משרד החינוך . הפיקוח על הוראת תחומי דעת יוצא אפוא כי ב - 33%-22% מהמקצועות לא התקיימו ישיבות של ועדת המקצוע אפילו אחת לשנה, ועקב כך לא התקיימו דיונים על ההתפתחויות . דיווחו על קשרי עבודה שנסבו על הטמעת תכניות לימודים, ארגון ימי הדרכה והשתלמויות והקצאת מורים לבתי ספר. 29% מהמפמ"רים דיווחו שלא היו כלל בקשר עם מפקח כולל. מרבית המפמ"רים שהיו בקשרי עבודה עם מפקח כולל ( 96% ) ציינו שהקשר היה לצורך אכיפת ההנחיות הפדגוגיות להוראת המקצוע שהם מפקחים עליו, וכאמור לעיל, קשרי עבודה אלה כמעט ולא הניבו תוצאות. שיעור קטן יותר (ב) המקצוע אינו נלמד ברצף השנים הנדרש : המפמ"רים דיווחו על 11 מקצועות שאינם נלמדים בחלק מבתי הספר ברצף השנים הנדרש, ואלה הם: מקרא; תורה שבעל פה והיסטוריה לתלמידי הזרם הממלכתי; ספרות והיסטוריה לתלמידי הזרם הממלכתי -דתי; עברית, גאוגרפיה, ספרות, צרפתית, מוסיקה, פיזיקה. לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לאפשר תכנון ארוך טווח, החיוני לפעילות תקינה של מערכת החינוך ולהטמעת תהליכים פדגוגיים כראוי, יש לשמור על רצף בניהול המזה"פ, ולהבטיח את קיום המדיניות הפדגוגית שהתוותה. זאת, למשל, על ידי קביעת תקופת כהונה מינימלית בתפקיד היו"ר. .מגוון התשובות שענו המפמ"רים מלמד שאין כתובת אחת שאליה הם פונים לשם פתרון בעיות מקצועיות. מכאן שחלק נכבד מהבעיות המקצועיות של המפמ"רים אף לא הובאו לידיעת יו"ר המזה"פ, ואין בידיה מידע מלא ויכולת לקבל תמונת מצב כוללת. על הנהלת המזה"פ לקבוע כללים ברורים לדיווח על בעיות מקצועיות ולטיפול בהן. .בסיום עבודתה הכינה הוועדה טיוטת דוח בלבד בלא שגובשו מסקנות סופיות ואופרטיביות. הוועדה הצביעה בטיוטת הדוח על אי -בהירות בהגדרת הפיקוח המקצועי, ולמרות זאת לא נעשו בעקבותיה ניסיונות נוספים להביא לשינוי בהגדרת תפקיד המפמ"ר. לדעת המפמ"רים ביזורם בין יחידות משרד החינוך מקשה עליהם לקיים קשרי גומלין ופורומים משותפים. לדעת משרד מבקר המדינה היות שלהרבה מקצועות ותחומי דעת - כמו שפות, נושאי יהדות, אמנות ומדעים - יש מכנה משותף, על המשרד לשקול לקיים פורומים משותפים לנושאים בעלי מכנה משותף, שכן הדיונים בהם עשויים לתרום להבנת בעיות ולפתרונן. משרד מבקר המדינה מעיר, שעל משרד החינוך לבחון את האפשרות לרכז את המפמ"רים במזה"פ ולהכפיפם ליו"ר המזה"פ, שכן הדבר עשוי לצמצם את הליקויים שפורטו לעיל. תשובות המפמ"רים מלמדות שלא לכל המפמ"רים יש תמונה ברורה וחד- משמעית בדבר רכיבי תפקידם, דרישות התפקיד לדעתם אינן מוצאות ביטוי הולם בתפקודם, ויש פער בין הדרך שבהם הם תופסים את תפקידם לבין הדרך שבה לדעתם תופסת אותו ההנהלה. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חשיבותו הרבה של הפיקוח של משרד החינוך על הוראת תחומי דעת, עליו להחליט באופן חד -משמעי מה הם תפקידי המפמ"ר וסמכויותיו ולזרז מאוד את הגדרת התפקיד בהתאם להחלטתו. משרד מבקר המדינה מעיר שגם אם חפיפה מסוימת בין תחומי לימוד היא בלתי נמנעת, יש חשיבות לתחימת גבולות בין המקצועות ולקביעת הנושאים שיילמדו בכל מקצוע באופן שיאפשר לדעת מה הם הנושאים הנלמדים בכל מקצו ע ובכך ימנע ריבוי מקצועות עקב כפילויות. משרד החינוך לא הגדיר חד-משמעית מה הם המקצועות שיילמדו, ולא קיים דיון בשאלה אם יש מקום להמשיך וללמד את כל המקצועות הנלמדים. לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת משרד החינוך לבחון באופן יסודי את הגדרת מקצועות הלימוד ואת התכ נים הנלמדים בכל אחד מהם ולקבוע למי תהיה הסמכות לאשר פתיחה או סגירה של מקצוע. 1. כמעט כל המפמ"רים ציינו בתשובותיהם לשאלון שלמיטב ידיעתם אין הנחיות הקובעות אילו נתונים אמורים להיות בידם ( 95% ), ומה עליהם לעשות בנתונים שהם אוספים (90%.) זאת ועוד התשובות לשאלונים מלמדות שכ -25% מהמפמ"רים אינם רואים באיסוף מידע רכיב בתפקידם. כמה מהמפמ"רים, ובהם מפמ"רים במקצועות חובה לכל ה מגזרים, הסבירו שאין ברשותם מידע על מספר המורים המלמדים את המקצוע שהם מפקחים על הוראתו ומספר התלמידים הלומדים מקצוע זה ועל רמת הידע של המורים, מאחר שלדבריהם קשה לאסוף נתונים על כך. יוצא אפוא שעד סוף 2008 לא הייתה בידי המפמ"רים מערכת מידע הכוללת את מכלול הנתונים הדרושים לביצוע עבודתם ומערך שיטתי לאיסופם, וכל מפמ"ר נאלץ לבנות בעצמו את מאגר הנתונים שלו. היעדר מידע אינו מאפשר לקבל תמונה כולל ת על מצב ההוראה של מקצועות. לדעת משרד מבקר המדינה על משרד החינוך לפעול בהקדם להקמת מערכת המידע. .המזכירות הפדגוגית היא הגוף בעל הסמכות המקצועית העליונה במשרד החינוך בכל הנושאים ה פדגוגיים שבמשרד החינוך. הפיקוח על הוראת מקצועות הלימוד נעשה באמצעות 60 מפקחים מרכזים (מפמ"רים). הוראת מקצוע אמורה להיעשות לפי תכנית לימודים הכוללת מתווה לימודי ברור, מלא ותקני לכל התלמידים במדינה ולפי ההנחיות הפדגוגיות שקבע משרד החינוך. נמצא שלא כל בתי הספר מלמדים את כל המקצועות לפי הנחיות אלה, והמשרד אינו אוכף את יישומן. כתוצאה מכך יש מקצועות, בהם מקצועות חובה כמו עברית, ערבית וגאוגרפיה, שאינם נלמדים כלל, או נלמדים שלא ברצף השנים הנדרש, שלא לפי תכנית הלימודים או שלא במספר השעות שקבע המשרד. לאי -יישום ההנחיו ת הפדגוגיות להוראת מקצוע יש השפעה שלילית על הכישורים ועל רמת הידע של התלמידים. הגדרת תפקיד המפמ"ר לא עודכנה מאז שנת 1989 ; הן לדעת הנהלת המשרד והן לדעת המפמ"רים ההגדרה מיושנת ואינה נותנת בידי המפמ"רים כלים נאותים לפיקוח על הוראת המקצועות ולאכיפת ההנחיות הפדגוגיות בעניינם. לדעת משרד מבקר המדינה על משרד החינוך לבחון ביסודיות את מנגנון הפיקוח הפדגוגי, ובכלל זה לבצע בחינה יסודית של תפקיד המפמ"ר ושל הכלים העומדים לרשותו. עוד על המשרד לפעול לאכיפת ההנחיות הפדגוגיות שלו ככתבן וכלשונן בכל בתי הספר. המפמ"רים אחראים בין היתר לצדדים התוכניים והפדגוגיים של מקצועות ההוראה, לתכנונם, ליישומם ולבקרה עליהם. המפקחים הכוללים אחראים לביצוע המדיניות החינוכית, ועליהם לסייע למפמ"רים בבניית מערך ההדרכה להוראת המקצוע בבתי הספר. מתשובת מנכ"לית משרד החינוך עולה, שעד סוף שנת 2008 לא הו סדרו קשרי העבודה בין המפמ"רים למפקחים הכוללים. לדעת משרד מבקר המדינה, יש חשיבות לקשרי עבודה בין שני סוגי המפקחים, ועל הנהלת משרד החינוך לקבוע נהלים שיסדירו קשרים אלה.
.מהאמור לעיל עולה שיש בתי ספר שאינם מלמדים רבים מהמקצועות לפי ההנחיות הפדגוגיות להוראת המקצועות. אי -יישום ההנחיות משפיע על הכישורים ועל רמת הידע של התלמידים.