משרד החינוך . תקשוב מערכת החינוך ממצאי המחקר הזה מעלים גם הם שמשרד החינוך לא עמד ביעדים שקבע לעצמו בשנות התשעים של המאה העשרים בנוגע לתקשוב בתי הספר; יש הבדלים ניכרים בין בתי הספר מבחינת מספר תלמידים לעמדת מחשב; וחלק מהציוד בבתי הספר מיושן ואין בו די לצורכי הוראה ולהקניית מיומנויות תקשוב לתלמידים. .נוכח הממצאים שהועלו לעיל , על משרד החינוך לפעול לקביעת מקור כספי ממלכתי שיתקצב את רכישת המחשבים לבתי הספר במקום להסכין עם המצב שאין גורם ממלכתי שמופקד על כך. קביעת מקור תקציבי ממלכתי לרכישת מחשבים לבתי הספר יסייע לצמצם באופן מתוכנן ושיטתי את הפערים בין מגזרים ובין רשויות מקומיות בכל הנוגע לאמצעי המחשוב בבתי הספר. משרד מבקר המדינה מעיר כי אכן, התכנית כללה מרכיבים נוספים מעבר למחשבים ניידים ובהם הדרכה שסיפק משרד החינוך למורים בבתי הספר שהשתתפו בתכנית. עם זאת, כאמור, מהסכמי ההתקשרות בין הרשויות המקומיות שנבדקו לבין העמותה עלה כי הסכומים שהן העבירו לה נקבעו על פי מספר המחשבים שהעמותה התחייבה לספק לכל אחת מהן והמחיר הנקוב שנקבע למחשב יחיד. זאת ועוד, גם אם תכנית כוללת כמה רכיבים, אין בכך מניעה מלקיים לגבי חלק מהרכיבים הליך תחרותי ובכך להבטיח שוויון הזדמנויות ומקסום תועלות. משרד מבקר המדינה מעיר כי הרשויות המקומיות אכן קיבלו במסגרת התכנית חבילת מוצרים רחבה יותר ממרכיב המחשבים שעליו שילמו. ייתכן גם שהן רכשו באמצעות העמותה מחשבים שעל פי הדגם שהעמותה סיפקה להן מחירם היה נמוך ממחיר השוק. עם זאת, 'חבילת' המוצרים שסופקה לרשויות המקומיות מעבר למחשבים עצמם, כללה מרכיבים שמשרד החינוך סיפק ונשא בעלויותיהם - הדרכה למורים וליווי פדגוגי. הסכמי ההתקשרות בין הרשויות המקומיות שנבדקו ובין העמותה התייחסו למרכיב ש ל המחשבים והיה מקום לקיים הליך תחרותי לגבי מרכיב זה. קיום הליך תחרותי לרכישת מחשבים ניידים למורים היה מאפשר לרשויות המקומיות לשמור על עקרון השוויון וכן לבחור מחשבים בעצמן תחת שיהיו כבולות לרכישת מחשבים מדגמים שהעמותה הציעה להן. תשובת עיריית רעננה למשרד מבק ר המדינה ממחישה אחד החסרונות שמקורו ברכישת מחשבים ללא קיום הליך תחרותי - על פי העירייה היא פנתה לבדוק דגמים של מחשבים, אולם הובהר לה כי במסגרת השתתפותה בתכנית "מחשב נייד לכל מורה" היא מחויבת לרכוש מחשב באמצעות עמותת "קרן אתנה"; אף שלדעת אנשי המקצוע של העירייה דגם המחשב שהציעה להם העמותה היה גדול וכבד מדי. משרד מבקר המדינה מע יר כי פעולות של גופים מהמגזר השלישי 25 ומהמגזר העסקי - חשובות מאחר שהן תורמות לנגישות התלמידים והמורים לציוד מתוקשב ולשימוש בו, אולם נוכח העובדה שפעולות אלה אינן כוללניות ואינן בעלות היקף פריסה כלל -ארצי, לא היה מקום שהמשרד יסתמך רק עליהן באותן שנים והיה עליו לפעול להוביל את מערכת החינוך במסגרת תכנית מטעמו שתהיה מערכתית וכלל-ארצית. במהלך הביקורת משרד החינוך המציא למשרד מבקר המדינה נתונים לשנת 2011 על סוגי המעבדים הנמצאים בכ- 1,850 בתי ספר- כ-40% מבתי הספר בארץ. על פי הנתונים, באותם בתי ספר יש כ - 81,000 מעבדים בסך הכול, כ- 26,000 (32% ) מהם מעבדים מהסוגים- Pentium 1 , Pentium 2 , Pentium 3 ו- Celeron . משרד מבקר המדינה מעיר כי יש אי-הלימה בין תשובות משרד החינוך ובין תשובות הרשויות המקומיות, וכן בין תשובות אלה ובין תשובת העמותה בכל הנוגע לשאלה אם השתתפות בתכנית הותנתה בכך שרכישת מחשבים תתבצע באמצעות העמותה. יש מקום כי משרד החינוך יבהיר לכלל הרשויות המקומיות כי גם אם הן ירכשו מחשבים למורים באמצעות ספקים אחרים יוכלו המורים לקבל מן המשרד הדרכה בתחום התקשוב וכן ליווי פדגוגי. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי על כל רשות מקומית לבצע את הליכי הרכש בהתאם להוראות הדין המחייבות בתחום הרכש והמכרזים. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי המחסור הנוכחי במחשבים שניתן להעמיד לרשות התלמידים בבתי הספר נוסף על כך שחלק משמעותי מהמחשבים מיושנים ואינם מתאימים לספק את הדרישות הפדגוגיות העדכניות של המשרד מחייבים את משרד החינוך להעריך כבר בשלב זה את יכולתו להשיג את היעדים שקבע בתחום הקניית מיומנויות תקשוב לתלמידים. .ממצאיו של פרק זה מ למדים על שני היבטים משמעותיים שעל משרד החינוך לתת עליהם את הדעת, הנוגעים לתכנית התאמת מערכת החינוך למאה העשרים ואחת. האחד - היא החלה לפעול על רקע בעיה של מחסור מתמשך במחשבים לתלמידים בבתי ספר בלי שתהיה מכוונת למלא מחסור זה ; והשני - אושר תקציב לביצועה של ה תכנית לשנתיים הראשונות להפעלתה, אך לא הובטח שתיושם גם בשלוש השנים הבאות, שבמהלכן היא אמורה, על פי התכנון, להמשיך ולהתפרס בבתי הספר עד להיקף של פריסה ארצית. אם בשנים הבאות המשרד ישנה את סדרי עדיפויותיו ולא יקצה לתכנית זו תקציב שיאפשר את יישומה המתוכנן, היא עלולה להסתיים לפני שיושגו יעדיה. יוצא אפוא כי על פי משרד החינוך חלק משמעותי מהמעבדים שקיימים בבתי הספר אינם מתאימים כדי לספק את צורכי התקשוב שהתלמידים בבתי הספר נזקקים להם. .עלה כי ב-26 (כמחצית) מ-50 הרשויות המקומיות שלא השתמשו במענקי מפעל הפיס לרכישת מחשבים לתלמידים החל משנת 2003 היו פחות עמדות מחשב בממוצע לתלמידים בבתי הספר בהשוואה לממוצע הארצי באותה עת שהיה עמדת מחשב אחת בממוצע לכ-13 תלמידים20 - היחס שנמצא בהן היה החל מעמדת מחשב אחת ל -15 תלמידים ועד לעמדה אחת ליותר מ-20 .תלמידים . לדעת משרד מבקר המדינה יש לברך על פעילותן של עמותות המקדמות מטרות חברתיות וציבוריות. עם זאת משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך ולרשויות מקומיות כי במקרה זה, בהתחשב בכך שמדובר בתכנית שגופים ציבוריים שותפים לה, ובייחוד משום שבמסגרת התכנית נעשה שימוש בכספי ציבור, מוטלת על משרד החינוך והרשויות אחריות לנתח את התכנית, לשקול את כדאיותה ואת מידת התאמתה לבתי הספר, ואם הם מחליטים להשתתף בה עליהם לפקח על דרכי הפעלתה37 . על הגוף הציבורי המשתתף בתכנית לפקח, בין השאר, על ה פעלתה מהבחינה הכספית ולוודא שהיא תבוצע על פי נורמות משפטיות וציבוריות מחייבות. על משרד החינוך לפעול על פי ההנחיה של היועץ המשפטי לממשלה ולכרות חוזה בינו ובין העמותה שבו יעוגנו הכללים בנושא הפיקוח של המשרד על העמותה. בחוזה כזה, שהעתק שלו על המשרד להעביר לרשויות המקומיות, יש להבהיר שאם ברצונן לקבל מן המשרד הדרכה למורים בתחום התקשוב וליווי פדגוגי הן אינן חייבות לרכוש מחשבים למורים דווקא מן העמותה והן יכולות לרכוש מחשבים למורים באמצעות ספקים שונים. כמו כן יש צורך שהמשרד והרשויות המקומיות יבחנו יחד, נוכח הערות מ בקר המדינה, באופן מפורט את מערך המימון ואת מודל ההתקשרות העומדים ביסוד הפעלת תכנית "מחשב נייד לכל מורה". בחינה זו נדרשת לצורך הבטחת קיומן של ההוראות המחייבות בעניין הפעלת שיתוף פעולה של המשרד עם עמותות, ובעיקר על מנת לבחון את מערך ההתקשרויות המתבצעות במסגר ת התכנית כדי להבטיח שמתקיימות דרישות הדין ותכליתו בתחום הרכש והמכרזים. . מן המסמכים שקיבל משרד מבקר המדינה משבע הרשויות המקומיות עלה כי למרות דיני המכרזים ברשויות המקומיות ולמרות ההתחייבויות הכספיות בהסכמים, אף לא אחת מהן קיימה הליך תחרותי לצורך רכישת המחשבים הניידים לפני שרכשה אותם באמצעות העמותה. משרד מבקר המדינה מעיר כי רכישת טובין בסכומים האמורים על ידי רשות מקומית ללא קיום הליך תחרותי בין ספקים פוגעת בעיקרון השוויון. כמו כן במקרה זה אי -קיום הליך תחרותי פגע ביכ ולתה של כל רשות מקומית לבחור בין כמה הצעות את דגם המחשב המיטבי עבורה והיא הייתה כבולה לדגם או לדגמים שהעמותה סיפקה לה. הליך תחרותי מאפשר לבחור את ההצעה המיטבית בעלות הנמוכה ביותר. ממסמכי משרד החינוך עולה שעל פי התכנון המקורי שלו, התקציב הנדרש להפעלת התכנית בשנה הראשונה הוא כ -400 מיליון ש"ח, ובכל אחת מארבע השנים שלאחר מכן נדרשים סכומים גדולים יותר, עד לעלות כוללת של כ -5 מיליארד ש"ח במשך חמש שנים. בפועל כבר לשנה הראשונה של התכנית הוקצה תקציב קטן מזה שנדרש בתכנון המקורי - הוקצו כ-100 מיליון ש"ח, על פי נתוני המשרד, לעומת 400 מיליון ש"ח על פי התכנון המקורי. משרד מבקר המדינה מעיר כי כדי לקדם את תחומי ההוראה והלמידה במערכת החינוך באמצעות התקשוב היה מקום כבר בעשור הקודם שהמשרד יקבע תכנית המשך מערכתית למחשוב בתי הספר ויבצע מעקב לבדיקת המידה שבה מיושמת התכנית ויעדיה מושגים. 2. משרד החינוך יצר קובץ נתונים לשנת 2010 הנוגעים למצב התקשוב ב-300 בתי ספר במחוז דרום 16 . משרד מבקר המדינה עיבד את נתוני הקובץ והעלה כי מעל למחצית מן המורים באותם בתי ספר לא יישמו אמצעי תקשוב במסגרת ההוראה. (א) תוצאות כלל -ארציות (1) בכ- 4,300 בתי ספר יש כ- 127,000 עמדות מחשב, האמורות לשרת כ-1.53 מיליון תלמידים - יחס ממוצע של 1:12 - עמדת מחשב אחת בממוצע ל-12 .לתלמידים (2) בכ- 2,600 (כ-60% ) מ - 4,300 בתי הספר היקף ההצטיידות קטן יותר מהממוצע הארצי, דהיינו, עמדת מחשב אחת בממוצע ליותר מ -12 .תלמידים (3) בכ- 2,000 (כ-46% ) מ- 4,300 בתי ספר היקף ההצטיידות קטן מאוד עד כדי היעדר מחשבים לתלמידים. דהיינו, בפלח זה נכללים בתי ספר שיש בהם עמדת מחשב אחת בממוצע ל-20 תלמידים ויותר וכן בתי ספר שאין בהם כלל מחשבים לתלמידים. (4) בכ- 1,400 מבין 2,000 בתי הספר שהיקף הצטיידותם קטן, כאמור בסעיף 3 , לא היו כלל עמדות מחשב לתלמידים, כלומר כשליש מבתי הספר אינם מצוידים כלל בעמדות מחשב. משרד מבקר המדינה מעיר כי בעשור הראשון של המאה העשרים ואחת חלה התקדמות מערכתית מועטה בלבד בנושא ההטמעה של הוראה ולימוד המבוססים על שימוש באמצעי תקשוב. נמצא שבין שנת 2003 לשנת 2010 לא הפעיל משרד החינוך תכנית כלל -ארצית להטמעת התקשוב בהוראה וכן לא פעל בהיקף ארצי להמשך הפעולות לציוד בתי הספר בתשתיות תקשוב מתאימות. עקב כך לא הייתה לכלל בתי הספר בארץ יכולת משמעותית לקיים תהליכי הוראה הכוללים שימוש באמצעי התקשוב. רק בשנת 2010 החל המשרד להפעיל תכנית תקשוב מערכתית - "התאמת מערכת החינוך למאה ה-21 ". אם תכנית זו תיושם במלואה היא אמורה להקנות לכלל בתי הספר בארץ יכולת ממשית להטמיע את התקשוב בהוראה, ועם זאת היא אינה כוללת ציוד של בתי הספר במחשבים לתלמידים (על התכנית - ראו להלן). . משרד מבקר המדינה השווה בין שני הקבצים, והעלה כי בכל אחד מהם צוינו נתונים אחרים על מספר עמדות המחשב בבתי הספר, והדבר מעורר חשש שנתוני משרד החינוך אינם מהימנים כנדרש. משרד מבקר המדינה השווה בין נתונים של משרד החינוך מהקבצים הממוחשבים שהעביר למשרד מבקר המדינה (להלן - נתוני משרד החינוך) לנתונים שדיווחו עליהם מנהלי בתי ספר בתשובותיהם לשאלון משרד מבקר המדינה. ההשוואה הייתה פרטנית, כלומר נעשתה השוואה בין נתונים של בית ספר יחיד כפי שעלה מנתוני משרד החינוך ובין הנתונים שמסר עליו מנהל בית הספר. נמצא כי חלק מבתי הספר דיווחו על מספרים נמוכים יותר, באופן משמעותי של עמדות מחשב לתלמידים בהשוואה למספרים שעלו מהקבצים הממוחשבי ם של משרד החינוך, לגביהם. נוכח האמור לעיל במקובץ, משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך לבחון את מהימנות נתוניו על עמדות המחשבים בבתי הספר ולעדכן אותם במידת הצורך. . פערים אלה בין בתי ספר בהיקף ההצטיידות בעמדות מחשב לתלמידים עלולים לפגוע ביכולת לאפשר לכל תלמיד הזדמנות שווה לרכוש השכלה ולקנות כלים שיאפשרו לו להשתלב בהצלחה כאדם בוגר בחברה ובשוק העבודה. משרד מבקר המדינה מעיר כי היקף ההצטיידות של בתי הספר בישראל במחשבים לתלמידים בשנת 2011 קטן מההיקף הנדרש להשגת המטרה שנקבעה עוד בהמלצות ועדת הררי להטמעת התקשוב במערכת החינוך. משרד החינוך לא פעל בעקביות להשגת היעדים שקבע בעקבות המלצות הוועדה, ובכך נגרמה פגיעה של ממש ביכולתו להקנות לתלמידים מיומנויות תקשוב הנדרשות מבוגר מערכת החינוך במאה העשרים ואחת. (ג) נמצא כי רוב בתי הספר בארץ שאינם ממוחשבים כלל הם במגזר החרדי, והם מהווים רוב במגזר זה - בכ-900 מ- 1,230 בתי ספר חרדיים אין כלל מחשבים. משרד מבקר המדינה מעיר כי מחסור יחסי במחשבים בבתי ספר ששייכים למגזר מסוים פוגעים ביכולת להקנות לתלמידים הלומדים בהם הזדמנות שווה לרכישת מיומנויות התקשוב, שהן חלק מהמיומנויות הנדרשות בעולם המודרני. משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח הנתונים שהוצגו בפרק זה בנוגע להבדלים בין בתי ספר, וכן בין מגזרים ובין יישובים מבחינת היחס הממוצע של מספר תלמידים לעמדת מחשב בבית הספ ר, על המשרד לפעול בשיתוף הרשויות המקומיות לצמצום פערים אלה. מנתוני מפעל הפיס עולה כי בשנים 2003 -2010 השתמשו רשויות מקומיות בכספי המענקים ממפעל הפיס לרכישת מחשבים לבתי הספר עבור תלמידים בסכום כולל של כ-134 מיליון ש"ח. בפרק הזמן האמור 50 מבין כ-250 רשויות מקומיות לא השתמשו, ולו פעם אחת, בכספים ממענקים אלה לצורך זה; רשויות אלו בחרו, כשם שמאפשרים להן נוהלי ההקצאה של מפעל הפיס, להשתמש בכספי המענקים למטרות אחרות, על פי סדרי העדיפות שלהן. .ההצטיידות במחשבים בבתי הספר בישראל קטן יחסית לשאר מדינות ה- .OECD ,. נוסף על כך התקשוב עדיין לא הוטמע בהוראה הטמעה של ממש ומורים במקצועות השונים עדיין מלמדים כבעבר, ללא ניצול טכנולוגיית המחשוב. בהיעדר הכוונה מערכתית יש הבדלים ניכרים בין בתי ספר במגזרים וביישובים שונים מבחינת היקף ההצטיידות במחשבים לתלמידים. על משרד החינוך לפעול באופן מערכתי וכלל -ארצי להטמעת התקשוב בהוראה ובלמידה ולהבטיח המשכיות בפעולותיו במסגרת תכנית רב - שנתית כדי לאפשר את השגת היעדים שקבע. כמו כן עליו לפעול להשלמת המחסור במחשבים לתלמידים בבתי הספר בארץ וכן לחדש את מצאי המחשבים שעומדים בדרישותיו, כדי שתהיה תשתית להקניית מיומנויות תקשוב לתלמידים. עוד על המשרד לפעול לצמצום הפערים המשמעותיים בין בתי הספר בארץ מבחינת תשתיות המחשבים, שפוגעים בעיקר באוכלוסיות החלשות. .מערכת החינוך אמורה להכין את בוגריה להתמודדות עם אתגרי המאה העשרים ואחת ולאפשר להם להשתלב בחברה ובשוק העבודה. הקניית מיומנויות אלה נחוצה גם למשק ולמדינה לשם ביסוס ושיפור מיקומנו בכלכלה העולמית. ממשלת ישראל עמדה כבר בעשורים האחרונים של המאה העשרים על הצורך בהטמעת התקשוב במערכת החינוך, ובכלל זה על הצורך בהקניית מיומנויות תקשוב לתלמידים. הדבר נחוץ הן לפרט והן למדינה המתמודדת בשווקים הכלכליים והמבקשת להשתלב בעולם המודרני על כל היבטיו . ברם, הפעולות הממשלתיות לקידומו של נושא התקשוב במהלך העשור הראשון של המאה העשרים ואחת היו חסרות בעיקר בשל היעדרה של תכנית מערכתית ורב-שנתית להשגת יעדים מוגדרים. בפועל לא הושג היעד שמשרד החינוך הציב בתחום ההצטיידות במחשבים בבתי הספר, עוד בשנות התשעים של המ אה העשרים. בשנת 2011 היקף הביקורת העלתה כי שלא לפי תשובת הלשכה המשפטית של משרד החינוך ולפיה העמותה תרמה את המחשבים למורים, הרי שבפועל רכישת המחשבים מומנה על ידי גורמים שונים - רשויות מקומיות ותורמים שהן גייסו - וכפי שמסרה העמותה למשרד מבקר המדינה גם היא השתתפה במימון באמצעות תורמים שגייסה והיו שותפים לפעילותה (ראו להלן). משרד מבקר המדינה מעיר כי היה על משרד החינוך, לפי כללי מינהל תקין בסיסיים, וכנדרש על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, להחזיק במידע כולל על התכנית לרבות על מקורות המימון שלה. העובדה שהמשרד לא העביר כספים לעמותה במסגרת תכנית זו אין בה כדי לבטל את הצורך שלו לבצע פיקוח כולל על התכנית, בין השאר מההיבט הכספי שלה. . מבירורים שעשה משרד מבקר המדינה עם מנהלי בתי ספר עלה כי נוסף על המעבדים ה"חלשים" יש לעתים בבתי ספר גם שרתי מחשבים "חלשים". שרתים אלה מסוגלים לתמוך בעבודה בו זמנית רק של חלק מהמחשבים במעבדת המחשבים, ומכאן שיש קושי ללמד בו-זמנית קבוצה של תלמידים באמצעות המחשבים. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי הנתונים האמורים לפיהם תשתיות המחשוב והמחשבים הקיימים בחלק מבתי הספר אינם יכולים לאפשר הקניית המיומנויות הדרושות, מתווספים לבעיה, שעלתה לעיל, של מחסור במחשבים לתלמידים בבתי ספר ומחריפים אותה. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי הפעלת התכנית בדגם הבסיסי שאינו כולל תגבור בתי הספר במחשבים לתלמידים עלולה לפגוע באופן ממשי ביכולת של המשרד להשיג את אחד היעדים המרכזיים שהציב לעצמו בתכנית - להקנות מיומנויות תקשוב לתלמידים. הקנייתן של מיומנויות כ אלה מצריכה בין היתר נגישות של התלמידים למחשב במהלך יום הלימודים בבית הספר, ולנוכח העובדה שבחלק גדול מהם אין מספר סביר של מחשבים לתלמידים ונוסף על כך בחלק מהם מותקנים מעבדים מיושנים שאינם מאפשרים לבצע את מטלות התקשוב, יהיה לבתי הספר קושי ממשי להקנות לתלמידים מיומנויות אלה. הביקורת העלתה כי המשרד לא פעל על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בכך שלא הקים ועדת עמותות כדי לבדוק אם ניתן לאשר את שיתוף הפעולה בינו לבין עמו תת "קרן אתנה" וכדי לקבוע את ההסדר שיחול בין המשרד לבין העמותה אם יאושר שיתוף הפעולה; המשרד גם לא כרת חוזה עם העמותה כדי להסדיר את שיתוף הפעולה ביניהם ובמסגרת זו את תחומי הפיקוח שלו על פעולותיה לצורך הפעלת תכנית "מחשב נייד לכל מורה". מתשובותיו למשרד מבקר המ דינה עלה, כי הפיקוח של המשרד על התכנית התמקד בהיבט הפדגוגי שלה ולא התייחס להיבטים נוספים של הפעילות, בין השאר, המשרד לא היה שותף לקביעת עקרונות ופרטי ההתקשרות בין הרשויות המקומיות שהשתתפו בתכנית לבין העמותה ולא פעל כדי לאסוף את המידע על מקורות המימון של התכנית ועל הספקים של המחשבים הניידים. כמפורט להלן:
מהאמור לעיל, ולפיו משנת 2003 לא הפעיל משרד החינוך תכנית המשך כלל-ארצית לציוד בתי הספר במחשבים והרשויות המקומיות מצדן אינן מחויבות לממן הצטיידות זו, עולה כי נפסקה הפעילות הארצית למחשוב בתי הספר שהחלה בשנות התשעים של המאה העשרים. עד למועד סיום הביקורת, אוגוסט 2011 ., עדיין לא חודשה פעילות זו