מועטה, שכן במכשירי "ברק כתום " נצרבו .תדרי חירום ייעודים להפעלה במצב חירום בקשר עם גורמי חירום ובהם המשטרה וכוחות .כיבוי והצלה (כב"ה), אולם השימוש בתדרים אלו לא תורגל ולא נעשה בהם שימוש. כמו .כן לא נצרבו תדרים של כוחות הצלה אחרים, כגון מגן דוד אדום בישראל (מד"א). .בביקורת המעקב עלה כי המענה הקיים לקשר בין כוחות ההגנה ביישוב ובין כוחות צה"ל .במרחב פצ"ן הוא חלקי ביותר , ואף הוחמר מאז הביקורת הקודמת נוכח השינוי בנוהלי .השימוש במכשירי "ברק כתום" בזמן שגרה ו ללא חלופה ראויה המספקת מענה מידי בזמן .חירום העלול להתרחש ללא התרעה מוקדמת. אמצעי התקשורת העיקרי בין הרבש"צים .לכוחות צה"ל הוא אמצעי קשר שאינו צבאי אשר עלול לקרוס בעת אירוע חירום. .עולה כי על אף החשיבות הרבה במענה ההגנתי על יישובים לקיומן של רשתות קשר .כחלק מתורת הגנת היישוב, לצה"ל אין תמונה אחידה וברורה בנוגע לפערים בחלוקת .מכשירי "ברק כתום" ליישובים המסווגים על כל המשתמע מכך: .1. מפקד הקשר והאלקטרוניקה בפקע"ר מסר כי מכשירי "ברק כתום" חולקו בכל .הגזרות בהתאם לתקן. .2. רע"ן עורף בפד"ם מסר שבגזרת פד"ם חסריםעשרות מכשירי "ברק כתום". רע"ן .מרכיבי ביטחון להתיישבות בפקע"ר מסר כי במרחב פד"ם אין פערים במכשירי ."ברק כתום". .3. מנתונים שמסר קצין ההגמ"ר בפקמ"ז עלה כי מתוך כלל מכשירי "ברק כתום" .הנדרשים על פי התקן, קיימים במצאי 21% מהמכשירים . רע"ן מרכיבי ביטחון .להתיישבות בפקע"ר מסר כי אין לו נתונים מלאים לגבי מצאי מכשירי "ברק כתום" .במרחב פקמ"ז, וכי באיו"ש חסרים עשרות רבות של מכשירים שאין כוונה להשלימם. .4. רע"ן עורף בפצ"ן מסר כילא חסרים מכשירי "ברק כתום", אולם הם לא נמצאים .בשימוש. רע"ן מרכיבי ביטחון להתיישבות בפקע"ר מסר כי אין לו מידע מלא לגבי .מצאי המכשירים בפצ"ן. .משרד מבקר המדינה מציין כי הליקוי תוקן במידה רבה, והמחסור בציוד למחלקות הגנת .היישוב צומצם. .על פקע"ר וז"י, כל אחד בתחומו, להשלים את הציוד החסר ביישובים לפי פקודת התקינה .מיוני 2017 כדי לאפשר למחלקות הגנת היישוב למלא את ייעודן. כמו כן על צה"ל לוודא .את התאמת מצאי הנשקים לתקן הנדרש ולבחון את איסוף הנשקים העודפים מול התקן. .ניהול אירוע חירום מחייב תקשורת רציפה בין כלל הגופים המעורבים בטיפול באירוע .באמצעות מערכת משותפת וזמינה של תקשורת ואמצעי שליטה, שתפעל בעת שגרה .ובעת חירום , ושתקשר בין כל הגורמים הרלוונטיים באירועי חירום שמתרחשים בעת .מתיחות ביטחונית או במפתיע. המחסור בציוד קשר ביישובים, הקושי בשימוש ברשתות .הקיימות והתמשכות בעיות הקליטה פוגעים בתקשורת בין כוחות צה"ל וכוחות החירום .וההצלה לבין כוחות ההגנה ביישובים ועלולים לעכב את תגובת הכוחות בעת אירוע .חדירה ליישוב ולפגוע בתיאום ביניהם עד כדי סיכון חיי אדם. .חוסר התיאום בין פקע"ר לבין הפקמ"רים בנוגע לתמונת המצב לגבי הפערים הקיימים .במצאי מכשירי הקשר ובאחריות למענה המיטבי הנדרש בכל גזרה עלולים לפגוע .בהיערכות וביכולת של צה"ל להגן בצורה מיטבית על היישובים. נוכח זאת, על צה"ל .למפות את הצרכים ואת הפערים המבצעיים הקיימים, ולקבוע מענה מותאם לקיום .תקשורת רציפה וזמינה בין כל הגורמים המעורבים במערך הגנת היישוב ולגבש תוכנית .להטמעתו. .בביקורת המעקב עלה כי הליקוי הנוגע לפריסת הממסרים תוקן במידה מועטה, ולמרות .ההשקעה של צה"ל בהקמת תחנות ממסר חדשות בשנים 2017 עד2020 , בכלל ה גזרות .עדיין יש בעיות קליטה מהותיות. עוד עלה כי פעילות פקע"ר בחיזוק התקשורת הפנים- .יישובית אינה נותנת מענה לבעיות התקשורת שמחוץ ליישובים. .משרד מבקר המדינה מציין כי הליקוי הנוגע לצורך בהכנת ת וכניות לצמצום פערים .במרכיבי הביטחון תוקן במידה מועטה באמצעות גיבוש התוכניות. מהתוכנית להשלמת .הפערים במרכיבי הביטחון בצפון ובדרום אושר רק החלק הנוגע ליישובי הצפון בסכום .של כ-54 מיליון ש"ח, ובפועל הוא תוקצב באופן חלקי בסכום של כ-34 מיליון ש"ח. כמו .כן התוכנית לצמצום הפערים באיו"ש לא נדונה בקבינט מדיני-ביטחוני, אף שזהו האזור .המאוים ביותר ויש בו פערים ניכרים במרכיבי הביטחון הנאמדים בכ -470 .מיליון ש"ח .ממסמכי פקמ"ז עלה כי בשנים 2019 ו-2020 התרחשו41 ו-66 (בהתאמה) אירועי חדירה .ליישובים באיו"ש. עד ספטמבר 2021 התרחשו 37 אירועי חדירה ליישובים. .בשנים 2017 עד2021 הגדיל פקע"ר את נתח התקציב לשיקום וריענון מרכיבי הביטחון, .אולם גודל התקציב עדיין קטן ממחצית התקציב הנדרש על פי הקביעה מ-2017 . התקציב .שפקע"ר, בשיתוף היחידה להתיישבות, מקצה לתחזוקת מרכיבי הביטחון השתנה במהלך .השנים 2021-2015 ועומד על כ-82% בממוצע מהתקציבהנדרש . .בביקורת עלה כי בהוראת משרד הביטחון המעודכנת לא נקבעו תחומי עיסוק ייחודיים .ליחידה להתיישבות ולפקע "ר במסגרת פעילותם בתחום מרכיבי הביטחון הבסיסיים, ואין .בה התייחסות ליתרון היחסי של כל גוף. .תמונת המצב העולה מהמענה ל שאלון מעידה על פערי כשירות במרכיבי ביטחון שונים .ובהם גדר ביטחון, דרך ביטחון, תאורת ביטחון וביתן שומר . . בביקורת המעקב עלה כי התקציב השנתי של פקע"ר למרכיבי הביטחון גדל מאז .הביקורת הקודמת, ופקע"ר מקצה תקציב קבוע להתעצמות ביישובי איו"ש שבהם .הסבירות להתממשות איום החדירה ליישוב הוא הגבוה ביותר. עם זאת, יש עדיין פערים .ניכרים במרכיבי הביטחון בעיקר ביישובי איו"ש הנאמדים בכ-470 מיליון ש"ח. עוד עלה כי משהב"ט לא קידם את הצעת המחליטים לתקצוב השלמת הפערים במרכיבי .הביטחון ביישובי איו"ש, שעליה הנחה השר לנושאים אזרחיים וחברתיים במשרד הביטחון .ביולי 2020, והנושא לא נדון בקבינט המדיני-ביטחוני . .נוכח הפערים הקיימים בתחום מרכיבי הביטחון, אשר גדלים עם השנים, מומלץ .שמשהב"ט ישלים את גיבושה של הצעת המחליטים ויביאה לדיון בקבינט המדיני -ביטחוני, .לצד הצרכים הדרושים בהיבטי מרכיבי הביטחון בגזרות נוספות כדי לאשר תוכנית ר ב- .שנתית להשלמת הפערים בתחום מרכיבי הביטחון בכפוף לעלויות ולסיכונים, ולתקצבה .בהתאם. .משרד מבקר המדינה מציין כי הליקוי תוקן במידה מועטה באמצעות תיקון המ"ב 40.36 .באופן שמאפשר ליחידה להתיישבות להשקיע במרכיבי ביטחון בסיסיים , אך ללא .התייחסות ליתרון היחסי של כל גוף ובאופן שמביא לכך ששני גופים במערכת הביטחון .מבצעים לעיתים פעילות מקבילה. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי משהב"ט יגדיר גבולות גזרה בין פעילות פקע "ר לבין .פעילות היחידה להתיישבות בתחום מרכיבי הביטחון הבסיסיים כדי להבטיח יעילות .מרבית בפעילותם. .בביקורת המעקב עלה כי לא גובשה הצעת המחליטים לתקצוב השלמת הפערים .במרכיבי ביטחון באיו"ש, וסוגיית השלמת הפערים ב מרכיבי ה ביטחון באיו"ש לא .עלתה לדיון בקבינט המדיני-ביטחוני ומשכך השלמת הפערים במרכיבי הביטחון לא .תוקצבה. .בביקורת המעקב עלה כי מנכ"ל משהב"ט מאשר את תוכניות העבודה של היחידה .להתיישבות ושל פקע"ר בנושא מרכיבי הביטחון בראייה מתכללת, במסגרת אישור .תקציב 16 .עוד עלה כי פקע "ר מאשר את סעיפי תוכניות העבודה של היחידה להתיישבות, .והוא עושה זאת בין היתר בהתבסס על הדרישות המבצעיות של הפקמ"רים. .מבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בנוגע להיקף ההשקעה של היחידה להתיישבות .במרכיבי הביטחון עלה כי תוכניות העבודה של היחידה להתיישבות לשנים 2018 עד2020 .עדיין אינן עולות בקנה אחד עם סדרי העדיפויות שקבע אמ"ץ. להלן פירוט: .עם זאת יצוין כי על אף הפער בין סדרי העדיפויות, היקף ההשקעה שלא לפי סדר .העדיפות הצה"לי צומצם משמעותית בהשוואה לביקורת הקודמת. כך לדוגמה בביקורת .הקודמת נמצא שבשנת 2017 הקצתה היחידה להתיישבות כ-9% מתקציבה ליישוביאיו"ש .שעמדו בראש סדר העדיפויות שקבע אמ"ץ. בשנים 2018 עד2020 הקצתה היחידה .ליישובי איו"ש כ-23% ,39% ו-43% ,מתקציבה בהתאמה.
משרד מבקר המדינה מציין כי הליקוי שעלה בביקורת הקודמת בנוגע לפעילותה של .היחידה להתיישבות על פי סדרי עדיפויות שונים מאלו שקבע אמ"ץ בהתאם לראייה .המבצעית תוקן במידה רבה. גיבוש תוכנית העבודה תוך תיאום בין פקע"ר והיחידה .להתיישבות והתחשבות בצרכים המבצעיים לצד צרכים ביטחוניים-לאומיים אח רים שקובע .שר הביטחון הביא לצמצום הפער בסדרי העדיפויות בהקצאת המשאבים למרכיבי ביטחון .בסיסיים בין פקע"ר והיחידה להתיישבות. משרד מבקר המדינה מציין שנוכח הפערים .המתמשכים במענה לצורכי הביטחון ביישובי העימות יש חשיבות לגיבוש ת וכנית העבודה .להקצאת מרכיבי ביטחון בראייה כוללת של מנכ"ל משהב"ט תוך התחשבות בדרישות .המבצעיות של צה"ל.