משרד החינוך . חינוך לחיים משותפים ולמניעת גזענות - ביקורת מעקב . אף מתגובת משרד החינוך לדוח המעקב עולה כי מספרם של התלמידים, המנהלים .והמפקחים מהמגזר החרדי המשתתפים בפעילויות לקירוב בינם לבין המגזרים האחרים .אינו רב. .האתגר בחברה ובמדינה רב-תרבותית כיש ראל הוא לקיים את הייחודי לצד המאחד, בכל .הקבוצות בחברה, גם במערכת החינוך. מומלץ שמשרד החינוך, במסגרת פעילותו בנושא .הסרת חסמים בין-מגזריים, יפעל גם לצמצום הסטראוטיפים כלפי המגזר החרדי, ובכלל .זה יפעל להרחיב את קיום מפגשים בין תלמידי מגזר זה ובין תלמידי מגזרים אחרים, יתווה .את מתכונת המפגשים ויקצה לכך משאבים הולמים; בה בעת מומלץ שישכיל להטמיע .גם בקרב כלל תלמידי המגזר החרדי ערכים של סובלנות, הכלת האחר, כיבוד תרבויות .שונות - כמכנה משותף לכל המגזרים והקבוצות בחברה הישראלית, ובכלל זה יבצע .פעולות הדרכה והכשרה של צוותי החינוך בנושא בבתיה"ס החרדיים. .מתרשים 13 עולה כי בשנה"ל התשע"ט ובשנה"ל התש"ף קבע המשרד יעד הכשרה של .1,420 ו- 2,140 (בהתאמה) מורים בנושאים הקשורים לחינוך לחיים משותפים ולמניעת .גזענות. על פי נתוני המשרד הוא השיג את היעד. עוד עולה מהתרשים כי לשנה"ל .התשפ"ה נקבע יעד של 3,289 מורים שיוכשרו בנו שאים של חינוך לחיים משותפים .ולמניעת גזענות, עלייה של כ-53% .משנה"ל התש"ף .בשנה"ל התשע"ט עמד מספר המורים לכיתות א ' עד י"ב על 155,424. אם יעמוד משרד .החינוך ביעדים שקבע, אז בין שנות הלימוד התשפ"א - התשפ"ה יוכשרו 13,715 ,מורים .שהם 9% .מהמורים בישראל .עם זאת, יצוין כי לתפיסת מינהל עו"ה אי אפשר לחייב מורים להשתלם בנושא מניעת .גזענות וחינוך לסובלנות (בדומה לתחומי הוראה נוספים שאי אפשר לחייב מורים .להשתלם בהם) ; על כן, תוכנית הפעולה שגיבש המינהל לא התייחסה לכל המורים .בבתיה"ס, אלא רק על פי צורך ממוקד של בתי"ס ו/או אזורים שבהם נדרש להכשיר את .המורים. .מתרשים 11 עולה כימספר הקבוצות מבתיה"ס המשתתפים בפעילות של מפגשים בין - .מגזריים עולה כל שנה, ומשנת הלימודים התשע"ז לשנת הלימודים התשע"ט ישנה עלייה .של כ-27% .עם זאת, מרבית המפגשים נעשו בין תלמידים מבתי"ס ממלכתיים-יהודי ים .לבתי"ס ממלכתיים-ערביים ובת י"ס מחמ"ד. מספר המפגשים של מורים מבתי"ס מהחמ"ד .עם מורים מבתי"ס מהמגזר החרדי הוא הנמוך ביותר. יצוין כי מספר בתיה"ס המשתייכים .לחמ"ד והשתתפו במפגשים עמד בשנה"ל התשע"ט על 41 קבוצותבלבד. בביקורת עלה .שמפגשי ם של תלמידים חרדים עם תלמידים ממגזרים אחרים אינם מתקיימים כלל . .מנתוני תרשים 12 עולה כי בארבע השנים האמורות מספר בתיה"ס שלוקחים חלק .במטלת ביצוע משותפת הולך ופוחת מ -20 מטלות בשנה"ל התשע"ו לשלוש מטלות .בשנה"ל התשע"ט. עוד עולה כי מרבית ה מטלות המשותפות מבוצעות בין בתי"ס מהמגזר .היהודי, דהיינו בין בתי"ס מהמגזר הממלכתי -יהודי לבתי"ס מהמגזר החמ"ד . נוסף על כך, .לא נעשתה אף מטלת ביצוע משותפת בין בתי"ס של מגזר החמ"ד לבתי ספר מהמגזר .הממלכתי-ערבי. .משרד מבקר המדינה מציין את הוספת הפרקים בספר האזרחות החדש הנוגעים לערבים, .לדרוזים ולצ'רקסים ולסוגיות הנוגעות לחיים משותפים וכן שילוב שאלות בנושא בבחינות .הבגרות. עם זאת, טרם יושמו מרכיבים נוספים מדוח ועדת קרמניצר, ובהם: הרחבת לימודי .האזרחות לשלבי חינוך נוספים. כמו כן, נמצא כי נושא השסעים הוא נושא בחירה בלימודי .האזרחות ואינו מחייב את כלל התלמידים. המשרד טרם בחן את טיב ההטמעה של תוכני .תוכנית הלימודים החדשה, ובפרט של הפרקים בספר האזרחות החדש הנוגעים למיעוטים .ולסוגיות אחרות השנויות במחלוקת, והגזענות בראשן. .מספרם המועט של בתי ה"ס אשר לוקחים חלק במודל של מטלת ביצוע משותפת .ומעמיקה של סוגיות אזרחיות מעיד שטרם נ יתן מענה לקשיים ביישום המודל - עלות .ההסעות של תלמידים ואילוצים של מערכת שעות בבתיה"ס - שעלו בדוח צוות תיקון .ליקויים ובדוח הקודם. .מתרשים 9 עולה כי מספר בתי הספר, הכיתות והתלמידים הלומדים לימוד משותף עולה .עם השנים. עם זאת, לא נמצא כי המשרד קבע יעדים ומדדי הצלחה ללימוד משותף . .זאת ועוד, כהמשך ליישום תוכנית הדרך החדשה לשילוב יוצאי אתיופיה מ-2015 ולנוכח .הזיקה שעליה עמדה הממשלה בהחלטה 324 מיולי 2015 וכן בהחלטה 1958 למיגור .הגזענות מאוגוסט 2016 - בין קידום יוצאי אתיופיה במסגרת דרך חדשה ובין הצלחת מיגור .ביטויי הגזענות כלפי קהילה זו, בין השאר במערכת החינוך - מומלץ כי משרד החינוך ייתן .תשומת לב מיוחדת לצמצום ביטויי גזענות כלפי תלמידים ומורים יוצאי אתיופיה במסגרת .תוכנית למניעת גזענות לכשיגבש. עד כההשתתפו בכל שנה ב קורסים הייעודיים בנושא חינוך לחיים משותפים ולמניעת .גזענות כאחוז אחד מה מורים ו המנהלים במערכת החינוך הממלכתי בכל שנה, עליה .בשינוי שאינו מהותי למול הנתון שעלה בנושא זה בדוח הקודם. .אשר לשיח מוגן - נמצא כי לא חל שינוי בטיפול משרד החינוך בנושא מאז הדוח הקודם. .כמו כן, נמצא כי המשרד לא בחן את עמדות המורים בנושא בהמשך לממצאים ולקשיים .שעלו בסקר בנושא השיח הקונטרוברסל י ב-2016 . .נמצא כי אגף ההכשרה לא שילב בתוכנית העבודה שלו את הכשרת המורים לחינוך לחיים .משותפים ולמניעת גזענות בשל ההמתנה למתווה ההכשרה החדש של המורים אשר טרם .אושר על ידי המל"ג, וכפועל יוצא המשרד גם אינו מתקצב בתקצוב ייעודי מיזמים לחינוך .לחיים משותפים ולמניעת גזענות ב מכללות לחינוך . בהמשך לכך, המכללות האקדמיות .להוראה טרם יישמו את רכיבי הלימוד של חינוך למניעת גזענות ולחיים משותפים. .במצב שבו כשני שליש ים מהמכללות לחינוך מתוקצבות על ידי משרד החינוך, המתנת .המשרד לשינוי מתווה ההכשרה של מורים, בלי שאגף ההכשרה קבע בתוכנית העבודה .שלו מיזמים להכשרת מורים בנושא חיים משותפים ומניעת גזענות ובלי שתוקצבו מכללות .להכשרה, יש בו כדי ליצור פער של תכנים בעת שמתווה ההכשרה יאושר. שכן אז יהיה .על המשרד להתכנס ולקבוע תוכן ממשי להכשרה בנושא ולבחון אותו. .מומלץ שהמל"ג תשלים את הליכי אישור המתווה להכשרת מורים ותיתן את דעתה .במסגרת המתווה לחשיבות שיש למתן מענה לחשיפה ראשונית של כל המורים לעתיד .למורכבות ההוראה לסובלנות ולחיים משותפים בחברה הישראלית ולשילובה בשלב .הכשרתם במוסדות האקדמיים, בפרט בשים לב להחלטת הממשלה מאוגוסט 2016 .בעניין מיגור הגזענות וההכרה בצורך להכשיר מורים בעניין זה. .משרד מבקר המדינה מציין את ההליכים המתקדמים לאישור המתווה כאמור. עם זאת, .עולה כי, נכון למועד הביקורת, הליקוי תוקן במידה מועטה. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הגידול במספר המפגשים המשותפים בשנות .הלימודים התשע"ח - התש"ף. עם זאת, ההשתתפות של בית הספר בפעילויות אלה נתונה .לבחירתו, הגם שמינהל חברה ונוער קבע יעדים למפגשי הידברות, יתר יחידות המשרד - .מינהל עו"ה בהיבט של קורסים לעובדי הוראה ממגזרים שונים, והמזה"פ בהיבט של לימוד .משותף - לא קבעו יעדים בנושא . כמו כן עלה כי תלמידי המגזר החרדי אינם משתתפים .בשום פעילות מפעילויות אלה. על פי נתוני משרד החינוך, בשנת הלימודים התש"ף .השתתפו בסך הכול 30,000 תלמידים בתוכניות השונות של המפגשים, שהם כ - 1.5% . מכלל התלמידים בבתי הספר בישראל; מהם 13,870 ,תלמידיםשהם 1.4% מתוך .970,000 ,תלמידים בשכבות גיל של חטיבות הביניים והחטיבות העליונות השתתפו .בלימוד משותף בשנה"ל התש"ף. נמצא כי תרומת המפגשים לא נבחנה במחקר מלווה או .בדרך אחרת של הערכה וכי לא מועברים משובים למשתתפי המפגשים. .אשר לשילוב בין-מגזרי של מורים בביקורת המעקב - משרד מבקר המדינה רואה בחיוב .את העלייה במספר המורים הערבים ששולבו בבתי "ס יהודיים, הגם שיעד תוכנית החומש .טרם הושג. בשנה"ל התש"ף עמד מספר המורים הערבים ששולבו על 293 מורים לעומת .היעד לשילוב 500 מורים עד שנת2020 . עוד נמצא כי בכל הנוגע להעסקת מורים יוצאי .אתיופיה, משרד החינוך עבר את היעד שקבע והעסיק 717 .מורים בשנה"ל התש"ף .מומלץ כי לצד התוכניות והמהלכים של משרד החינוך ליזום מפגשי למידה למיניהם של .מורים ותלמידים בין המגזרים יבחן המשרד מתן ביטוי למפגשים אלו במסגרת תוכנית .מערכתית בנושא מניעת גזענות וחיים משותפים, תוך כדי קביעת יעדים, מדדים, משימות .ומטרות ביניים. מומלץ כי המשרד יפעל להבטיח את השתתפותם של בתי"ס רבים ככל .האפשר מכלל המגזרים וכי יסתייע בבחירת בתיה"ס גם במדד גזענות (או בכלי ניטור .דומה אחר) שישקף את היקף התופעה בקרב תלמידי בתיה"ס כפרמטר מועדף .להשתתפות בתוכניות אלה. נוסף על כך, כדי לבחון את המהלך מומלץ ללוותו במהלך .מחקרי, לקיים משוב בקרב המשתתפים ולבחון את תרומתו. .בדומה, בנוגע לשילוב בין-מגזרי של מורים בבתי "ס מומלץ כי משרד החינוך ימשיך לפעול .להגברת השילוב לשם עמידה ביעדיו וכי המשרד ינתח ויפיק לקחים מהמ הלכים .ומהתנאים כדי לאפשר עמידה ביעדיו וישקול לקיים משוב בקרב המורים ששולבו ומנהלי .בתי הספר שבהם שולבו לשם בחינת הצלחת התוכנית . .מן האמור עולה כי בכל הנוגע למפגשים בין-מגזריים של תלמידים ומורים הליקוי תוקן .באופן חלקי; ובכל הנוגע לשילוב בין-מגזרי של מורים הליקוי תוקן במידה רבה. .נמצא שמשרד החינוך לא גיבש מתווה וכלים להטמעה שיאפשרו להטמיע וליישם .בתוכניות הלימודים את נושא החינוך לחיים משותפים ולמניעת גזענות, שלא בהתאם .למטרות של התוכנית האסטרטגית שלו. כמו כן, בתיה"ס והתלמידים לא מוערכים ולא .נמדדים על השתתפותם ב תוכניות, ובפועל התוכניות מיושמות באופן וולונטר י על ידי .בתיה"ס והמורים. כך למשל נמצא בנוגע לקיום מפגשים בין-מגזריים דוגמת "חדרי מורים .הטרוגניים" במוסדות חינוך. .בביקורת המעקב עלה שמסמך ההמלצות שגיבש המטה האזרחי במשרד החינוך בשנת .2016 לא אושר על ידי המזה"פ וכי בימים אלו המטה מגבש מסמך מעודכן בנושא. עוד .נמצא כי הגם שהמשרד פרסם חוזרי מנכ"ל הנוגעים לשילוב יוצאי אתיופיה וחוזר מנכ"ל .בנושא ציון מועדים שונים שבהם מצוינים יום הסובלנות הבין-לאומי, יום זכויות האדם והיום .הבין-לאומי למאבק בגזענות הוא לא פרסם חוזר מנכ"ל הקובע עקרונות, מטרות ותוכנית .פעולה שתחייב את כל בתיה"ס מכל המגזרים להירתם לנושא הסובלנות ומניעת הגזענות. .עוד עלה כי המשרד שילב היבטים של נושא החינוך לחיים משותפים ולמניעת גזענות , .במטרות וביעדים של התוכניות האסטרטגיות שלו , אך לא נקבעו ערכים מתוכננים להשגה .בחלק מהיעדים. בהמשך ל תגובת מחוזות המשרד אודות ההשתלמויות המבוצעות במחוזות, מומלץ כי .המשרד יפעל לאיסוף כלל הנתונים בנושא השתלמויות למורים , לרבות אלו המבוצעים .במחוזות, דבר שיסייע לו להציג תמונת מצב כוללת ויטייב את הליכי קבלת החלטות לקיום .השתלמויות. .מומלץ כי המשרד ישלים גיבוש מסמך מאושר לחינוך לדמוקרטיה ו לאורח חיים דמוקרטי .על פני רצף הגילים ויפרסם חוזר מנכ"ל בנושא הסובלנות ומניעת הגזענות. עוד מומלץ .להשלים תוכנית עבודה מערכתית ארוכת טווח אשר תקיף את כלל בתיה"ס והצוותים .החינוכיים ואף יבחן חיוב השתתפות בפעילויות אלו ומעקב אחר ההשתתפות בפועל. .מן האמור עולה כי הליקוי תוקן במידה רבה. .מלוח 2 עולה כי בין שנה"ל התשע"ח לשנה"ל התש"ף ירד מספר שעות ההשתלמות .שתוכננו ב-159 שעות(6% ,)ומספר השעות שבוצעו ירד ב-259 שעות (11% ). בהשוואה .לשנה"ל התשע"ו שבה תוכננו 2,520 שעות ובוצעו 2,340 שעות, הרישבשנה"ל התש"ף .מדובר בירידה של כ-6% גם בשעות המתוכננות וגם בשעות שבוצעו. .מתרשים 6 עולה כי בין שנות הלימוד התשע"ח - התש"ף חלה בכל המחוזות (למעט .מחוזות דרום ומרכז), ירידה במספר ההשתלמויות בנושא חיים משותפים ומניעת גזענות. .עוד עולה כי מרבית ימי ההשתלמות בוצעו בכל השנים במנהל החינוך בירושלים (להלן - .מנח"י) ובמחוז ירושלים, במחוז מרכז ובמטה הארצי (השתלמויות ארציות). ב מחוז דרום .ובמחוז ההתיישבותי, לעומת זאת, מספר ההשתלמויות שהתקיימו היה המועט ביותר. יצוין .כי במחוז החרדי לא התקיימו השתלמויות כלל. .מתרשים 7 עולה כי יותר משני שלישים מהמורים המשתלמים משתייכים לחינוך .הממלכתי-יהודי ו רק 8% לחינוך הממלכתי-דתי (להלן - חמ"ד). מורים מהמגזר החרדי לא .השתתפו בהשתלמויות כלל. .עלה שהמשרד לא גיבש תוכנית מערכתית ייעודית למניעת גזענות ולחיים משותפים בין .תלמידים ערבים לתלמידים יהודים. הוא גם לא ערך מיפוי של כלל הפעילויות המתבצעות .בנושא זה על ידי אגפי המשרד ובתיה"ס. המשרד אף לא דן ולא הכריע בסוגיה אם לכלול .נושא זה בתוכנית מערכתית כללית שעוסקת ב גזענות או לייחד לו תוכנית ולקדם פעילויות .נפרדות. .מהפרוטוקולים של ועדת מקצוע האזרחות שהועברו לצוות הביקורת עלה כי מאז נובמבר .2018 לא דנה ועדת מקצוע האזרחות באופן ישיר בדרכים לחיבור ולשיתוף פעולה בין .תלמידים יהודים לערבים. עם זאת, הוועדה התייחסה למחסור בספר לימוד בערבית .המקשה מאוד את לימודי האזרחות בחברה הערבית; בדיוניה הושם דגש על הצורך לתת .ביטוי בחומרי הלימוד על הגיוון הרב בחברה הישראלית וכיצד להתמודד עם סוגיה זו; עוד .דנה הוועדה בהוספת חוק יסוד: הלאום לחומר הלימוד, במדריך הלימוד (מד"ל) להוראתו .וכן בהעשרת המורים בנוגע לאיזון הנדרש לכך 55 . מכל המתואר לעיל עולה שמשרד החינוך החל בפיתוח מדד הגזענות בשנים 2015 - 2016 .ופעל להשתתפות מנהלים ותלמידים במחקר פיזה של ה- OECD בשנת2018 ולהוספת .שאלות מיצ"ב בנושא חיים משותפים ומניעת גזענות. כמו כן, המשרד היה שותף ליוזמות .של גורמים מחוץ למשרד החינוך. עם זאת, המשרד טרם השלים את פיתוח מדד הגזענות .ככלי ייחודי לנושא שעשוי להציג בפניו תמונת מצב ממצה ועדכנית יותר של התופעה .בקרב כלל התלמידים וטרם השלים את כלי המיפוי של תופעת הגזענות בקרב תלמידים .על היבטיה השונים. עוד עולה כי מנהלי בתי"ס אינם מחויבים לדווח על אירועי אלימות .מילולית חמורה של גזענות בקרב התלמידים או צוות ביה"ס, דיווח שעשוי היה לתרום .לתמונת ביטויי הגזענות בקרב תלמידים ומורים. .מומלץ כי משרד החינוך ישלים את פיתוח מדד הגזענות וייזום אבחון ומיפוי של רמות .הגזענות והעידוד לחיים משותפים בקרב כלל התלמידים בבתי ה"ס ויבחן את תוצאות .הסקר הארצי שמבצע מרכז אקורד ופותח במסגרת תו תקווה ישראלית שמוגש לבית .הנשיא . כמו כן, מומלץ שתיבחן הכללה של חובת דיווח על גילויי אלימות מילולית חמורה .של גזענות בחוזר מנכ"ל קידום אקלים בטוח 2020. .עוד מומלץ שמשרד החינוך יקשור בין ממצאי הסקרים הבודקים את היקף הגזענות בקרב .תלמידים ובין תוכניות הלימוד ושאר הפעילויות שהוא אחראי להן בבתיה"ס ובשעות .הפנאי ויקבל נתונים על תופעות גזענות בכלל בתיה"ס וינהל בסיס נתונים בנושא לצורך .טיוב פעילותו. .מן האמור עולה כי הליקוי תוקן במידה מועטה.
מומלץ שמשרד החינוך ימפה את מגוון הפעולות שיוזמות יחידות מטה שונות לקירוב בין .תלמידים ערבים לתלמידים יהודים ממגזרים שונים; יבחן וינתח את מידת האפקטיביות .של פעולות אלה לצד ניטור המאפיינים העדכניים של יחסי תלמידים יהודים -ערבים; .בתוך כך יגבש בהקדם עמדה מוסכמת בנוגע לאסטרטגיה המועדפת עליו להתמודדות .עם הנושא - תוכנית מיוחדת או שילוב באסטרטגיה כוללת, אסטרטגיה שתיצוק תוכן .במחויבותה של "מערכת החינוך להיות שותפה מרכזית בהובלה של עשיית תפנית .ביחסים בין שתי האוכלוסיות כדי להעלותן על דרך של שותפות"56, בכלל זה על רקע .חקיקת חוק יסוד: הלאום. .מן האמור עולה כי הליקוי תוקן במידה מועטה.