המשרד להגנת הסביבה . היבטים בהחלת חוק הפיקדון על מכלי משקה לנוכח העובדה כי שיעור ניכר ממכלי המשקה הגדולים נאסף באמצעות המיחזוריות, מומלץ כי המשרד להגנ"ס יבצע סקר עצמאי ובלתי תלוי לצורך קביעת האומדן שלפיו יחושב שיעור מכלי המשקה הגדולים בהן, לשם טיוב הדיווחים. משרד מבקר המדינה מציין כי ביצוע אומדן בלתי תלוי נחוץ לצורך קביעה , 2020 - 2018 מהימנה של שיעור מכלי המשקה הגדולים במיחזוריות בשנים טרם קבע הממונה אם הייתה העמידה בשיעור האיסוף 2020 שלגביהן בדצמבר , שבה יימשך האיסוף באמצעות המיחזוריות. 2021 שנקבע, וכן לשנת שילוב של תכולת הרטיבות, ערבוב (מגע) עם שאריות מזון ולכלוך עלול לגרום להטיה משמעותית בהערכת הרכב הפסולת על פי משקלה. למרות זאת, לצורך חישוב מספר המכלים שנאספו נעשה שימוש במשקל ממוצע אחיד, הן למכלים שנאספו מהמיחזוריות והן לאלו שחולצו מתחנות המעבר. במועד סיום הביקורת טרם פרסם המשרד להגנ"ס מכרז לביצוע הסקר. משרד מבקר המדינה ממליץ להשלים את הסקר לטובת קביעת אחוז מכלי המשקה הגדולים במיחזוריות. זאת, נרשמה עלייה בחילוץ מכלי המשקה מזרם האשפה הממוין בתחנות . יצוין כי תהליך 2019 בשנת 60%- ל 2017 - 2016 בשנים 55%-המעבר מ המעבר מהפינוי מהמיחזוריות לחילוץ המכלים מתחנות המעבר אינו עולה בקנה אחד עם מטרות חוק האריזות בדבר הפרדת פסולת אריזות מפסולת אחרת. מומלץ כי לצד קיום מבצעי הסברה יבחן המשרד להגנ"ס קיום מבצעים לניקיון המרחב הציבורי והשטחים הפתוחים באופן עיתי וסדור. הביקורת העלתה כי המשרד להגנ"ס לא הנחה את היצרנים והיבואנים בדבר אופן קביעת האומדנים, כך שכל חברת איסוף מדווחת על אומדנים משלה. במועד סיום הביקורת אין במשרד להגנ"ס או במשרד הכלכלה נתונים המכמתים את העלויות העודפות בהטלת רגולציה שתאפשר בקרה על יבוא מכלי משקה במסגרת תהליך שחרור המכלים מהמכס ואין כלים רגולטורים המאפשרים בקרה בזמן אמת על הכנסת משקאות לישראל. משרד מבקר המדינה ממליץ שהמשרד להגנ"ס, משרד הכלכלה ומינהל המכס יפעלו יחדיו למען בדיקה של הרגולציה הנדרשת לאכיפת חוק הפיקדון על , תוך הכבדה מזערית של OECD-יבוא מכלי משקה ברוח נייר העמדה של ה הנטל הרגולטורי ובחינת שילוב של מנגנוני דיווח ובקרה מקוונים המשותפים לגורמים הרלוונטיים. זאת כדי להקטין את היקף העבירות הכלכליות המתבצעות בתחום זה. ערך המשרד סקירה של מיקומי 2010 ממסמכי המשרד להגנ"ס עולה כי בשנת המיחזוריות שהיו מוצבות באותו מועד בחתך של רשויות מקומיות. עם זאת, נמסר מהמשרד במהלך הביקורת כי לא קבע כללי דיווח לגבי פריסת המיחזוריות שנוספו מאותה שנה ואילך ואין לו מידע בעניין. 2017 תושבים ומעלה נאספו בשנת50,000 מהתרשים עולה כי בערים שבהן מכלים לנפש בממוצע. ברשויות מקומיות בעלות דירוג 22-מהמיחזוריות כ מכלי 31- מהמיחזוריות כ2017 ומעלה נאספו בשנת8 חברתי-כלכלי גבוה של מהממוצע), ואילו ברשויות מקומיות בדירוג חברתי-141%( משקה לנפש מהממוצע). 36%( ומטה נאספו כשמונה מכלים לנפש3 כלכלי משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד להגנ"ס לפעול בשיתוף עם חברות האיסוף, מרכז השלטון המקומי ומשרד החינוך לשיפור ההסברה ברשויות עם דירוג חברתי-כלכלי נמוך ובמוסדות החינוך, בפרט במגזר הערבי ובמגזר החרדי, בערוצי תקשורת מותאמים. כן מומלץ כי המשרד יפרסם באתרו במרשתת מפה עם נתוני המיחזור של הרשויות השונות כדי לעודד אותן לפעול לאיסוף מכלים למיחזור בתחומן, יעקוב אחר השפעת ההסברה ברשויות השונות על בסיס שנתי ובהתאם יגבש תוכנית הסברה מותאמת לעידוד המיחזור. ;צפיפות האוכלוסין בישראל גדולה ומשאבי הקרקע הפנויים בה מצומצמים ועם השנים הם גם הולכים ומתכלים. משרד מבקר המדינה מציין כי נתוני משקל הפסולת הממוצע לאדם 2018 מצביעים על כך שנכון לשנתOECD-ה ) נמוך ושיעור הטמנת 7%( ק"ג) גבוה, שיעור המיחזור 675( בישראל ) ובייחוד 39%- (כ OECD-) גבוה ביחס לממוצע במדינות ה 76%( הפסולת ביחס למדינות בעלות צפיפות אוכלוסין גדולה. מומלץ כי המשרד להגנ"ס ימשיך ויקדם פעולות שיביאו לשמירת המקרקעין ולהקטנת הזיהום הסביבתי . OECD-כמקובל במדינות ה ככל שהמשרד להגנ"ס פועל ברוח הדירקטיבות האירופיות, מומלץ כי יבחן יעמוד שיעור איסופם 2025 את האפשרות לתקן את היעדים שנקבעו כך שעד ממשקל המכלים ששווקו בכל שנה, ועד 77% של מכלי משקה מפלסטיק על ממשקלם.90% יעמוד על2029 לשנת מהאמור לעיל עולה כי בהשוואה למדינות אירופה שבהן נהוגה שיטת - 23%-הפיקדון, שיעור האיסוף של מכלי המשקה הגדולים בישראל נמוך בכ , וכי בישראל נעשה שימוש מזערי בטכנולוגיות מתקדמות המאפשרות 48 40% .לייעל את תהליך האיסוף והתשלום משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד להגנ"ס לבחון בשיתוף עם תאגידי RVM האיסוף ומיחזור, יצרנים, יבואנים וקמעונאים, התקנת מכונות שיאפשרו לצרכן לקבל זיכוי ללא צורך בהמתנה לקופאי, בפריסה ארצית לציבור עשוי לשפר את היענות RVM רחבה. שיפור הנגישות של מכונות הציבור לנושא האיסוף והמיחזור. כמו כן מומלץ לבחון את אימוץ שיטת הסימון והזיהוי הנהוגה בגרמניה שעשויה לייעל את תהליכי האיסוף. יצוין כי בכל מדינות אירופה שבהן מוטל פיקדון, למעט גרמניה, פועל תאגיד מיחזור אחד שהוא בדרך כלל תאגיד ללא מטרות רווח שנמצא בבעלות איגודים מקצועיים של יצרנים או קמעונאים או שני הגורמים יחדיו או בבעלות המדינה. מבקר המדינה ממליץ כי אם המשרד להגנ"ס סבור כי ההסדרה החוקית של חוק הפיקדון, שאת יישומו הוא מאסדר, אינה מיטבית וכי הנושא הוא מהותי לשם קידום הגנת הסביבה, עליו לקדם את השינויים בעניין זה. ) גבוה 76%( מהלוח לעיל עולה כי שיעור הפסולת הביתית המוטמנת בישראל שבהן צפיפות אוכלוסין OECD- מזה שבמדינות אחרות ב80 פי חמישה עד פי גדולה. מומלץ כי המשרד להגנ"ס יבחן את איחוד הדיווחים על מכלי המשקה הגדולים ובכך יפעל להקלת הנטל על היצרנים והיבואנים ולפישוט הפיקוח והבקרה של המשרד. ערך המשרד להגנ"ס עבודת מטה 2020 יצוין כי בחודשים יולי עד ספטמבר מחודשת בנושא הטיפול המיטבי במכלי משקה גדולים. בעקבות עבודת המטה, כאמור, נקבע כי הוראות חוק הפיקדון יחולו על מכלי המשקה . 1.12.21 הגדולים החל מיום מומלץ כי הממונה יבחן את הצורך בתיקון נוהל הדיווח באופן שיפרט את האסמכתאות המינימליות שעל היצרנים והיבואנים לתעד, כדי שיוכלו להמציאם לבקשתו או לבקשת מי מטעמו. משרד מבקר המדינה ממליץ כי המשרד להגנ"ס יבחן את אופן הטיפול במכלים שנאספו ומיחזורם לא הוכר. 2017 מיליון מכלי משקה גדולים מוחזרו בשנת210- מתוך כ133-יצוין כי כ ), אשר RDF( מהמיחזור שהוכר) באמצעות בעירה להשבת אנרגיה 64%( .נמצאת במדרג הטיפול הנמוך ביותר, למעט הטמנת הפסולת הביקורת העלתה כי הממונה לא קבע מועדים ודרכים לדיווח היצרנים והיבואנים על פעולות לאיסוף מכלי משקה גדולים כפי שפורטו בתוכנית הפעולה. במשרד להגנ"ס לא נמצאו אסמכתאות למעקב על יישום התחייבויות היצרנים והיבואנים בתוכנית הפעולה ועל בחינת דיווחים כאמור. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד להגנ"ס, כי עד למועד תחולת הפיקדון על מכלים גדולים ופריסתן המקיפה של מכונות אוטומטיות, הוא יוודא שפריסת המיחזוריות נותנת מענה הולם לדרישה לתשתית ארצית ואחידה ויפעל לפרסמן לציבור. הביקורת העלתה כי המשרד להגנ"ס לא קיים בקרה על תוכנית ההסברה, תקציבה, יעדיה, מטרותיה וביצועה בפועל. כמו כן לא הוכנה במשרד להגנ"ס תוכנית עבודה שנתית לניקיון רשות הרבים שתמומן על ידי היצרנים והיבואנים. משרד מבקר המדינה ממליץ כי המשרד יפעל לעדכן ההסדרה בישראל באופן שיעודד מיחזור במדרגים גבוהים בהתאם לדירקטיבה האירופית. 2017- ו2016 מכלל המכלים הגדולים שנאספו בשנים46%- ו57% נמצא כי על ידי חברות איסוף א' ו-ב', בהתאמה, לא הוכרו לעניין המיחזור על פי חוק הפיקדון. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד להגנ"ס לוודא כי חברות האיסוף מדווחות על היצוא למינהל התעשיות במשרד הכלכלה. בדרך זו תוודא מדינת ישראל ממכלי המשקה הנאספים בה אכן מועברים למפעל PET-כי כלל חומרי ה מאושר למיחזור במדינת היעד וכי עקרונות השמירה על הסביבה ועל כדור הארץ, ומניעת מפגעים סביבתיים נשמרים בכלל פעילות האיסוף המבוצעת בה. עוד מומלץ כי המשרד להגנ"ס יבחן דרכים לעידוד חברות האיסוף לבצע מיחזור במדרג הגבוה, דהיינו הכנה לשימוש מחדש של חומרים שלגביהם ניתן לעשות זאת, ולהפחתת המיחזור באמצעות בעירה להשבת אנרגייה ), אשר נמצאת במדרג הטיפול הנמוך 2017- מהמיחזור המוכר ב64%( ) RDF( .ביותר למעט הטמנת הפסולת נוכח החשיבות הרבה של האומדנים המשמשים לקביעת שיעור האיסוף המוכר, מן הראוי היה כי המשרד להגנ"ס יערוך דגימות עיתיות לצד ניתוחי בקרה על ידי גורמים מקצועיים ובלתי תלויים, כדי לאפשר קבלת החלטות על בסיס אומדנים שהוכנו באופן שיטתי. ,בנסיבות אלה, כאשר כל מכלי המשקה נאספים על ידי כל חברות האיסוף ביצוע המרת המשקל למספר מכלים לפי אומדנים שונים לכל חברה מביא . 69 7.6%- הביאו לפער של כ2017 לפערים. כך, לדוגמה, האומדנים לשנת , מומלץ 2021 - 2018 נוכח חשיבות האומדן בקביעת שיעור האיסוף לשנים כי המשרד להגנ"ס יקבע באמצעות בדיקות סטטיסטיות בלתי תלויות את המשקל הממוצע של מכלי משקה גדולים הנאספים מהמיחזוריות ואת אלה המחולצים מזרם הפסולת הביתית בתחנות המעבר ובהתאם לשלבים שבהם מתבצעת שקילה לצורכי הדיווח. ביעד המיחזור2017- ו2016 מהלוח עולה כי חברת איסוף א' לא עמדה בשנים מהאיסוף המוכר). שיעור המיחזור המוכר של 90%( שנקבע בחוק הפיקדון מהמכלים 54%- ו 43% 2017- ו 2016 שתי חברות האיסוף יחד היה בשנים שנאספו, בהתאמה. בנסיבות אלה, עולה חשש כי מכלים שנאספו ולא מוחזרו הועברו להטמנה. אין חולק על כך ששיפור איכות הסביבה באמצעות הקמת מנגנוני איסוף מסוגים שונים כרוך בעלויות המושתות, בסופו של יום, על הצרכן. על פי לוועדת 2020 חוות דעת כלכלית מטעם חברת איסוף א' שהוגשה בספטמבר 18-הכלכלה של הכנסת, עלות איסוף מכל קטן שמוטל עליו פיקדון היא כ אגורות למכל, ואילו עלות האיסוף של מכל גדול שטרם הוטל עליו פיקדון אגורות בלבד. לעומת זאת, על פי נתוני העבודה שנערכה עבור 3-היא כ , עלות איסוף נטו של מכל משקה שמוטל עליו 2020 המשרד להגנ"ס באוגוסט אגורות למכל, ואילו עלות איסוף מכל ללא פיקדון, לרבות 15-פיקדון היא כ אגורות למכל. 22 - 17-העלויות העקיפות, היא כ עד שיוחל בפועל הפיקדון על מכלי משקה גדולים ובהיעדר מנגנונים לאיסוף, מצטברת פסולת מכלי המשקה בשטחים הציבוריים ובאשפה הביתית, שאף סילוקה כרוך בעלויות המושתות על הציבור באופן עקיף באמצעות מיסים ובנזק סביבתי למקרקעין שבהם היא מוטמנת. מומלץ כי המשרד להגנ"ס יבחן מנגנונים להגברת איסוף פסולת הפלסטיק בשטחים הציבוריים ובאשפה הביתית עד להחלת הפיקדון בפועל כאמור. כמו כן, מומלץ כי המשרד להגנ"ס יבחן את שיעור ההחזר לציבור מתוך דמי הפיקדון הנגבים ויבחן דרכים להגדלתו בדרך שתעודד את הציבור להעלות את אחוזי המיחזור. 50,000 על2017 מהלוח עולה כי בחמש ערים שאוכלוסייתן עלתה בשנת איש לא היה כלל איסוף מכלים מהמיחזוריות. שתיים מהן מתאפיינות באוכלוסייה ערבית (אום אל-פחם ורהט), ושתיים אחרות מתאפיינות באוכלוסייה חרדית (בני ברק וביתר עילית). ארבע ערים נוספות שבהן היה האיסוף מהמיחזוריות קטן באופן מובהק לעומת ערים אחרות הן שתי ערים בעלות אוכלוסייה חרדית (מודיעין עילית ובית שמש), עיר עם רוב ערבי (נצרת) וכן עיר עם אוכלוסייה מעורבת (רמלה). כמויות האיסוף בערים אלה נמוכות באופן משמעותי מהממוצע בכל הערים שבהן מתקיים איסוף . 2017 מכלים לנפש לשנת22-ממיחזוריות, העומד על כ משרד מבקר המדינה מציין כי האומדן והסקר יכולים לשמש את הממונה , שטרם נקבע, וכן לגבי שיעור 2020 - 2018 בקביעת שיעור האיסוף לשנים . אשר על כן מומלץ כי המשרד להגנ"ס 2021 האיסוף במיחזוריות גם בשנת יבחן השלמת בדיקות סטטיסטיות בלתי תלויות לצד ביצוע סקר מצומצם כדי לבסס את קביעות הממונה לשנים אלו. פעל המשרד להגנ"ס להוצאת מכלי משקה גדולים מחוק 2016 - 2014 בשנים הפיקדון והותרתם בחוק האריזות בלבד. במשך שש השנים שעברו ממועד התיקון לחוק הפיקדון עד המועד הקובע לתחולת התיקון על מכלי משקה מבקר המדינה ממליץ שאם המשרד להגנ"ס סבור כי נדרשת הסדרה של מגבלות על מקור האיסוף למען הגנת הסביבה, עליו לפעול לקידומן. מבקר המדינה ממליץ למשרד להגנ"ס ולמשרד הכלכלה להמשיך בפעולותיהם לעידוד המיחזור במדרג הגבוה בישראל ולבקרה על יצוא המכלים למיחזור במדינות אחרות, כדי להבטיח שהיצוא ייעשה לאתרים בעולם הממחזרים במדרג הטיפול הגבוה, בהתאם לעקרונות השמירה על הסביבה. בפרק העוסק בקביעת אומדנים לעיל הוסבר כי חישוב מספר המכלים שנאספו מתבסס, בין היתר, על אומדן של מספר המכלים הגדולים במיחזוריות לפי משקל החומר שנמצא בהן. עד הסרת המיחזוריות מומלץ לגייס את שיתוף הפעולה של הציבור באמצעות חידוד ההנחיות באמצעי התקשורת השונים כי מיחזורית היא מתקן ייעודי למיחזור מכלי משקה גדולים בלבד. מהאמור עולה כי לצורך הגברת האיסוף באמצעות המיחזוריות מעבר ליעד שנקבע נדרש המשרד להגנ"ס המופקד על הנושא לפעול להמשך ההסברה . 2013 לציבור גם אחרי שנת פעולות 2020 - 2015 הביקורת העלתה כי המשרד להגנ"ס לא ערך בשנים הסברה לציבור בנוגע לאיסוף ולמיחזור מכלי משקה בכלל ולעידוד מימוש הזכות לקבלת החזר הפיקדון בפרט. נוסף על כך, אופן הדיווח גורם להארכת תקופת בדיקת הנתונים והבקרה. טרם סיכם המשרד להגנ"ס את נתוני האיסוף המאושרים 2020 כך, בספטמבר .2018 לשנת לאור חשיבות דיווחי היצרנים והיבואנים וחברות האיסוף לקביעת העמידה ביעדים על פי החוק, לאור חשיבות האסמכתאות ולמען היעילות והחיסכון, משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד להגנ"ס להשלים את הקמת מערך הדיווח המקוון ולכלול במערכת לדיווח המקוון כלים לניהול משתמשים, בהם היצרנים והיבואנים שיאפשרו הזדהות חד-חד-ערכית ובקרות קלט מקוונות אחרות. כמו כן מומלץ לשקול אמצעים לחיוב תחנות המעבר ומפעלי המיחזור לדווח במערך הדיווח המקוון על קבלת פסולת הפלסטיק. , דרישות התשלום טרם נשלחו ליבואנים. 2020 במועד סיום הביקורת בספטמבר המשרד להגנ"ס יזם מול מינהל המכס בדיקות יבואנים נקודתיות, אולם הביקורת העלתה כי ככלל המשרד נסמך על דיווחי היצרנים והיבואנים המדווחים לו ואינו מקיים בשגרה בדיקות מול מינהל המכס בנוגע לחברות המייבאות מכלי משקה. מהאמור לעיל עולה חשש כי חסרים למשרד להגנ"ס נתונים על כלל המכלים שמשווקים בישראל בכל שנה. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד להגנ"ס לנקוט בשגרה פיקוח ובקרה יזומים עיתיים מול מינהל המכס ולקבל ממנו מידע על חברות המייבאות משקאות לשיווק בישראל. מומלץ שהמשרד להגנ"ס יפעל באמצעים העומדים לרשותו לאפשר לכלל הגורמים הנוגעים בדבר לדווח באופן מקוון על ביצוע חלקם בהליך האיסוף והמיחזור. כך עשוי המשרד להגביר את האכיפה ולמזער את המחלוקות. מהאמור עולה כי הגידול במכירות מכלי המשקה הגדולים המדווחים בשנים ) נמוך משמעותית מהגידול באוכלוסיית המדינה 3.4%( 2018 - 2008 ), בפרט משקאות53.9%( ) ומהגידול בצריכת המשקאות באותן שנים21.1%( ). כן עולה כי קיים פער בין הגידול במכירות מכלי41.6%( לא-אלכוהוליים ) והגידול במכירת מכלי המשקאות הקטנים 3.4%( המשקאות הגדולים ) בשנים האמורות. 71.3%( משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד להגנ"ס לבחון את הדיווח של היצרנים והיבואנים על העלייה בשיעור המכלים הגדולים לאור הפערים הנ"ל. כמו כן, מומלץ לבחון את הדיווחים בדבר צריכת משקאות במכלים גדולים באופן עיתי למול נתוני הלמ"ס על העלייה בצריכת משקאות במחירים קבועים ועל הגידול באוכלוסיית ישראל. מבקר המדינה רואה בחיוב את העמידה ביעדי איסוף מכלי המשקה הקטנים .2018 - 2016 בשנים אופן הדיווח האמור אינו מאפשר למשרד להגנ"ס לבצע בקרות קלט שונות על הקבצים המתקבלים במשרד. לדוגמה, אין באפשרותו לוודא את שלמות הדיווחים ואת נאותות הזנת פרטים (כגון שם החברה המדווחת, תיאור הפריט המדווח וכיוצא בזה). כמו כן, דיווח באמצעות גיליונות אלקטרוניים מאפשר עריכת שינויים בקבצים שאין למקבל או למוסר של הדוח אפשרות לעקוב אחריהם. מלבד זאת, עיבוד וריכוז נתונים שמבוצע באופן ידני על בסיס קבצים שונים חשוף לטעויות.
,מעיון בנתונים על שיעור האיסוף שהוכר כפי שהובאו בתרשימים לעיל ניתן להיווכח כי קיים פער משמעותי בין שיעור האיסוף של מכלי המשקה ), לבין שיעור האיסוף של מכלי 2017- ב78%- ו2016- ב79%( הקטנים שהוכר ). 2017- ב57.17%- ו2016- ב51.46%( המשקה הגדולים שהוכר