משטרת ישראל . סוגיות בתחום הפשיעה והביטחון השוטף במגזר הכפרי משרד מבקר המדינה מעיר, כי על פי השיטה הקיימת במג"ב, כל עוד היישובים מנצלים את ההקצאה שניתנה להם, לא תשונה השמירה הנהוגה בהם - ללא קשר לאיומים הקיימים בכלל הגזרות. בשיטה הקיימת אין ודאות, כי התקציב שנועד למטרה זו יוקצה בצורה מיטבית. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי מג"ב מקצה שומרים שכירים ליישובים בלי שגיבש נוהל מחייב לעניין אמות המידה להקצאת השמירה השכירה, והוא אינו מקפיד על קיום אמות המידה שנקבעו במסמכיו להקצאת שומרים אלה. מציאות זו עלולה לפגוע בהקצאה המיטבית של התקציב המיועד למטרה זו. ראוי, כי המשטרה ומפקדת מג"ב יקבעו נוהל מחייב תוך בחינת הצרכים הביטחוניים של היישובים, כדי שהתקציב שנועד למטרה זו יוקצה בצורה מיטבית. . משרדמבקר המדינה מעיר, כי כיתות הכוננות הן מרכיב חשוב במערך האבטחה של היישובים במגזר הכפרי. למרות זאת, מרבית כיתות הכוננות ביישובים שבאחריות מג"ב אינן נמצאות בכשירות הנדרשת, ובחלק מהיישובים לא קיימת כיתת כוננות כלל. מציאות זו אינה עולה בקנה אחד עם תפיסת הביטחון של המשטרה המתייחסת ליישוב כאל "אוטונומיה ביטחונית", ויש בה כדי לפגוע בהגנה על תושבי יישובים אלה. על מג"ב לערוך בדיקה מעמיקה של כל מערך כיתות הכוננות היישוביות, ובהתאם לתוצאות בחינה זו להביאן לכשירות הנדרשת, או לחלופין, לשנות מרכיבים בתפיסה הביטחונית, ולפי הצורך לפרקן ולהחזיר את האמצעים לצה"ל. נוסף על כך, על מג"ב לשפר את רמת המעקב והבקרה בריכוז דיווח מפורט על המתאמנים וההערכה על רמת כשירותם. משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח העובדה שהמשטרה ופקע"ר קבעו בעצמם, כל גוף בנפרד, את הייעוד והמפרט הנדרש מהרכב המשרת את הרב"ש למילוי תפקידו, ראוי, כי תיערך בחינה משותפת של שני הגופים לסוג הרכב וייעודו כדי ליצור אחידות בסוגי כלי הרכב, דבר שעשוי להביא לחיסכון אפשרי במשאבים המוקצים לרכישתם ולאחזקתם, ובנוסף על כך יקבעו את המנגנון למימון רכישת רכבי ביטחון אלו. משרד מבקר המדינה מעיר, כי בהיות המשטרה הגורם המבצעי האחראי ליישובים "הרגישים", ראוי שהיא תחבר מסמך תורתי מחייב, בהתחשב באמור ב"ספר ההגמ"ר הקדמי" בנוגע להגנת יישובים אלו, הכולל אמות מידה לקביעת המאפיינים של מרכיבי הביטחון. . משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח היותה של השמירה השכירה אחד משלושת המרכיבים העיקריים, שעליהם, כאמור, מושתת מערך האבטחה של היישובים, ובהתחשב בהוצאה הכספית הגבוהה הכרוכה בשכי רת השומרים, ראוי שמג"ב יעגן את העקרונות האמורים בנוהל מוסדר ומחייב. משרד מבקר המדינה מעיר, כי האחריות לקביעת הסיווג הביטחוני ומרכיבי הביטחון של כל יישוב מוטלת על פקע"ר. היעדרם של רב"שים, ובמיוחד ביישובים בסיווג "קדמי" או "תפר", הוא פגיעה קשה במערך ההגנה של היישובים עד כדי סיכון חיי אדם. נוכח הפערים בין דרישת פקע"ר להצבת רב"שים במשרה מלאה ביישובים המסווגים ובין הגדרת המענה של המשטרה לעניין הקצאת "רב"שים גושיים" ורב"שים ליישובים "רגישים" ו"סמוכי תפר", כפי שהובהר לעיל, על המשטרה ופקע"ר לגבש תפיסה אחידה בנוגע להיקף ההעסקה הנדרש ולאופן הפעלת הרב"ש ביישובים המסווגים, ובהתאם לצורך לעדכן את הנהלים הקיימים. לאחר מכן, על המשטרה לפרסם תכנית לאיוש משרות הרב"ש, בהתאם לתפיסה שתגובש. . משרד מבקר המדינה מעיר, כי עמדת פקע"ר, כפי שבאה לידי ביטוי בתשובת צה"ל, עומדת בסתירה לנוהל פקע"ר הקובע, כי הצבת רב"ש על ידי מג"ב הוא תנאי לסיווג היישוב כ"רגיש". ואם פקע"ר סבור, כי יש להמשיך לממן אחזקת מרכיבי ביטחון גם במקרים שבהם אין רב"ש ליישוב, עליו לשנות את הנוהל. במסגרת שינוי זה ראוי, כי ייקבע מי הגורם האחראי לאחזקת מרכיבי הביטחון ביישובים שבהם לא מכהן רב"ש. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי כל עוד לא שונה הנוהל, על פקע"ר לנהוג לפי הנוהל הקיים. משרד מבקר המדינה מעיר לפקע"ר על כך שהוא משקיע בהקמת מרכיבי ביטחון בניגוד לנהליו ביישובים שאינם מסווגים, שעה שאין לו את כל המשאבים לשיקום ולאחזקה של כלל מרכיבי הביטחון הקיימים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח מצוקת המשאבים וחוסר היכולת של פקע"ר לממש את אחריותו לשיקום ולאחזקה של כל מרכיבי הביטחון ביישובים, יש מקום לבחינה מחודשת של שיטת סיווג היישובים ושל מרכיבי הביטחון שיש לספק בכל סיווג. נוסף על כך, ראוי שמפקדת פקע"ר תבחן את ההמלצות שנקבעו בעבודה שנעשתה. מן הראוי שפקע"ר יגבש מנגנון שעל פיו תיערך בדיקה עתית, בשיתוף כל הגורמים המבצעיים (פקמ"רים ומג"ב), בנוגע לסוגי האיומים הניצבים מול כל יישוב, לסיווג היישובים ולמרכיבי הביטחון המוקצים להם. זאת כדי לאפשר הקצאה מיטבית של התקציב המיועד למרכיבי הביטחון. משרד מבקר המדינה מעיר, כי ראוי שהמשטרה תבחן האם התפיסה של מתן מענה לצורך המבצעי באמצעות כיתות כוננות יישוביות היא נכו נה ובת-מימוש, או שעל המשטרה לתת מענה לצורך מבצעי זה בדרכים אחרות, לרבות על ידי כיתות הכוננות המועצתיות. משרד מבקר המדינה מעיר, כי לפי הגדרות המשטרה (המבוססות על הגדרות הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה) שיוך היישובים למגזר הכפרי נקבע, כאמור, על פי מספר תושביהם. כיוון שחלק מהיישובים במגזר זה מצויים בתהליכי גידול, הרי שבמרוצת הזמן הם יפסיקו להיות יישובים כפריים, בלי שח ל שינוי ברמת האיום והסיווג הביטחוני שקבע להם פקע"ר. לפיכך, כדי לשמר את המענה הביטחוני הנדרש ליישוב, על המשטרה לקבוע אמות מידה לטיפול במקרים מעין אלו, או לשקול את הרלוונטיות של היות היישוב "כפרי" לצורך הסיווג הביטחוני. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי הליקויי ם בהקצאת מרכיבי הביטחון ביישובים המסווגים והאופן שבו המשטרה מציבה רב"שים ביישובים, עלולים לפגוע בביטחון תושבי היישובים ולגרום לבזבוז משאבים. על פקע"ר והמשטרה למצוא בהקדם פתרון להקצאת מרכיבי הביטחון והצבת הרב"שים ביישובים. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה, כי הגורם האחראי לסיווג היישובים ולרמת מרכיבי הביטחון הבסיסיים שמקבל כל יישוב הוא פקע"ר ולא משטרת ישראל. המשטרה מצד אחד לא הציבה את כל הרב"שים שהיא אמורה להציב ביישובים "הקדמיים", ביישובי "התפר" וביישובים "הרגישים", ומצד שני היא הציבה רב" שים במקומות שבהם הצורך הביטחוני אינו מוכר על ידי פקע"ר, שהוא הגורם הביטחוני המוסמך לאשר זאת. לדעת משרד מבקר המדינה, על המשטרה לפעול להקצאת הרב"שים בהתאם לסיווג של פקע"ר. בה בעת על פקע"ר ועל המשטרה לערוך בחינה משותפת בדבר הצורך בהקצאת תקני הרב"שים האמורים, ולבדוק האם חלו שינויים באיומים הביטחוניים על יישובים אלה. נוסף על כך, על המשטרה לבחון דרכים כיצד לשפר את תהליך איתור המועמדים לאיוש משרות הרב"ש. משרד מבקר המדינה מעיר בהתייחס לתגובת המשטרה, כי גם הפשיעה העירונית היא בגדר "משנה מקום ומשנה שעות", וכי בהיעדר תקן לכוחות מג"ב לפעילות ב"קווים אדומים", מוסטים כוחות אלו תדיר לטובת משימות אחרות תוך פגיעה מתמשכת בשירות הנית ן לאזרח במגזר הכפרי ובביטחונו. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי לגמישות מבצעית ויכולת התאמה מהירה למצבים ודרישות מבצעיות משתנות נודעת חשיבות רבה, אולם הגמישות אינה יכולה להחליף את הצורך בהתנהלות מבצעית מסודרת המושתתת על הוראות, פקודות ואמות מידה ידועות וברורות המשמשות בסיס לתכנון ותעדוף המענה המבצעי, ובמיוחד בתנאים של מחסור. לכן ראוי, שהמשטרה תקבע אמות מידה ותקן נדרש כדוגמת נוהל "ניידות קו אדום" גם לכוחות הסיור הפועלים במגזר הכפרי. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי בדומה למצב המתואר בעדויות במשפט דרומי המתייחסות לאירוע שהתרחש בינואר 2007 , טרם נמצא פתרון לבעיית זמינותן של ניידות הסיור הכפרי. הגעה מאוחרת, בהתייחס לזמני ההגעה שנקבעו בנוהלי המשטרה, או אי -הגעה כלל של ניידות המשטרה ומג"ב לאירועים, עלולה להביא להחמרת התוצאות הנובעות מאירוע פלילי, ולפגוע בתחושת הביטחון של התושבים במגזר הכפרי. אשר על כן, על פיקוד המשטרה ופיקוד מג"ב לתת דעתם לנושא זה, ולמצוא דרכים לפתרון ראוי של הבעיה, ובכלל זה למצוא מענה לחוסר מתמשך שנוצר כתוצאה מהסטת הכוחות במגזר הכפרי לטובת משימות אחרות. משרד מבקר המדינה מעיר, כי מדידת הפשיעה החקלאית לוקה בחסר בשל הגדרת הפשיעה החקלאית כפשיעה המבוצעת במגזר הכפרי בלבד. עקב כך למשטרה אין תמונה כוללת על היקף הפשיעה החקלאית ועל גניבת רכוש חקלאי. נוסף על כך, פעילות מג"ב בעניין גניבת רכוש חקלאי במרחבים שאינם מוגדרים כמגזר כפרי, אינה נמדדת. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי, כי המטא"ר בשילוב מג"ב יכללו בהגדרת "פשיעה חקלאית" גם גניבת רכוש חקלאי ביישובים שאינם משתייכים למגזר הכפרי. כמו כן, ראוי לרשום פעילות זו כפעילות מג"ב, כדי לקבל תמונה מלאה על כל פעילות מג"ב נגד גניבת רכוש חקלאי, ובכך כדי לסייע למטא"ר, למפקדי המחוזות, למפקדי תחנות המשטרה ולמפקדות החטמ"רים במג"ב לתכנן בצורה מיטבית את פעילות הכוחות המטפלים בפשיעה החקלאית. משרד מבקר המדינה מעיר, כי ראוי לכלול בתקינה של מג"ב את כלל המשימות המוטלות על כוחות מג"ב במגזר הכפרי, כולל משימות כמו אבטחה של בסיסים. כמו כן, ראוי לבחון את המשמעות של הקצאת הכוחות למשימות שלא תוקננו ואת השפעתן על יכולת מג"ב להיענות לקריאות המצוקה של התושבים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי המשטרה אמורה, בין היתר, לקבוע את תכניות הלחימה בפשיעה על סמך הנתונים הסטטיסטיים. רישום ומתן משקל זהה במערכת המדידה של המשטרה לגניבות בהיקפים כספיים שונים עלולים להביא להקצאת כוחות משטרה למקומות שבהם יש ריבוי עברות, ולא בהכרח למקומות שבהם פוטנציאל הנזק הוא גדול יותר. משרד מבקר המדינה מעיר, כי הגדרה ברורה של המושג סיורי "קו אדום", שבו משתמשת מפקדת מג"ב ככלי מדידה, תספק למפקדת מג"ב ולחטיבות המרחביות כלי בקרה שבאמצעותו אפשר יהיה לזהות סיבות הפוגעות ביכולת של מג"ב לממש את אחריותו המשימתית לטיפול בפשיעה החקלאית, ובכך לשפר את פעילות מג"ב במגזר הכפרי. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה, כי למרות הערות משרד מבק ר המדינה בביקורת הקודמת40 , בפק"א לא פורטו המשאבים הנדרשים לשם מילוי המשימות שהוגדרו בפק"א. והמטא"ר לא הקצה אותם ליחידות מג"ב. יש להדגיש, כי פרסום פק"א ללא הקצאת מלוא המשאבים הנדרשים למילוים, עלולה להפוך את הפק"א לבלתי ניתנת למימוש ולחסרת משמעות. על המשטרה לתקן ליקוי זה בדחיפות, גם אם הדבר ייעשה בפריסה רב-שנתית. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לבט"פ ולפיקוד הבכיר במשטרה על אי-תיקון הלי קויים שהועלו בביקורת הקודמת. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי למרות ההשקעה הרבה של המשטרה ומג"ב בעבודת הרה- ארגון ופרסום תפיסת ההפעלה החדשה והתמורות שחלו בעקבותיה, לא כללה העבודה ניתוח של מרכיבים חשובים בפעילות מג"ב במגזר הכפרי, ובכלל זה הצורך בשיפור זמני התגובה של השיטור הכפרי וההתמודדות עם הטיפול בפע"ר. ראוי, כי מג"ב והמשטרה יבחנו בהקדם היבטים אלה וכן את הליקויים שהועלו בביקורת הקודמת של משרד מבקר המדינה - ויסדירו את הפק"א בהתאם. . משרד מבקר המדינה מעיר, כי ראוי שהמשטרה תחיל את הנוהל המשטרתי הנוגע ל"ניידות קו אדום" גם על הקצאת ניידות סיור למגזר הכפרי, זאת, בין היתר, נוכח היקף הכוחות הקטן המוקצה לטיפול בפשיעה במגזר הכפרי. לחלופין ראוי שהמשטרה תגבש נוהל חדש שיבטיח נוכחות משטרתית במגזר הכפרי, שתאפשר עמידה בזמני ההגעה שנקבעו, וכן תבטיח פיקוח ובקרה מצד הדרגים הבכירים במג"ב במקרה של חריגה מהנוהל. משרד מבקר המדינה מעיר, כי הליקויים בתיאום הפעילות בין כוחות מג"ב וכוחות המשטרה "הכחולה" הפועלים באותו שטח, עלולים לסכן חיי אדם; על המשטרה ומג"ב לתקן ליקויים אלו בדחיפות. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי נהלים הנוגעים לממשקי עבודה בין המחוז והחטמ"רים בנוגע להפעלת השיטור הכפרי אינם מיושמים. ראוי שהמטא "ר, מפקדי המחוזות במשטרה ומפקדי החטמ"רים במג"ב, כחלק ממימוש האחריות הטריטוריאלית של המחוז ותחנות המשטרה, יבחנו את שיתוף הפעולה בין יחידות מג"ב ויחידות המשטרה ה"כחולה", ויקבעו נהלים ועקרונות להפעלה משותפת. משרד מבקר המדינה מעיר, כי בהגדרות המצויות בנוהל פקע"ר בנוגע לקביעת סיווג היישובים לא ברור אם מלבד אישורם של הגורם המבצעי ושל מפקד פקע"ר שאר התנאים הם מצטברים או חלופיים. ראוי אפוא, שפקע"ר יתקן הגדרות אלה. נוסף על כך, ראוי שפקע"ר יתקן את אי - ההתאמה בין אמות המידה לקביעת יישוב "רגיש", כפי שנקבעו בנוהל, ובין ההוראות שנקבעו בנספח לנוהל. משרד מבקר המדינה מעיר, כי פקע"ר אמור לקבוע את הסיווגים של היישובים ומרכיבי הביטחון הנדרשים להם בהתאם לרמת האיום הביטחוני ואופיו ועל סמך המלצה של הגורם המבצעי האחראי לביטחון היישובים. מצב שבו מג"ב אינו מסווג את היישובים בהתאם לסיווג שנתן להם פקע"ר, עלול להוביל לכך שיישובים שלא קיבלו את הסיווג המתאים, לא יזכו למענה הנדרש מול האיום הניצב מולם, עד כדי סיכון חיי אדם - מחד, או שייגרם בזבוז משאבים בהקמה ובאחזקת מרכיבי ביטחון ללא הצדקה ביטחונית - מאידך. על פקע"ר ומג"ב לתקן מצ ב זה בדחיפות, ולוודא שתהיה התאמה מלאה בין שני הגופים בנוגע לסיווג. משרד מבקר המדינה ער לעבודה המקיפה שעשתה המשטרה בעבודת הרה-ארגון של מג"ב ובפרסום תפיסת ההפעלה החדשה והתמורות שחלו בעקבותיה. עם זאת, נמצא בביקורת, כי עבודת הרה -ארגון לא כללה ניתוח של מרכיבים חשובים בפעילות מג"ב במגזר הכפרי. נוסף על כך, נמצאו ליקויים בנושאי ארגון ותקינה שעליהם העיר מבקר המדינה בעבר בדוח על ארגון ותקינה במג"ב 60 , ובכלל זה פרסום פקודות ארגון ללא ניתוח כל הצרכים המבצעיים וללא הקצאת מלוא המשאבים הנדרשים לביצוע המשימות. בדברים אלה יש כדי לפגוע ביכולת מג"ב לבצע את משימותיו. יחידות המשטרה לא עמדו בזמני התגובה לקריאות מצוקה שנקבעו בנהלים, נמצאו ליקויים בתיאום הפעילות בין כוחות מג"ב וכוחות המשטרה "הכחולה" והמשטרה לא החילה נוהל הקובע את המספר המזערי של ניידות סיור האמורות לפעול במרחב הכפרי. נוכח הליקויים שעלו בביקורת, על המשטרה לבחון דרכים לשיפור יכולתה להתמודד עם הפשיעה במגזר הכפרי, ובכלל זה תיקון הליקויים בתחום הארגון והתקינה. נוסף על כך, על המשטרה לשפר את מדידת היקפי הפשיעה על ידי הסתייעות בנתונים הקיימים במועצות האזוריות, ואת המדידה של פעילות יחידות מג"ב. ראוי גם, כי המטא"ר בשילוב מג"ב יגדירו מחדש את המושג פשיעה חקלאית, יכללו בה גניבת רכוש חקלאי ביישובים שאינם משתייכים למגזר הכפרי, ויטילו על מג"ב לטפל בפשיעה זו. כמו כן ראוי למדוד פעילות זו כדי לקבל תמונה מלאה על פעילות מג"ב נגד גניבת רכוש חקלאי. בתחום הביטחון השוטף על המשטרה, צה"ל, המשרד לבט"פ ומשהב "ט לקבוע כללי עבודה לתיאום פעילותם לשם הקצאה יעילה של המשאבים המוקצים למטרה זו כדי להשיג את מרב הביטחון לאזרחים.
.למגזר הכפרי יש תפקיד חשוב ביותר ביישוב אדמות מדינה ובשמירה עליהן. אף שהיקפי הפשיעה המדווחת במגזר הכפרי נמוכים יחסית להיקפים של כלל הפשיע ה המדווחת במדינה, להיקף הפשיעה במגזר הכפרי משמעות רבה לעניין תחושת הביטחון של התושבים במגזר זה וליכולתו של המגזר הכפרי למלא אחר תפקידיו החשובים. פרשת דרומי59 העלתה לסדר היום הציבורי את תחושת חוסר האונים של תושבים במגזר הכפרי, נוכח חולשתה של המשטרה בטיפול בפ שיעה במגזר הכפרי. בביקורת עלה, כי לחלק מהתושבים במגזר הכפרי אין אמון ביכולת המשטרה לטפל בפשיעה החקלאית. מצב שהוביל, בין היתר, לשימוש בגופים חוץ-משטרתיים או התנדבותיים לשם מניעת פשיעה - מחד, ולאי- דיווח של תושבים למשטרה על חלק ממעשי הפשיעה במגזר הכפרי - מאידך.