מוסדות להשכלה גבוהה . תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה .משרד מבקר המדינה ממליץ כי בטרם יוחלט על מסירת ביצוע הפרויקט למוסד כלשהו .תוודא הוות"ת מול המוסד שיש לו את כוח האדם המקצועי לניהול, לתפעול ולתחזוקה .של התשתית. בביקורת עלה כי המוסדות הזוכים מתקשים לעיתים לגייס את כוח האדם .האיכותי הדרוש להפעלת התשתית, דבר שפוגע באיכות תפקודה. מומלץ למוסדות .הזוכים, המקימים ומפעילים תשתיות מחקר, לקבוע תהליכים לאיתור וגיוס של כוח אדם .מתאים לניהול ותפעול של תשתיות מחקר וליצור את התנאים האופטימליים להנגשתה .לכלל ציבור החוקרים, כפי שהתחייבו במסגרת הקול קורא. .עלה שהחלטת הוות"ת להקים מרכז ארצי לעכברים מהונדסים גנטית התקבלה בלי שהיא .גיבשה מדיניות רב-שנתית להקמה ושדרוג של תשתיות מחקר מרכזיות, ובלי שהייתה לה .מפה של תשתיות מחקר מרכזיות קיימות ושל תשתיות שנדרש להקימן. כמו כן, אין .בנמצא מסמכים המנמקים את העדיפות הגבוהה שהיא נתנה לתשתית מחקר זו, המציינים .את התועלת שתצמח ממנה ואת הסיבות להעדפת פרויקט זה על פרויקטים אחרים כולל .סכום התקצוב שאושר - 12 מיליון ש"ח. .גם בהתחשב בהשלכות שיש בשנה האחרונה למשבר הקורונה על המוסדות הזוכים - .מכון ויצמן והאוניברסיטה העברית - ועל כלל מרכזי המחקר, מומלץ שהמוסדות הזוכים, .בשיתוף הוות"ת, יפתחו תוכנית ויקדמו פרסומים בקרב כלל קהילת המחקר וגורמי .התעשייה הרלוונטיים להרחבת השימוש של חוקרים בתשתיות מחקר מרכזיות אלו, על .מנת להגדיל את התועלת שבהקמתן נוכח האתגרים בתחום המחקר המדעי שמציבה .המגפה. בביקורת עלה כי על אף המלצות הדוח לא גובש צוות מומחים לכל תשתית מוצעת ולא .נבחנה התועלת שצפויה לצמוח מכל תשתית. כמו כן, עלה כי הדוח גובש על בסיס .המלצות מומחים ללא שיתוף הציבור הרחב וכלל קהילת המחקר בישראל. עד מועד סיום הביקורת, טרם גובשה הצעה מקיפה וכוללת לקראת הצגתה לממשלה , .ומשכך גם לא נדונו שאר המלצות הוועדה הלאומית לתשתיות מו"פ והמולמו"פ, ובהן .הקמת קרן ייעודית בהיקף של 100 .מיליון ש"ח להקמת תשתיות מחקר לאומיות .יצוין שביוני 2018 התפטר יו"ר המולמו"פ הקודם מתפקידו, ובנובמבר2020 מונה יו"ר חדש .במקומו. יוצא מכך, שבמשך שנתיים פעלה המולמו"פ ללא יו"ר קבוע שמונה בהתאם .לחוק, דבר שיש לו השפעה על היכולת של המולמו"פ לגבש ולקדם המלצות לקידום .תשתיות מחקר לאומיות ולתפקד באופן יעיל לפי החוק. יצוין כי בשנים 2019 - 2020 היו .שלוש מערכות בחירות שבמהלכן לא מונו מינויי קבע. .מכל האמור לעיל עולה כי למרות המחקרים והדוחות שהוצגו למולמו"פ ולמשרד המדע .בנושא בעשור האחרון, הם לא תורגמו להכנת תוכנית אסטרטגית להקמה ושדרוג של .תשתיות מחקר לאומיות, ואף לא נקבע סדר עדיפויות להקמת תשתיות מחקר לפי הצרכים .לטווח הארוך של מדינת ישראל במתכונת של "מפת דרכים" המוסכמת על המולמו"פ, .הוות"ת, האוניברסיטאות, התעשייה ורשות החדשנות. בפועל, קידום תשתיות מחקר .גדולות נעשה בעיקר באמצעות פורום תל"ם - גוף וולונטרי הפועל ללא תכנון ארוך טווח, .ללא תקציב ייעודי וללא מעורבות אופרטיבית מחייבת של המדינה. הוות"ת, שלא הייתה .שותפה לגיבוש ההמלצות של המולמו"פ, פעלה בו-זמנית למיפוי צורכי המחקר האקדמי .בתשתיות גדולות ולמתן מענה עליהם במסגרת מכלול סדרי העדיפויות של האקדמיה .(כמפורט להלן). .משרד מבקר המדינה ממליץ שמשרד המדע - המולמו"פ, ישתף פעולה עם הוות"ת, נציגי .התעשייה, רשות החדשנות, יו"ר פורום תל"ם ומשרד האוצר, ויבחן דרכים לקידום המלצת .המולמו"פ להקמת מערך לתשתיות לאומיות כפי שהוצגו בוועדת השרים לענייני מדע .וטכנולוגיה בדצמבר 2019 ; ובכלל זה, יקבעו את הרכב הגוף שינהל את הנושא (לרבות .בחינת הסדרת מעמדו של פורום תל"ם) ויגבשו הצעה לממשלה על אופן ההקמה .והשדרוג של תשתיות מחקר לאומיות, לרבות אופן המימון והתקצוב. .שתי תשתיות במדעי החברה והרוח לא נבחנו ולא נערך כל דיון בעניינן בוות"ת בשנים .שלאחר מכן - מפעל המילון ההיסטורי ללשון העברית ומאגר הנתונים הישראלי במדעי .החברה. .שלוש תשתיות גדולות, שהופיעו גם במפת הדרכים לאקדמיה 2016 - מרכז לפנומיקה32 . של צמחים, מרכז דלקיםאלטרנטיביים מבוססי פחמן מימני ומתקן למחקר ניצול קרינת .השמש - לא נדונו בוות"ת, והיא גם לא דירגה אותן בסדר העדיפויות לצורך פעילות .עתידית לקידום הקמתן (ראו להלן). .בסה"כ הוות"ת החליטה לקדם 4 מתוך11 תשתיות המחקר המרכזיות המומלצות - 3 .תשתיות קטנות ותשתית אחת גדולה. עלה כי משרד המדע והמולמו"פ לא דנו בדוח תשתיות מחקר 2013 ולא הגישו המלצה .לוועדת השרים למדע וטכנולוגיה ולממשלה בדבר יישום המלצות הדוח ובדבר גיבוש .מפת דרכים לתשתיות מחקר לאומיות. .עלה שלאחר סיום פעילותה של ועדת הורן, הוות"ת לא דנה במפת הדרכים לאקדמיה .2016, שהגישה לה ועדת הורן ולא החליטה אם לאמץ את המלצותיה. בפועל, הוות"ת .המשיכה לטפל בהקמה של 4 מתוך11 התשתיות המומלצות שצוינו כבר במפת הדרכים .לאקדמיה 2013. בנוסף, אףש הוות"ת החליטה במרץ 2016 כי הסגל המקצועי שלה יגבש .הצעות לתוכניות קונקרטיות לכל קבוצת תשתיות, הדבר לא בוצע בכל הנוגע לתשתיות .מחקר מרכזיות. .כשנה וחצי לאחר מכן, באוקטובר 2017 , החליטה הוות"ת להקים ועדת מומחים בראשות .פרופ' טלמון שתבחן את נושא תשתיות המחקר בכללותן. .ביולי 2018 דנההוות"ת בהמלצות ועדת טלמון אשר התמקדו בהקמה של תשתיות מחקר .אישיות ושל תשתיות מחקר מוסדיות לצד המלצה שלא לתמוך בהקמת התשתיות .שהומלצו במפת הדרכים לאקדמיה 2016 , מעבר לתשתיות שכבר הוקמו עד לאותו מועד .או שנמצא ו אז בתהליכי יישום ובחינה. במקום זאת המליצה ש הוות"ת תבחן בהמשך את .האפשרות לכלול בת ו כנית הרב-שנתית הקמ ה של חלק מהתשתיות המרכזיות - אלו .שעלויותיהן נמוכות, ובכפוף למגבלת המשאבים ותפעל להקמת ועדה קבועה לתשתיות .מחקר אשר תפעל להשלמת הגיבוש של הת וכנית הרב -שנתית של הוות"ת לתשתיות .מחקר ולמיפוי תוכניות קיימות. הוות"ת החליטה לאמץ אותן. הביקורת העלתה שאף שנקבע בהמלצות ועדת טלמון כי הוות"ת תבחן את ה אפשרות .לכלול בתוכנית הרב-שנתית את ההקמה של חלק מהתשתיות המרכזיות , הדבר לא .נעשה, והוות"ת לא החליטה בעניין זה ואף ועדת הקבע לתשתיות מחקר שהוות"ת הקימה, .באוקטובר 2018 ., לא דנה בתשתיות מחקר מרכזיות כמפורט להלן משרד מבקר המדינה מציין כי בהתחשב בהמתנתה למידע הנדרש לצורך גיבושו של .מנגנון זה, על הוות"ת לתת את דעתה על חוסר הוודאות התקציבית של MERCI ועל .הקשיים בתפעול ו השוטף ובתכנונו ופיתוחו לטווח ארוך עקב מצב זה. הדבר מחדד את .הצורך בגיבוש מודל תקצוב ארוך טווח לתשתיות מחקר מרכזיות, על פי עמידתן ביעדים .האקדמיים, המחקריים והתפעוליים. .בביקורת עלה שעד מאי 2020 ,במהלך הביקורת, לא היה לוות"ת מסמך המציג את .תשתיות המחקר המרכזיות הקיימות באקדמיה ומהם המאפיינים של תשתיות מרכזיות .באקדמיה. היא גם לא הסדירה את אופן השימוש בתשתיות אלו, תפקיד שכאמור הטילה .על ועדת ההיגוי לתשתיות מחקר. ההסדרה הייתה אמורה להגדיר גם את האחריות לניהול .כל תשתית מבחינת הנגשתה לחוקרים מחוץ למוסד האקדמי, לגיוס כוח אדם מתאים .לניהולה ולבקרה ופיקוח של הוות"ת על תפקודה. .עוד עלה, כי לאחר שתשתיות המחקר המרכזיות מוקמות, בהשתתפות תקציבית של .הוות"ת, הן עוברות לאחריותם הבלעדית של המוסדות המקימים, והוות"ת אינה עוקבת .אחר ניצול ייעודן ואחר התפוקות האקדמיות של מרבית מרכזי מחקר אלו שהוקמ ו .בהשתתפותה - המרכז לגידול עכברים טרנסגניים, המרכז הישראלי לחקר הים התיכון .והמכון הלאומי לדימות ומחקר המוח האנושי , כמתואר בהמשך. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי הוות"ת תגבש מדיניות להקמת תשתיות מרכזיות .לאקדמיה במסגרת תוכנית רב-שנתית. ההחלטה בנוגע לתשתיות שייכללו במסגרת .התוכנית תתקבל על בסיס קריטריונים, סדרי עדיפויות ויעדים ש הוות"ת תקבע . על .מדיניות זו לתת מענה הן על תקצוב הקמת כל תשתית מרכזית שיוחלט להקים והן על .תקצוב שדרוגה ודרכי הפעלתה. . משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעילות המתבצעת לקביעת תוכנית אסטרטגית .מדעית ל- MERCI ואת מינוי ועדת ההערכה הבין-לאומית לבחינת איכות המחקר ב - MERCI . . עם זאת, מסקנותיה והמלצותיה של ועדת הערכת האיכות מלמדים על כךשמאז ש- .MERCI הוקם ב- 2013 , הוא התנהל ללא תוכנית אסטרטגית מדעית וללא תוכנית תקציב .תואמת. נמצא כי הגם שהתקצוב הראשוני ל- MERCI אושר לשנים2013 - 2015, עד מועד .סיום הביקורת באוקטובר 2020 טרם החליטההוות"ת אם תתמוך במודל המשך לפעילות .המרכז, תוך אימוץ מודל להבטחת פעילות ארוכת הטווח של המרכז. .משרד מבקר המדינה ממליץ, נוסף על הקפדתה של הוות"ת ש- MERCI יכין תוכנית .אסטרטגית מדעית, ועל מעקב אחר ביצועה, כי הוות"ת תעגן את הדרישה מכל גורם .המפעיל תשתית מחקר מרכזית לגבש תוכנית אסטרטגית מדעית וליישמה באופן שיטתי. .הדבר יאפשר לה להבטיח פעילות אפקטיבית של תשתית המחקר המרכזית ומעקב סדור .אחר הישגיה. עוד מומלץ כי הוות"ת תבחן מינוי ועדות הערכה בי ן-לאומיות לכלל תשתיות .המחקר המרכזיות במימונה לבחינת תפוקותיהן המדעיות ופעילותן השוטפת.
.משרד מבקר המדינה מציין, כי מודל תקצוב ארוך טווח לתשתיות מחקר מרכזיות נועד .לתשתיות שהוחלט להקימן, ומומלץ כי יבחן גם את יכולת המוסד המפעיל את התשתית .לגייס מקורות להמשך פעילותה במנותק מתקציבי הוות"ת, כדי להבטיח את תפעולה .לטווח ארוך באופן סדיר ותקין.