רשות שדות התעופה . העסקת פורשים כיועצים חיצוניים - רשות שדות התעופה .של הפורשים כיועצים נועדה להסוות הטבת פרישה חריגה שהרשות נהגה להעניק לחלק מבכיריה בהסדרי הפרישה שלהם. .סדרי האישור של תנאי העסקתם של הפורשים כיועצים, על פי הסדרי הפרישה שנעשו עמם, מצביעים על התנהגות ארגונית לא תקינה של רשות שדות התעופה. מנכ"ל הרשות דאז לא מסר לממונה על השכר במשרד האוצר מידע על התקשרויות שנעשו עם הפורשים בהסדרי הפרישה עמם לשם מתן שירותי ייעוץ ואף לא קיבל ממנו אישור לעשות זאת; מועצת הרשות אישרה את ההתקשרויות עם הפורשים לפני שוועדת המכרזים דנה והחליטה בעניין, וכך הכתיבה לדרג המקצועי של הרשות כיצד לפעול - להעסיק את הפורשים כיועצים חיצוניים. בשל פעולותיה, שנעשו במשך כמה שנים, פעלה הרשות שלא על פי חוק יסודות התקציב התשמ"ה- 1985 וחוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 ותקנותיו, וכמו כן שילמה לפורשים מאות אלפי ש"ח בגין שירותי הייעוץ, נוסף על תנאי הפרישה החריגים שקיבלו. בינואר 2008 - במהלך הביקורת ובעקבות ממצאיה - החליטה מועצת הרשות שעובדי רשות בכירים שפרשו לא יועסקו עוד כיועצי הרשות, אלא אם כן תחליט מועצת הרשות שיש נסיבות מיוחדות וחריגות המצדיקות זאת. לדעת משרד מבקר המדינה, יפה עשתה מועצת הרשות כשהחליטה זאת, ועליה להוסיף לפעול בעניין. משרד מבקר המדינה העיר לפורש א' כי לא המציא למשרד מסמכים המוכיחים שדיווח על העסקתו לרשות. כמו כן העיר לו המשרד כי אין הוא רשאי לתת "פרשנות אישית" לתוקף הסייגים והמגבלות שהטילה עליו הרשות, כאמור לעיל, כפי שעולה מתגובתו. על כן, היה עליו למסור לרשות את מלוא המידע בדבר העסקתו בחברת נמל חיפה, כדי שהרשות תחליט אם הוא רשאי לתת לה שירותי ייעוץ ובד בבד לעבוד בחברה האמורה. מאחר שלא עשה כן פעל שלא על פי סדרי המינהל התקין. בעקבות ממצאי הביקורת הודיע בפברואר 2009 הפורש למשרד מבקר המדינה, כי החליט ביוזמתו להשיב לרשות את כספי הייעוץ שקיבל מחברה ממשלתית אחרת, בתום לב. משרד מבקר המדינה רשם לפניו הודעתו זאת. הביקורת העלתה כי בחודשים מאי 2005- פברואר 2006 'הועסק פורש א בחברת נמל חיפה בע"מ (להלן - החברה או חברת נמל חיפה), שהיא חברה ממשלתית, על סמך הסכם עבודה אישי. הוא קיבל שכר חודשי קבוע ושימש "יועץ לאולם נוסעים". על פי האמור לעיל היה פורש א' מנוע מלחתום על חוזה הייעוץ עם הרשות, אולם על פי מסמכי הרשות, בספטמבר 2005 הוא חתם עמה על הסכם ייעוץ (שתוקפו מספטמבר 2005 עד אוגוסט 2006 ), בלי לדווח לה כי הוא כבר מועסק בחברה ממשלתית אחרת. משרד מבקר המדינה העיר לפורש א' כי פעולותיו אינן מתיישבות עם התנאים שהציבה הרשות להעסקתו כיועץ ביולי 2004. משרד מבקר המדינה העיר לרשות כי בסופו של דבר אישרה מועצת הרשות את ההתקשרויות שנעשו עם הפורשים ב"חבילת הפרישה" שלהם, למרות ההסתייגויות האמורות. בינואר 2008 - במהלך הביקורת ובעקבות ממצאיה - החליטה מועצת הרשות שעובדי רשות בכירים שפרשו לא יועסקו עוד כיועצי הרשות, אלא אם כן תחליט המועצה שיש נסיבות מיוחדות וחריגות המצדיקות זאת. מאחר שהרשות היא גוף מתוקצב, היה עליה לבקש משר האוצר, באמצעות הממונה על השכר, לאשר הטבת פרישה חריגה זו, ולשם כך היה עליה להעביר לו את כל המסמכים הנוגעים להתקשרויות שעשתה עם הפורשים למתן שירותי ייעוץ, אולם היא לא עשתה כן. כך נהגה בעניין הפרישה של מנהל נתב"ג דאז - מנכ"ל הרשות דאז העביר לממונה על השכר את הסכם הפרישה, ובו פירוט של תנאי הפרישה החריגים 8 , אך לא מסר לו את ההתחייבות שכבר נתן לפורש בעניין חוזה הייעוץ - שיהיה "חלק בלתי נפרד מהסכם הפרישה", כלשון התחייבות זו. משרד מבקר המדינה העיר להנהלת הרשות כי תשובותיהם של חברי ועדת המכרזים מוכיחות שהנהלת הרשות לא העבירה לוועדת המכרזים מידע חשוב הנוגע להחלטותיה בעניין ההתקשרות עם מנהל נתב"ג דאז, ובכך פעלה ההנהלה שלא על פי חוק חובת המכרזים ותקנותיו. גם הליכי ההתקשרות שנקטה לא היו תקינים. (א) על פי פרוטוקולים של ועדת הארגון, אחת הסיבות העיקריות לכלילת הסכמי הייעוץ בהסדרי הפרישה הייתה רצונה של הרשות לרצות את הפורשים כדי שיסכימו לסיים את החוזים שנעשו עמם בטרם עת. כך, בפרוטוקול של ישיבה שהתקיימה בספטמבר 2002 ,נאמר, בין היתר בעניינו של פורש ג' כי: "אם חברי הוועדה פה יאשרו את בקשת ההנהלה הייתי מציע לכרוך את זה בפשר]'פורש ג[ לגביה אתו, בסוגיית הייעוץ, שאם לא כן, נתבע". (ב) הרשות הפסיקה את ההתקשרות עם פורש מסוים עוד במהלך תקופת הייעוץ, לאחר שהודיע כי התחיל לעבוד בגוף ציבורי אחר. כלומר הצורך של הרשות בשירותי הייעוץ של הפורש "נעלם" ברגע שזה מצא פתרון תעסוקתי - ציבורי אחר. (ג) בגין ש ירותי הייעוץ שילמה הרשות לכל הפורשים תשלום חודשי השווה למשכורת החודשית האחרונה שקיבלו בטרם פרשו. גם העלות של שעת הייעוץ נקבעה על ידי חלוקת משכורתו החודשית של הפורש למספר שעות הייעוץ שאושר לו. כך, הרשות שילמה למנהל נתב"ג דאז כ -500 ש"ח עבור שעת ייעוץ. זהו תשלום גבוה כפי שניים, הן לעומת התעריף שקבע ארגון האקדמאים בעניין שכרו של אקדמאי בכיר העוסק במקצועות ההנדסה והן לעומת התעריף שנהוג לשלם בגופים ציבוריים. .(ד) בעלי התפקידים ברשות שהיו ממונים על הטיפול בהתקשרויות עם הפורשים חתמו על החשבונות שאלה הגישו לרשות בגין שירותי הייעוץ, אף שפעמים רבות הדיווח החודשי של היועצים לא היה מפורט דיו - כך לא פורטו בו הנושאים שבהם ניתן הייעוץ; לא פורטו תוצרי הייעוץ, כגון ניירות מטה נלווים; לא תמיד פורט מספר שעות הייעוץ.
לדעת משרד מבקר המדינה, אילו הייתה הרשות מעסיקה את הפורשים כיועצים בשל נחיצותם ומקצועיותם הייח ודית, לא היה מקום ל"עסקות חבילה", שיצרו זיקה בין הסכם הייעוץ להסכם הפרישה, ובייחוד לא היה מקום להתחייבות הכתובה שנתן מנכ"ל הרשות דאז למנהל נתב"ג דאז – להעסיקו כיועץ "כחלק בלתי נפרד מהסכם הפרישה". לשון אחר - העסקה