עיריית תל אביב-יפו . היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם בביקורת עלה כי בדצמבר 2014 , בחלוףשש שנים כמעט מהדוח הקודם, עדיין נותרו בידי חלמיש 150 ,דונם לפינוי כהיקף השטח שנותר לפינוי במועד פרסום הדוח הקודם. הביקורת הצביעה על ליקויים במנגנוני הניהול, הפיקוח והבקרה של חברת חלמיש בשנים 2014 -2012 . הליקויים הללו פגעו בהתנהלותה וביכולת הדירקטוריון לפקח עליה: בהיעדר מנכ"ל קבוע בחברה לא נשמרה ההפרדה הנדרשת בין תפקידי יו"ר הדירקטוריון והמנכ"ל; לא אוישו משרות בכירות בחברה; בחירתם של כמה בעלי מקצוע מומחים והתקשרות החברה עמם נעשו שלא על פי הכללים. מהאמור עולה כי מפרסום הדוח הקודם עד דצמבר 2014 גדל ב- 40% בערך מספר המשפחות בשטחי חלמיש בכפר שלם. חברת חלמיש, שמכוח תפקידה עוסקת מזה שנים רבות בפינוי ופיתוח כפר שלם, נדרשה כאמור להכין ת כנית כלכלית לפינוי כפר שלם ולשיווק הקרקעות. ברי כי לכל תכנית שתתקבל השלכות כלכליות וביצועיות על החברה עצמה. לפיכך, לדעת משרד מבקר המדינה, היה על חברי הדירקטוריון לקבל את התכנית לבחינה מעמיקה, לרבות הנתונים וההנחות שהיא מתבססת עליהם, שכן ללא בחינתה לא היה ב ידם לקבוע אם היא מקיימת את הדרישות שהוצבו לפני החברה עת הוטל עליה להכינה ואם יש להעבירה, כפי שהיא, לגורמים שהזמינו אותה. נמצא כי התכנית הכלכלית התבססה על סקר מחזיקים שע רכה החברה בשנות השבעים של המאה העשרים (להלן - הסקר הישן), תוך התאמתו לשינויים שהיו ידועים לה, כגון פינויים שבוצעו מאז הסקר הישן או מידע אקראי שהגיע אליה, ולא על סמך בדיקה מקיפה ושיטתית. כאמור, בדצמבר 2013 טענה החברה כי מספר המשפחות שנותרו לפינוי הוא 627 וכעבור שנה נטען כי מספרן יותר מ-700. הביקורת העלתה כי החברה העסיקה את עו"ד ב' מחודש אפריל 2012, על דעת יו"ר הדירקטוריון בלבד, בטרם החליט הדירקטוריון על סיום העסקת המנכ"ל ובטרם קיבלה מהרשות אישור להעסקתו, כנדרש בחוק, בתקנות ההתאגדות ובחוזר היועמ"ש, ובלי שחתמה הסכם התקשרות עמו. משרד מבקר המדינה מדגיש כי הכללים למינוי יועצים משפטיים, המעוגנים בחוק, בכללי החברות הממשלתיות ובחוזר היועץ המשפטי לממשלה, הם כללים מחייבים. על רשות החברות הממשלתיות לפעול להבטחת עמידה בכללים אלה, לפקח על יישומם ולמנוע את תפיסתה של חריגה מהם כ"גזרה שהציבור אינו יכול לעמוד בה". עוד עלה בביקורת כי החברה העסיקה את עו"ד ב' 436 שעות (316 שעות יותר ממספר השעות שאישרה הרשות), וכי יו"ר הדירקטוריון דאז ביקשה מעו"ד ב' לפצל את דרישות שכר עבודתו בין חלמיש ובין העירייה. את עלות שעות עבודתו מעבר ל-120 .שעות מימנה העירייה משרד מבקר המדינה מעי ר כי מינהל תקין מחייב העברת דוח, טרם הפצתו לגורמים נוספים, לתגובת הגורמים המעורבים בזמן אמת, ושילוב התגובות בדוח. עד מועד סיום הביקורת, שנה ויותר ממועד קבלת הדוח, ל א החליטו הדירקטוריון וועדת הביקורת אם לקבל את הדוח האמור או לדחותו. משרד מבקר המדינה מעיר לחברת חלמיש כי הוא רואה בחומרה את המשך קיומם של ליקויים בתחום הביקורת הפנימית בחברה גם בתקופת הביקורת, שכן יש בליקויים אלה כדי לפגוע ביכולת הדירקטוריון לפקח על ניהול החברה. נמצא כי יו"ר הדירקטוריון דאז הביאה לאישור הדירקטורים פרוטוקולים כעבור חודשיים, ארבעה חודשים ואף שבעה חודשים מתאריך הישיבה שנרשמו בה. בביקורת עלה כי בהחלטה 995 לא קיימת כלל הגדרת "זכאים", ולכן לא ברור אילו פינויים התכוונה הוועדה להקפיא. הביקורת העלתה כי עד מועד סיום הביקורת לא החתימה החברה את התושבים על הסכם שיתוף הפעולה בביצוע סקרים בשטחים שהחזיקו, כנדרש בהחלטת שר הבינוי דאז וועדת המשנה; לא הוקם הצוות, בראשותו של דירקטור א'; ולא הועברו כנדרש רשימות מלאות של זכאים. לדעת משרד מבקר המדינה, משלא קיבלה החברה מהמחזיקים כתבי התחייבות לשיתוף פעולה, ולא גיבשה רשימה כדרישות ועדת המשנה מאפריל ומיוני 2012 , היה על ועדת המשנה לשוב ולבחון את החלטתה ואת המשך צעדיה בנושא. משרד מבקר המדינה מעיר כי הליקויים שנמצאו בהתנהלות ועדת המשנה מצביעים על כשל ביישום החלטותיה, כשל שהביא לידי הקפאת פעילות החברה בפינוי מחזיקים שלא כדין, ובכך ירדו לטמיון תוצאותיהן של חלק מן הפעולות שעשתה החברה עד להחלטת ועדת המשנה. הביקורת העלתה כי בינואר 2014 מינה הדירקטוריון את עו"ד א' ליועמ"ש בריטיינר עד לאישור הוועדה למינוי יועצים משפטיים, למרות הודעת הרשות ובניגוד לקבוע בתקנות ההתאגדות של החברה, המתְנות, כאמור, קבלת שירותים משפטיים באישור מראש של הוועדה למינוי יועצים משפטיים. כעבור שלושה חודשים, באפריל 2014 , אישרה ועדת המכרזים של החברה את החלטת הדירקטוריון על העסקת עו"ד א' כיועמ"ש בריטיינר. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה, שמהודעת הרשות עולה כי הסמכות לבחירת יועץ משפטי נתונה לוועדת המכרזים ולא לדירקטוריון. יש לראות בחומרה את התנהלות ועדת המכרזים שלא קיימה הליך לבחירת יועמ"ש בריטיינר, ואת התנהלות הדירקטוריון שבחר יועמ"ש לחברה בניגוד לתקנות ההתאגדות של החברה ובניגוד להוראות הרשות. לדעת משרד מבקר המדינה, בהיעדרו של מנכ"ל בחברה, במשך תקופה ממושכת וכשיו"ר הדירקטוריון דאז עסקה במטלות שלדעת משרד מבקר המדינה הן בסמכות הטיפול של הדרג הניהולי, נפגעו עקרונות הממשל התאגידי, ונפגע ה ההפרדה הנדרשת בין הדירקטוריון, כדרג המתווה מדיניות ומפקח, ובין הניהול השוטף של ענייני החברה. עדדצמבר 2015, ,לאחר מועד סיום הביקורתלא מינתה החברה מנהל אגף הנדסה ואחזקה, הגם שתחום ההנדסה הוא חלק נכבד מתחומי עיסוקה והיא עוסקת ב בינוי ובתחזוקה של מבני הדיור הציבורי שברשותה. משרד מבקר המדינה מעיר לחב רה כי העסקת עובד בחברה מבלי שנחתם עמו הסכם העסקה אינה תקינה ויש להימנע מכך. נמצא כי בניגוד לכתוב בפרוטוקול, ועדת הביקורת לא דנה במספר המציעים הנדרש ולא הורתה לצוות הניהול לפנות למציע רביעי. נמצא כי הצעת רו"ח ב' לא כללה את כל הפרטים שנדרשו בפנ ייה לקבלת הצעות - לא את מספר התהליכים הצפויים לבקרה ולא את מספר שעות העבודה הנחוצות. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח העניינים המוסדיים והאישיים של מזכיר הוועד הנוגעים לחברה ולטיפולה בכפר שלם, לרבות התביעה ל פינויו שהגישה חברת חלמיש והייתה תלויה ועומדת נגדו באותה עת, מן הראוי היה שיימנע בתפקידו בעירייה מטיפול ישיר בנושא כפר שלם, ובכלל זה בבחירת הדירקטורים שימונו לחברה מטעם העירייה. משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי עליה להביא לפני הוועדה למניעת ניגוד עניינים של נבחרי ציבור ברשויות המקומיות את נושא ניגוד העניינים הלכאורי של מזכיר הוועד בעניינים אלה, בניסיון להגיע להסדר ניגוד העניינים, שיאפשר למזכיר הוועד למלא את תפקידו הדמוקרטי כחבר מועצה ולייצג את שולחיו נאמנה, בלי ליטול חלק פעיל בהחלטות ובפעולות שיש לו בהן ניגוד עניינים אישי או אחר על פי דין. משרד מבקר המדינה מעיר כי הסדרת ההעסקה של יועצים חיצוניים, על פי הנחיות היועמ"ש לממשלה, צריכה להיעשות טרם ההעסקה, וטעונה אישור נש"ם בין שזו העסקה בשכר ובין שהיא העסקה בהתנדבות.
לדעת משרד מבקר המדינה , הואיל ולא נערך סקר ולא התקבלה הסכמת המחזיקים לשיתוף פעולה בסקר כזה, מן הראוי היה שו ועדת המשנה תבחן את המשך הקפאת ההליכים המשפטיים, לפחות הליכים נגד פולשים, ותפעל במקביל לקידום קביעת הקריטריונים לפיצוי, תוך שמירת האיזון הנדרש בין פיצוי הולם לזכאים ו בין פעולה נחושה נגד מי שאינם זכאים ואינם יכולים להיות זכאים.