נושאים מערכתיים . יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך לגיל הרך - ביקורת מעקב בשנה"ל התשפ "ב הקצה משרד החינוך למחוזות 766 שעות לצורך שעות ליוזמות .ופרויקטים, בשנת התשפ "א 618 שעות; ובשנת התש"ף 825 שעות. כל השעות הוקצו לגני .הילדים בחינוך הרשמי106. .בתרשים שלהלן פירוט חלוקת השעות, לפי מחוזות .מומלץ כי משרד החינוך ישלים את התרגום לערבית של תוכניות הלימודים לגני הילדים .וכן את חומרי הלימוד, ההוראה והערכה הנלווים לתו כניות אלה וכי יוודא שהתרגום .לערבית מדויק. עוד מומלץ שהמשרד יתאים את תוכניות הלימודים לחברה זו. .מומלץ כי משרד החינוך יבחן את שיבוצן של בנות השירות הלאומי בגני הילדים כסיוע .לצוות החינוכי, במיוחד בגנים שבהם לא משובצת סייעת שנייה, ובהתאם יבחן דרכים .להרחבת שירות זה. לצד התרומה הציבורית שתושג, יש בכך תרומה של ממש כסיוע .לצוות הגן וכתרומה אישית למתנדבת. .מהתרשים עולה כי שיעור הסייעות שלא קיבלו הטבות או סיוע בגין השתתפותן בפיתוח .מקצועי היה גבוה ב -16% ו- 15% בהתאמה משיעור הגננות שלא קי בלו זאת. יצוין כי .ראמ"ה העריכה שעובדה זו היא הסבר אפשרי לכך שהסייעות נוטות פחות מהגננות .להשתתף בפעילויות לפיתוח מקצוע י. עוד עולה מהתרשים שהסייעות תפסו כל אחד .מהחסמים המוצגים בתרשים כמשמעותי יותר בהשפעתו על מידת ההשתתפות בפעילויות .של פיתוח מקצועי, מהאופן שבו תפסו אותו הגננות (בפער של 6% עד12% בין הגננות .לסייעות). . מומלץ כי משרד החינוך ומרכז השלטון המקומי וכן הרשויות המקומיות יבחנו מהו המנגנון .המתאים לעידוד ההשתתפות של הסייעות בהכשרות המקצועיות המיועדות להן. נדרש .כי הם יתנו את הדעת בעיקר להכשרת הסייעות הוותיקות. .בביקורת המעקב עלה כי נכון לאוגוסט 2021 , התוכנית לא החלה לפעול ובעקבות צירוף .מסגרות לילדים בגילים לידה עד 3 לאחריות משרד החינוך, האגף הקדם -יסודי מסר כי .במהלך שנה"ל התשפ"ב ימשיך וידון בה ובצורך לעדכנה בהתאם. מומלץ כי המשרד יבחן את מספר המדריכות שהוא מעסיק במחוז החרדי אל מול מספר .הגנים שבאחריותן כדי שיוכל לווסת את העומס המוטל עליהן, וכדי שצוותי הגנים יוכלו .להסתייע בהן בעבודתם השוטפת. .מהתרשים עולה כי בחברה היהודית 10% מהמדריכות אחראיות ליותר מ -50 גנים .בממוצע, ואילו בחברה הלא יהודית השיעור נמוך יותר (נע בין 4% בחברה הדרוזית .והבדואית ל-6% בחברה הערבית). כלומר במגזר הלא יהודי העומס על המדריכות קטן .יותר ויש פחות מדריכות שאחראיות על מעל 50 גנים. .מהתרשים עולה כי בממוצע המחוזי 61% מהמדריכות אחראיות לעד20 גנים, ועם זאת .במחוז החרדי רק 19% אחראיות למכסה זו, ואילושאר המדריכות אחראיות למספר גדול .יותר של גנים. 34% מהמדריכות במחוז זה אחראיות ליותר מ-40 גנים, ואילו בממוצע14% .מהמדריכות בכלל המחוזות אחראיות ליותר מ-40 .גנים .כלומר על מדריכה במחוז החרדי מוטל עומס כבד (בהשוואה למדריכות במחוזות .האחרים), ועולה החשש כי בהינתן עומס שכזה היא אינה מסוגלת להעניק שירותי הדרכה .כפי שנדרש ממנה. .מהתרשים עולה כי בחינוך הרשמי 65% מהמדריכות אחראיות לעד20 גנים, ואילו בחינוך .המוכש"ר מדובר רק ב -24% . בולט מהתרשים כי 37% מהמדריכות בחינוך המוכש"ר .אחראיות ליותר מ-40 גנים, לעומת12% .בחינוך הרשמי .המשמעות של הנתונים המוצגים בתרשימים היא שקיימים פערים מהותיים במספר הגנים .שלהם צריכה המדריכה לתת שירות. מבין החברות, עומס רב יותר קיים על מדריכות .הפועלות בחברה היהודית, ומבין סוגי המוסדות - על מדריכות במוסדות המוכש"ר (בפרט .במחוז החרדי) קיים עומס גדול יותר מבמוסדות הרשמיים. .מומלץ כי משרד החינוך יבחן את היקף ימי ההדרכה הניתנים לגנים ואת תדירות ההדרכה .לאור מטרות ההדרכה לגיל הרך. .ביקורת המעקב: בביקורת המעקב עלה כי על אף הגידול הניכר במספר הילדים בני 3 .- 4 והגידול בגני הילדים מאז הביקורת הקודמת (גידול של 6% בקרב ילדים בגיל3 ו-2% . בקרב ילדים בגיל4) , לא נקבעה הקצאה מיוחדת לימי הדרכה עבור גנים המחנכים ילדים .בגילים אלה. .משרד מבקר המדינה ממליץ שמשרד החינוך יבחן את היקף ההשתתפות של הסייעות .(החדשות והוותיקות) בפעילויות של הכשרה ופיתוח מקצועי ויפעל להגברתה. הדבר .נדרש לאור התפתחות תפקיד הסייעת והיותה חלק בלתי נפרד מהצוות החינוכי הפועל .בגן. .ביקורת המעקב: בביקורת המעקב עלה כי נכון לשנה"ל התשפ"א, הסוגיה לא נפתרה .והמחלוקת עומד ת בעינה. .מן האמור עולה כי נכון לשנה"ל התשפ"א, תפקיד מפקחת גני הילדים לא הוגדר באופן .סדור שקובע את "פרופיל המפקחת" והמפרט את מרכיבי תפקידה ואחריותה; בפועל, .המשרד נסמך על הגדרות כלליות שאותן הוא שילב בנוסח מכרז לתפקיד. הגדרת תפקיד .בשיטה כזו - שילוב בנוסח מכרז - אינה יכולה לשמש תחליף להגדרה סדורה, למשל .באמצעות חוזר מנכ"ל, אשר ממנה ייגזרו ההגדרות במכרזים. . ,בביקורת המעקב עלה כי המשרד אינו אוסף מידע על המפגשים של הגננות עם ההורים .לרבות מספר המפגשים, תוכנם, האתגרים בקיום המפגשים וחסמים לקיומם. לטענת .ארגוני הגננות 33 והאגף הקדם-יסודי, השעות הנוספות שהוענקו לגננות אינן מאפשרות די .זמן למפגש עם הורי הילדים. עוד עלה כי באגף לחינוך קדם-יסודי אין מסמכים המעידים .על כך שהתקיימו דיונים ונערכו תהליכי הפקת לקחים בנוגע להשפעותיו של קיום או אי - .קיום מפגשים עם הורי הילדים. עלה שהיקף שעות העבודה של הגננת (לרבות השעות הנוספות) נותר כפי שהיה .בביקורת הקודמת ולטענת הגננות והאגף הקדם-יסודי, ההיקף הזה אינו מאפשר לגננות .למלא את מלוא משימותיהן. עם זאת יצוין כי לפי מחקר טאלי ס, 90% מהמשתתפים .סבורים שההורים מקבלים דיווחים סדירים על ילדיהם. .מומלץ כי משרד החינוך ישלים בדיקה בנוגע להיקף המפגשים שעורכות הגננות עם הורי .הילדים, שיבחן אם ה נהלים בעניין זה מיושמים כפי שהוא קבע וייתן לגננות כלים .שיאפשרו להן למלא את המשימות שעליהן לבצע. מומלץ גם שיבחן אם מכסת השעות .הנוספות שמוקצית לגננות עבור הפעילויות הנוספות, שלא ניתן לבצען בשעות העבודה .הרגילות, מספיקה כדי לבצע משימות אלו, ויסיר חסמים העומדים בפני הגננות בביצוע .המשימות הנדרשות במסגרת רפורמת אופק חדש. מהלוח עולה כי בכל המחוזות יש מחסור בפסיכולוגים חינוכיים בשיעור שנע בין14% . במחוז צפון לבין45% במחוז ירושלים. ממוצע שיעור כיסוי התקנים הקיימים עמד על .71% . . נוסף על המחסור באיוש משרות הפסיכולוגים החינוכיים (בהיקף29% ,)בממוצע הארצי .אגף שפ"י הוסיף וציין לפני צוות הביקורת כי המחסור בפסיכולוגים כפי שעולה גם מן .הלוח לעיל, ניכר בעיקר במחוז ירושלים ובפרט במזרח העיר וכן במחוז דרום - מחוזות .שבהם שיעור הגנים בחברה החרדית ובחברה הערבית גדול במיוחד. עוד הוסיף שפ"י כי .בפזורה הבדואית יש מחסור עמוק בשירותים פסיכולוגיים וכך גם בחברה החרדית. .עולה כי עדיין יש מחסור ניכר בפסיכולוגים חינוכיים בכל המחוזות, הן בשל תקן שהוא .קטן מדי והן בשל קושי לאייש את המשרות שנקבעו. המחסור ייחודי בכל הנוגע לגני .הילדים לגילי 3 - 4 , שכן קיימת העדפה למתן השירות לילדים הבוגרים יותר, בני ה-5. . עוד עלה כי אין בידי משרד החינוך נתונים על הקצאת הפסיכולוגים לגני הילדים, וכי אין .בידו תשתית המידע הנדרשת על פריסת הפסיכולוגים בגני הילדים, על המחסור במשרות .ועל איושן, נתונים החיוניים לצורך קבלת החלטות. .מומלץ כי משרד החינוך ינתח את הקצאת הפסיכולוגים לגני הילדים בכל אחת מהרשויות .ויאתר גני ילדים שאינם מקבלים שירות פסיכולוגי או שהשירות הפסיכולוגי שהם מקבלים .אינו עונה על צורכי הילדים בגנים, ויציע פתרונות לחסמים הגורמים למחסור הניכר .בשירותי הפסיכולוגיה החינוכית בכלל, ובגני הילדים בפרט. הפתרון שנקט המשרד .באמצעות הקצאת שירותים פסיכולוגיים לאשכולות גנים א ומנם עשוי לשפר את השירות .הפסיכולוגי לגני הילדים, אולם יש להביא בחשבון שמרבית הגנים בישראל ( 98% ) אינם .פועלים במסגרת אשכולות גנים 96. .התנאים הפיזיים של גני הילדים משפיעים על היכולת להשיג מצוינות קוגניטיבית .והתנהגותית וכן על היכולת להקנות מיומנויות יסוד; בביקורת המעקב עלה ש-12% מגני .הילדים שתוקצבו להקמה מ-2015 ועד2020 הוקמו במבנים יבילים שאיכותם פחותה מזו .של מבני קבע; יותר מ-75% ( מהם הוקמו בחברה החרדית ובחברה הבדואית183 מבנים .בחברה החרדית ו-167 בחברה הבדואית). כמו כן, ב-2020 תקצב המשרד הקמה של67 .גנים במבנים יבילים, וזאת בהשוואה ל-2015 (מועד פרסום הביקורת הקודמת), אז הוא .תקצב 44 גנים בלבד. מדובר בעלייה בשיעור של52%. .מומלץ כי משרד החינוך, מרכז השלטון המקומי ומשרד הפנים יבחנו את הצורך לקבוע .את מעמד הסייעות לאור ההגדרה המעודכנת של תפקידן, במסגרת זו מומלץ גם לבחון .את התנאים הדרושים להן לשם חיזוק מעמדן כשותפות לצוות בביצוע משימות פדגוגיות .וחינוכיות. בביקורת המעקב עלה גם כי בשנה"ל התשפ"א, לאחר שיושמה רפורמת הסייעת השנייה .- ב-66% מכלל הגנים ( 11,756 גנים), שבהם התחנכו 315,643 ,ילדים עמד מספר אנשי .הצוות על 2 בלבד - גננת וסייעת שהמשרד השתתף בתקצוב העסקתן 54 . יצוין כי יש .רשויות מקומיות שמממנות ממקורותיהן תוספת של סייעת שנייה גם בגנים שלא זכאים .לכך. .מהתרשים עולה כי במרבית הגנים (93% ) היחס בין מספר הילדים למספר אנשי הצוות .טוב יותר מהיחס הנדרש על פי התקן (אשר הינו כאמור 2:35 ), וזאת אף שתקן אנשי הצוות .בגן ילדים לא השתנה מאז הביקורת הקודמת. מהתרשים עולה כי העובדה שבישראל, יחסית למדינות האחרות שנבדקו, יש פחות אנשי .צוות ביחס למספר הילדים בגן משפיעה על העמדות שהציגו המשתתפים מישראל, .הסבורים יותר מהמשתתפים האחרים כי הדבר מגביר את הלחץ, פוגע ביכולת לייצר סב יבה .איכותית להתפתחות, רווחה ולמידה של הילדים וכי לדעתם חשוב לצמצם יחס זה. .מומלץ כי משרד החינוך יפעל לשפר את היחס המספרי בין מספר הילדים המתחנכים בגני .הילדים לבין מספר אנשי הצוות, גם נוכח היחס הקבוע במדינות העולם המפותחות, בין .באמצעות הקטנת כיתות ושינוי מבנה התפעול שלהן ובין באמצעות תגבור אנשי הצוות. .מהתרשים עולה כי בשנת 2021, 60% מהילדים הצעירים בני 3 - 4 התחנכו בגנים שבהם .שתי סייעות שמשרד החינוך תקצב אותן. ואילו 134,348 ילדים בני3 - 4 התחנכו בגנים .שבהם סייעת אחת; 2% מכלל הילדים בגילים אלה ( 7,437 ילדים) היו זכאים לסייעת .שנייה לפי כללי הרפורמה, אך לא קיבלו זכאות זו. . .על משרד החינוך לוודא כי כל הגנים הזכאים לסייעת שנייה מתקצובו אכן יקבלו זאת .עוד מומלץ שהמשרד יזהה את גני הילדים שבאשכולות החברתיים -כלכליים הנמוכים .ושלא זכאים לסייעת שנייה, אך מבחינת מאפייניהם, לתוספת סייעת יכולה להיות תרומה .רבה לקידום הילדים, ובהתאם לכך יבחן פתרון חלופי הולם, זאת בהתחשב בכך שרשויות .מקומיות אלו יתקשו לממן בעצמם תוספת של סייעת שנייה באותם הגנים. .מהתרשים עולה כי הקצאת השעות עבור יוזמות ופרויקטים למחוז המרכז הייתה קטנה .משיעור הגנים שבו - הוקצו למחוז 14% מהשעות אך יש בו19% מהגנים. .מהתרשים עולה כי אף ששיעור הגנים היהודיי ם עומד על כ-80% מכלל הגנים, משרד .החינוך הקצה להם בשנים התש"ף-התשפ"ב 86% משעות היוזמות והפרויקטים- יותר .משיעורם. מנגד הוא הקצה לגנים הערבי ים 14% משעות היוזמות והפרויקטים , פחות .משיעור ם, שעמד על כ-20% מכלל גני הילדים. .אשר למגזר החרדי עלה כי המשרד אינו מקצה לבעלויות הפרטיות במוכש"ר שעות יוזמה .ופרויקטים. .בביקורת המעקב עלה כי נכון לספטמבר 2021 , מתוך שבע תוכניות ליבה ללימודים בגני .הילדים - חמש תורגמו לערבית (תשתית לקראת קריאה וכתיבה, מתמטיקה, מדע .וטכנולוגיה, חינוך גופני, כישורי חיים) ושתיים (אומנויות ותוכנית לבריאות) לא תורגמו .לער בית. .עוד עלה כי מבין חומרי ההוראה, הלמידה וההערכה שמצורפים לתיקי תוכניות הלימודים .לגני הילדים, אשר כוללים יחידות הוראה, סרטונים, חומרי עזר להעשרה ומשחקי לימוד, .בחמש מתוך שבע התוכניות אין חומרים מתורגמים לערבית; בשתי התוכניות האחרות .נמצאו חומרים אחדים שתורגמו לערבית (בתוכנית הלימודים באומנות מסמך עזר אחד .מתורגם לערבית מתוך 40 , ובתוכנית לכישורי חייםחמישה מתוך 78 .) המזכירות הפדגוגית .העבירה לצוות הביקורת מסמכים נוספים המתורגמים לערבית בתחומי הדעת במתמטיקה .ובמדעים. .מהתרשים עולה כי 40% מכל הגנים שתוקצבו להקמה במבנים יבילים בשנים2015 - .2020 ,תוקצבו בחברה החרדית36% ,מהם בחברה הבדואית23% מהם בחברה היהודית .ו-1% .בחברה הערבית אשר לחברה הבדואית , עולה שבשנת 2017 חלה עלייה חדה .במספר המבנים היבילים שתוקצבו עבורה - תוספת של 110 מבנים ביחס לשנה הקודמת .- 2016 (כ- 690% ,)ולאחר שנה זו ועד 2020 נוספו מבנים אחדים (12 .) .עלה כי הליקויים שציין משרד מבקר המדינה בביקורת הקודמת בכל הנוגע לתוכניות .הלימודים בגני הילדים בחברה הערבית בשל חוסר בתוכניות לימודים מונגשות שפתית .ותרבותית לחברה הערבית קיימים במידה רבה גם במועד ביקורת המעקב. .מומלץ כי המשרד יבחן את היחס בין מספר הגנים לבין מספר ה מדריכות בהתחשב .במכלול הנסיבות שבהן הן פועלות. אומנם המענה שניתן לצוותים החינוכיים כולל כמה .רכיבים, לרבות צוותי פיקוח, ואולם מומלץ שיביא בחשבון את העומס שמוטל גם ע ל .המפקחות. בנוסף, מומלץ שהמשרד יביא בחשבון גם את הפיזור הגיאוגרפי ואת מאפייני .היישובים שבהם נמצאים הגנים שבאחריות המדריכות, כדי לווסת את העומסים ביניהן. .מומלץ גם כי המשרד ייתן דעתו לפערים הגדולים בין העומסים המוטלים על המדריכות .בחברות השונות, במחוזות השוני ם ובסוג הפיקוח במוסד. עוד מומלץ שהמשרד ישקול .לצמצם את מספר הגנים שבאחריות מדריכות המגזר החרדי (בממוצע יותר מ-40 גנים .למדריכה). .מהתרשים עולה כי בממוצע אחראיות היועצות החינוכיות לעשרות רבות של גנים ( 88 )- . במקרה הטוב ביותר יועצת חינוכית במחוז ת"א אחראית בממוצעל -55 גנים, בעוד שיועצת .חינוכית במחוז מרכז, אחראית בממוצע ל-117 .גנים .מהממצאים המוצגים לעיל עולה, כי אין הלימה בין מספר הגנים במחוז לבין מספר .היועצות המועסקות באותו מחוז. ממוצע הגנים אשר להם אחראית יועצת חינוכית אחת .גדול באופן ניכר מממוצע של 30 גנים כפי שקובע המתווה, ועומד על88 ;גנים ליועצת .הפער במחוז מרכז והמחוז החרדי גדול יותר, ובהם היועצת יכולה לתת מענה לפחות מ- .30% מהגנים שבאחריותה. נוכח האמור עולה חשש כי היועצות החינוכיות לא יוכלו לטפל .בכל הגנים שבאחריותן, או לחלופין שהטיפול שלהן בגנים שבאחריותן יהיה חסר. .מהתרשים עולה כי משנת התשע"ד עד התשע"ו חלה עלייה ניכרת ( 190%) במספר בנות .השירות הלאומי ששובצו בגני ילדים - מ-400 בשנתהתשע"ד ל - 1,162 בשנה"ל התשע"ו. .עם זאת גם בשנת התשע"ו שובצו בנות השירות הלאומי ב-7% מהגנים; ואולם החל משנה .זו חלה מגמת ירידה במספרן וכך בשנת התשפ"א מספרן עמד על 544 (עלייה של36% . בהשוואה למספרן בהתשע"ד); בסה"כ משנת התשע"ד עד התשפ"א חלה עלייה של1% .בשיעור הגנים ששובצו בהם בנות שירות לאומי. .מנתוני משרד החינוך עלה כי שיעור מזערי (כ-1% ) מבנות השירות הלאומי שובצו בגנים .בחברה הלא יהודית. עוד עלה כי מבין בנות השירות הלאומי ששובצו בגני הילדים בשנים .התשע"ו-התשפ"א, מרביתן (למעלה מ-95% ) שובצו בגנים של החינוך המיוחד, ולא בגנים .הרגילים, למעט בשנ ה"ל התשע"ו - אז כ-43% מהן שובצו בחינוך הרגיל, אז גם חלה .עלייה חדה במספר בנות השירות הלאומי ששובצו בגני הילדים. .עלה כי על אף שתפקיד הסייעת הוגדר, משרד החינוך, מרכז השלטון המקומי ומשרד .הפנים לא השלימו את הגדרת מעמדן70 ( לרבות שאלת הצורך להשוואתו למעמד עובדי .הוראה) וכנגזרת מזה הכישורים הנדרשים מהן, כך שאלו יותאמו לכלל המשימות .התפעוליות, הפדגוגיות והחינוכיות המוטלות עליהן במסגרת תפקידן. .עולה מכך שלמשרד החינוך יש מידע על נוכחות והיעדרות של גננות שהוא מעסיק ואין .לו מידע כזה על גננות וסייעות שהבעלויות או הרשויות מעסיקות אותן. .מהתרשים עולה כי מרבית המדריכות - 604 ( מהן60% )- אחראיות ל-1 עד20 גנים; ואולם .39 (4% ) מדריכות אחראיות ליותר מ -81 גנים. מהנתונים עולה כי בממוצע מדריכה .אחראית ל-29 .גנים .מומלץ כי המשרד יבחן מהו המספר המרבי של גנים שמדריכה יכולה להיות אחראית .להם, ומה מספר ימי ההדרכה הדרושים לשם מתן שירותי הדרכה מלאים ואיכותיים , .ובהתאם יקבע המשרד תקן להדרכה. .מומלץ שמשרד החינוך יבחן באופן שוטף את היחס הרצוי בין מספר היועצות החינוכיות .למספר הגנים שבאחריותן ואת היקף שעות הייעוץ החינוכי שהוא מקצה למחוזות השונים; .בהתאם לכך ובהתאם למשאבים העומדים לרשותו מומלץ שהוא יוודא שמכסת שעות הייעוץ .שהוא מקצה לגני הילדים הולמת את צורכיהם, בדגש על הגנים הזקוקים לתמיכה וחיזוק. .מהתרשים ומהנתונים עולה שונות גדולה בשעות הייעוץ שהוקצו ליועצות במחוזות - היחס .נע בין 12 שעות ליועצת במחוז חיפה לבין כמעט כפול- 22 שעות- במחוז צפון. עוד עולה .כי אין הלימה בין מספר הגנים במחוז למספר שעות הייעוץ באותו מחוז. כך לדוגמה: .במחוז החרדי פועל מספר הגנים הרב ביותר ( 4,327 ,25% מכלל הגנים), והוקצו לו17% .( מכלל שעות הייעוץ597 ( שעות), לעומת מחוז צפון, שהוקצו לו שעות ייעוץ רבות יותר662 . ,שעות19% מכלל שעות הייעוץ), אף שפועלים בו 14% .מהגנים .מהממצאים המוצגים לעיל עולה כי סה"כ היקפי שעות הייעוץ עלו משנת התשע"ד עד .התשפ"א מ- 1,189 שעות ל- 3,539 שעות (עלייה של כ- 198% ). עם זאת אין הלימה בין .מספר הגנים במחוז לבין שעות הייעוץ המוקצות לו. עולה חשש כי בשל העומס, היועצת .החינוכית (שלה מוקצות שעות ספורות - בין 12 ל-22 )שעות בממוצע- אינה מספיקה .למלא את תפקידה באופן איכותי ולספק לכל הגנים שבאחריות המפקחת שאליה היא .צמודה שירותי ייעוץ חינוכי כנדרש. .מהתרשים עולה כי משנת התשע "ד עד התש"ף, עם פרוץ משבר הקורונה (ב-2020 ), היקף .שעות הייעוץ החינוכי יותר מהכפיל את עצמו - ביחס לנתוני הביקורת הקודמת הנכונים .לשנה"ל התשע"ד שיעור העלייה עומד על 105% . בעקבות משבר הקורונה, והחלטת .המנכ"ל דאז להעלות את מספר שעות הייעוץ - היקף שעות הייעוץ החינוכי המיועד לגני .הילדים בשנה"ל התשפ"א עלה באופן חד ביחס לשנ ה"ל התש"ף (עלייה של 46%) . .וביחס לשנה"ל התשע"ד עומד שיעור העלייה על כ- 198%. . מומלץ כי משרד החינוך יבחן בשנית אתעיסוק המדריכות במשימות פיקוח. עד להשלמת .הבחינה, מומלץ כי המשרד יפעל להכשיר את המדריכות המבצעות תפקידי פיקוח, לשם .ביצוע תפקיד זה. עוד מומלץ לבחון את תנאי העסקתן לאור תנאי העסקת המפקחות. .מומלץ כי משרד החינוך ירחיב את מערך הפיקוח כך שהוא יפעל על כל גני הילדים. .במסגרת זו מומלץ לתת את הדעת בעיקר לגנים הפועלים במסגרת החינוך המוכש"ר, .אשר מערך הפיקוח הפועל עליהם אינו כולל 14% מהגנים . הצורך בפיקוח על גנים אלה .גובר בשל הבעיות המתעוררות בהם, והצורך בפתרונות לבעיות אלה מצידו של הפיקוח. .מהתרשים עולה כי מאז הביקורת הקודמת חלה החמרה ביחס שבין מספר המפקחות .למספר הגנים שבאחריותן - כך לדוגמה, בעוד שבשנה"ל התשע"ד מרבית המפקחות .(56% ) היו אחראיות לעד100 גנים, בשנה"ל התשפ"א מרבית המפקחות ( 66% ) אחראיות .ליותר מ -100 גנים; שיעור ניכר מהן (כ -40% ) אחראיות ליותר מ -120 גנים (בשנה"ל .התשע"ד היה שיעורן רק 20%.) . עוד עלה בבדיקה כי מספר הגנים הממוצע שבאחריות המפקחת עומד על127 גנים, אך .השונות בין המפקחות גדולה מאוד. כך לדוגמה יש מפקחת שאחראית ל-31 גנים ויש .מפקחת שאחראית ל-373 .גנים מומלץ כי משרד החינוך יבחן את היחס המספרי בין מספר הגנים לבין המפקחות ואת .הפערים הגדולים בין מספר הגנים שבאחריות כל מפקחת. כן מומלץ כי המשרד ייתן .דעתו להשפעותיו של העומס המוטל על המפקחות ועבודת הפיקוח, ויבחן כיצד ניתן .להקל עליהן. עולה מכך שיש עומס רב ביותר בעיקר על מפקחות בחינוך החרדי ועולה חשש שהפיקוח .לא יכול להיעשות באופן הנדרש. . מתוך האמור עולה כי למשרד החינוך, וכן למרכז השלטון המקומי, אין מידע מלא על כל .ההיעדרויות של צוות הגן, שעל פי הנתונים הן בשיעור רחב ויום-יומי, לכן הם לא יכולים .לאמוד את היקף התופעה. תופעת ההיעדרויות של צוותי גני הילדים מקשה על תפעול .איכותי של הגן, הן בשל כך שהצוות נדרש לפעול בתקן חסר והן בשל כך שאנשי הצוות .המחליפים אינם מוכשרים לתפקידם. .מומלץ כי המשרד יפעל לאסוף מידע מהבעלויות על היעדרויות ועל מילוי מקום של צוות .הגן ש הן מעסיקות; מידע שיצטרף לזה שבידו על גננות שהוא מעסיק והן נעדרות .מעבודתן. הדבר יאפשר לו לקבל תמונת מצב שלמה על היעדרויות של צוות הגן וכן .לקיים בקרה על ניצול התקציב המיועד להעסקתן. עוד מומלץ שהמשרד יסדיר מנגנון .יעיל לאיתור ממלאי מקום בגני הילדים. .ביקורת המעקב: בביקורת המעקב עלה כי 6% מכלל הגנים שפעלו בשנה"ל התשפ"א .(2021 ( ) לא היו מפוקחים 1,077 מתוך 17,531 .)הגנים מפילוח גני הילדים לפי סוגי הפיקוח עולה שכ-14% ( מגני החינוך המוכש"ר796 מתוך .5,675 גנים) וכ-2% ( מהגנים הרשמיים281 מתוך 11,856 גנים) פעלו ללא פיקוח משרד .החינוך. .מהתרשים עולה כי מספר הגנים הממוצע שבאחריות כל מדריכה השתפר במרבית .המחוזות (למעט במחוזות ירושלים, שהממוצע בו עלה, ותל אביב, שהממוצע בו נותר זהה) .וכי הממוצע הכלל-ארצי עמד בשנה"ל התשפ"א על 30 לעומת50 בשנה"ל התשע"ג84 . . ,עם זאתנכון לשנה"ל התשפ "א, עדיין קיימים פערים גדולים בין מספר הגנים שבאחריות .כל מדריכה. כך לדוגמה במחוזות צפון ודרום עומד הממוצע על 21 , ובמחוז ירושלים על .47 .גנים למדריכה בנסיבות שלפיהן אין חובה שהסייעות הוותיקות יעברו את ההכשרה שפיתחו מרכז .השלטון המקומי ומשר ד החינוך, בפועל מרבית הסייעות (85% .) לא עברו אותהחוסר .בהכשרה מתאימה של הסייעות פוגע באיכות הידע המקצועי שלהן וביכולתן לשמש כוח .מקצועי, פדגוגי וטיפולי בגן הילדים לצד הגננת. .ביקורת המעקב: עלה שבשנה"ל התשפ"א, המשרד העסיק 12 מדריכות בתפקידי .פיקוח, 5 מהן במחוז מרכז. עוד עלה כי הן משתמשות בימי הדרכה שהוקצו להן לצורך .פעולות הפיקוח. עוד עלה שהמשרד לא הסדיר את מעמדן המקצועי והתעסוקתי של .המדריכות שמבצעות תפקידי פיקוח. .כפי שעולה מהתרשים, בשנה"ל התשפ"א יש ילדים שאינם מתחנכים בגני הילדים; הפער .עומד על 4% - 19% בתלות בגיל הילדים ובחברה- יהודית או שאינה יהודית. בסה"כ 8% .מהילדים מתוך כלל הילדים בני 3 - 5 אינם מתחנכים בגני הילדים. שיעורם של אלה גדול .יותר בקרב הילדים הצעירים בני 3 (19% בקרב החברה הלא יהודית ו-8% בקרב החברה .היהודית). ובמיוחד הוא גדול יותר בקרב החברה שאינה יהודית (בין 19% ל-10% ) בכל .הגילים. .מן האמור לעיל עולה כי שיעור הילדים בני 3 - 5 המתחנכים בגני ילדים גדל מאז הביקורת .הקודמת מ- 91% בשנה"ל התשע"ד ל-92% בשנה"ל התשפ"א. עם זאת, נכון לשנה"ל .התשפ"א, עדיין קיימים פערים ביישום החוק ולפי הנתונים, יש יותר מ- 42,000 ילדים בני3 .- 5 .שלא מתחנכים בגני ילדים מומלץ כי משרד החינוך יבחן אתהסיבות לאי-שילוב ילדים בני 3 - 5 בגנים, ובפרט בנוגע .לילדים הצעירים בני ה-3 ,ובנוגע לכל ילדי הגן בקרב האוכלוסייה שאינה יהודיתויפעל .למציאת פתרון עבורם. .מומלץ כי המשרד ימנה גורם שיעקוב אחר יישום שילוב הילדים בכל שכבות הגיל ובמיוחד .ילדים בני 3 - 4 במערכת, יתאם בין הגורמים השונים, ירכז נתונים שוטפים ויציע פתרונות .לקשיי היישום. חשיבות הטיפול בנושא עולה במיוחד נוכח העובדה שבשנת 2022 צפויות .כל מסגרות הטיפול והחינוך לפעוטות מגיל לידה עד 3 לעבור לפיקוח משרד החינוך, דבר .הדורש מהמשרד יכולת ריכוז מלוא הנתונים וניהולם השוטף. הדבר נדרש גם נוכח .התרומה המהותית שיש לחינוך בגיל הרך בכלל ובאוכלוסייה המתקשה בפרט, להישגי .הילדים גם בהמשך חייהם. .עוד מומלץ למשרד החינוך לפעול בהתאם לתוכנית החומש המעודכנת לחברה הערבית .וליישם פתרונות שיעודדו גידול במספר הילדים ב ני 3 - 4 המתחנכים בגני הילדים בחברה .זו. .בביקורת המעקב נמצא כי יישום רפורמת אופק חדש בגני הילדים ממשיכה להתקיים .באותה המתכונת כפי שהתקיימה במועד הביקורת הקודמת. הנהלים המחייבים בכל .הנוגע לרפורמה שהיו תקפים במועד הביקורת המקורית תקפים בשנה"ל התשפ"א, .במועד ביקורת המעקב. .עולה כי עמדתו של משרד החינוך המוצגת בדוח מעקב רה"ם, ולפיה המשרד שינה את .סדר היום בהתאם לצרכים וצמצם את מספר הפעמים הנדרש לעבודה בקבוצות , לא .התממשה וכי ההמלצות שהיו נהוגות בתקופת הביקורת הקודמת תקפות במועד ביקורת .המעקב, וההמלצה לקיים מפגשים אישיים וקבוצתיים נותרה, על אף הקושי לקיימם .במתכונת הפעלת הגן ובהינתן היחס המספרי בין מספר אנשי הצוות למספר הילדים בגן.
.מהתרשים עולה כי שיעור הילדים המתחנכים בגני הילדים מתוך כלל הילדים באותם .גילים גדל מאז הביקורת הקודמת בשיעור שנע בין 3% ל-7%. בקרב בני ה-3 הגידול גבוה .יותר מאשר בקרב ילדים בני 4 וכן גדול יותר בקרב החברה שאינה יהודית: ילדים בני 3 .בחברה שאינה יהודית - 7% ובחברה היהודית - 6% ; ילדים בני4 - שיעור הגידול הוא4% .ו-3% בהתאמה.