ועדת הבחירות המרכזית . התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת .מהתרשים עולה כי בין מערכת הבחירות לכנסת ה -20 לביןמערכת הבחירות לכנסת .ה-23 , מספר המשרות של עובדי תקופת הבחירות גדל בכ -10% . יצוין כי בין מערכות .הבחירות לכנסת ה-20 ולכנסת ה-23 חל כאמורגידול של 5% .במספר הקלפיותלפיכך, .50% מהמשרות של עובדי תקופת הבחירות שנוספו בין מערכות הבחירות האמורות הן .אפוא פועל יוצא של הגידול במספר הקלפיות . .מהלוחות עולה כי היה פער של 33% - 110% בין שיעורי הצפייה הממוצעים .בשידורי תעמולת הבחירות לכנסת ה -21 ולכנסת ה -23 לבין שיעורי הצפייה .הממוצעים בתוכניות המשודרות במועדים דומים: שיעורי הצפייה הממוצעים בשידורי .התעמולה בערוץ 12 היוכ-4% עד5% ,ואילו בתוכניות - 6.5% עד7% ; ובערוץ13 - .3.5% ו- 6.7% ., בהתאמה עוד עולה כי בין הבחירות לכנסת ה -21 לבין הבחירות .לכנסת ה-23 פחתו שיעורי הצפייה הממוצעים בשידורי תעמולת הבחירות לכנסת .בשיעור של עד אחוז אחד. .מומלץ כי ועדת הבחירות המרכזית תפרסם לציבור באתר האינטרנט שלה נתונים כוללים .על היקף המשרות והעובדים במסגרתה וכן נתונים על שכר עובדיה, על פי כללי .הפרסום הנהוגים בשירות הציבורי, וכן תכלול נתונים מפורטים בנ ושא זה בעת הגשת .תקציבה לאישור ועדת הכספים. .מהנתונים עולה כי שיעורי הרכש של ועדת הבחירות המרכזית לקראת הבחירות .לכנסת ה-21 (73% רכש במכרז ו-23% )רכש בפטור ממכרזולכנסת ה-23 (65% .ו-35% ), בהתאמהדומים לנתוני הרכש הממשלתי לשנת 2019 , בהיבט של החלוקה .בין רכש באמצעות מכרז לרכש פטור ממכרז. עם זאת, נתוני הרכש של הוועדה .לקראת הבחירות לכנסת ה-22 שונים (48% ו-52% ), בהתאמה, שכן הוועדה עשתה .שימוש מוגבר ברכש הפטור מחובת מכרז. .מהתרשים עולה כי במערכת הבחירות לכנסת ה -21 הרבתהועדת הבחירות .המרכזית להשתמש בעילת הפטור המאפשרת התקשרות ששווי יה אינה עולה על .50,000 ש"ח (יחסית לרכש הממשלתי, 31% ו-10% , בהתאמה); הוועדה הרבתה .להשתמש בעילת הפטור המאפשרת התקשרות דחופה למניעת נזק של ממש .(יחסית לרכש הממשלתי, 8% ו-5% , בהתאמה), ובכך שיעור השימוש שלה בעילה .זו היה גדול ב -60% ממידת השימוש בעילה זו במסגרת כלל הרכש הממשלתי .הפטור ממכרז; שיעור השימוש של הוועדה בעילת הפטור של התקשרות המשך .היה גדול ב-87% משיעור השימוש בה במסגרת הרכש הממשלתי; ושיעור השימוש .של הוועדה בעילת הפטור של התקשרות עם ספק יחיד דומה לשיעור השימוש בה .במסגרת הרכש הממשלתי. במסגרת הליכי הבחינה והאישור של פטור ממכרז, ועדת פטור משרדית וועדת פטור .מרכזית מוסמכות לבחון החלטה של ועדת מכרזים ולהחליט אם לאשרה או לדחותה. .נמצא כי המנכ"לית, החשבת והיועץ המשפטי של ועדת הבחירות המרכזית משמשים .חברים גם בוועדת המכרזים, בו ועדת הפטור המשרדית ובוועדת הפטור המרכזית. כך, גם .הוועדה שתטפל בהשגה על החלטה של ועדת פטור משרדית, תהיה ועדה שאלה הם .שלושת חבריה. .בתחילת שנת 2019 ,עם ההיערכות לבחירות לכנסת ה-21, החלה אפוא ועדת הבחירות .המרכזית ליישם את המלצות הוועדה לבחינת שכר שכרוכות גם בתוספות שכר לחלק .מעובדי תקופת הבחירות, וחודשים אחדים לאחר מכן, לקראת הבחירות לכנסת ה-22 , .אושרה ותוקצבה תוספת שכר נוספת לכלל עובדי תקופת הבחירות. העלאת השכר של עובדי תקופת הבחירות התבססה בעיקר על כמה תובנות אשר פורטו .בדוח הוועדה לבחינת שכר, לרבות מאפייני העבודה בתקופת הבחירות (כגון .אינטנסיביות ועומס עבודה), ובהחלטת יו"ר ועדת הבחירות המרכזית בדבר תוספת שכר .לקראת הבחירות לכנסת ה -22 . זאת לרבות התייחסות יו"ר הוועדה לשינויים בשכר .בעקבות המלצות הוועדה לבחינת שכר, ולפיה תנאי השכר שנקבעו במסגרת דוח .הוועדה הפחיתו את השכר בכמה תפקידים. על רקע זה ועל רקע הגידול הניכר בהוצאה .הממוצעת על משרה, לרבות לקראת הבחירות לכנסת ה-21 , יש מקום שדיונים והחלטות .של ועדת הבחירות המרכזית בדבר שינויים בהוצ אה על שכר יתבססו גם על נתונים .בדבר השינויים שכבר נעשו בהוצאה הכוללת על שכר במשך כמה שנים ובין מערכות .בחירות, לרבות השינוי הממוצע למשרה, וכן לנוכח השינויים שנעשו באותה תקופה .בשכר של עובדי המגזר הציבורי. .ועדת הבחירות המרכזית כוללת בהצעת התקציב שהיא מגישה לאישור ועדת הכספים .של הכנסת לעניין מערכת בחירות שני נתונים על שכר: (א) נתון על התקציב למימון .שכר כולל של מאות עובדים בתקופת בחירות (לרבות במטה הקבוע), (ב) נתון על .השכר הכולל של עשרות אלפי עובדי יום הבחירות; בשנה שאינה שנת בחירות הוועדה .כוללת בהצעת התקציב רק את הנתון על התקציב למימון השכר הכולל של עובדי .המטה הקבוע. נתונים אלה מתפרסמים, כחלק מסעיפי הת קציב שבהצעת התקציב, .באתר האינטרנט של ועדת הכספים. הוועדה קובעת את השכר של קבוצות עובדים, כגון .מזכירים וסדרנים, במסגרת התקציב שאושר לה. .הוועדה אינה מפרסמת נתונים על שכר עובדיה, וממילא אינה מפרטת שכר של קבוצות .עובדים ברמת הפירוט הנהוגה בדוח הממונה על השכר: הוועדה אינה מפרסמת נתונים .על שכר של קבוצות עובדים בתקופת הבחירות, ובכלל זה אינה מציגה נתונים על שכר .של בעלי תפקידים גנריים כגון מנהלי ועדות אזוריות ומנהלי גושים, ואינה מפרסמת .נתונים על שכר של קבוצות עובדי יום הבחירות, כגון מזכירי ועדות קלפי ומפקחים. יתר .על כן, הוועדה אינה מפרסמת באתר האינטרנט שלה את הנתונים המצרפיים הנכללים .בהצעות התקציב שלה לגבי ההוצאה הכוללת על שכר עובדי תקופת הבחירות ולגבי .ההוצאה הכוללת על שכר עובדי יום הבחירות. .כמו כן הוועדה נוהגת לפרסם בהצעת התקציב שלה נתונים על היקף התוספת במספר .המשרות, לעומת הצעת התקציב לשנה הקודמת. הוועדה אינה מפרסמת בהצעת .התקציב, ואף לא בכל דרך אחרת, נתונים כוללים על היקף המשרות והעובדים .במסגרתה. .עלה כי מידת השקיפות שנוהגת ועדת הבחירות המרכזית בכל הנוגע למספר המשרות .של עובדיה ולשכרם אינה נמצאת בהלימה לנהוג בשירות הציבורי. לפיכך נמנע מהציבור .מידע המאפשר לעקוב אחר השינוי בהיקף כוח האדם המועסק לצורך קיום מערכות .הבחירות וההוצאה על העסקתו, גם על פני שנים ומערכות בחירות. .3. בינואר2018 הציגה יו"ר הוועדה לבחינת חוק דרכי תעמולה את הצעת החוק .שגיבשה הוועדה לפני ועדת חוקה, חוק ומשפט בכנסת. ועדת חוקה, חוק ומשפט .קיימה כמה ישיבות במחצית הראשונה של שנת 2018 , ובישיבתה האחרונה בנושא .זה, ביולי 2018 , אישרה את הצעת החוק, והצעה זו לא כללה את נושא תשדירי .התעמולה לבחירות לכנסת, כאמור. הצעת החוק הונחה על שולחן הכנסת לקריאה .ראשונה במליאת הכנסת ה-20 , חמישה חודשים לפני ההכרזה על הבחירות לכנסת .ה-21 . אך מאז לא קודמה הצעת החוק שעל פי דוח הוועדה לבחינת חוק דרכי .תעמולה נועדה לבטל את ההסדר הנהוג, המקצה זמן לתשדירי תעמולה לרשימות .ללא תשלום. .מהנתונים עולה כי בתוך כחמש שנים, בין הבחירות לכנסת ה -20 לבין הבחירות .לכנסת ה-23 , גדל מספרהמשרות של עובדי תקופת הבחירות ב-22%; ההוצאהעל .העסקתם גדלה ב-63%; וההוצאה הממוצעתעל משרה גדלה ב-34% - כמעט פי8 .מהגידול בהוצאה הממוצעת על שכר העובדים בגופים הציבוריים בתקופה האמורה .( 4.3% ) ופי 3 מהגידול בהוצאה הממוצעת על שכר העובדים במשרדי הממשלה .באותה תקופה (כ- 10.4%.) .מהנתונים עולה כי ב-14 הימים שלפני כל אחת ממערכות הבחירות לכנסת ה -21 , .לכנסת ה -22 ולכנסת ה -23 הוקצו לצורכי שידור תעמולה, בממוצע, כ -8 שעות .שידור בטלוויזיה וכ-16 שעות שידור ברדיו, מהן כ-7 שעות שידור בטלוויזיה בעברית .וכ-11 שעות שידור ברדיובעברית . מהתרשימים עולה כי מבין 18 המדינות שנבחרו כאמור, התקציב לבוחר בישראל .(במערכת הבחירות שנבדקה – המערכת בשנת 2015 לכנסת ה-20 ), בשנה שבה .לא מתקיימת מערכת בחירות היה קטן מאשר ברוב המדינות שנבדקו, ואילו .התקציב לבוחר בישראל בשנת בחירות היה גדול מאשר ברוב המדינות שנבדקו. .יצוין כי מבין 18 המדינות שנבדקו, ישראל דיווחה על היקף האחריות הנרחב ביותר .של ועדת הבחירות המרכזית – 80% .רק בחמש מדינות היקף האחריות היה 60% . עד75%17. התקציב הממוצע לבוחר בשנת בחירות ב-18 המדינות שנבחרו היה7.8 .דולר אמריקני, תקציב קטן ב-46% .מאשר בישראל מהתרשים עולה כי שיעור השינוי בתקציב הגוף המנהל את הבחירות לפרלמנט בין .שנת בחירות לשנה ללא בחירות בישראל היה גדול במיוחד ( 1,274% ), יחסית .לשאר המדינות שהשתתפו במחקר. תקציב ועדת הבחירות המרכזית מאופיין אפוא .בפער ניכר בין התקציב השוטף לתקציב לניהול מערכת בחירות, יחסית למקובל .בארצות אחרות. .מומלץ שוועדת הבחירות תבחן את תקציבה פר בוחר במהלך שנת הבחירות, הגדול .יחסית למדינות אחרות (מדורג במקום ה -15 מתוך18 )המדינות שנבדקו וכן את .הפערים בין תקציבה בעיתות שגרה לתקציבה בשנת בחירות, וכי היא תגבש .תוכנית לצמצומם. .מהתרשימים עולה כי שני הסעיפים העיקריים בתקציב ועדת הבחירות המרכזית מיועדים .למימון פעולות ביום הבחירות, כגון הוצאות צה"ל, המשטרה ושירות בתי הסוהר לארגון .וביצוע הבחירות 24, ו על מימון שכר עובדי הוועדה בתקופת בחירות וביום הבחירות . .הגידול הרב ביותר בהוצאות הוועדה בתקופה שבין הכנסת ה-20 לבין הכנסת ה-23 היה .בסעיף למימון ההכנות לקראת הבחירות ( 132% ,)בסעיף למימון עובדי י ום הבחירות .(65% ) ובהוצאהעל מימון עובדי תקופת הבחירות (48%) . .אשר לתשובת ועדת הבחירות המרכזית יובהר כי לצד עצמאות הוועדה והחובה לתקצב .את ההיערכות לבחירות ואת ביצוען, ראוי להקצות תקציבים תוך שקילת שיקולים של .התייעלות, הפעלת שיקול דעת בדבר סדרי עדיפויות בהקצאת התקציב וקיום עבודת .מטה לצורך החלטה אילו פרויקטים נחוצים לצורך היערכות לבחירות ולצורך קיומן. .תקציב ועדת הבחירות המרכזית למימון מערכות הבחירות לכנסת גדל כאמור בכ-55% .ממערכת הבחירות לכנסת ה-20 ועדמערכת הבחירות לכנסת ה-23, מ-253 מיליון ש"ח .לכ-392 מיליון ש"ח. לנוכח גידול זה, מומלץ כי ועדת הבחירות המרכזית תבחן את .האפשרות לגבש תוכנית להתייעלות ו לצמצום העלויות לקיום מערכת בחירות, כדי .שאלה ישקפו את העלויות של מערכת הבחירות לכנסת ה-20 , בתוספתגידול בגין עליות .מחירים וכן בגין גידול האוכלוסייה , תוך בחינת הצורך בהפעלה ובתקצוב של פרויקטים .חדשים ושל פרויקטים שכבר הוחל בביצועם אשר נדרשים לצורך קיום הבחירות. .הצורך בבחינה כאמור מתבקש לנוכח הנתונים שלהלן: הגידול בין התקציב של ועדת .הבחירות המרכזית למערכת הבחירות לכנסת ה -20 לבין תקציבה למע רכת הבחירות .לכנסת ה-23 הסתכם בכ-140 ,מיליון ש"ח; על פי תחשיב שעשה משרד מבקר המדינה .כ-30 ( מיליון ש"ח21% ) מהגידול בתקציב ניתן לייחס להתייקרויות מדד המחירים לצרכן .( 1.8% ) וכן לגידול במספר בעלי זכות הבחירה (כ-10% ;) לאחר סיום הביקורת, במרץ .2021, התקיימה מערכת ב חירות נוספת לכנסת ה -24 (שאינהנכללת בדוח ביקורת זה) .והתקציב לביצועה הסתכם בכ -675 מיליון ש"ח - גידול של 72% לעומתתקציב מערכת .הבחירות לכנסת ה-23 שהתקיימה בשנה שקדמה לכך25. .1. נמצא כי ועדת הבחירות המרכזית אינה מפרסמת את הצעות התקציב באתר .האינטרנט (מרשתת) שלה. עם זאת, הצעות תקציב הנדונות בוועדת הכספים של .הכנסת מתפרסמות באתר האינטרנט של ועדת הכספים כחומר רקע לישיבות .שבהן הן נדונות. .בין הבחירות לכנסת ה -20 לבחירות לכנסת ה-23 חל אפוא גידול של47% במספר .עובדי יום הבחירות וגידול של 10.5% במספר משרות מחושב של עובדי תקופת .הבחירות. .ואולם נמצא כי ועדת הבחירות המרכזית שיקפה באופן חלקי למליאת הוועדה, .לנשיאות הוועדה ולוועדת הכספים של הכנסת את ההוצאות במשך השנים למימון .ההכנות לבחירות לכנסת ה-21 ,שכן ועדת הבחירות המרכזית ציינה בהצעת .התקציב לכנסת ה-21 לשנת 2019 רק את ההוצאה בשנת הבחירות: הוועדה הציגה .נתונים על ביצוע 35 מיליון ש"ח לצורך מימון ההכנותלכנסת ה-20 (בשנת2015 ) . ולא הציגה נתונים על 3 מיליון ש"ח נוספיםשהוצאו בשנה קודמת (2014 ); הוועדה .הציעה להקצות 57 מיליון ש"חבשנת 2019 לצורך היערכות לבחירות לכנסת ה-21 , . ולא הציגה נתונים על 18 מיליון ש"ח שהוצאולצורך כך בשנים 2016 - 2018 . מנתוני .הוועדה ניתן היה להסיק כי התקציב להכנות לכנסת ה-20 הסתכם ב -35 מיליון .ש"ח, וכי התקציב המוצע לצורך הכנות לכנסת ה -21 מסתכם ב -57 מיליון ש"ח, .כלומר גידול של 63% ,אף שלמעשה מדובר ב-38 מיליון ש"ח ו-75 מיליון ש"ח, .בהתאמה, כלומר גידול של 97% . מומלץ כי ועדת הבחירות המרכזית תפרסם באתר האינטרנט שלה את הצעות התקציב .שלה למימון מערכות בחירות. עוד מומלץ כי לצד כל הצעה יינתן מידע מלא על נתוני .הביצוע התקציבי במערכת הבחירות הקודמת, לרבות על הוצאות בשנים קודמות, כגון .הוצאות בשנים 2016 - 2018 על הכנות לקראת מערכת הבחירות לכנסת ה-21 (באפריל .2019 .) .בתוך חמש שנים, במהלך ארבע מערכות בחירות - ממערכת הבחירות לכנסת ה-20 עד .מערכת הבחירות לכנסת ה-23, גדל אפוא התקציב הממוצע לקלפי של ועדת הבחירות .ב-48% (מ- 25,000 ש"ח ל- 36,900 ,)ש"חוביצועו גדל ב-54% (מ- 22,400 ש"ח ל- 34,600 .)ש"ח. הגידול הניכר בתקציב ובביצועו , בניכוי הגידול במס פר הקלפיות, התרחש בין .מערכת הבחירות לכנסת ה-20 למערכת הבחירות ל כנסת ה-21. .מהתרשים עולה כי בין מערכת הבחירות לכנסת ה -20 למערכת הבחירות ל כנסת ה- .23 חל גידול בשיעור כולל של 47% במספר עובדי יום הבחירות. הגידול נחלק .באופן דומה בין מערכות הבחירות: 16% ,11% ו-13% ., בהתאמה .ההוצאה הכוללת על שכר עובדי תקופת הבחירות גדלה אפוא ב -63% בתוךחמש .שנים. .מהתרשים עולה כי הגידול הניכר ביותר (31% ) בהוצאה על שכר של עובדי תקופת .הבחירות חל בבחירות לכנסת ה-21 , וגידול ניכר נוסף, אם כי קטן יותר (22% ,) חל .בהוצאה על שכר העובדים בבחירות לכנסת ה-22 . הגידול במספר המשרות של .עובדי תקופת הבחירות מסביר רק במידה מועטה את הגידול בהוצאה על שכר. .העלייה הממוצעת בשכר עובדי תקופת הבחירות בין הכנסת ה -20 לכנסת ה -23 .(34% ) גדולה כמעט פי חמישה מאומדן תוספת השכר על פי דוח הוועדה לבחינת .שכר (כ-7% בממוצע), ובולטת בגובהה על רקע הגידול הממוצע בשכר העובדים .בגופים הציבוריים ( 4.3% ) ובמשרדי הממשלה ( 10.4%.) .מהתרשים עולה כי הגידול במספר עובדי יום הבחירות היה ניכר יחסית לגידול .במספר בעלי זכות הבחירה ובמספר הקלפיות. הגידול במספר הבוחרים והקלפיות .הוא הגורם לכ-70% מהגידול במספר עובדי יום הבחירות לכנסת ה-21 ;לפחות מ - .20% מהגידול במספר העובדים בבחירות לכנסת ה-22 ;ולכ-15% מהגידול בכנסת .ה-23. .מהנתונים עולה כי בין הבחירות לכנסת ה-20 לבחירות לכנסת ה-23 גדל מספר .עובדי יום הבחירות, בניכוי הגידול במספר הקלפיות, ב-40% . הגורם לעיקר הגידול - .29% מהגידול במספר עובדי יום הבחירות, בניכוי הגידול במספר הקלפיות - הוא .גיוס מפקחים על טוהר הבחירות ומזכירי קלפי שניים. .נמצא כי ועדת הבחירות המרכזית לא פרסמה החלטות שקיבלה בדבר רכש בפטור .ממכרז כנדרש בתקנות חובת המכרזים. במועד הבדיקה אף לא אחת מהחלטות אלו .לאישור התקשרויות בפטור ממכרז פורסמה באתר ועדת הבחירות המרכזית (ההחלטה .היחידה שפורסמה באתר ועדת הבחירות המרכזית עניינה באישור התקשרות מ- 4.2.20 .לצורך הקמה והפעלה של מערך מפקחים על טוהר בחירות). .השימוש הנרחב של ועדת הבחירות המרכזית בעילת הפטור בהתקשרות ששווייה .אינה עולה על 50,000 ש"ח ובעילות הפטור ממכרז המיועדות להתקשרויות דחופות .והתקשרות המשך, עשוי להוביל למסקנה שהוועדה נדרשת לרכוש חלק נכבד .מהטובין והשירותים הדרושים לצורך קיום הבחירות בתוך פרקי זמן קצרים, אשר .אינם מותירים די זמן לקיום הליך מכרזי. יש לנתח מסקנה זו על בסיס ממצאי .הביקורת בדבר הפער שבין התקציב השוטף של הוועדה לבין התקציב שמוקצה לה .לצורך קיום מערכת בחירות נתונה, בהשוואה לנתונים מקבילים מכמה מדינות .אחרות. הנתונים מלמדים שבישראל פער זה חריג ביותר: התקציב השוטף של .הוועדה קטן יחסית עד לתחילתה של תקופת בחירות, לרוב במועד של א תוכנן .מראש, ובעת שמתחילה תקופת הבחירות מתרחשת "קפיצה" ניכרת בתקציב לצורך .היערכות הוועדה במהלך שלושת החודשים שלפני מועד הבחירות לכנסת. .על ועדת הבחירות המרכזית לרכז נתונים על כלל הטובין והשירותים שהוועדה .רכשה בפטור ממכרז בעילה של התקשרות ששווייה אינה עולה על 50,000 ש"ח, .בעילה של התקשרות המשך, ובעילה של התקשרות דחופה למניעת נזק של ממש, .ובכלל זה על הנסיבות של כל פעולת רכש, ולהציג את הנתונים לפני יו"ר הוועדה. .זאת, כדי לוודא שהשימוש הנרחב בעילות פטור אלו מוצדק. מוצע לקיים הליכים .מכרזיים לרכישת טובין ושירותים ה דרושים לוועדה לקראת בחירות כבר בשנים .שאינן שנות בחירות, ובכלל זה מוצע להיערך מראש ולכלול בהליכים המכרזיים .ובהתקשרויות מכוחן אופציה להרחבת היקף ההתקשרות עם ספקים לצורך מערכת .בחירות עוקבת שמתקיימת בתוך זמן קצר, וכן להתקשר במכרז עם ספקים .שיתחייבו לספק את הטובין והשירותים בזמן בחירות. באופן הזה תוכל גם הוועדה, .כפי שנדרשים לעשות גופים ציבוריים אחרים, לרכוש את הנחוץ באמצעות מכרזים .פומביים, ובכך להעניק למציעים הזדמנות להתמודד בתנאים של שוויון והגינות. .פערים כאמור עשויים להעיד על ניצול לא יעיל של משאבים להעסקת מאות עובדים. .מומלץ כי ועדת הבחירות תקבע קריטריונים להקצאת משאבי אנוש לוועדות האזוריות, .לרבות בכל הנוגע לעובדים בהעסקה לפי שעות, ותפעל להקצות את המשאבים על .פיהם ובשים לב לצורך בהתייעלות בהקצאת משאבי כוח אדם לעניין זה. .מומלץ שוועדת הבחירות המרכזית תפרסם לציבור נתונים על התקשרויותיה עם ספקים .לצורך רכישת טובין או שירותים. על הוועדה לפעול בעניין ההסברה לציבור במסגרת התקציב שמוקצה לכך. מומלץ כי .הוועדה תבחן את יעילות ההסברה לציבור ואת נחיצות ההוצאה בהיקף של 6.5 מיליון .ש"ח, בפרט לנוכח העובדה שבין מערכת הבחירות לכנסת ה -20 לבין מערכת .הבחירות לכנסת ה-23 .לא חל שינוי ניכר בשיעור בעלי זכות ההצבעה שמימשו זכות זו .הצורך בבחינת נושא תקציב ההסברה מתחדד לנוכח העובדה כי בבחירות לכנסת ה - .24 תקציב ההסברה של הוועדה היה18.5 מיליון ש"ח, כולל תוספת בסך12 מיליון .ש"ח בגין מגפת הקורונה, סכום הגדול פי 2.8 מתקציב ההסברה בבחירות לכנסת .ה-23 ופי7 מתקציב הבחירות לכנסת ה-20. .משרד מבקר המדינה בדק מסמכי החלטות סופיות שקיבלו הוועדות השונות בתקופות .הבחירות לכנסת ה -22 ולכנסת ה -23 (מיוני2019 ועד מרץ 2020 ), ובסך הכול 60 . :החלטות14 החלטות של ועדת המכרזים , 28 החלטות של ועדת הפטור של ועדת .הבחירות המרכזית ו-18 החלטותשל מנכ"לית ועדת הבחירות מכוח הסמכויות המוקנות .לה כ"חשב הכללי". נמצא כי 24 מ-28 ההחלטות של ועדת הפטור התקבלו בעת שהרכב .חבריה היה זהה להרכב ועדת המכרזים שקדמה לה - מנכ"לית הוועדה, החשבת והיועץ .המשפטי שלה; שלוש החלטות נוספות התקבלו בידי הרכב זהה של מנכ"לית, חשבת .הוועדה וממלא מקום היועץ המשפטי שלה; החלטה נוספת התקבלה בהרכב שאינו זהה .(בוועדת המכרזים השתתף סגן חשבת הוועדה ובוועדת הפטור - החשבת). 18 ההחלטות .שקיבלה מנכ"לית הוועדה התבססו על החלטות ועדת מכרזים שבהן שימשה י ו"ר .ועדה56 . . יוצא אפוא כי 54 (90% )מ-60 ההחלטות התקבלו בידי מנכ"לית הוועדה, החשבת והיועץ .המשפטי שלה, או בידי המנכ "לית בלבד, כאשר ההחלטה הייתה במסגרת סמכותה .כאמור. הבדיקה העלתה כי אם נדרשים אישור ועדת הפטור המשרדית או החלטות .המנכ"לית נוסף על החלטות ועדת המכרזים, ההחלטות של כל הוועדות מתקבלות על .ידי אותם גורמים, בכל פעם במסגרת תפקיד אחר שאלה ממלאים, ללא שינוי החלטות .קודמות של ועדת המכרזים. .א חד הנימוקים העיקריים לתוספת שכר זו - קושי לגייס עובדים לתקופת הבחירות - לא .עלה מנתונים שהציגה ועדת הבחירות המרכזית לפני מליאת הוועדה, נשיאות הוועדה .וועדת הכספים של הכנסת ולא עלה בבדיקתו של משרד מבקר המדינה. נימוק נוסף .שהעלתה הוועדה - קושי בקליטת עובדים חדשים רבים בתקופת בחירות, אינו עולה .בקנה אחד עם היקף המשרות שפורסמו בתקופת הבחירות לכנסת ה -21 , שהיה גדול .במידה ניכרת ממספר המשרות שפורסמו בשתי תקופות הבחירות שלאחריה. .לנוכח האמור לעיל, מומלץ כי ככלל, ועדת הבחירות המרכזית תבחן את הצורך .בתוספות שכר לפני שתבקש לאשרן , וכי כל אימת שהיא מגישה בקשה לאישור תוספות .שכר או תקצובן היא תציג נתונים מפורטים שיש בהם כדי לבסס את הצורך באותן .תוספות. כמו כן, מומלץ כי מליאת ועדת הבחירות המרכזית תבחן את תוספת השכר .שאישרה זה מכבר, לקראת מערכות הבחירות העתידיות, וזאת בשים לב לעליות השכר .המקובלות במשק ולהטבות המס הנוגעות לעבודה בתקופת בחירות. לשם ניהול משאבים של אלפי עובדי יום הבחירות נדרש למנות גורם אחראי בעל .סמכויות מתאימות להקצאת העובדים ליחידות השונות, תוך הקפדה על יעילות .תפעולית ותקציבית. בפרט לנוכח הגידול הניכר (בשיעור 47% ) במספר עובדי יום .הבחירות בתוך חמש שנים והגידול בהוצאה על שכר עובדי יום הבחירות במהלך .אותן שנים (65%, מ-52 מיליון ש"ח ל-86 .)מיליון ש"ח מהנתונים עולה כי יש פערים ניכרים בין ניצול משאבי אנוש בוועדות האזוריות השונות , .בהתחשב במספר הקלפיות ובמספר בעלי זכות הבחירה בהן 72 . למשל, בבחירות לכנסת .ה-23 הוקצולוועדות האזוריות צפת וכנרת 18 ו-17 חודשי העסקה לכל 100 קלפיות, .בהתאמה, ו-34 ו-31 חודשי העסקה לכל 100,000 בעלי זכות בחירה , ולעומת זאת .לוועדות רחובות ותל אביב הוקצו 5 ו-7 חודשים לכל 100 קלפיות ו-9 ו-12 חודשים לכל .100,000 בעלי זכות בחירה, בהתאמה. פערים דומים היו גם בהקצאת המשאבים לוועדות .האזוריות במערכות הבחירות האחרות שנבדקו. .מהתרשים עולה כי בין מערכת הבחירות לכנסת ה-20 לבין מערכת הבחירות .לכנסת ה-23 גדל תקציב ועדת הבחירות לפעולות הסברה לציבור פי 2.5 , וביצוע .התקציב גדל באותה תקופה פי 2.6 והסתכם בכ-6.7 .מיליון ש"ח זאת לעומת שיעור י .הצבעה של 72.34% ו- 71.5% בבחירות לכנסת ה -20 ובבחירות לכנסת ה -23 , .בהתאמה. .יצוין כי בבחירות לכנסת ה -21 ובבחירות לכנסת ה-23 חרגה הוועדה מתקציב .ההסברה לציבור, וזאת בהיקף של 1.08 מיליון ש"ח ו-0.17 מיליון ש"ח, בהתאמה. .מומלץ שוועדת הבחירות המרכזית תציג לנשיאות הוועדה, למליאת הוועדה ולוועדת .הכספים נתונים בנוגע לכמה מערכות בחירות על תקציב הוועדה וביצועו, לרבות נתוני .תקציב ממוצע פר בוחר וממוצע פר קלפי וכן כל ניתוח תקציבי שעשוי לתרום לקיום .הליכים לבחינת תקציבי הוועדה ולאישורם. .הגורם העיקרי אפוא לגידול שחל במשך חמש שנים בהוצאות על מערכת בחירות הוא .גידול של 57% :בהוצאות על שכרבניכוי הגידול במספר הקלפיות ( 5% )- ההוצאה על .שכר גדלה ב-49%; בבחירות ל כנסת ה-23 נכללה בהוצאות על שכר גם ההוצאה על .שכר מפקחי טוהר הבחירות (כ-10 מיליון ש"ח 30), וב ניכוי הוצאה זו והגידול במספר .הקלפיות, ההוצאה על שכר גדלה בתוך חמש השנים ב-41% ( אשר לשינויים בשכר - .ראו להלן). ההוצאה על מערכות המחשוב גדלה ב- 147% , וההוצאה על הכנות לקראת .הבחירות, לרבות ציוד לקלפיות, הסברה וביצוע בחירות בחו"ל, הוכפלה. ההוצאה על .תשלום לנציגי הסיעות גדלה באותה תקופה ב -22% , ובניכוי הגידול במספר הקלפיות .ההוצאה גדלה ב-16% . .לנוכח הביקורת הנדרשת על הכספים במשרדי המ משלה ועמדתו של יו"ר ועדת .הבחירות המרכזית לכנסת ה-19 ,בדבר השיפור שיש לבצע בבקרה על ניהול הכספים .מומלץ כי הוועדה תבחן דרכים שיבטיחו כי מתקיימות פעולות ביקורת ובקרה על ניהול .כספיה בתקופת הבחירות ובתקופות שבין הבחירות ותיישם את הדרך המתאימה ביותר. .בכלל זאת יש להוסיף על ביקורת רואי החשבון על הדוחות הכספיים של הוועדה גם .פעולות ביקורת דוגמת אלה שמבצע אגף החשכ"ל במשרדי הממשלה. .נמצא כי ועדת הב חירות המרכזית ציינה בהצעות התקציב נתונים המאפשרים להשוות .את סכומי התקציב וביצועו רק לשנה קודמת דומה אחת (שנת בחירות או שנה שאינה .שנת בחירות) 31 ; במקרים מסוימים ציינה תוספות תקציב מבוקשות ללא נתונים מסכמים .של משאבים קיימים. לדוגמה, הוועדה ביקשה תוספת תקציב ל כנסת ה -22 ותוספת .תקציב לכנסת ה-23 עבור משרות נוספות של עובדי המטה הקבוע, בלי לציין מהו מספר .המשרות שאושר זה מכבר. . שמירה על עקרון שקיפות התקציב מצריכה ניתוח משוכלל של הצעת התקציב, מעבר .לזה שנעשה בהצעות התקציב של ועדת הבחירות המרכזית. מומלץ כי ועדת הבחירות .המרכזית תציג בהצעת התקציב לוועדת הכספים בכנסת נתוני תקציב וביצוע ברמת .מערכת בחירות, המשקפים את ההוצאות במשך השנים ואת הפער בין מערכות .הבחירות; ותציג נתונים על השינוי בתקציב בכמה מערכות בחירות גם בניכוי שינויים .מהותיים, כמו השינויים במספר הקלפיות. זאת כדי לאפשר למקבלי ההחלטות לעשות .בקרה על השינויים שחלו בין מערכות בחירות שונות מבחינת התקציב וכדי לאפשר .לציבור להכיר את התקציב ולעשות בקרה , גם באמצעות נציגיו בכנסת, על השינויים .שנעשים בו. .יוצא אפוא כי היקף הביקורת על ניהול כספי ועדת הבחירות מצומצם יחסית להיקף .הביקורת על ניהול הכספים במשרדי הממשלה, וכי הדוחות הכספיים המבוקרים .אינם מוצגים באתר הוועדה. .עלה כי בין מערכות הבחירות לכנסת ה-20 ולכנסת ה-23 (בשנים2015 - 2020) גדלו .כאמור ב-57% ההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית על תשלום שכר לעובדים. הגידול .בהוצאות האלה חל, בין השאר, בעקבות מכלול החלטות שעסקו בשכרם של העובדים - .עובדי המטה הקבוע, עובדי תקופת הבחירות ועובדי יום הבחירות. יצוין כי הגידול בהוצאות (התקציב שבוצע) יחסית למספר הקלפיות לא הוצג לוועדות .המוסמכות כדי שיוכלו לבחון את הצעות התקציב של ועדת הבחירות המרכזית ולהחליט .אם יש מקום לאשרן. .יצוין כי במערכת הבחירות לכנסת ה-21 נעשה שינוי כולל בשכר עובדי תקופת .הבחירות, בין היתר כדי לאפשר לקיים מערכת בחירות בהתראה קצרה . בדיון .לאישור תוספת התקציב למערכת הבחירות לכנסת 22 לא ציינה ועדת הבחירות את .השינוי הכולל בשכר שבוצע במערכת הבחירות לכנסת ה-21 . .א . לבקשת משרד מבקר המדינה לקבל נתונים על הקשיים האלה הוועדה .השיבה כי כל הנתונים שהיו בידיה בנוגע לקשיים בגיוס העובדים פורטו .בפרוטוקולים של הדיונים שהתקיימו בנשיאות ועדת הבחירות ובמליאת ועדת .הבחירות מ- 9.7.19 וכן בדיון שהתקיים בוועדת הכספים של הכנסת ב- .22.7.19 . ואולם בדיקת הפרוטוקולים האלה וסיכום הדיון של ועדת הכספים .העלתה כי לא הוצגו בהם נתונים על הקשיים בגיוס כוח האדם, אלא צוינה .בהם אמירה כללית בדבר קשיים ניכרים בגיוס עובדים לתקופת בחירות נוספת .ומכשולים רבים בקליטת עובדים בתנאי השכר הקודמים; ואמירה כללית על .כך שוועדת הבחירות המרכזית נדרשת לגייס עובדים בשלב מאוחר, שלא .כבעבר. .מהתרשים עולה כי מספר המשרות שפורסמו לצורך איושן בכנסת ה-22 ובכנסת ה- .23 היה כמחצית מ מספר המשרות שפורסמו בכנסת ה -21 . ,כמו כן שיעור איוש .המשרות בכנסות אלו היה גדול משיעור האיוש בכנסת ה-21 .
. .ועדת הבחירות המרכזית פועלת מכוח חוק הבחירות לכנסת, והיא הגוף האחראי לארגון .ולביצוע של הבחירות לכנסת, שעומדות בבסיס אופיו הדמוקרטי של המשטר בישראל. .תפקיד הוועדה לשמור על ניהול תקין ויעיל של הבחירות, כדי להבטיח את מימוש רצון .הבוחר. .בשנים 2013 - 2021 התקיימו בישראל חמש מערכות בחירות, שלוש מהן במהלך שנה .אחת. אופן התמודדות הוועדה עם ריבוי מערכות הבחירות והגידול במספר בעלי זכות .הבחירה, על האתגרים הכרוכים בכך, ראויים להערכה. .הביקורת העלתה ליקויים בשקיפות בכל הנוגע לנתוניה של ועדת הבחירות המרכזית על .התקציב וביצועו, על שכר העובדים ועל טובין ושירותים שרכשה בפטור ממכרז. הבקרה .המדורגת שיצר המחוקק לצורך אישור התקשרויות בפטור ממכרז אינה מתקיימת בנוגע .לרכש של ועדת הבחירות המרכזית, והביקורת על ניהול כספי הוועדה מצומצמת יחסית .לביקורת על ניהול הכספים במשרדי הממשלה . בש כר עובדי תקופת הבחירות חלה .עלייה ניכרת יחסית לשינויים בשכר המגזר הציבורי, בין השאר על סמך נימוק שלא .נמצא לו תימוכין. נמצאו פערים ניכרים בין הוועדות האזוריות מבחינת היקף משאבי .האנוש שהוקצו להן, והדבר עשוי להעיד על ניצול לא יעיל של משאבים. .מומלץ כי ועדת הבח ירות המרכזית תפעל לשיפור ההצגה של נתוני התקציב והביצוע .שלה, ולהגברת שקיפותם כלפי המוסדות המוסמכים לאישור תקציבה וכלפי הציבור; .כמו כן מומלץ כי היא תפעל להבטיח שתוספות תקציב ושכר ינתנו מתוך הקפדה על .יעילות תקציבית ותפעולית; וכן תפעל לשיפור פעולות הביקורת והב קרה על ניהול .כספיה.