מפעל הפיס . הטיפול בשתי תביעות משפטיות הנוגעות לכמה בכירים לשעבר - מפעל הפיס משרד מבקר המדינה העלה כי המנכ"ל לא דיווח למוסדות המפעל מבעוד מועד על מהות היכרותו האישית עם מר גדות ולא ביקש את הנחייתם בנושא, אף שהיכרות זו הייתה עלולה להשפיע על מעורבותו במשא ומתן עם אקוטק - שמר גדות נמנה כאמור עם בעליה - ועל מעורבותו בתביעה נגד גג"ג, כמפורט להלן: (א) בנובמבר 2004 החליט כאמור דירקטוריון המפעל על הקמת ועדה שתנהל משא ומתן עם אקוטק ובה ישתתפו שלושה דירקטורים, מנכ"ל המפעל והמזכיר (ועדת אקוטק). למרכז עבודת הוועדה מונה המנכ"ל. בישיבה שקיימה הוועדה באותו חודש הוחלט, בין היתר, שהמנכ"ל והמזכיר יקיימו משא ומתן עם בעלי אקוטק בעניין הפטנ ט. ממסמכים שונים עולה שהמנכ"ל השתתף באופן שוטף בישיבות של ועדת אקוטק ובישיבות שקיימה הוועדה עם נציגי החברה, וכי גם בישיבות אלה הוא לא מסר גילוי נאות בדבר היכרותו האישית עם מר גדות. לדעת משרד מבקר המדינה, על המנכ"ל היה למסור לדירקטוריון, מיד לאחר הודעת אקוטק למפעל על הפטנט שברשותה ולמצער בדיון שקיים בנובמבר 2004 , דיווח מפורט בדבר זיקתו למר גדות, וכן בדבר זיקתו למר גורן ולגב' גואטה - אם הייתה לו זיקה אליהם. ממסמכי המפעל עולה כי רק בישיבת ועדת אקוטק באפריל 2006 - שבה נכחו יו"ר הדירקטוריון, מר כצנלסון, וחבר הדירקטוריון (מר עדי אלדר) - ציין המנכ"ל לראשונה, בין היתר: "כולם יודעים שאני מכיר את שלושתם , אף פעם לא הסתרתי את זה, ואני יודע ]מר גדות, מר גורן וגב' גואטה[ מה המצב הכלכלי והבריאותי של כמה אנשים מתוך השלישייה הזאת. אין להם כסף. אפילו אם ימכרו את כל הבתים שלהם וכל זה, אין כסף". מפרוטוקול הישיבה לא עולה כי בעקבות הדיווח האמור דרשה הוועדה מהמנכ"ל להסביר מדוע רק במועד מאוחר זה (אפריל 2006 ), חודשים רבים לאחר שהחל המפעל לטפל בתביעת אקוטק, דיווח המנכ"ל לראשונה על היכרותו האישית עם מר גדות. עוד הועלה כי גם לאחר הודעתו האמורה של המנכ"ל לא קיימו הוועדה או הדירקטוריון דיון במתחייב מכך, ובכך אפשרו למנכ"ל להמשיך במעורבותו בתביעה עד לחתימת הסכם הגישור עם אקוטק. משרד מבקר המדינה מעיר כי דברי המנכ"ל בישיבת ועדת הביקורת האמורה והאמור בתשובת היו"ר אינם עולים בקנה אחד עם הודעת מזכיר המפעל ממאי 2009 ,למשרד מבקר המדינה ולפיה כאמור, "הרפרנט היו היו"ר והמנכ"ל"; ]בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג[ מול]במפעל[ עם הממצאים, כאמור לעיל, בדבר הדיווחים שהעביר בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג למנכ"ל; ועם חובתם של המנכ"ל והיו"ר, כנושאי משרה בכירים, להתעדכן בפרטי תביעה רגישה זו, לדווח עליה לדירקטוריון ולקבל את אישורו להסכם הפשרה שגובש בתביעה זו. בנוגע להחלטה זו של הוועדה הבהיר משרד מבקר המדינה ליו"ר ועדת הביקורת כי אין בבדיקת משרד מבקר המדינה כדי לייתר או לדחות את טיפול מוסדות המפעל (ועדת הביקורת והדירקטוריון) בממצאי בדיקת מבקר הפנים בעניין ת פקוד המפעל ונושאי תפקידים בו בתביעות האמורות. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שדירקטוריון המפעל יבחן בהקדם עניין זה על כל היבטיו. יצוין כי ההודעות האמורות של עובד צוות הביקורת ומנכ"ל המפעל ותגובותיו האמורות של מבקר הפנים לא תועדו. לדעת משרד מבקר המ דינה, גם על יו"ר הדירקטוריון הייתה מוטלת החובה לדאוג שיובא לידיעת היועמ"ש לממשלה והפרקליטות כי הדירקטוריון אישר ביוני 2007 .את הצעת המגשר בתביעת אקוטק בא כוח המפעל [ מול ]במפעל[ כאמור, לדברי מזכיר המפעל "הרפרנט היו היו"ר והמנכ"ל". דווקא משו]בתביעה נגד גג"גם שהמפעל נתן משקל רב לדעתם של היועמ"ש לממשלה והפרקליטות בתביעה נגד גג"ג, היה על היו"ר והמנכ"ל, שידעו שמתקיים משא ומתן בתביעה נגד גג"ג וידעו שהדירקטוריון אישר לשלם לשניים מהבכירים סכומים נכבדים במסגרת תביעת אקוטק, למסור את המידע החשוב והמהותי הזה לפרקליטות וליועמ"ש לממשלה. בעניין טענתו של המזכיר ולפיה התביעה נגד גג"ג לא הייתה בטיפולו, משרד מבקר המדינה חוזר על עמדתו ולפיה היה על המזכיר מתוקף תפקידו לברר את כל הפרטים בעניין תביעת המפעל נגד גג"ג והשפעת תביעת אקוטק עליה ולדווח על ממצאיו לדירקטוריון ולכל יתר הגורמים המעורבים בתביעה נגד גג"ג. לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את העובדה שהמפעל ונושאי המשרה שטיפלו מטעמו בתביעה זו או שידעו עליה - יו"ר הדירקטוריון, המנכ"ל והמזכיר - לא דיווחו מבעוד מועד לבא כוחו של המפעל וליועמ"ש לממשלה על התקדמות המשא ומתן שהתקיים עם אקוטק לשם השגת הסכם פשרה בנושא תביעתה; דיווח זה התחייב בוודאי לאחר שדירקטוריון המפעל אישר את הצעת המגשר ואף לפני שנחתם הסכם הגישור בין הצדדים, בין היתר מאחר שמר גדות וגב' גואטה היו מעורבים בשתי התביעות ומאחר שההסדר בתביעת אקוטק הביא לשיפור ניכר במצבם הכלכלי. אילו היו פרטים אלה מובאים לידיעת בא כוחו של המפעל וליועמ"ש לממשלה או לנציגו, ניתן להניח שהדבר היה משפיע על עמדותיהם בעניין עקרונות הסכם הפשרה עם שלושת הבכירים. (ו) משרד מבקר המדינה העלה כאמור כי רק בישיבת הדירקטוריון שהתקיימה בדצמבר 2007 , כארבעה חוד שים לאחר שנחתם הסכם הפשרה עם שלושת הבכירים וכחודשיים לאחר שבג"ץ נתן לו תוקף של פסק דין, דווח עליו לדירקטוריון בדיעבד; את הדיווח האמור מסר בא כוח המפעל בעניין תביעה זו. מהאמור לעיל עולה ש גם בדיווח בדיעבד שנמסר לדירקטוריון בעניין הסכם הפשרה בתביעה זו לא הובא לידיעתו שיעור ההפחתה בסכומי ההשבה של שלושת הבכירים שנקבעו בהסכם הפשרה, אף שבפועל היה מדובר בשיעור הפחתה ניכר (כ -66% מהסכומים שהם נדרשו להשיב בעקבות פסקי הדין של בתי הדין לעבודה). נתונים אלה אינם מתיישבים עם הדיווח שמסר כאמור בא כוחו של המפעל לדירקטוריון על "הקטנה מינימאלית של הסכומים המאוד מאוד גדולים שקיבלנו". עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי גם הצגת מתן יפויי הכוח למפעל לגבות ממס הכנסה את התשלומים שנוכו לבכירים בעבר כאחד השיקולים שהנחו את המפעל להגיע לפשרה הייתה מטעה, כיוון שהסכמת המפעל לדאוג לגביית התשלומים מרשויות המס במקום שהבכירים יצטרכו להחזיר לו את סכומי ההשבה ולפנות בעצמם לרשויות המס כדי לקבל החזר על ניכויי העבר הייתה לטובת הבכירים. (ח) בישיבת הדירקטוריון האמורה (מדצמבר 2007 ) אמר יו "ר הדירקטוריון שאין קשר בין הסכם הפשרה עם שלושת הבכירים ובין תביעת אקוטק, וכי המפעל הסכים לפשרה בתביעה נגד גג"ג רק לאחר שהיועמ"ש לממשלה חשב שהיא ראויה. משרד מבקר המדינה מעיר כי היו"ר לא דיווח לדירקטוריון כאמור כי יש קשרי גומלין בין שתי התביעות ושהסכם הפשרה בעניין התביעה בבית הדין לעבודה גובש בין היתר נוכח הטענה בדבר מצבם האישי והכלכלי. היו"ר גם לא דיווח לדירקטוריון שהמפעל לא דיווח ליועמ"ש לממשלה על תביעת אקוטק שניהל המפעל בד בבד עם התביעה נגד גג"ג, וכי הוא עמד לתת סכום ניכר למר גדות ולגב' גואטה במסגרת הסכם הפשרה שגובש אתם. לנוכח האמור לעיל לא ניתן לראות באישור היועמ"ש לממשלה ובחתימתו על הסכם הפשרה בעניין גג"ג "הכשר" להסכם זה מאחר שהוא לא ידע על השפעותיה של תביעת אקוטק על התביעה נגד גג"ג, וכל שימוש באישור זה בנסיבות אלה היה בו כדי להטעות. יתרה מזו, הסכמת היועץ להסכם הפשרה אינה יכולה לשמש תחליף לאישור הדירקטוריון להסכם זה. הפרקליטות והמפעל הסכימו להגיע להסכם פשרה עם שלושת הבכירים לאחר שבית הדין הארצי לעבודה דחה את ערעורם של האחרונים על פסק הדין שנתן בית הדין האזורי לעבודה וכאשר עתירה לבג"ץ תלויה ועומדת. במסגרת הסכם הפשרה הופחתו בשיעור ניכר הסכומים שעל שלושתם להשיב למפעל, והסכומים המופחתים נפרסו על פני 10 ו-15 שנים. הועלה כי המפעל לא דיווח ליועמ"ש לממשלה או לנציגו מפרקליטות המדינה ולבא כוחו בתביעה זו כי הדירקטוריון החליט לשלם לשניים מהבכירים ולחברה שבבעלותם (אקוטק) 4.2 מיליון דולר. ההסכם גם לא הובא לדיון ולאישור בדירקטוריון המפעל, ועקב כך לא התאפשר בו דיון ממצה על כל היבטיו. לדעת משרד מבקר המדינה, על המוסדות המנהלים של המפעל לדון בהקדם באופן תפקודם של יו"ר הדירקטוריון והמנכ"ל ובאופן קבלת ההחלטות בתביעה זו. האחריות לכך שההסכם עם שלושת הבכירים לא הובא לדיון ולאישור בדירקטוריון ולכך שהפרקליטות לא עודכנה בפרטי המשא ומתן המקביל בעניין תביעת אקוטק מוטלת בראש וראשונה על יו"ר הדירקטוריון לשעבר, שמעון כצנלסון, על מנכ"ל המפעל, שאול סוטניק, ועל המזכיר, עו"ד רוני כהן, שהיו מעורבים או אמורים להיות מעורים בפרטי שתי התביעות, כל אחד בהתאם להיקף תפקידו וסמכויותיו. ממצאי בדיקתן של פעולות המפעל בתביעה נגד גג"ג מלמדים על ליקויים מהותיים בתהליך קבלת ההחלטות, על אי -ביצוען של מלוא הבדיקות והפעולות שהתחייבו, על אי-נקיטת צעדים שהתאפ שרו והתחייבו, ועל אי- הצגת מידע חיוני הקשור בנושא לדירקטוריון. לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את תפקודם של המפעל ושל נושאי התפקידים האמורים לעיל. לדעת משרד מבקר המדינה, העובדה שאקוטק לא תבעה במפורש פיצויים באותו שלב לא היה בה כדי להעיד על כך שהמפעל לא יצטרך להשתמש במשאביו הכלכליים בעקבות התביעה. כאמו ר, אקוטק טענה בכתב התביעה כי אינה יכולה באותו שלב לאמוד את שיעור הפיצויים שתהיה זכאית להם בגין הפרת הפטנט, אך היא שומרת על זכותה לתבוע פיצויים לאחר קבלת המידע הנוגע להיקף הפרת זכויותיה. הסכמתו של המפעל לנהל משא ומתן עם התובעת ולפתוח בהליך גישור לאחר הגשת התביעה נגדו מצביעים על כך שבפועל האפשרות שהוא יעשה שימוש במשאביו הכלכליים לסלק את התביעה הייתה יותר מ"קלושה". מכאן שהיה על המפעל לתת גילוי לתביעת אקוטק בדוחותיו הכספיים לשנת 2005 .ואילך, השנה שבה הוגשה כאמור התביעה והחלו הליכי הגישור לחלופין, אם אכן סברה הנהלת המפעל כי הסיכוי שטענת הפרת הפטנט תתקבל הוא קלוש, לא היה כלל מקום להיכנס למשא ומתן ולשלם לחברה ולבעליה 4.2 .מיליון דולר עבור השימוש בפטנט, כפי שנעשה מהטבלה עולה שסכומי ההשבה שנקבעו בהסכם הפשרה היו קטנים ביותר ממחצית מסכומי ההשבה שנקבעו בעקבות פסקי הדין של בתי הדין לעבודה (האזורי והארצי). הפחתה זו לא עלתה בקנה אחד עם העקרונות שקבע הי ועמ"ש לממשלה, ולפיהם סכומי ההשבה יופחתו במחצית בלבד וישאו הפרשי הצמדה וריבית. משרד מבקר המדינה מציין כי בנובמבר 2007 , כשלושה חודשים בלבד לאחר חתימת הסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג, אשר אחת הסיבות להסכמת המפעל והפרקליטות למתכונתו הייתה מצבם האישי והכלכלי של שלו שת הבכירים, וכחודש לאחר שבג"ץ נתן לו תוקף של פסק דין, העביר המפעל על פי הסכם הפשרה בתביעת אקוטק סכום כולל של כ- 22.3 מיליון ש"ח (כולל מע"ם) בהמחאות בנקאיות, כמפורט להלן: כ-6.7 מיליון ש"ח לפקודת מר גדות; כ-6.7 מיליון ש"ח לפקודת גב' גואטה, וכ- 8.9 לפקודת אקוטק (סה"כ שווה ערך ל-4.2 .)מיליון דולר בתוספת מע"ם משרד מבקר המדינה מדגיש כי עובדה מהותית זו, ולפיה כבר ביוני 2007 התקבלה על ידי דירקטוריון המפעל החלטה על התשלום האמור בתביעת אקוטק, לא הובאה במניין השיקולים בהחלטות הפרקליטות בתביעה נגד גג"ג, שכן הפרקליטות לא ידעה באותה עת על ההחלטה של המפעל מיוני 2007. . משרד מבקר המדינה מעיר כי התשובות שלעיל אינן מתיישבות עם הדברים באשר לאמירות בא כוח המפעל המוזכרים במכתבו של נציג היועמ"ש לממשלה מפברואר 2007 . ממכתב זה עולה כי הנהלת המפעל תמכה בפשרה עם הבכירים והביעה חשש שביצוע פסק הדין יביא אותם למצב של פשיטת רגל. זאת ועוד, האמירה כי דבר הפחתת סכומי ההשבה בשל מצבם הכלכלי לא הובא לידיעת המפעל אינה עולה בקנה אחד עם הודעתו דלעיל של המשנה לממונה על השכר ועם דברי המנכ"ל בישיבת ועדת אקוטק מאפריל 2006 ,)(שבה נכח גם יו"ר הדירקטוריון שאמר: "אני יודע מה המצב הכלכלי... של כמה אנשים מתוך השלישיי ה . אין להם כסף, אפילו אם ימכרו את כל הבתים שלהם וכל ]גג"ג[ הזאת זה, אין כסף". משרד מבקר המדינה גם מסתייג מהטענה ולפיה מאחר שההסדר התגבש על דעתו של היועמ"ש לממשלה, לא היה יכול המפעל להביע את עמדתו בנושא. המפעל לא די ווח כאמור ליועץ המשפטי לממשלה ולנציגו של היועץ על פרטי תביעת אקוטק ולכן אינו יכול להצדיק את התנהלותו בהסכמתו של היועץ לפשרה. (ד) אשר לכך שדירקטוריון המפעל לא דן בהסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג לפני שנחתם ולא אישר אותו, יצוין שלהסדר זה - שנכללו בו הטבות רבות מבחינת תנאי החזר החוב של שלושת הבכירים למפעל ובכלל זה הפחתה ניכרת בסכום החוב - היו גם היבטים ציבוריים - שהרי מפעל הפיס הוא נאמן לכספי הציבור והוויתור על החוב שהושג בפשרה הוא, מטבע הדברים, על חשבון תקצוב יעדים של המפעל. הנהלת המפעל אף לא העלתה את עניין עקרו נות הסכם הפשרה לדיון במועצה הציבורית המייעצת, שתפקידה היה לעסוק בין היתר בנושאים בעלי אופי ציבורי. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שיו"ר הדירקטוריון הודיע בישיבת הדירקטוריון שהתקיימה בפברואר 2005 כי הסכם הפשרה עם גג"ג יובא לפני חתימתו לאישור הדירקטוריון, היה ע ליו להציג את הדברים לפני הדירקטוריון ולקבל את אישורו להסכם טרם שנחתם. בשל אי -דיווחם של יו"ר הדירקטוריון ומנכ"ל המפעל לדירקטוריון על עקרונות הסכם הפשרה בתביעה זו לפני חתימתו נבצר מהדירקטוריון לבחון את נאותות ההסכם נוכח ההסכם בתביעת אקוטק שהוא אישר חודשיים ק ודם לכן. אילו היה הדירקטוריון מקיים בחינה כאמור, אפשר שהיו מתבצעים שינויים מהותיים בהסכם הפשרה , וייתכן שהוא כלל לא היה נחתם. (ה) משרד מבקר המדינה העלה כאמור כי לפני שנחתם הסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג לא נמסרו לנציגי היועמ"ש לממשלה פרטים על תביעת אקוטק ועל ההסכם שגובש עמה במסגרת הליך גישור. עוד הועלה כי גם המשנה לממונה על השכר, שקיבל מהפרקליטות עדכון בנוגע להסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג ותמך בכך, לא ידע ששניים משלושת הבכירים והחברה שבבעלותם עומדים לקבל מהמפעל 4.2 .מיליון דולר כאמור באפריל 2006 המנכ"ל אמר בישיבת ועדת אקוטק כי הוא מכיר את מר גדות, הגב' גואטה ומר גורן וכי הוא מודע למצבם הכלכלי והבריאותי של חלק מהם. לדעת משרד מבקר המדינה, על המנכ"ל הייתה מוטלת החובה לדווח לדירקטוריון וליועץ המשפטי של המפעל, מיד כאשר התביעה נ גד גג"ג ותביעת אקוטק עמדו על סדר היום של המפעל (דצמבר 2004 וינואר 2005 בהתאמה), על היכרותו וקשריו עם מר גדות (כמפורט במכתבו האמור למשרד מבקר המדינה ממאי 2009 ), וגם על הזיקה לגב' גואטה ומר גורן, ככל שהייתה זיקה כזו, ולבקש את הנחיותיהם לגבי אפשרות מעורבותו בתביעות אלה. לדעת משרד מבקר המדינה, על חברי ועדת אקוטק היה לנקוט את הצעדים המתחייבים מהדיווח שמסר להם המנכ"ל. בנוגע לטענתו של המנכ"ל כי לא הצהיר כנדרש על טיב קשריו עם מר גדות מאחר שהדירקטורים ידעו על כך - על בעל זיקה מוטלת החובה לדווח על הזיקה בכל מקרה ולא להחליט בעצמו כי הדיווח מיותר. 4. הביקורת העלתה כי למפעל לא היו נהלים בעניין מניעת ניגוד עניינים וחובת גילוי זיקות אישיות של עובדים ונושאי משרה ובכללם חברי הדירקטוריון. לדעת משרד מבקר המדינה, יש בממצאים דלעיל בעניין תפקודו של המנכ"ל כדי לתת משנה תוקף לצורך בקביעת נהלים בדבר מניעת ניגוד עניינים ובדבר חובת גילוי הולמת של עובדים ונושאי משרה במפעל. משרד מבקר המדינה מעיר כי אין מדובר רק במצב אישי אלא גם במצב כלכלי, זאת מאחר שההסבר שניתן בהסכם הפשרה להסכמה לפריסת סכומי ההשבה מתייחס גם למקורות הפרנסה של שלושת הבכירים. יתרה מכך, במכתב של נציג היועמ"ש לממשלה מפברואר 2007 צוין ש"אם מתאפשרת גביית החוב ביעילות יחסית בהסכמה, יש לכך יתרון על פני גבייתו באמצעות הליכי הוצל"פ או פשיטת רגל, אשר יביאו לייקור הגבייה, ולא ברור באיזו מידה יבטיחו מימוש החוב. לעניין זה יובהר כי ברור שאין אנו יכולים לקבל, בלא חקירת יכולת, את טענות העותרים להעדר יכולת לפרוע מעבר לס כומים המוצעים בהסכם. עם זאת, ניתן להניח שגביית ההשבה בהסכמה תהיה יעילה וזולה יותר מאשר היזקקות להליכי גבייה משפטיים"; לדעת משרד מבקר המדינה, באמירה זו מגולמת ההנחה שללא פשרה עלולים היו שלושת הבכירים להגיע לפשיטת רגל, מה שהצריך, כאמור, בדיקה ובירור. עוד יצו ין כי תשובתו של המשנה לממונה על השכר מצביעה על כך שהמצב הכלכלי של שלושת הבכירים היה שיקול בגיבוש הסכם הפשרה בתביעה, וכי המידע בדבר הסכומים שהמפעל אישר לשלם למר גדות ולגב' גואטה בתביעת אקוטק, שלא נמסר לו ולפרקליטות מהמפעל ערב החתימה על הסכם הפשרה, היה בו לש נות את המלצתו לגבי הסכם הפשרה עם מר גדות וגב' גואטה. זאת ועוד, גם נציג היועמ"ש לממשלה ציין במכתב ששלח בדואר אלקטרוני בינואר 2008 ללשכת היועמ"ש לממשלה ולמשנה ליועמ"ש כי "לו היינו יודעים שיומיים אחרי חתימת [ על הסכם לפיו]מר גדות וגב' גואטה[ ההסכם שלנו יחתמו ]מפעל הפיס ישלם לחברה שלהם 4.5 מיליון דולר, לא היינו מסכימים לפריסה. אולי גם לא היינו מוותרים על ריבית"49 ; ובדצמבר 2007 כתבה עוזרת היועמ"ש המשא ומתן [ לממשלה ליועמ"ש שנציגו בתביעה נגד גג"ג מסר כי "בסוף מאוד התגמשנו בעניין הסדרי התשלום, בהנח ]עם הבכירים לשעבר ה שאין לנתבעים את הסכומים הגדולים שנדרשו, ומידע זה יכול היה לכאורה לשנות את התמונה". (ב) כאמור, לא נמצאו מסמכים המלמדים שדירקטוריון המפעל החליט במועד כלשהו לפתוח בהליכי גישור בעניין התביעה נגד גג"ג. כמו כן לא נמצאו מסמכים המלמדים כי הדירקטוריון דן בנושא החזרה למשא ומתן עם שלושת הבכירים לגבי הסכם פשרה לאחר שבית הדין הארצי לעבודה דחה את ערעורם. עוד הועלה כי מפברואר 2005 ועד אוגוסט 2007 (מועד חתימת הסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג) לא נמסר לדירקטוריון דיווח מפורט על התקדמות ההליכים בתביעה זו. משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובתו זו של המנכ"ל עומדת בסתירה לדבריו של עובד הביקורת בראיון העבודה במפעל ולתשובת העובד למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2010 ולפיה זומן על ידי המנכ"ל ללשכתו בנושא, וכי דיווח טרם הפגישה על זימון זה למנהלו הישיר. יתרה מכך, לאחר קבלת קורות חייו של עובד הביקורת נכתב במסמך פנימי במפעל שמנהל אגף מכירות "ישוחח עם המנכ"ל ויסביר את חוסר הרלבנטיות" של המועמד לתפקיד, ולמרות זאת הוא זומן לריאיון עם מנהל אגף מכירות, מנהלת אגף משאבי אנוש וסמנכ"ל שיווק, מכירות ופרסום במפעל, בעוד שיותר ממחצית מ -61 המועמדים כלל לא זומנו לריאיון. לאחר הריאיון נכתב באותו מסמך פנימי שסמנכ"ל שיווק, מכירות ". לאחר מכן, כאמור, מכל המועמדים ]המנכ"ל[ ופרסום "צריך לשוחח עם לתפקיד, נשלח עובד הביקורת עם שני מועמדים נוספים לבדיקת התאמתו לתפקיד במכון פרטי. 2. לא נמצאו במפעל מסמכים שעולה מהם כי בעקבות הדיווח שמסר כאמור לדבריו עובד צוות הביקורת הפנימית למנהליו במשרד רואה החשבון המבצע את ביקורת הפנים במפעל, דיווח מבקר הפנים ליו"ר ועדת הביקורת או ליועצים המשפטיים של המפעל על פנייתו האמורה של המנכ"ל, על אף המשמעויות החמורות האפשריות של הדבר. יצוין כי הייתה זו הפעם הראשונה שבה צוין בדיון של דירקטוריון המפעל כי בד בבד עם קיומה של תביעת אקוטק התקיימה תביעה נוספת (התביעה נגד גג"ג) שגם אליה קשורים בעלי אקוטק. מפרוטוקול הישיבה לא עולה כי בעקבות אזכור התביעה הנוספת ולנוכח הזיקה האפשרית בין התביעות ומשמעויותיה ביקש הדירקטוריון לעדכן אותו באופן שוטף בהתפתחויות בעניינה של התביעה נגד גג"ג. .לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח הדיווחים האמורים של היו"ר נדרש דירקטוריון המפעל לבחון ביסודיות את מלוא הפרטים בנושא ואת הזיקה בין התביעות ומשמעויותיה לגבי אופן טיפול המפעל בהן. לדעת משרד מבקר המדינה, בעקבות חוות הדעת שהגיש בנובמבר 2004 בא כוח המפעל בתביעת אקוטק, ולפיה סיכויי ההצלחה של תביעת אקוטק עומדים על כ-15% בלבד ויש סבירות גבוהה שטענתה של החברה תידחה בבית המשפט - היה על הדירקטוריון לקבוע לוועדה סכום מרבי שהמפעל יהיה מוכן לשלם לאקוטק בנסיבות אלה, דבר שלא נעשה. מהאמור לעיל עולה כי נושאי התפקידים האמורים במפעל (היו"ר, המנכ"ל והמזכיר) וגם בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג ידעו כבר במועד מוקדם זה (מרס 2005 ) כי גדות קשור לשתי התביעות. הידיעה על זיקה זו הייתה אמורה להוביל לבחינת קשרי הגומלין בין תביעות אלה, בעיקר בשלב ההכרעות הסופיות לגביהן. לדעת משרד מבקר המדינה, על אף הקשיים הנטענים והשונות המשפטית, היה על המפעל והעומדים בראשו לבחון, בעיקר בשלב ההכרעות הסופיות לגבי התביעות, את קשרי הגומלין והזיקות האפשריים ביניהן באופן שיבטיח כי הנימוקים לסיכום כל אחת מהתביעות מתיישבים אלו עם אלו. .2010 , לאחר שמשרד מבקר המדינה העביר באוגוסט 2010 למפעל את טיוטת דוח הביקורת שלו בנושא, קיים הדירקטוריון דיון מסכם בנושא והחליט לאמץ את המלצות ועדת הביקורת הנוגעות לדוח מבקר הפנים; הדירקטוריון לא קבע בהחלטתו את הפעולות המתחייבות מההמלצות שאימץ. לא נמצא כי הצעת הסמנכ"לים מיולי 2005 עודכנה כאמור, ולמותר לציין כי הצע ה מעודכנת אף לא הוצגה לדירקטוריון של המפעל ביוני 2007 לפני שהוא אישר (ראו להלן) את הסכם הגישור עם אקוטק. כמו כן הועלה שוועדת אקוטק לא ביקשה שהמפעל ימציא לה את ההתכתבויות עם הספק בעניין השיפוי וחוות דעת משפטית נוכח עמדתו האמורה של הספק. לא נמצא כי הצעת המפעל מפברואר 2005 ,, שאליה התייחס המגשר ולפיה המפעל ישלם לאקוטק 4.2 מיליון דולר בעד הפטנט, תועדה במסמך כלשהו של המפעל. כמו כן לא נמצא כי המפעל הכין תחשיבים שביססו את ההצעה האמורה. בינואר 2009 כתב מזכיר המפעל למשרד מבקר המדינה כי במהלך המשא ומתן עם אקוטק הועלו מטעם אקוטק והמפעל הצעות שונות בנושא לצורכי משא ומתן; "מדובר בהצעות שהיו על בסיס הערכות גסות בלבד שכן המו"מ היה בתחילתו". לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועדה הייתה מוטלת החובה לתעד את ההצעות הכספיות השונות ככל שהועלו על ידי הצדדים בישיבותיה ולציין את הבסיס להן32 . נמצא כי נתוני המכירות בפועל של מכונות ה -EIL לא הומצאו לוועדת אקוטק בכתב בהתאם לבקשתה בישיבה האמורה לעיל. לדעת משרד מבקר המדינה, על המפעל היה להגיש את הצעת הפשרה שהציע לחברה בתחילת המשא ומתן עמה, לאחר קבלת אישור הדירקטוריון, על בסיס תחשיבים מפורטים, ותוך תיעוד מלא של התהליך. .מתמליל ישיבת הדירקטוריון עולה כי הדירקטוריון לא קבע את הפעולות המתחייבות מההמלצות המשמעותיות של מבקר הפנים וועדת הביקורת, שאותן, כאמור, החליט לאמץ. לדעת משרד מבקר המדינה על הדירקטוריון לקבוע בהקדם פעולות אלה ולוודא את ביצוען. (א) מהממצאים דלעיל עולה כי כחודשיים לפני שנחתם הסכם הפשרה עם שלושת הבכירים כבר ידעה הנהלת המפעל ששניים מ הם והחברה שבבעלותם עומדים, על פי החלטת הדירקטוריון מיוני 2007 , לקבל ממנו 4.2 מיליון דולר במסגרת תביעת אקוטק. למרות זאת, בהסכם הפשרה שחתם המפעל עם שלושת הבכירים באוגוסט 2007 הופחתו סכומי ההשבה הפחתה ניכרת ואף נפרסו על פני 10-15 שנים, בין היתר כיוון שנתקבלה הטענה בדבר מצבם האישי והכלכלי 48 . הנהלת המפעל לא הביאה לידיעת הפרקליטות את אישור הדירקטוריון מיוני 2007 להצעת המגשר בתביעת אקוטק עובר לחתימה על הסכם הפשרה בעניין התביעה נגד גג"ג, על אף היות המידע רלוונטי ומהותי ביותר לקבלת ההחלטה בעניין זה. המפעל, נציגי הפרקליטות ונציג היועמ"ש לא בדקו אם מצבם הכלכלי של שלושת הבכירים אינו מאפשר להם להשיב את הסכומים שנקבעו בעקבות פסיקת בתי הדין לעבודה. משרד מבקר המדינה מעיר כי כל בדיקה ובירור שהיו נעשים באשר לנסיבות האישיות והכלכליות של מר גדות וגב' גואטה - בין אם בירור בסיסי במפעל לגבי הטיפול בתביעה המקבילה (אקוטק) ובין אם בדיקה מעמיקה יותר לצורך חקירת היכולת הכלכלית שלהם - היו מובילים לעובדות אשר היה בהן כדי לחייב קיום בחינה חדשה באשר לעצם אישור הפשרה ולכל הפחות באשר לתנאיה. בירורים אלו לא התקיימו ובפועל ההחלטה בעניין זה התקבלה בלא שהובא בחשבון מידע מהותי אשר היה עשוי להשפיע על קבלתה. .לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות העניין, כאשר התביעה נגד גג"ג הוגשה על אף התנגדותו המקורית של המפעל, לאחר לחץ ציבורי והתערבות היועמ"ש לממשלה ולאחר שתביעת המפעל נגד שלושת הבכירים התקבלה בשתי ערכאות שיפוטיות, היה על הנהלת המפעל להקפיד כי הדירקטוריון יהיה הגורם שיאשר את החלטת המפעל להסכים לפשרה בנושא. מהמכתב של נציג היועמ"ש לממשלה מפברואר 2007 עולה כי "הנהלת המפעל" פעלה לקדם הסכם פשרה עם שלושת הבכירים, בין היתר מנימוקים כלכליים והומניים. משרד מבקר המדינה מעיר כי ההתחשבות בנימוקים אלה לא התיישבה כלל וכלל עם האמירות החד -משמעיות של בית הדין האזורי לעבודה מאפריל 2004 , כמפורט לעיל, בעניין מצבם הכלכלי השפיר של שלושת הבכירים. .1. באוגוסט 2007 חתם מפעל הפיס על הסכם פשרה עם יו"ר דירקטוריון המפעל לשעבר, סמנכ"לי ת המפעל לשעבר ומנכ"ל המפעל לשעבר בתביעה נגדם (התביעה נגד גג"ג), ובו הופחתו כ -66% מהסכומים ששלושת הבכירים חויבו להשיב למפעל בעקבות פסיקה של בתי הדין לעבודה בשתי ערכאות בגין תשלומי שכר ופרישה חריגים ששולמו להם, וסכומי ההשבה המופחתים אף נפרסו לתקופה של עשר עד 15 שנים. הפשרה הושגה לאחר שהיועמ"ש לממשלה אישר אותה. אחת הסיבות לנכונות המפעל, היועמ"ש לממשלה ונציגו מפרקליטות המדינה לוותר על חלק ניכר מהחוב של הבכירים לשעבר הייתה מצבם האישי והכלכלי, אף שהדירקטוריון החליט ביוני 2007 , כחודשיים לפני כן, לשלם לחברה ולבעליה - יו"ר דירקטוריון המפעל לשעבר, מר גדות, והסמנכ"לית לשעבר, גב' גואטה - 4.2 מיליון דולר (לפני מע"ם) עבור זכויות על פטנט (תביעת אקוטק). מנכ"ל מפעל הפיס, שאול סוטניק, ויו"ר המפעל דאז, שמעון כצנלסון, הנחו את בא כוחו של המפעל בתביעה נגד גג"ג לקבל כל פשרה שיאשרו היועמ"ש לממשלה והפרקליטות, אך הם לא דיווחו לפרקליטות וליועמ"ש לממשלה ולבא כוחו של המפעל על התקדמות המשא ומתן בתביעת חברה שבבעלות שניים מן הבכירים (תביעת אקוטק) ועל ההחלטה לשלם 4.2 מיליון דולר לחברה ולבעליה, אף על פי שידעו על הקשר בין הדברים והיו ערים למשמעותו. כמו כן המנכ"ל והיו"ר לא דאגו להביא את הסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג לאישור הדירקטוריון ולא קיבלו את אישורו להתחיל בגישור בתביעה זו ובשלב מאוחר יותר לנהל משא ומתן ישיר עם הבכירים. הדירקטוריון קיבל דיווח על הסכם הפשרה רק בדיעבד, לאחר שהוא כבר נחתם, וגם אז הדיווח לקה בחסר ולא כלל פרטים מהותיים. הדירקטוריון לא פעל באופן אקטיבי ולא יזם קבלת דיווחים מפורטים ושוטפים בנוגע לתביעה זו. לדעת משרד מבקר המדינה, העובדה שהיועמ"ש לממשלה אישר את חתימת הסכם הפשרה לא היה בה כדי לפטור את הנהלת המפעל מהחובה להביא את ההסכם לא ישור הדירקטוריון, בייחוד לנוכח העובדה שלהסכם היבטים ציבוריים ושהאישור הושג בלא שהתמונה המלאה הוצגה לנציג היועמ"ש לממשלה. הועלה כי מנכ"ל המפעל לא דיווח למוסדות המפעל מבעוד מועד על מהות היכרותו וקשריו האישיים עם מר גדות ולא ביקש את הנחייתם בנושא, אף שהיכרות זו הייתה עלולה להשפיע על מעורבותו במשא ומתן עם אקוטק - שמר גדות נמנה כאמור עם בעליה - ועל מעורבותו בתביעה נגד גג"ג. עוד הועלה כי המנכ"ל היה מעורב בקידום מועמדותו לתפקיד במפעל של עובד משרד הנותן שירותי ביקורת פנימית למפעל שהשתתף בבדיקת תפקוד המפעל ונושאי תפ קידים בו בתביעות האמורות בזמן שנעשתה הבדיקה אף שהעובד לא עמד בדרישות התפקיד. .לדעת משרד מבקר המדינה, על יו"ר הדירקטוריון, המנכ"ל והמזכיר - אשר היו ערים לכך ששתי התביעות התנהלו במקביל - הייתה מוטלת החובה לעדכן את בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג ואת הפרקליטות והיועמ"ש לממשלה, אשר היה צד לתביעה נגד גג"ג, בהתפתחויות בתביעת אקוטק, וכן לעדכן באופן שוטף את הדירקטוריון בהתפתחויות בתביעה נגד גג"ג. עדכון כאמור, בייחוד לפני חתימת הסכם הפשרה עם גג"ג, היה עשוי להשפיע על אופן התנהלותן של תביעות אלה ועל ההחלטות שהתקבלו בעניינ ן. העובדה כי המפעל לא הביא את סוגיית תביעת אקוטק לידיעת היועמ"ש לממשלה והפרקליטות, שתמכו בהסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג - תמיכה שהמפעל ייחס לה חשיבות רבה - מעוררת חשש שתמיכה זו והסכם הפשרה הושגו על ידי המפעל למעשה בתחבולה. הועלה כי על אף סימני השאלה המהותיים שבאו לידי ביטוי במכתבים האמורים של נציג היועמ"ש לממשלה, לא יזמו הפרקליטות או היועמ"ש לממשלה כל בדיקה בעניין תפקודו של המפעל בנושא. משרד מבקר המדינה העלה כי על אף התקן החשבונאי האמור, ואף שתביעת אקוטק הוגשה כאמור בינואר 2005 והמפעל החל כבר במאי 2005 בהליכי גישור בעניינה, ואף לפני כן הציע לשלם לחברה4.2 מיליון דולר עבור זכות השימוש בפטנט, דבר שלימד על נכונותו להגיע לפשרה בנושא, לא דיווח המפעל על התביעה ועל הליכי הגישור בעניינה בדוחותיו הכספיים לשנים 2005 ו- 2006 . משרד מבקר המדינה העיר למפעל כי פרק הזמן שחלף (כ-21 )חודשים ממועד קבלת החלטת הדירקטוריון (ספטמבר 2008 ) על ביצועה של הבדיקה המיוחדת על ידי מבקר הפנים וכן העובדה כי עד תחילת אוגוסט 2010 טרם השלימו מוסדות המפעל את טיפולם בנושא, מצביעים על סחבת ושיהוי ועל אי-מיצוי הנדרש מהממצאים החמורים שהעלה כאמור מבקר הפנים בנושא. עוד העיר משרד מבקר המדינה כי על דירקטוריון המפעל לדון ללא דיחוי נוסף בממצאי מבקר הפנים ובממצאי משרד מבקר המדינה המפורטים בדוח זה ולנקוט בהקדם את כל הצעדים המתחייבים מהם מהבחינה האישית והארגונית. .)(ב משרד מבקר המדינה העלה כי המנכ"ל, מתוקף תפקידו, עמד בקשר עם בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג בנוגע לפעולותיו בנושא והיה בין הגורמים במפעל שאישרו את חידוש המשא ומתן הישיר עם גג"ג לגיבוש הסכם הפשרה. ממסמכי המפעל לא עולה כי באחד משלבי פרשה זו דיווח המנכ"ל למוסדות המפעל או ליועציו המשפטיים על היכרותו האישית עם מר גדות. ממסמכי המפעל אפשר ללמוד על מעורבות מנכ"ל המפעל בקידום המועמדות למשרה של עובד הביקורת; הועלה כי למרות אי-התאמתו של עובד הביקורת למשרה, כפי שהתרשמו במפעל מקורות החיים שלו, מבין 61 מועמדים למשרה, הוא היה בין שלושת המועמדים היחידים שהמפעל שלח ל מבחן במכון פרטי לצורך אבחון והערכה מקיפים ולבדיקת התאמתם למשרה. בסופו של דבר לא נבחר עובד הביקורת למשרה. משרד מבקר המדינה העלה כי המפעל לא פעל לקבלת הערכת שווי של הפטנט לפני שקיבל את ההחלטות בנושא, וכי חוות הדעת האמורה של מעריך השווי מדצמבר 2007 , שצוינהבביאורים לדוחות הכספיים, ניתנה רק לאחר שדירקטוריון המפעל כבר אישר את הסכם הגישור עם אקוטק (ביוני 2007 ) ולאחר שנחתם ההסכם בין הצדדים (באוקטובר 2007 .) לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שמדובר בנושא כה רגיש הכולל היבטים משפטיים וציבוריים היה על הנהלת המפעל לשתף ולעדכן בתהליך קבלת ההחלטות בעניינו, מבעוד מועד, גם את הדירקטוריון וועדת הביקורת. הסכמת היועמ"ש לממשלה לקיום הליך משא ומתן ישיר בתביעה נגד גג"ג ולהסכם שגובש במסגרתו אינה תחליף לדיון במוסדות המפעל. בהתייחס לטענת המפעל כי "למעט עדכונים מזדמנים ובודדים על המתרחש בהליך ליו"ר ולמנכ"ל לא היתה למי מבעלי התפקידים במפעל הפיס כל מעורבות פעילה בניהול ההליך" מעיר משרד מבקר המדינה כי הועלה שמנכ"ל המפעל קיבל עדכונים שוטפים בנושא. לדוגמה: ב - 19.6.07 שלח בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג למנכ"ל המפעל פקס ובו כתב "אני מצ"ב את טיוטת הסכם הפשרה... אנא אשר לי שהמסמך מקובל עליך", וב- 21.6.07 שלח בא כוח המפעל למנכ"ל פקס נוסף ובו כתב "אני מתכבד לצרף לפקס זה את הנוסח המעודכן של מה ששלחתי לך לפני מספר ימים. הדברים שעודכנו הם רק תיקונים טכניים ולא מהות". לדעת משרד מבקר המדינה, היה על מנכ"ל המפעל ויו"ר המפעל לדווח לדירקטוריון על הליך הפשרה בת ביעה נגד גג"ג ולהביא את ההסכם בנושא לאישורו לפני שנחתם ולא להסתפק בדיווח בדיעבד. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי טענת המפעל ולפיה הסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג נעשה "בשותפות פעילה של היועמ"ש לממשלה והסכמתו" אינה ראויה כלל וכלל, שכן המפעל לא דיווח לפרקליטות וליועמ"ש לממשלה על תביעת אקוטק ועל החלטת הדירקטוריון לשלם לחברה 4.2 .מיליון דולר, ובכלל זה למר גדות ולגב' גואטה, כאמור לעיל הליקויים החמורים שהועלו בדוח ביקור ת זה בעניין פעולות המפעל במסגרת התביעות האמורות, השתלבותן על רצף הזמן והעובדה כי אותם נושאי תפקידים במפעל היו ערים או למצער צריכים היו להיות ערים לשתי התביעות מעלים חשש באשר לדרך טיפולו של המפעל בתביעות אלה. 2. רק בנובמבר 2010 , לאחר שמשרד מבקר המדינה העביר למפעל באוגוסט 2010 את טיוטת דוח הביקורת שלו בנושא, קיים דירקטוריון המפעל דיון מסכם בממצאי הדוח של מבקר הפנים אשר בדק את הליכי הטיפול של המפעל בתביעת אקוטק ובתביעה נגד גג"ג, ממצאים שאותם ראתה ועדת הביקורת של דירקטוריון המפעל בחומרה רבה. הדירקטוריון החליט כ י הוא מאמץ את המלצות ועדת הביקורת הנוגעות לדוח מבקר הפנים, אולם הוא לא קבע את הפעולות המעשיות המתחייבות מהן; על הדירקטוריון להשלים פעולה זו בהקדם. על מוסדות המפעל לבחון בהקדם את אופן טיפולה של הנהלת המפעל ואת אופן קבלת ההחלטות בשתי התביעות. לנוכח הליקויים שהתגלו בביקורת זו, על מוסדות המפעל להידרש גם לשאלת האחריות האישית כלפי האחראים לליקויים אלה, וכן לסוגיית היעדר השקיפות והגילוי הנאות בתביעות האמורות. 3. בדוח שנתי 57 ב של מבקר המדינה משנת 2008 ,צוין, בין היתר בדוח על המפעל כדלהלן: "מממצאי הביקורת המפורטים בדוח זה עולה כי המפעל והעומדים בראשו לא הפנימו די את מהותו הציבורית של המפעל ואת חובתם לנהוג, בין היתר, בנושאים המתוארים בדוח זה, בהגינות, בשקיפות ובשוויוניות, כאשר טובת הציבור הרחב, ורק היא, עומדת לנגד עיניהם. "ראוי כי האסיפה הכללית של המפעל והגורמים הממ שלתיים הנוגעים בדבר... ידונו בהקדם בממצאי הדוח, הן במישור הכללי והן במישור האישי בנוגע לבעלי תפקידים במפעל, וינקטו את כל הצעדים המתחייבים מכך. במסגרת זו מן הראוי לבחון את אחריותם האישית של יו"ר דירקטוריון המפעל, מר שמעון כצנלסון, ושל מנכ"ל המפעל, מר שאול סוטניק. המשך פעולתו של המפעל באופן המתואר בדוח זה עלול לפגוע קשות בבסיס קיומו של המפעל והוא - אמון הציבור בו. "לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח האינטרס הציבורי החשוב שבעניין, מן הראוי כי שר האוצר, האחראי למתן ההיתר לביצוע ההגרלות של המפעל, ושר המשפטים, בין היתר מתוקף סמכותו לאשר שינוי בתזכיר המפעל ובתקנונו, יבחנו את הדרך ההולמת להחיל בהקדם על המפעל (לרבות בחקיקה) את כל הנורמות הציבוריות שראוי שיחולו עליו... בהתחשב בנתוניו המיוחדים כגוף העוסק בהגרלות ובהימורים, במהותו ובמטרותיו. בין היתר ראוי שישקלו להרחיב את הפיק וח הציבורי על המפעל, כפי שהומלץ עוד בדוח מבקר המדינה משנת 1994 ובפסק דין גדות. הסדרה זו יהיה בה כדי לתרום לשיפור פעילותו של המפעל ולהגברת אמון הציבור בו". "הביקורת מצאה כי המפעל ניהל את פרשת אקוטק ופרשת ג.ג.ג במקביל, ללא שיתוף ראוי בידע ובקבלת ההחלטות... היה על יו"ר המפעל, מר שמעון כצנלסון, והמנכ"ל, מר שאול סוטניק, אשר היו מודעים להתנהלות שתי הפרשיות במ בא כוח המפעל בתביעת [קביל, לדווח ל אשר יצג את המפעל בפרשת ג.ג.ג, עם תחילת פרשת אקוטק או ]ג.ג.ג לכל הפחות לפני אישורה, ובמקביל לדאוג לעדכון שוטף של הדירקטוריון בהתקדמות המשא ומתן בשתי הפרשיות... לאור העובדה כי ניהול תהליכי הגישור על ידו של פרופ' זמיר דווח לדירקטוריון בתחילת 2005 , הביקורת סבורה כי היה על הדירקטוריון לפעול באופן אקטיבי וליזום קבלת דיווחים שוטפים בנוגע לשתי הפרשיות במקביל... הביקורת סבורה, כי... קיים היה קושי בפני חברי הדירקטוריון לקשר בין שתי הפרשות... הביקורת מצאה כי מנכ"ל המפעל לא נתן גילוי נ אות למליאת הדירקטוריון באשר לטיב קשריו עם מר גדות. גם טענתו של מר סוטניק שמרבית הדירקטורים ידעו על קשר זה ושדיווח לוועדת אקוטק אינה מספקת". .משרד מבקר המדינה העלה כי אחד המועמדים שקורות חייו התקבלו בתחילת ינואר 2009 באגף משאבי אנוש במפעל הוא עובד צוות הביקורת הפנימית שהשתתף באותה עת בבדיקה בנושא תביעת אקוטק והתביעה נגד גג"ג (להלן - עובד הביקורת). כמו כן הועלה כי קורות החיים של עובד הביקורת הועברו לאגף משאבי אנוש באמצעות מנכ"ל המפעל. לפי מסמכים המתעדים את הריאיון שהתקיים עם המועמד באגף משאבי אנוש במשרד [ במפעל, במסגרת בחינת התאמתו למשרה, הוא אמר ש"מנהליו עודכנו אחרי שמנכ"ל הפיס הציע לו לבדוק ]שבו הוא מועסק את התפקיד". משרד מבקר המדינה מעיר כי השיקולים שפורטו בתשובות המפעל ובא כוחו בתביעת אקוטק לא הוצגו לדירקטוריון על ידי הנהלת המפעל לפני שאישר את הסכם הגישור, וכי גם לא הוצגו לפניו ההתכתבויות עם הספק בנושא ואף חוות דעת בדבר הסיכוי להשיג שיפוי מהספק כאמור. מכיוון שהשיפוי שהמפעל אמור היה לקב ל מהספק היה חלק מהצעת הפשרה שהדירקטוריון התבקש לאשר, הייתה חשיבות רבה להצגת חוות דעת לפני הדירקטורים בדבר הסיכוי לקבל שיפוי כדי שיוכלו להביאה במניין שיקוליהם בבואם לקבל החלטה בנושא. הועלה שבמהלך ישיבת הדירקטוריון מיוני 2007 , שבה אושרה כאמור ההצעה שהעלה המגשר בעניין תביעת אקוטק, לא ציינו יו"ר הדירקטוריון, המנכ"ל או המזכיר שבמסגרת התביעה המקבילה (התביעה נגד גג"ג) מתקיימים הליכים מתקדמים לחתימה על הסכם פשרה ולפיו יחזירו מר . גדות וגב' גואטה רק חלק מהסכומים שנקבעו בפסק הדין בעניינם ובפריסה לתקופה ארוכה, בין היתר נוכח טענה לגבי מצבם האישי והכלכלי. שכרם של שלושת הבכירים ושיעורי הפנסיה החודשית שלהם חרגו בהרבה מן המקובל בחברות ממשלתיות, ללא כל הצדקה; לגב' גואטה משולמת פנסיה אף שהיא פרשה לפני גיל 40 , גיל המינימום הנדרש בארגונים המשלמים פנסיה תקציבית; תשלום פנסיה למר גדות עבור התקופה שבה כלל לא קיבל משכורת מן המפעל אלא מהכנסת, נוסף על הפנסיה שהוא מקבל מהכנסת עבור תקופה זו, הוא בעייתי. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהמזכיר הוא נושא משרה בכיר במפעל (וכן עורך דין בהכשרתו) וחלה עליו חובת זהירות כלפי המפעל 35 , ומכיוון שמדובר בתביעה בנושא רגיש שמעורבים בה בכירים לשעבר במפעל, ומאחר שהמזכיר היה מודע לקיומה של התביעה נגד גג"ג - היה עליו לברר את כל הפרטים בעניין תביעה זו והשפעות תביעת אקוטק עליה, ולדווח על ממצאיו לדירקטוריון ולכל יתר ה גורמים המעורבים בתביעה נגד גג"ג, ובראשם היועמ"ש לממשלה ופרקליטות המדינה. 22. כאמור, בפרוטוקול ישיבת ועדת אקוטק מפברואר 2005 לא צוינה כלל הצעת הוועדה לאקוטק לקבל תשלום של 4.2 מיליון דולר תמורת מחיקת תביעתה והעברת זכויותיה על הפטנט למפעל, אף שמהודעות חלק מחברי הוועדה עולה כי הצעה כזו אכן ניתנה. במפעל כאמור גם לא נמצא מסמך שלפיו הוצע והוחלט על תשלום סכום זה. "הפרוטוקול הוא כלי לשיקוף המציאות. השיקוף של המציאות יכול להיות מלא או מתומצת. הוא חייב לה יות אמיתי. אם האמת היא מרה, חייב הפרוטוקול לשקף (באופן מלא או מתומצת) אמת מרה זו". בדוחות רבים של משרד מבקר המדינה הוזכרה חשיבות רישום ראוי של פרוטוקולים על ידי גופים ציבוריים נוכח כללי מינהל תקין. בדוחות הודגש שעל הפרוטוקול לשקף באופן מלא את עיקרי הדברים הנאמרים בדיונים ואת שיקולי הגופים השונים בהחלטותיהם38 . ,הועלה כי תיעוד פעולותיה של ועדת אקוטק לקה בחסר ולא כלל מידע בעיקר כספי, אשר היה מהותי לצורך קבלת החלטותיה. על ועדת אקוטק היה לתעד את ישיבותיה על פי כל הנדרש כמפורט לעיל ובכלל זאת היה עליה כאמור לציין בפרוטוקול את ההצעות הכספיות שהוצגו לבעלי אקוטק ולצרף לפרוטוקול את התחשיב הכלכלי העומד בבסיסן. אי -ביצוען של הפעולות האמורות מעלה חשש לגבי נאותות תפקודה של ועדה זו. הממצאים שהועלו בפרק זה מצביעים על ליקויים מהותיים בהליכיהטיפול וקבלת ההחלטות של המפעל בנוגע לתביעת אקוטק. בעניין זה יש לעמוד על שני ממצאים עיקריים שפורטו בפרק זה: התברר כי מהלך מרכזי ומהותי - העברת הצעת פשרה בדבר תשלום פיצוי בסך 4.2 מיליון דולר לחברת אקוטק בפברואר 2005 - התבצע בלא שקיים במפעל תיעוד המפרט את הלי כי הבחינה, הניתוח וההערכה הנוגעים לביצוע מהלך זה. המפעל לא הכין תחשיבים שביססו את ההצעה. הצעה זו אף הועברה לאקוטק בלא שנמסר לפני כן דיווח בעניין לדירקטוריון ובלא שזה אישר את ביצוע הפעולה. לדעת משרד מבקר המדינה, טיפול המפעל בעניין זה במתכונת האמורה היה לקוי. בידי המפעל הייתה התחייבות חוזית של הספק לשיפוי מלא ולהתגוננות כלפי כל תביעה שתוגש כנגד המפעל. המפעל הסכים לקבל שיפוי חלקי ומצומצם בלא שנמצא תיעוד המצביע על כך שנבחנו באופן ממשי מכלול ההיבטים המשפטיים, הכספיים והמקצועיים בנושא ושהם הוצגו בצירוף חוות דעת משפטית מקיפה ומפורטת בפני הדירקטוריון. הועלה כי דירקטוריון המפעל לא אישר מבעוד מועד את קיום הליך הגישור בתביעה נגד גג"ג, וכי מידע על כך נמסר לו רק בפברואר 2005 , במסגרת דיווח שנמסר לדירקטוריון בתביעת אקוטק. לדעתמשרד מבקר המדינה, היה על יו"ר הדירקטוריון ועל מנכ"ל המפעל להעלות את נושא הגישור לדיון בישיבת הדירקטוריון ולקבל את אישורו להליך זה עוד לפני שהחל. הועלה כי הנהלת המפעל לא הציגה לדירקטוריון גם במועד זה תחשיב בדבר ביסוס הסכום שהוצע לשלם לאקוטק במסגרת הסכם הגישור, ועל פי פרוטוקול הישיבה, איש מחברי הדירקטוריון לא עמד על הצורך בהצגת תשתית נתונים הולמת לפני קבלת ההחלטה בנושא. 21. משרד מבקר המדינה העלה כי יו"ר הדירקטוריון, המנכ"ל או מזכיר המפעל לא הציגו לדירקטוריון, בדיון שקיים ביוני 2007 ,או במועד אחר חוות דעת משפטית מקיפה ומפורטת בדבר הסיכויים של המפעל לקבל שיפוי מלא מהספק, נוכח התחייבויותיו בהסכם ההתקשרות, אם אכן יתברר שהמכונות שנרכשו ממנו מפֵרות פטנט רשום של אקוטק. לפני הדירקטוריון אף לא הוצגו כאמור התכתבויות בנושא עם הספק וכל השיקולים שלפיהם החליטה הנהלת המפעל לקבל את הצעת הספק לתשלום של חצי מיליון דולר בלבד. בידי המפעל הייתה, כאמור, התחייבות חוזית של הספק לשיפוי מלא ולהתגוננות מפני כל תביעה שתוגש כנגד המפעל. אף על פי כן החליט הדירקטוריון לקבל שיפוי חלקי ביותר מהספק. זוהי החלטה משמעותית המשקפת ויתור על מימוש זכות חוזית ברורה. החלטת הדירקטוריון בעניין זה הייתה צריכה להיות מושתתת על חוות דעת משפטית מקיפה ומפורטת הכוללת ניתוח של דרכי פעולה חלופיות וחיווי עמדה באשר לסיכויים והסיכונים בקשר לכל חלופה. הועלה כי בעקבות הדיווח האמור והמשתמע ממנו לא בחנו הדירקטוריון ובראשו היו"ר את קשרי הגומלין והזיקות האפשריים בין שתי התביעות והמתחייב מהם. מהפרוטוקולים של ישיבות הדירק טוריון עולה כי לאחר מועד ישיבה זו (פברואר 2005 ) שוב לא עודכן הדירקטוריון, ואף אחד מחבריו לא דרש עדכון על ההתפתחויות בתביעה נגד גג"ג. הוא שב ונדרש לנושא רק כמעט שלוש שנים (כ -34 חודשים) לאחר מכן, בדצמבר 2007 , לאחר שהסכם הפשרה בתביעה זו כבר נחתם וקיבל תוקף של פסק דין והובא לידיעתו בדיעבד. "לא יחול כל שינוי בהוראות פסקי הדין של בית הדין לעבודה בעניין שינוי תנאי הפרישה של העותרים... ניתן להסכים להפחתת סכומי ההשבה שהוטלו על העותרים בפסקי הדין (השבת הפרשי הפנסיה ופיצויי הפיטורים) במחצית כאשר סכומים אלה ישאו הפרשי הצמדה וריבית כקבוע בפסק הדין" . משרד מבקר המדינה מעיר כי מדובר אמנם בשיקול דעת מקצועי של היועמ"ש לממשלה, ומטבע הדברים יכולות להי ות גישות שונות באשר לפשרה זו והשלכותיה. עם זאת, תשובת משרד המשפטים עלולה לעורר קושי מהותי: אם סבר המשרד כי פסיקת שתי הערכאות הקודמות הייתה פסיקה נכונה שהושתתה על הלכה חדשנית וראויה, אזי היה עליו לממש את תוצאותיה ולתבוע כי יושבו הכספים בהתאם להחלט ות בת י הדין לעבודה. קשה לקבל גישה המברכת על ההלכה שנפסקה אך בפועל מוותרת על התוצאות שנפסקו על פיה. 13. על הסכם הפשרה שסוכם בין המפעל לשלושת הבכירים בעקבות משא ומתן ישיר ביניהם חתמו באוגוסט 2007 בשם שלושת הבכירים עורכי דינם, בשם מפעל הפיס בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג, ובשם היועמ"ש לממשלה נציגו מפרקליטות המדינה. באוקטובר 2007 נתן בג"ץ תוקף של פסק דין לתנאים המפורטים בהסכם. 4. ממצאיו החמורים של דוח זה מלמדים שהנהלת המפעל ומוסדותיו כשלו בטיפולם בתביעת אקוטק ובתביעה נגד גג"ג וביצירת הקשר המתחייב ביניהן מבחינת שיתוף ראוי במידע ובקבלת ההחלטות ומצביעים על סטייה מנורמות ציבוריות ראויות. המנכ"ל, מר שאול סוטניק, המזכיר, עו"ד רוני כהן (וכן יו"ר הדירקטוריון לשעבר, מר שמעון כצנלסון, שפרש בינתיים) הם נושאי משרה החבים חובת נאמנות כלפי המפעל וכלפי הציבור, שכספיו מופקדים בנאמנות בידי המפעל. בעקבות הממצאים ש הועלו בדוח זה מתעורר החשש כי נושאי משרה אלו לא מילאו את חובתם זו. לדעת משרד מבקר המדינה, ממצאי דוח זה מחייבים את מוסדות המפעל לבחון את מידת האחריות האישית של נושאי התפקידים המכהנים, כל אחד בהתאם להיקף תפקידו וסמכויותיו, להסיק את המסקנות ולנקוט צעדים ככל שיידרש. כמו כן, לדעת משרד מבקר המדינה, על רשויות המדינה הנוגעות בפעילותו של המפעל - משרד ראש הממשלה, משרד האוצר ומשרד המשפטים - כל אחד בתחומו הוא, לפעול בהקדם למינוי יו"ר דירקטוריון למפעל, לתיקון הליקויים החמורים שנמצאו בביקורת זו ולמיצוי הבירור הנדרש כעולה מממצאיו של דוח זה. .לדעת משרד מבקר המדינה, ההמלצות האמורות לעיל תקפות גם בעניינם של ממצאי ביקורת זו לגבי תפקוד דירקטוריון המפעל ותפקודם האישי של יו"ר הדירקטוריון לשעבר, המנכ"ל ומזכיר המפעל בנוגע לתביעת אקוטק ולתביעה נגד גג"ג. הועלה כי מוסדות המפעל והגורמים הממשלתיים האמורים הנוגעים בדבר - ובראשם שר האוצר - עדיין לא נקטו את הפעולות המתחייבות מהמלצות מבקר המדינה בדוח 57 ב, ומן הראוי ששר האוצר, בליווי שר המשפטים ומשרד המשפטים ובסיועם, יעשו זאת ללא דיחוי נוסף. "3 . הועדה רואה בחומרה את העובדה שמנכ"ל המפעל והיו"ר לא דאגו באופן חד משמעי, כפי שקובע דו"ח המבקר הפנימי, ליידע ולהסביר לדירקטוריון (ולא ברמזים) על ההליכים המקבילים והמשמעות לכך[56]. האחריות הכוללת לאישור הדוחות הכספיים של המפעל מוטלת לפתחה של הנהלת המפעל, שכעולה מממצאי ביקורת זו, לא נקטה את הצעדים הדרושים למתן ביטוי הולם לתביעת אקוטק בדוחות הכספיים לשנים 2005 ו- 2006 .. ראוי שמוסדות המפעל יבדקו את הטיפול בנושא זה
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על הגורמים הנוגעים בדבר במשרד המשפטים, ובראשם היועמ"ש לממשלה, לאחר שהתעוררו אצלם ספקות משמעותיים בנושא, לנקוט ביזמתם צעדים נמרצים לבדיקת העניין ולא לכרוך זאת בפעולותיו או ביזמתו של גורם אחר.