משרד החקלאות ופיתוח הכפר . ייצור ביצים בישראל - יישום הרפורמה בלולי הטלה .מהאמור עולה כי בהיבטי בריאות העוף, למעבר ללולי כלובים מועשרים מתקדמים .יתרונות רבים יחסית ליתר הלולים, והוא עשוי להביא לצמצום הנזק הכלכלי הנגרם .כתוצאה מתמותה ומחלות. עם זאת, עלה כי בנוגע למחלת הסלמונלוזיס אין הכרעה חד .משמעית בנושא. .מוצע כי משרד החקלאות ימשיך לעקוב באופן עיתי אחר התפתחות הנושא בעולם ויוודא .כי דרישותיו בדבר תנאי הגידול של מטילות ייקבעו בשים לב הן למקובל במדינות .מתקדמות בעולם והן לתנאים הייחודיים לענף בישראל. פעולה זו תבטיח כי המגדלים .יפעלו בהתאם לחוק צער בעלי חיים ולסטנדרטים המקובלים כיום בעולם, ותיצור ודאות .למגדלים בתכנון לולי ההטלה החדשים שייבנו במסגרת הרפורמה. במצב דברים זה .יובטח שהשקעות המגדלים וסיוע המדינה להקמת לולים חדשים יתבצעו בצורה מושכלת .ומותאמת לסטנדרטים מתקדמים. .מהתרשים עולה כי רובן המוחלט של הלהקות שנדבקו במחלת ניוקאסל גודלו בלולי .הצפון. אומנם בשנת 2020 חלה ירידה בשיעור11% , אך מתוך הלהקות שנבדקו, שיעור .הלהקות שחלו ביישובי הצפון הוא עדיין גדול מאוד (37% .) .מוצע כי משרד החקלאות ומועצת הלול יוודאו כי במערכת הממוחשבת לבריאות העוף .שבשימוש השו"ט ומועצת הלול ייכלל מידע שיאפשר לעקוב אחר תפוצת המחלות .בלולים, גם לפי סוגיהם, תוך הבחנה בין כלל סוגי הלולים - לולים ישנים, לולי כלובים .חדשים, לולי אסם, לולי מעוף ולולי חופש. מידע כזה יוכל לטייב את הליכי קבלת .ההחלטות בדבר שדרוג לולי ההטלה. .מהתרשים עולה כי תפוצת חיידק הסלמונלה בישראל רבה יותר בלולי כלובים לעומת .התפוצה בלולי חופש (לסוגיהם), עד כדי יחס של יותר מפי שניים. חשוב לציין כי 93% .מלולי ההטלה בישראל הם לולי כלובים. .מהתרשים עולה כי שיעור י הנגיעות בסלמונלה כללית קטנים ביישובי הצפון בכ-12% - .14% יחסית לשיעורי התחלואה ביתר חלקי הארץ. .מומלץ כי השו"ט יפעלו לקיום פיקוח רב יותר בלולים המצויים באזורים שבהם היקף .הנגיעות במחלת הסלמונלה גדול יותר, כדי להביא לצמצומה. .על הגורמים הרלוונטיים, ובראשם משרד החקלאות והמשרד להג"ס, להשלים את גיבושו .של פתרון הולם לטיפול בפסולת שתפונה מהלולים הקיימים ומהלולים החדשים שייבנו, .כדי שכל הפסולת שתיווצר בלולים הקיימים ובלולים שייבנו תטופל בהתאם לנדרש. כמו .כן יש לוודא שנושא זה לא ישמש חסם למימוש הרפורמה לשדרוג הלולים ביישובי הצפון. .מוצע שמשרד החקלאות ייטול חלק בייזום מתקנים לטיפול בפסולת, בתיאום עם רשויות .התכנון, כדי לסייע בקידום הנושא. עלה כי בניגוד לתכנון הפרטני והתוכניות המפורטות שיש עבור הלולים ביישובי הצפון .והפעילות שמקדם משרד החקלאות לשדרוג הלולים שם, ומלבד התוכני ת שקידמה .המועצה האזורית מטה יהודה, לא המשרד ולא אף גורם אחר לא קידמו תוכניות למתחמים .ביישובים אחרים שאליהם ניתן להעתיק את הלולים הישנים. רובם של יישובים אלו .ממוקמים במרכז הארץ, והמחסור בשטחים מתאימים במרכז הארץ להעתקת הלולים .מודגש בהם ביתר שאת. בנסיבות אלה נראה כי המגדלים ביישובים אלו לא יעמדו בלוחות .הזמנים שנקבעו בשלבים הראשון והשני של איגרת השו"ט אשר מחייבים כי עד ספטמבר .2027 .יעמדו כל הלולים בהוראות הדין במצב דברים זה כשליש מהלולים בישראל ייוותרו .בשנים הקרובות ללא מענה וללא מתווה ישים של פתרון בטווח הנראה לעין, ולפיכך לא .יוכלו לקבל היתרי אכלוס ולהמשיך לגדל מטילות. .תקנות רישוי עסקים ודרישות השו"ט המבוססות עליהן מחייבות את כל הלולים בישראל. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החקלאות לבחון את מגבלות היישובים האחרים .ולקבוע אם הלולים ביישובים אלה אכן יוסיפו להתקיים, או שאין מנוס מסגירתם, ואם .יוחלט על סגירה לבחון מה תהיה המשמעות של צעד זה לגבי המגדלים. לגבי היישובים .שבהם יהיה ניתן לקדם בניית לולים שיעמדו בתנאים הנדרשים, מוצע שמשרד החקלאות .ומשרד האוצר, בשיתוף הרשויות המקומיות הרלוונטיות, יכינו תוכנית מתאימה לשדרוג .הלולים, שתבטיח שמירה על בריאות הציבור, מניעת מטרדים והתייעלות הייצור בענף. .מומלץ כי משרד החקלאות ומועצת הלול יפעלו לאסוף את מלוא הנתונים הנדרשים כדי .לקבל תמונה מדויקת על פילוח המגדלים ביישובי הצפון, ובין היתר נתונים על המגדלים .שזהו מקור פרנסתם העיקרי ועל המגדלים העוסקים בפועל בחקלאות, לעומת אלה .המשכירים את מכסותיהם ואינם שותפים לגידול המטילות באופן פעיל. בהתאם לנתונים .שייאספו, ובפרט לקראת יישומה של הרפורמה בשנים הקרובות, מומלץ כי המשרד יגבש .כללים לצמצום תופעת השכרת מכסות הגידול, לצד עידוד גידול מטילות במשותף בלולים .גדולים, כדי להבטיח שהשקעות המדינה בענף יגיעו לת ושבי הצפון שאכן עוסקים בפועל .בגידול מטילות. . מבקר המדינה מציין לחיוב את יוזמת משרד החקלאות לקידום תוכניות מתאר למתחמים .שיוכלו לשמש את הלולים העתידיים ביישובי הצפון. עם זאת, מצב הדברים הקיים, שבו .חוק הגליל מתנה מתן מענק בכך שהמגדלים מגדלים את מכסתם ביישובם ולא ביישוב .סמוך, עלול להוביל למצב של מתחמים שלא יאוכלסו במלואם בחלק מהיישובים, .ולעומתם מגדלים ביישובים אחרים שלא יימצא להם פתרון בלול משודרג ביישובם אך .הם יסרבו לקבל פתרונות לבניית לולים שלא ביישוב מגוריהם מחשש שיפסידו את .המענקים לפי חוק הגליל. במצב זה יהיו חסרים מתחמים בישובים רבים: אם יבנו מתחמים .שיאכלסו 70,000 מטילות יהיה מחסור במתחמים ב-16 יישובים בצפון; אם יבנו מתחמים .שיאכלסו 100,000 מטילות יהיה מחסור במתחמים בשבעה יי שובים בצפון; ואם יבנו .מתחמים שיאכלסו 150,000 מטילות יהיה מחסור במתחמים בארבעה יישובים בצפון. .כיוון שלא בכל היישובים יש שטחים מתאימים לבניית לולים שיענו על כל צורכי המגדלים .באותם יישובים, מוצע כי משרד החקלאות, בשיתוף הגורמים הרלוונטיים, יבחן את האופן .שבו ניתן יהיה לאפשר למגדלים ביישובי הצפון לייצר את מכסתם גם ביישוב סמוך בגליל, .מבלי שיאבדו את ההטבות שהם זכאים להן לפי חוק הגליל, ובכך לייעל את בניית .המתחמים החדשים (לעניין מניעת השכרת מכסות, ראו להלן). כמו כן, מוצע לבחון את .התאמת תכנון הלולים החדשים עבור מגדלים שיבחרו לבנות לולים נטולי כלובים, .המאכלסים פחות מטילות בשטח נתון. .מהתרשים עולה כי עד מועד סיום הביקורת, מתוך 24 משטחי ההטלה שאושרו לקבלת .תמיכה לפיתוח התשתיות לפי נוהל 2019 , שני משטחים קיבלו היתר בנייה מלא123 .14 . מתחמים, שהם58% .מסך המתחמים שאושרו, לא קיבלו היתרי תשתיות או היתר בנייה מהאמור עולה כי יישומה שלהרפורמה בכללותה נתון לסיכון שכן הקשיים שיש ביישום .נושא פ ינוי הפסולת מלולי ההטלה, משפיעים על לוח הזמנים וקצב ההתקדמות ועלולים .לסכל את מימוש הרפורמה. זאת משום שעד ליישום פתרון לטיפול בפסולת, אף מתחם .נוסף לא יקבל היתר בנייה להקמת הלולים החדשים, אף שקיימים מתחמים שכבר יש .להם תוכניות מפורטות מאושרות. עוד עולה כי קיים פער של כ-150,000 - 160,000 טונות .בשנה בין כמות זבל העופות המיוצרת, לבין קיבולת הטיפול על בסיס הפתרונות הקיימים .וכי הפתרון המתוכנן להיות מיושם בקרוב ייתן מענה לכמחצית הכמות בלבד. .מהתרשים עולה כי שיעור הלהקות הנגועות בסלמונלה ST ו-SE בישראלהיה בשנת 2020 .כ-3.5% .מכלל הלהקות בין השנים 2018 - 2020 גדל שיעור הלהקות הנגועות בסלמונלה .כללית וסלמונלה SE בלולי ההטלה. עוד עולה כי בשנת 2020 כ-36% מהלהקות נמצאו .חיוביות לסלמונלה. עלה כי ממרץ 2021 ועד אוגוסט2021 נתנו השו"טהיתרי אכלוס ל - 286 לולים, אשר אכלסו .כ-850,000 .מטילותאף שהחל במרץ 2021 השו"ט חייבו את הלולים להציג היתר בנייה או .התקדמות בתהליך לקבלת היתר בנייה כתנאי לקבלת היתר אכלוס, נתוני השו"ט על .הלולים שקיבלו היתר אינם כוללים תיעוד בדבר ההתקדמות שביצעו בעלי לולים אלו .בתהליך בניית הלולים החדשים. בהיעדר נתון זה, לא ניתן לעקוב אחר התקדמות התהליך .של בעלי לולים אלו. מהתרשים עולה כילמעט שנת 2018 , שבה שיעור הנגיעות ב-SE ,ברחבי הארץ היה זהה .בכל השנים ובשני סוגי הסלמונלה שיעור הנגיעות מחוץ לצפון הארץ היה גדול בהרבה .משיעור הנגיעות בצפון, עד כדי יותר מפי שניים. המגמות האמורות עשויות להשפיע באמצעות כוחות השוק על אופני הייצור של הביצים .בעתיד, ובין היתר על תעשיית ייצור הביצים בישראל. .נוכח האיסור של האיחוד האירופי לפני עשור לגדל מטילות בלולים ישנים שבהם המרווח .למטילה קטן מ-750 ,סמ"ר, ונוכח עמדת משרד החקלאות בנושא זה, כפי שיפורט להלן .מומלץ כי משרד החקלאות יגבש תוכנית רב-שנתית למעבר ללולי הטלה שאינם לולים .ישנים. .מהתרשים עולה כי כ-51% מהלולים בישראל מאכלסים עד 3,000 מטילות, ו-8% הם .לולים שמאכלסים יותר מ-10,000 .מטילות מהתרשימים עולה כי הלול השכיח בישראל מכיל 2,000 - 3,000 מטילות, וכי הגידול .ברובם המוחלט של הלולים הוא פרטני ולא משותף. מבין הלולים שבהם כמה מגדלים .משותפים, הלולים השכיחים מאכלסים 5,000 - 6,000 מטילות ו- 10,000 - 20,000 מטילות. .כן עולה כי ככל שמספר המטילות גדל, שיעור הלולים שבהם הגידול משותף עולה גם .הוא. .מהתרשים עולה כי עד אמצע שנת 2013 עלומחירי הביצים ביחס לשנת 201137 , ומאז ירדו .המחירים עד שנת 2019 . בינואר2019 נמדד המחיר הנמוך ביותר לצרכן בעשור זה בעבור .ביצים בכל הגדלים38 . בעקבות בקשת המגדלים בשנת2021 לעדכון המחירים, בשנת .2022 עשוי המחיר לעלות חזרה ולהיות קרוב למחיר שנקבע בשנת 2011 . .מהתרשים עולה כי 93% מלולי ההטלה בישראל הם לולי כלובים. כמו כן, 86% מכלל .הלולים הם לולים ישנים שבהם המרווח למטילה הוא כ-400 .סמ"ר בלבדרק 7% .מהלולים בישראל נטולי כלובים. מהתרשים עולה כי נכון לשנת 2022 , מחיר ממוצע של תבנית עם12 ביצים בגודלM .( בישראל12.96 ש"ח) גבוה בכ-41% ממחירה הממוצע במדינות ה- OECD (9.17 ש"ח) ובכ- .72% ( ממחירה הממוצע בארה"ב7.52 .)ש"ח .מהתרשים עולה כי ברבות ממדינות ה- OECD ,ובהן: אוסטרליה, אוסטריה, קנדה, שוודיה .גרמניה, פינלנד, אנגליה, אירלנד, ארה"ב והולנד מחירי הביצים נמוכים יותר ממדינת .ישראל בעוד התוצר לנפש בהן גבוה יותר מהתוצר לנפש במדינת ישראל. גם השוואת .מחיר הביצים בישראל למחירן במדינות עם תוצר לנפש דומה כגון: קפריסין, סלובניה .וספרד, מעלה כי המחיר בישראל גבוה באופן ניכר גם מהמחיר במדינות אלו. .כאמור, במדינות האיחוד האירופי גידול המטילות נעשה ברובו בלולים נטולי כלובים, אשר .עלויות הגידול בהם גבוהות יותר, לעומת מדינת ישראל, שבה 93% מהלולים הם לולי .כלובים. כאמור , יש רק שלוש מדינות ב- OECD (כולן באירופה) שבהן מחיר תבנית ביצים .גבוה יותר מהמחיר ב ישראל כאשר בשתיים מתוכן חל איסור על אכלוס מטילות בלולי .כלובים. העובדה שעלויות ההקמה של לולים ללא כלובים וגידול מטילות בהם, גבוהות .יותר מעלויות ההקמה של לולי הכלובים אשר נפוצים בישראל וגידול המטילות בהם, .מדגישה ביתר שאת את מחירן הגבוה של הביצים בישראל ביחס למחירן בעולם. .מהתרשים עולה כי יותר מ-90% מלהקות המטילות שנמצאו נגועות בנגיף הברונכיטיס .המידבקת היו להקות מיישובי הצפון. שיעור זה גדול יותר משיעורם של לולי הצפון בכלל .הלולים בישראל, שהוא כ-71% . מכאן שתפוצת הנגיף בלולי הצפוןגדולה יותר מתפוצתו .ביתר הלולים בארץ. בשנת 2020 הייתה ירידה של 2% בתפוצת המחלה בלולי הצפון .ביחס ליתר הלולים בארץ. עוד נמצא כי במערכת המידע הממוחשבת המשותפת של משרד החקלאות ומועצת הלול .אין מידע על שנת ההקמה של לולים שהוקמו לפני שנת 2005 , שהיתה שנת הקמת .המערכת 102 . לכן לא ניתן לדעת כמה לולים הוקמו לפני מרץ 1981 .וכמה לאחר מועד זה .כמו כן, אין מידע לכמה לולים קיים היתר בנייה ולכמה לולים אין היתר בנייה. קיום מידע .זה במערכת יוכל לאפשר להבחין בין לולים, שנבנו ללא היתרים, לבין לולים העומדים .בחוקי התכנון והבנייה. .מומלץ כי מועצת הלול תפעל לעדכון נתוני מועד ההקמה של הלולים במערכת .הממוחשבת כדי שניתן יהיה לאכוף את הדרישות שבתקנות על כלל הלולים שהוקמו מאז .מרץ 1981 ,. כמו כן, מומלץ לעדכן במערכת באשר לקיומו או להיעדרו של היתר בנייה .עבור כל הלולים, ללא קשר למועד הקמתם (בעניין פעולות השו"ט בנוגע לתקנות רישוי .עסקים, ראו להלן). .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את החלטת השו"ט להתנות את היתר האכלוס .בהתקדמות המגדלים בתכנון ובהקמה של לולים חדשים שיעמדו בתקנות רישוי עסקים. .להחלטה זו יש השפעה ישירה על קידום הרפורמה בענף ההטלה. עם זאת, יצוין כי .החלטת הממשלה בנושא הרפורמה התקבלה בשנת 2007 ,ואם יעמדו המגדלים בתנאי .האיגרת, משמעות הדבר היא שיישום החלטת הממשלה בנושא יסתיים 20 שנים לאחר .שהתקבלה. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי השו"ט יקפידו לתעד את אופן יישום תנאי האיגרת על ידי .המגדלים טרם מתן היתרי אכלוס מטילות בלולים ישנים, כך שניתן יהיה לעקוב אחר מתן .היתרי אכלוס ללולים, ולוודא שלא ניתן היתר ללולים שאינם עומדים בתנאים. כמו כן, על .השו"ט לוודא כי המידע שהוצג לפניו לגבי השלב שבו נמצא כל מגדל בתהליך בניית .הלולים החדשים, ושעל בסיסו התקבל היתר האכלוס, יתועד באופן שתתאפשר בקרה .עתידית על ההתקדמות בתהליך. .נוכח מספרם הרב של הלולים החדשים הנדרשים כמפורט לעיל, ושלבי ההתקדמות .התכנונית השונים של כל לול, מומלץ כי משרד החקלאות יפעל להקמת ממשק ממוחשב .משותף עם מינהל תכנון שיאפשר ביצוע בקרה שוטפת על שלבי ההתקדמות בתהליכי .התכנון והאישור של הלולים החדשים. .במועד הביקורת הנוכחית נמצא כי בכל שנה מטופלות באזור מרום הגליל 30,000 טונות .של זבל (%17) מכ-180,000 טונות הנוצרות בלולי ההטלה 112 . יתר הזבל אינו מסולק כדין .למתקני טיפול מורשים אלא מפוזר ללא תיאום עם הגורמים המוסמכים בשטחים .הפתוחים במרחב הצפון113 . היעדר טיפול הולם בזבל המטילות מביא לפגיעהתברואתית .וסביבתית חמורה, הפוגעת באיכות חיי תושבי האזור והסביבה 114 . לדברי משרד .החקלאות, לפי חישובים שערך קיים פער של כ-150,000 - 160,000 טונות בשנה בין כמות .זבל העופות לבין קיבולת הטיפול על בסיס הפתרונות הקיימים115. .אחד התנאים לקבלת היתר בנייה ללולים שקבע המשרד להגנת הסביבה בהנחיות .הסביבתיות לגידול בעלי כנף משנת 2008 הוא מתן פתרון ישים לטיפול בפרש העופות, .שיפונה מהלולים החדשים ליעדים שיאושרו על ידי המשרד להג"ס. מאחר שאין בנמצא .מתקן היכול לתת מענה לפסולת שתפונה מהלולים החדשים, בקשות להיתרי בנייה .שהגישו המגדלים מתחילת שנת 2020 אינן מאושרות על ידי המשרד להג"ס עד להצגת .פתרון לנושא. .מהתרשים עולה כי שיעור י התחלואה בחיידק ה-MG עלו משמעותיתבין שנת 2015 לשנת .2019. ביישובי הצפון היה שיעור התחלואה בשנת 2019 פי27 משיעורה בשנת 2015196 .(עלייה של כ-2630%) . בשנת2020 הייתה ירידה של 70% בתפוצת המחלה ביישובי הצפון .לעומת שנת 2019 . .מהתרשים עולה כי מאז שנת 2017 יותר מ-90% מהלהקות שנמצאו נגועות ב-MG הן .להקות מיישובי הצפון. עוד עולה כי שיעורי הנגיעּות נותרו גדולים לאורך השנים, למעט .שנת 2020 שבה מסתמנתירידה קטנה בשיעור הלהקות הנגועות ביישובי הצפון , וביתר .חלקי הארץ - עלייה בשיעור הלהקות הנגועות. . אי-התקנת התקנות מביא לחוסר ודאות רב -שנים בענף ההטלה, המקשה על המגדלים .לתכנן כראוי את צעדיהם לעתיד, ובעיקר את ההשקעות שלהם בשדרוג הלולים. זאת .נוכח העובדה שהכללים המחייבים לגבי מבני הלולים שיאושרו טרם נקבעו באופן רשמי, .והם עלולים להשתנות לאחר שהמגדלים יוציאו ממון רב לטובת שדרוג הלולים 150 . . יצוין כי המגדלים עלולים להיחשבכבר כיום כמי שמפרים את הוראות חוק צער בעלי .חיים, אף שהתקנות טרם הותקנו. זאת בין היתר נוכח אמירות בית המשפט העליון לעניין .היכולת לאכוף את רווחת המטילות גם במצב החוקי הנוכחי. .בביקורת נמצא כי עד למועד סיום הביקורת, כ -14 שנים לאחר החלטת הממשלה מ-2007 , . ,משרד החקלאות לא גיבש כללים לצמצום הגידול מחוץ ללולי הבסיסהגם שתופעת .השכרת המכסות צוינה גם בדוח צוות ההיגוי משנת 2014 . עוד נמצא כי נתוני מועצת הלול .באשר למגדלים במשותף אינם מבחינים בין מגדל השותף לגידול וזהו עיסוקו לבין מגדל .שאינו שותף לגידול. גם למשרד החקלאות אין מידע בנושא. לפיכך, לא ניתן לקבל תמונה .מהימנה באשר להיקף תופעת השכרת המכסות. כמו כן, למועצת הלול ולמשרד .החקלאות אין נתונים בדבר מספר המגדלים בצפון שזהו עיסוקם היחיד, ואם לא יצליחו .לשדרג את הלולים שברשותם, ייתקלו בקושי לפרנס את משפחותיהם. עם זאת, בשלהי שנת 2021 פרצהבישראל מגפת שפעת העופות מזן H5N1 , המסוכנת גם .לבני האדם. אירופה התמודדה גם היא בחודשים האחרונים עם התפרצות נרחבת של .הנגיף. משרד החקלאות מסר כי שיעור תמותת בני האדם שנדבקו בעולם בנגיף, עומד .על 53% מתוך860 .הנדבקיםמקורה של השפעת היה, ככל הנראה, בעופות נודדים. .בעקבות זאת השמיד משרד החקלאות עופות בכל סוגי הלולים. נכון ל-23.1.22 השמיד .משרד החקלאות יותר ממיליון עופות - מהם כ-668,600 תרנגולות, כ-360,000 תרנגולי .הודו, וכ-17,000 .ברווזיםיצוין כי ההתפרצות היתה נרחבת ופגעה גם בעופות בר . כך .באגמון החולה מתו כ-8,000 עגוריםשנדבקו בשפעת העופות ועופות דורסים שונים שיתכן .וניזונו מעופות נגועים נמצאו אף הם מתים. יתכן וחיות בר אחרות העלולות להיות רגישות .לנגיף נחשפו אליו תוך כדי אכילת פגרי העופות. התפשטות המגפה אף הובילה למתן .אישור לייבוא מיידי של ביצי מאכל בפטור ממכס, כדי למנוע מחסור בביצים בישראל. .כמו כן נמסר ממשרד החקלאות כי נעשה טיפול מונע במאות אנשים (עובדי לולים, גורמים .שונים שטיפלו בהתפרצות, עובדי משחטות ומי שבא במגע עם עופות בר נגועים) למניעת .התפרצות המחלה בבני אדם. .במערכת הממוחשבת לבריאות העוף שבשימוש השו"ט ומועצת הלול אין מידע ממוחשב .באשר לסוגי הלולים וגילם. כתוצאה מכך, לא ניתן לדעת אם לול שפרצה בו מחלה הוא .לול ישן או לול חדש ולכן לא ניתן להסיק מה השפעת גיל הלול או סוג הלול על נתוני .התחלואה באותו הלול. .מוצע כי משרד החקלאות יפעל להקמת המערכת הממוחשבת נוכח נחיצותם של הנתונים .האמורים לפיקוח הולם על ענף ההטלה. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החקלאות להמשיך לפעול להורדת שיעור תפוצת .הסלמונלה בישראל, כדי להבטיח את השמירה על בריאות הציבור. .מרבית לולי ההטלה בישראל אינם עומדים, זה עשרות שנים, בהוראות הדין שקבעו .סטנדרטים מחייבים ללולים בישראל בהיבטי רישוי ותכנון ובנייה. מצב דברים זה אינו .עולה בקנה אחד עם הצורך בשמירה על בריאות הציבור ומניעת מפגעים, בשיפור היעילות .הכלכלית ורווחת העוף ו בפיתוח יישובי הצפון. אי -ההסכמות עם ארגוני המגדלים הביאו .לכך שהחלטות הממשלה מ השנים 2007 ,2010 ו-2021 , שנועדו להביא לשדרוג לולי .ההטלה, לא יושמ ו. עלה כי הודעת השו"ט על הפסקת מתן היתרי האכלוס, לצד .השתתפות המדינה במימון התשתיות הנדרשות לבניית הלולים החדשים, הן המניע .העיקרי להתחלת יישומה של הרפורמה. עם זאת, עלה כי הרפורמה בנושא זה תושלם .לכל המוקדם בשנת 2027 . נוכח זאת, על משרד החקלאות לפעול להבטחת עמידתם של .לולי ההטלה בישראל בהוראות הדין. בד בבד על משרד החקלאות לתת את הדעת על .היבטי התעסוקה והתכנון באזור הצפון בעקבות יישום הרפורמה ולשקוד עם כלל הגורמים .הנוגעים בדבר, ובכללם מש רד האוצר, על מתן מענה מתאים לסוגיה זו, לרבות בהיבט .התקציב. .עלה כי עד שנת 2014 לא נאכפו תקנות רישוי עסקים שהותקנו בשנת1981 . משנת2014 .נאכפו אותן תקנות החלות על לולים שהוקמו לפני שנת 1981 . עוד עלה כי מאמצע שנת .2018 , כמעט40 ,שנים לאחר שהותקנו התקנותהחלו השו"ט לאכוף את הוראות תקנות .רישוי עסקים החלות על לולים שהוקמו אחרי 1981 ,, וגם זאת רק על לולים שטרם נבנו .ולא על כל הלולים שנבנו לאחר שנת 1981. האכיפה בוצעה באופן שהשו"ט הודיעו .למגדלים שביקשו להקים לולים חדשים כי לא יקבלו את אישור משרד החקלאות הנדרש .לצורך קבלת היתר בנייה אם הלולים המתוכננים לא יעמדו בדרישות אלו וכן לא ניתנו .היתרי אכלוס ללולים שנבנו משנת 2018 שלא בהתאם להנחיות גם אם לא ביקשו רישיון .עסק. כתוצאה מכך, האכיפה של כלל ההוראות המחייבות, שנועדו בעיקר להגן על .בריאות הציבור, לא יושמה. .עוד עלה כי החל בשנת 2013 אוכפים השו"ט את הנחיית"גיל אחד" בכל לול בפני עצמו, .כלומר - השו"ט אינם נותנים היתר אכלוס ללול שיש בו מטילות בגילים שונים. עם זאת, .ההוראות המחייבו ת גיל אחד בכל הלולים שהמרחק ביניהם קטן מ-300 מטר (כלומר - .בלולים סמוכים באותו יישוב) אינן נאכפות (ראו פ י רוט נוסף בפרק "הנחיית גיל אחד - .ההיבט הביטוחי"). .נוכח זאת, יישום הרפורמה מקבל משנה חשיבות, שכן היא תביא לכך שהלולים החדשים .שיוקמו במסגרתה, תחת הלולים הקיימים, יעמדו בכלל ההוראות שבתקנות רישוי עסקים. מהנתונים שבפרק זה עולה כי שיעור התחלואה במחלות העופות הנפוצות בישראל, למעט .הסלמונלה, בלולי הצפון גבוה במידה ניכרת משיעור התחלואה בלולים שביתר חלקי .הארץ - 90% ,מלהקות המטילות שהיו נגועות במחלת ניוקאסל78% מהלהקות שהיו .נגועות במיקופלסמה, 88% מהלהקות שהיו נגועות במחלת ברונכיט מדבקת, ו -100% . מהלהקות שהיו נגועות בשפעת העופות מסוגH9 גודלו בלולי הצפון. מצב דברים זה משית .על ענף ההטלה ועל הציבור (הנושא במחירי הביצים הגבוהים, כאמור לעיל), עלויות .כלכליות נוספות, הנובעות מהצורך להשמיד להקות מטילות ולהשבית לולים. .המחלות הזואונוטיות, כמו שפעת העופות והסלמונלה, אף עלולות לפגוע בבריאות הציבור .וההתפרצות הנרחבת של שפעת העופות בסוף שנת 2021 רקממחישה חשש זה, ומחדדת .הצורך בקידום הרפורמה, בהסדרת לולים חדשים ובנקיטת צעדי בקרה וניטור מבעוד .מועד למניעת התפשטות כה חמורה העלולה אף לפגוע בבריאותם של בני אדם. .ההבדל בשיעורי הנגיעּות במחלות עוף נפוצות, ועודף התחלואה הקיים בלולי הצפון, .יכולים לנבוע מהקרבה היחסית של לולי הצפון זה לזה, ממבני הלולים הקיימים ומה יעדר .הקפדה על כללי הבטיחות הביולוגית כפי שציין משרד החקלאות בתשובתו, אך ייתכנו .גורמים נוספים. עם זאת, אין מחלוקת כי הטיפול במחלות העוף כדי למגרן מורכב יותר .בשלוחת ההטלה שביישובי הצפון נוכח הק רבה שבין הלולים והקושי לבודד ביניהם. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד החקלאות ייתן את דעתו לגורמים לשיעורי הנגיעות .הגבוהים בלולי הצפון, לממצאיו בדבר היעדר השמירה על בטיחות ביולוגית בלולים אלו .ולצעדים הנדרשים לצמצום שיעורי הנגיעות. יצוין כי הרפורמה אמורה לקדם גידול .מטילות בחוות לולים גדולות ומודרניות, שיאפשרו בטיחות ביולוגית ברמה גבוהה, ואולם .התפרצות של מחלות בחוות אלה עלולה לגרום נזק כלכלי רחב היקף. משכך, על משרד .החקלאות להמשיך לקדם את הרפורמה בענף ההטלה, האמורה לשפר את בריאות .הציבור והמטילות, אך בד בבד להבטיח שיינקטו הצעדים הנדרשים כדי לוודא שתישמר .הבטיחות הביולוגית בחוות הלולים הגדולות. .מהתרשים עולה כי עד שנת 2020 היה מיעוט מקרים (עד תשעה בשנה) של התפרצות .מחלת שפעת העופות בלולי ההטלה בשנים האחרונות, אך רובם ככולם היו ביישובי .הצפון. בשנים 2016 ,2017 ו- 2019 שיעור התפוצה בצפוןהיה 100% ביחס לתפוצה ביתר .חלקי הארץ ובשנת 2018 הואהיה 77% כלומרגדול משיעור הלולים בצפון ביחס לכלל .לולי ההטלה. כמו כן, משנת 2017 ועד שנת2019 חלה ירידה במספר ההתפרצויות, ובשנת .2020 .לא נמצאו מקרי תחלואה מהאמור עולה כי תפוצת מחלת הסלמונלה בלולי הטלה בישראל גדולה בהרבה מאשר .במדינות אירופה, והיא עולה עם השנים. שיעור התחלואה בסלמונלה כללית שאינה SE . אוST בישראל בשנת2019 היהגדול פי 7.5 משיעור התחלואה באירופה באותה שנה. .כמו כן, שיעורי התחלואה בסלמונלה ST ו-SE בישראל היוגדולים יותר בשנת 2019 מאלה .שבאירופה ביותר מפי שניים. . מהתרשים ניתן ללמוד כי לאורך השנים2016 - 2020 המחיר המפוקח לצרכן של ביצי .כלובים בישראל היה גבוה באופן משמעותי מהמחיר הממוצע לצרכן של ביצי כלובים .בארה"ב (ב-136% -209% .)כמו כן, ניתן לראות כי המחירים של ביצי כלובים בארה"ב .נמצאים במגמת ירידה מאז שנת 2018 , ואילו המחיר של ביצי כלובים בישראל, נמצא .במגמת עליה מאז 2019 . .הביצים הן מוצר יסוד, הנתון בישראל לפיקוח מחירים, שאחת ממטרותיו היא להגן על .הצרכן מפני עליות מחירים בלתי סבירות. למרות זאת, מהנתונים שהוצגו לעיל עולה כי .מחיר הביצים בישראל גבוה במידה ניכרת ממחירן במדינות שונות: המחיר הממוצע לצרכן .בישראל גבוה ב-41% מהמחיר הממוצע במדינות ה- OECD ; המחיר הסיטונאי של ביצים .בישראל גבוה ב-109% מהמחיר הסיטונאי במדינות האיחוד האירופי; המחיר לצרכן של .ביצי כלובים בישראל גבוה ב-136% עד209% .ממחירן בארה"ב .החלטות הממשלה משנת 2007 ומשנת2010, שנועדו להביא להתייעלות בממשק הייצור .והשיווק של הביצים , לא יושמו. גם מסקנות של צוות מקצועי שמינה מנכ"ל משרד .החקלאות בשנת 2013 , ונועד לבחון את הדרכים להשגת יעדי התוכנית לשדרוג ענף .ההטלה, לא יושמו עקב אי-הסכמה בין משרדי האוצר והחקלאות על תקצוב התוכנית. .זאת אף על פי שמסקנות הצוות אומצו על ידי מנכ"ל משר ד החקלאות דאז, ואף קיבלו .את תמיכת המגדלים. בפועל, עד שנת 2014 הוקמה תשתית להקמת מתחם משודרג אחד .בלבד. .למרות המלצות ה- OECD , ההסכמות בין משרדי החקלאות והאוצר משנת2016 והחלטת .הממשלה משנת 2021 , שיעור התמיכות העקיפות נותר כפי שהיה במשך השנים והוא .מסתכם ב-89% מכלל התמיכות בחקלאים, זאת לעומת שיעור התמיכות העקיפות .במדינות ה- OECD שמסתכם ב-35% .בלבד .על משרד החקלאות ומשרד האוצר לקדם את יישומן של המלצות ה- OECD , הסכמות .המשרדים והחלטת הממשלה בנוגע למעבר מתמיכות עקיפות לתמיכות ישירות, כדי .להביא להוזלת מחיר הביצים בישראל, כך שיקטן הפער בינן ובין מחירן בארה"ב .ובאירופה, מבלי לפגוע במגדלים הרלוונטיים. .עד מועד סיום הביקורת, כשבע שנים לאחר המלצות צוות ההיגוי משנת 2014 , לא עודכנו .תקנות רישוי עסקים לצורך התאמתן לדרישות הווטרינריות העדכניות. .מוצע שמשרד החקלאות יקדם עדכון להוראות הדין, בשביל שיתאימו לדרישות .הווטרינריות העדכניות, זאת כדי שכלל לולי ההטלה בישראל יעמדו בדרישות הבסיסיות, .שנועדו לקדם את בריאות הציבור והעוף ולמנוע הפצת מחלות. הצעת החלטת ממשלה בנושא הרפורמה בענף ההטלה, שגובשה על ידי משרד האוצר .ב-2016 במטרה לקדם התייעלות בענף ההטלה והפחתת מחירי הביצים לצרכן, לא .קודמה בשל אי-הסכמות בין הגורמים השונים. המחיר הסיטונאי בישראל של ביצה שמקורה בלולי כלובים, הוא הגבוה ביותר בהשוואה .למדינות האיחוד הא ירופי ו לאנגלייה, והוא גבוה ביותר מ פי שניים (109%) מהמחיר .הסיטונאי הממוצע במדינות האיחוד האירופי. הפער אף מתחדד כשמביאים בחשבון .שלולי הכלובים במדינות אלו הם לולים מועשרים, שעלויות הייצור בהם גבוהות יותר .מעלויות הייצור בלולים ישנים. .נוכח העובדה שבארה"ב, בדומה לישראל, הלולים הנפוצים הם לולי כלובים, להלן .בתרשים השוואה בין מחיר הביצה לצרכן בישראל לבין מחירה בארה"ב. .המתווה שגיבשו משרד החקלאות ומשרד האוצר בשנת 2018 במטרה לקדם את הרפורמה .בענף ההטלה לא יושם. זאת מאחר שרק שלושה מבין ארבעת נציגי המגדלים חתמו על .ההסכם וכן משום שמשרד החקלאות סירב לוותר על דרישתו לתיקון חוק המועצה לענף .הלול באופן שיו"ר ועדת המכסות יהיה נציג המשרד ולא נציג מועצת הלול. ניסיונות הממשלה במשך כ-15 ,שנה ליישם רפורמה בענף ההטלה בישראל לא צלחו .וזאת חרף ההסכמה של כלל הנוגעים בדבר כי המשך המצב הקיים בלולי ההטלה .בישראל פוגע בבריאות הציבור, בחזות יישובי הצפון ובאפשרויות הפיתוח שלהם, ברווחת .העוף וביעילות הכלכלית. אי-הסכמות בין משרדי החקלאות, האוצר וארגוני המגדלים .מונעות במשך שנים את מימושה של הרפורמה הנחוצה לענף. .על שרי החקלאות והאוצר לבחון את הדרכים המתאימות לקידומה של הרפורמה לצד .המשך האכיפה באמצעות פעילות השו"ט ועל מנת להביא לשדרוג לולי ההטלה בהקדם. .מרבית לולי ההטלה בישראל הוקמו בשנות החמישים והשישים של המאה העשרים, .בעיקר באזור הצפון. זה עשרות שנים הלולים בישראל אינם עומדים בהוראות הדין שבהן .נקבעו סטנדרטים מחייבים בהיבטי רישוי, תכנון ובנייה ובריאות הציבור , ואינם עונים על .הדרישות המקובלות במדינות המפות חות בנוגע לרווחת המטילות . 76% מכלל המטילות .משוכנות בלולי כלובים שבהם המרווח למטילה הוא כ-400 סמ"ר בלבד. רבים מהלולים .שוכנים במרכזי היישובים ויוצרים בהם מפגע סביבתי בהם, וכן פוגעים באפשרויות הפיתוח .שלהם ובאיכות החיים של תושביהם. .בלולי הצפון, הצפופים יותר מהלולים שביתר חלקי הארץ, שיעור התחלואה במרבית .מחלות העופות הנפוצות בישראל, גדול במידה ניכרת, משיעור התחלואה בלולים שביתר .חלקי הארץ. התפרצות שפעת העופות בשלהי שנת 2021 ממחישה את חוסר היכולת .לבודד ביעילות את מוקד ההתפרצות ולמנוע את התפשטות שפעת העופות בין הלולים. .זאת ועוד, בשל מדיניות המכסות הנהוגה בענף, מחיר הביצה בארץ הוא מהגבוהים בעולם, .אף שהממשלה מפקחת על המחירים. למשל, מחיר ממוצע לתבנית 12 ביצים בינוניות .בישראל הוא 12.96 ש"ח ואילו המחיר הממוצע לתבנית דומה במדינות ה- OECD (ללא .ישראל) הוא 9.17 ש"ח ובארה"ב 7.52 .ש"ח הצרכן הישראלי הוא הנושא בנטל המחיר .הגבוה. .מאז שנת 2007 קיבלה הממשלה החלטות שונותהנוגעות לביצוע רפורמה בענף ההטלה, .וחלק מרכזי בהן נוגע לפינוי הלולים הישנים ממרכזי היישובים ולהקמת לולים חדשים .ומודרניים במקומם, מחוץ ליישובים. אף שכלל הנוגעים בדבר מסכימים כי המשך המצב .הקיים פוגע בבריאות הציבור, בחזות יישובי הצפון ובאפשרויות הפיתוח שלהם, ברווחת .העוף וביעילות הכלכלית של ענף ההטלה, במועד סיום הביקורת טרם יושמו ההחלטות .בנוגע להוצאת הלולים ממרכזי היישובים. .יש לציין לחיוב את העובדה שבשנים האחרונות מקדם משרד החקלאות את שדרוג לולי .ההטלה. זאת הן באמצעות השו"ט, המניעים את המגדלים לעמוד בהדרגה בתנאי גידול .המטילות המחייבים בישראל, והן באמצעות רשות התכנון, המממנת ומקימה משטחים .בשולי יישובי הצפון, המיועדים לשמש בסיס לבניית לולים ב עתיד. עם זאת, במצב .הדברים הקיים תושלם הרפורמה לכל המוקדם בשנת 2027 ,20 שנה לאחר החלטת .הממשלה משנת2007 בנושא. נוסף על כך היעדר נורמה מחייבת בנוגע לאופן אכלוס .המטילות תוך התחשבות ברווחתן יוצר חוסר ודאות בענף ומקשה על המגדלים לתכנן את .צעדיהם ובעיקר להשקיע את הממון הנדרש לשדרוג הלולים. .נוכח האמור לעיל, על משרד החקלאות בשיתוף משרד האוצר להמשיך לפעול להסרת .החסמים לקידום הרפורמה ובכלל זה בהיבטים התקציביים, התכנוניים והנורמטיביים. .מאחר שחלק לאמבוטל מלולי ההטלה הישנים נמצאים בצפון הארץ (71% מלולי ההטלה .בישראל ו-65% מכלל המגדלים נמצאים ביישובי הצפון), יש לתת את הדעת גם על סוגיות .הנוגעות להיבטי התעסוקה של אימוץ הרפורמה ולשקוד על מתן מענים מתאימים על .סוגיות אלו. .הנחיית "גיל אחד" קיימת בתקנות רישוי עסקים כבר משנת 1981 .אך לא נאכפה עד עתה .בשנת 2013 הכיר משרד החקלאות בצורך ליצור הסדר ביטוחי מתאים כדי להגן על .המגדלים מהמשמעויות הכלכליות הרחבות שיש להנחיה זו. אף על פי שהשו"ט הודיעו .לבעלי המכסות שהמגדלים בלולים שהוקמו לאחר מרץ 1981 נדרשים לעמוד בהנחיה, .משרד החקלאות ומשרד האוצר לא גיבשו הסדר ביטוחי מתאים למגדלים. במצב דברים .זה יש חשש כי מגדלים שיידרשו להשמיד להקות או להותיר לולים ריקים כדי להגיע .לתאריך אכלוס אחד בלולים הסמוכים, לא יוכלו לעמוד בהנחיה ולפיכך יפרו אותה או .יחליטו על פרישה מהענף, או אף יקרסו כלכלית. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החקלאות לבחון מהם הנזקים הכלכליים .והבריאותיים הצפויים מאי-יישום ההחלטה בדבר "גיל אחד" ולהשוותם לעלות יישומה - .למגדלים ולמדינה, אם יוחלט שהמדינה תשתתף בעלויות הפוליסה. מוצע לבצע בחינה .זו תוך איסוף הנתונים הנמצאים בקנט. אם מהבדיקה יעלה שיש תועלת רבה יותר בביצוע .ההנחיה, יש לבחון את אופן יישומה ומציאת פתרונות למגדלים, ולשתף בעניין זה גם את .משרד האוצר . אם תוצאות הבדיקה יצביעו על תועלת שאינה מצדיקה את יישום ההחלטה, .מוצע כי המשרד יבחן הנחייתו בשנית. .מהאמור עולה כי מחלת ניוקאסל נפוצה ביישובי הצפון, וכמעט כל הלהקות הנגועות .במחלה מגודלות בצפון. לעומת זאת, שיעור התפוצה של המחלה ביתר יישובי הארץ קטן, .ובשנת 2020 היה 2% . לאורך השנים לא עלה בידי השו"ט למגר את המחלה ביישובי .הצפון בשל צפיפותם של הלולים בהם. עוד עולה כי תשלומי הפיצויים למגדלים בצפון .קטנו עם השנים. יש להניח כי קיטון זה נבע מההחלטה שלא להשמיד את הלהקות .הנגועות בצפון. .הליך התקנת תקנות שיבטיחו תנאי מחיה מינימליים לרווחת המטילות נמשך זה כעשור .ולא הסתיים. המצב הנוכחי מביא לכך שמרבית המטילות ( 76% ) ממשיכות להיות .מוחזקות בתנאים שאינם עומדים בתקנים בין-לאומיים בסיסיים של שטח מחיה ראוי (כ - .400 סמ"ר למטילה לעומת750 סמ"ר למטילה), ושמוסכם על כלל משרדי הממשלה .שאין להם עוד מקום בישראל. .על משרד החקלאות, בשיתוף המשרד להג"ס ומשרד האוצר, להשלים את הליך התקנת .התקנות, לצד קידום הרפורמה לשדרוג לולי ההטלה, שתאפשר ליישם את דרישות .התקנות, בין היתר, בהיבטי שטח המחיה המינימלי הנדרש למטילות. .מהתרשים עולה כי מאז שנת 2017 ועד שנת2020 שילמה קנט182 למגדלים כ-38 מיליון .ש"ח. 65% מהפיצויים שולמו למגדלים ביישובי הצפון ו -35% למגדלים ביתר היישובים. .יש לציין כי שיעור הלולים ביישובי הצפון הוא 71% .מכלל הלולים בארץ .מהתרשים ניתן לראות כי יותר ממחצית הלולים במדינות האיחוד האירופי הם לולים נטולי .כלובים וכי גם לולי הכלובים במדינות אלה הם לולים מועשרים, שבהם התנאים למטילות .משופרים באופן יחסי.
.מהתרשים עולה כי 94% מהמטילות בישראל משוכנות בלולי כלובים. שיעור זהגדול .במידה ניכרת משיעור המטילות המאוכלסות בלולי כלובים במדינות האיחוד האירופי .(48% ( , כולן בכלובים מועשרים) ומשיעורן בארה"ב70% ). יצוין כי76% מכלל המטילות .משוכנות בלולים ישנים שבהם המרווח למטילה הוא כ-400 סמ"ר בלבד, ו-18% בלולי .כלובים חדשים.