המשרד להגנת הסביבה . בנייה ירוקה - המשרד להגנת הסביבה לא נמצא כי מכון התקנים בחן את המשתמע מכך שהעמותה בדקה את המבנה של חברה שהיא עמיתה עסקית שלה. מכון התקנים אף לא קבע מנגנון בקרה בנושא ולא פעל לכך שבודק מטעם העמותה לא יוכל להיות מעורב במתן תו ירוק לחברה המשלמת לעמותה אלפי שקלים בשנה. הדברים אמורים גם בהשתתפותם של חברי עמותה אחרים בדיוני מינהלת התו הירוק, שבמסגרתם אושר מתן תו ירוק למשרדי החברה. במדינת ישראל המצב שונה: במועד סיום הביקורת, כחמש שנים לאחר אישור התקן, נבנו רק שישה מבנים בעלי תו ירוק בשטח כולל של 70,000 מ"ר- שלושה מבנים אושרו בשנים 2007 - 2008 והשלושה האחרים- בשנת 2010 . אף שתקן הבנייה הירוקה מתייחס גם לבנייני מגורים- עיקר השטח המבונה במדינת ישראל - במועד סיום הביקורת לא היה בישראל מבנה מגורים אחד בעל תו ירוק. אמנם מכון התקנים הסדיר את סוגיית שימור הידע בתחום הבנייה הירוקה בהסכם שנחתם עם העמותה, אך לא הקפיד על מימושו. לנוכח העובדה שבמועד סיום הביקורת פעילות המכון בתחום ההכשרה וההסמכה של "מְלַווה בנייה ירוקה" היא ייחודית ואין שנייה לה, יש לכך משנה תוקף. .פרויקטים של עמית עסקי של העמותה או משמש כחבר במינהלת התו הירוק המאשרת את הפרויקטים. במקרים אלו קיים חשש לניגוד עניינים. התו ירוק ניתן במקרה זה שלא לפי הנחיות התקן, משום שלפ יו אין להעניק תו כזה לחלק מבניין. משרד מבקר המדינה לא קיבל הסבר מניח את הדעת למתן התו על סמך ממצאי בדיקה ואישור חפוזים, בייחוד לנוכח העובדה שמדובר בבניין שתוכנן ונבנה כיחידה אחת ומערכותיו משותפות. משרד מבקר המדינה מצא כי נוסף על תפקידיו אלו הוא גם חבר מרכזי בעמותה, ולכן הוא נמצא במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו הרשמי במכון ובמינהלת תו ירוק לבין עיסוקו בתחום הבנייה הירוקה במסגרת העמותה. לא נמצא כי הוא דיווח בכתב למכון התקנים על חברותו בעמותה כדי שהמכון יוכל לבחון, בין השאר באמצעות יועציו המשפטיים, את סוגיית ניגוד העניינים האמורה. עוד נמצא כי המכון לא דרש ממרכז איכות הסביבה לדווח בכתב על ניגוד העניינים שלו והסתפק בדיווח בעל-פה. המכון אף לא קבע הסדר למניעת ניגוד העניינים שלו. מכל האמור עולה כי ב מועד סיום הביקורת טרם ניצלה הממשלה את מעמדה כצרכן בולט בשוק הבנייה כדי להטמיע בו סטנדרדים חדשים של בנייה ירוקה. .הטמעת מדיניות סביבתית, בפרט בתחום הבנייה הירוקה, מותנית בהחלת מדיניות ממשלתית בין-משרדית אחידה בתחום ובשיתוף פעולה בין משרדי הממשלה הנוגעים בדבר. השינוי הנדרש בתחום הבנייה הירוקה בישראל מתמהמה; במועד סיום הביקורת היו במדינה רק שישה מבנים ירוקים, ואף לא אחד מהם הוא מבנה מגורים, אף שכבר בשנת 2003 הכירה הממשלה בחשיבות הבנייה הירוקה וכבר בספטמבר 2005 .אושר תקן הבנייה הירוקה חברים מרכזיים אחדים בעמותה מתפרנסים, בין השאר, ממתן שירותי ייעוץ על בנייה ירוקה לחב רות מסחריות. לכן יש לנקוט זהירות מרבית טרם חשיפת פרטים על אודות פעילות עסקית ושיווקית של גוף אחר שלא בידיעתו. יוצא אפוא כי מאחר ומרכז איכות הסביבה ויו"ר העמותה לא עדכנו את חברי מינהלת התו הירוק בנסיבות שצוינו לעיל; לא מן הנמנע כי לו הובא לידיעת המינהלה כל המידע, היא הייתה מקבלת החלטה שונה. לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות אלה היה על השניים לדווח על טיב יחסיהם עם אדריכל ב' ולפסול את עצמם מלדון בעניין שבו היה מעורב. בתשובת משרד החינוך מאוגוסט 2010 נאמר כי בנובמבר 2009 - לאחר שעודכן בדיוני הרוויזיה בכל הנוגע למוסדות חינוך - הוא פנה למכון התקנים בבקשה כי נציגיו יזומנו לדיונים אלו ואף מינה אדריכל ומהנדס מטעמו לצורך כך. משרד הח ינוך ציין כי הוא משתף פעולה עם כל הגורמים אשר יש להם זיקה לבנייה ירוקה של מוסדות חינוך. במועד סיום הביקורת אכן השתתף האדריכל מטעם משרד החינוך בדיוני הרוויזיה בכל הנוגע למוסדות חינוך. בהתאם לכך, הגדירה הממשלה בהחלטתה בספטמבר 2008 את הבנייה הירוקה כ"בנייה מודעת אנרגיה", ונקבע כי שר השיכון יידרש לגבש הנחיות בתחום זה. החלטת הממשלה, המתבססת על עבודת ועדת המנכ"לים מתמקדת רק בהיבט האנרגטי של המבנה ואינה מביאה בחשבון אלמנטים אחרים הקשורים לבנייה ירוקה שמוצגים בתקן הבנייה הירוקה כגון מחזור פסולת ביתית ופסולת בניין. מבקר המדינה כבר ציין בדוחות קודמים את הנזק שעלול להיגרם בגין אי-טיפול בפסולת מסוגים אלה 44. לדעת משרד מבקר המדינה, יש במהלך זה לתרום לקידום נושא מורכב שמשרדי ממשלה אחדים אחראים לטיפול בו, כל אחד בתחום אחר. עם זאת - לפי לוח הזמנים המוצע, השלמת התהליך תהיה לכל המוקדם בשנת 2011 - יחול עיכוב של שמונה שנים לפחות ביישום עקרונות הבנייה הירוקה בישראל. יוצא אפוא כי אם תקן התייעלות אנרגטית במבנים יהיה מחייב, תחול התקדמות ניכרת ביישום הפרק המרכזי של תקן הבנייה הירוקה, העוסק בחיסכון באנרגיה. אולם, כאמור, תקן הבנייה הירוקה הוא תקן רחב היקף שדן, בין השאר, בסוגיות הקשורות בשימור הקרקע תוך כדי הבנייה, במניעת זיהומה ובעמידה בדרישות של צפיפות מינימלי ת48 , של איכות האוויר49 ושל מניעת רעש50 . עקב כך יזמים יפעלו בדרך המחייבת אותם- על פי תקן התייעלות אנרגטית במבנים - ואפשר שלא יפעלו בהתאם לשאר הדרישות שנקבעו בתקן הוולונטרי של הבנייה הירוקה. יש בכך כדי להמחיש את אי-הבהירות בפעילות הממשלתית בכל הנוגע לבנייה ירוקה. הממשלה אפשרה אם כן פעולות נקודתיות של משרדיה, כל אחד בתחום אחריותו ומקצועיותו, ללא תיאום מראש, משום שבמועד סיום דוח הביקורת טרם גיבשה מדיניות אחידה ליישום הבנייה הירוקה; עקב כך לעתים לא עלו ההחלטות והפעולות של משרדים מסוימים בקנה אחד עם אלה של משרדים אחרים. השר להגנת הסביבה החליט אפוא שלא להמשיך ברוויזיה של התקן שמכון התקנים כבר החל בביצועה, אלא להכין תקן בנייה ירוקה חדש. .רק לאחר כעשר שנים שבהן פועל המשרד לקידום הבנייה הירוקה ולצד פעולות נקודתיות שביצעו משרדי ממשלה אחרים, כאמור לעיל, החלו כל המעורבים לשתף פעולה לקידום תקן בנייה ירוקה אחיד ומוסכם. לדעת משרד מבקר המדינה, מדיניות המשרד תתרום לקידום הבנייה הירוקה בישר אל. אולם על מנת שהיא תישא פרי, על המשרד לוודא שבעבודת המטה ישולבו משרדי הממשלה הרלוונטיים - ובפרט המשרדים אשר בידיהם עיקר הסמכויות בתחום הבנייה, ובמקרים הראויים תתורגם עבודת המטה להוראות מחייבות. לדעת משרד מבקר המדינה, ההחלטה לאשר את התקן הייתה סבירה בנסיבות אלו. עם זאת, ראוי היה שמכון התקנים והוועדה המרכזית יפעלו מלכתחילה לשילובו של משרד השיכון בתהליך כתיבת התקן, לנוכח הידע המקצועי הרב שנצבר במשרד זה בתחום הבנייה. הבדיקה העלתה כ י רק הוועדה למיסוי ירוק פעלה לקדם אלמנטים של בנייה ירוקה כאמור, בראש ובראשונה, באמצעים רגולטוריים. משרד מבקר המדינה מעיר כי המלצות צוות המשנה של ועדת המנכ"לים כפי שהוצגו בתשובת אגף התקציבים, אינן עולות בקנה אחד עם תשובת המשרד להגנת הסביבה למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2010 , שבה הובהר כי המשרד מקדם את הבנייה הירוקה, ובכלל זה הכנת התקן החדש לבנייה ירוקה, עד מרס 2011 . המשרד הודיע שהוא בוחן הפיכת חלקים ממנו למחייבים ואף בוחן את יישומם של כלים כלכליים לעידוד הבנייה הירוקה. זאת ועוד, יצוין כי מתשובת רשות המסים מדצמבר 2010 עולה שצוות משנה אחר - הוועדה למיסוי ירוק - מתכוון להמליץ על אימוץ תקן התייעלות אנרגטית במבנים ותקן הבנייה הירוקה כמחייבים. לדעת משרד מבקר המדינה, התשו בות השונות מדגישות את הצורך בקביעת מדיניות סביבתית עקבית בעניין בנייה ירוקה על כל מרכיביה, .ובכלל זה מעורבותה של המדינה בכך, ובהחלתה על כל משרדי הממשלה ועל השלטון המקומי. משרדי ממשלה מרכזיים לא שותפו בהלי ך הכנתו של תקן הבנייה הירוקה, ואף נמצאו ליקויים ביישום התקן - מכון התקנים התקשר עם עמותה אשר אמורה הייתה לבצע את הבדיקות הנדרשות, אך לא פיקח על פעולותיה כנדרש - חברי העמותה היו מעורבים בכל שלבי התהליך שבאמצעותו קבע מכון התקנים אם מבנה זכאי לתו ירוק, אף שאח דים מהם היו בניגוד עניינים; לכאורה אישרה מינהלת התו הירוק או דחתה בקשה למתן תו ירוק למבנים מסוימים עקב אינטרסים של העמותה או של מישהו מחבריה. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי הנהלת מכון התקנים תפעל בהקדם להסדרת ניגודי העניינים שצוינו בדוח זה ולמניעת הישנותם. .כמה משרדי ממשלה ורשויות מקומיות, בראש ובראשונה המשרד להגנת הסביבה, ניסו לקדם עקרונות של בנייה ירוקה. אולם בהיעדר מדיניות סביבתית מוסכמת לא היו משרדי הממשלה הנוגעים בדבר מתואמים זה עם זה, וכל משרד פעל בכיוון שונה שפעמים אף היה מנוגד לפעילות משרד אחר או לפעילותה של רשות מקומית. .יודגש כי אותה חברה ביקשה לעמוד בדרישות תקן וולונטרי ושילמה בעבור זה למכון התקנים, וזה העביר את הטיפול לבודק חיצוני. מכאן שהמידע הנוגע לחברה בהקשר זה אמור היה להיחשף, בידיעת מנהלי החברה, לגורמים הרלוונטיים בלבד. ספק אם מנהלי החברה היו מעוניינים כי הטיפול בבקשתם זו יגיע גם לידיעתם של גורמים אחרים, ללא קשר להחלטה הסופית בדבר מתן תו ירוק. לדעת משרד מבקר המדינה, אין די בדיווח בעל-פה; אין בכך כדי לאפשר למכון לברר את סוגיית החשש לניגוד העניינים ואת הדרכים לרפא אותו, מה עוד שמהפרוטוקולים שבידי משרד מבק ר המדינה ניתן ללמוד כי מרכז איכות הסביבה היה חבר מרכזי בעמותה, מעורב במידה רבה בפעילותיה ושותף לדיוניה, אף שלא נשא בתפקיד רשמי; בישיבה מסוימת שבה נבחרו חברים לתפקידים במוסדות העמותה, הוא היה יו"ר האספה הכללית. עוד יוער כי אין בהסבריהם של מרכז איכות הסביבה ומכון התקנים בעניין חשבונות העמותה כדי לרפא את ניגוד העניינים. לדעת משרד מבקר המדינה אין בתשובות החברים המרכזיים בעמותה ובתשובת מכו ן התקנים כדי לרפא את ניגוד העניינים - מדובר בגרעין קבוע של אנשים, אשר מעורבותם במוסדות העמותה אינטנסיבית ותכופה; די בכך שיועץ לבנייה ירוקה של חברה מסוימת משמש חבר מרכזי בעמותה ונפגש בקביעות, במסגרת ישיבות העמותה, עם חבר עמותה אחר. אותו חבר משמש כבודק מטעם העמותה, ופעמים בודק
לדעת משרד מבקר המדינה, בכל מקרה היה צורך בפנייה לקהל הרחב בהצעה להשתתף בסדנה, ותגובות אלה אינן מתיישבות עם העובדה שהשתתפות חברי העמותה בסדנה הוצגה שנתיים אחרי שזו התקיימה כאחד הנימוקים למתן פטור ממכרז.