מטלות רוחב . שירות חיילי חובה מחוץ ליחידות צה_ל . פתרון מאולץ למילוי מצבות כוח האדם ביחידות, כדי שניתן יהיה להפעיל ניידות ולצאת למשימות. בהתייחסותה מיוני 2009 לממצאי הביקורת ציינה מ"י, כי שוטרי השח"ם "מהווים לעיתים קרובות מכפלת כוח וגם אם תרומתם המקצועית נמוכה מזו של שוטרי הקבע, נודעת לה חשיבות רבה. לפיכך, המשטרה פועלת להכשרתם הראויה". משרד מבקר המדינה מעיר, כי בלי לגרוע מתרומתם של חלק משוטרי השח"ם, הממצאים שעלו בדוח של האגף לביקורת מפברואר 2007 ובדוח זה מצביעים על תמונה כוללת שונה. הדבר גם מקבל ביטוי בפניותיו של השר לביטחון הפנים דאז ממאי ומיולי 2007 לראש הממשלה דאז ולשר הביטחון דאז, כפי שפורטו לעיל. .בביקורת עלה, כי עבודת המטה הפנימית, שערכה מ"י בנושא אפשרויות מיצוי טוב יותר של שוטרי השח"ם, לא כללה, בין היתר, ניתוח מפורט של התפקידים ברמת היחידות, בחינת יכולת היחידות להפעיל את השח"ם בתפקידים אחרים, ובחינת היכולת המעשית להעביר לפעילות מבצעית שוטרי קבע העוסקים זה שנים בתפקידי מינהלה. בשל מצוקת כוח האדם במ"י, אופן הפעלת יחידות הסיור מושתת על תמהיל הכולל שוטרי קבע ושוטרי שח"ם. אולם נוכח המגבלות בהפעלת שוטרי השח"ם, כפי שתוארו לעיל, לעתים השימוש בהם מהווה, למעשה, כדי שמ"י תעמוד במשימותיה וכדי לפתור את בעיית המחסורבכוח אדם ובתקציב, הוקצו לה, בין היתר, חיילי חובה המוצבים ביחידות שצוינו בצו שירות ביטחון ובעיקר ביחידות הסיור המבצעיות. בביקורת עלה, מחד, שפעילות השח"ם במתכונת הנוכחית אינה משיגה את ייעודה, כפי שהובהר לעיל. עם זאת, אין למ"י יכולת לתפקד ללא השח"ם. מאידך, בשל הירידה המתמשכת במצבת כוח אדם בשירות חובה ונוכח מדיניות צה"ל בשנים האחרונות לצמצום מספרם של חיילי החובה המוצבים בתפקידי מינהלה ופקידות, מתנגד צה"ל להמשך הצבת חיילים בשירות חובה ביחידות שמחוץ לסד"כ, כל שכן להרחבת מגוון היחידות והתפקידים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי יש לראות בחומרה המשך מצב שבו, מחד, אין מיצוי יעיל של פוטנציאל חיילי השח"ם, כשמאידך, צה"ל זקוק לכוח אדם זה למשימותיו. אשר על כן, יש לסיים מהר ככל שניתן את בחינת הסוגיה של השירות מחוץ לסד"כ ואת תיקון החוק בהתאם. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי בהיעדר הסכמה בין המשרדים יש להביא את הנושא בפני הממשלה להחלטה, זאת כדי למנוע המשך בזבוז המשאב הלאומי של חיילי החובה. במסגרת הביקורת ערכו נציגי משרד מבקר המדינה סיורים במספר בתי ספר יסודיים, חטיבות ביניים, בתי ספר תיכוניים, מרכזי קליטה, אולפנים ופנימיות (להלן - המוסדות) שבהן פועלות מורות -חיילות. בשיחות עם מורות-חיילות במוסדות אלה עלתה שביעות רצונן המלאה מתפקידן, מיחס הממונים המקצועיים שלהן במסגרת המוסדות השונים ומיחס המפקדים הצבאיים. בשיחות עם מנהלי המוסדות הועלתה שביעות רצונם המלאה מפעילותן ומאופן תפקודן של המורות -החיילות, שבמקרים רבים היא אף מעבר למצופה מהן. מהמסמכים עולה, כי בשנת 2004 לא אישרה ועדת החוץ והביטחון של הכנסת (להלן - הוועדה) את הסדר העסקתם של חיילים ב"נתיב" אף לא באחת משתי הקטגוריות המצוינות בחוק. ולכן בצווים שהתקין שר הביטחון בפברואר 2004 , הן לתכלית ביטחון והן להשגת יעדים ביטחוניים-לאומיים, נפק ד מקומו של "נתיב", והוא לא הופיע כמסגרת שבה מתאפשר שירות של חיילים בשירות חובה, על אף שהימ"ל המשיך להתקיים. גם בצווים שהתקין שר הביטחון במאי 2005 נפקד מקומו של "נתיב", וצה"ל הודיע לגורמים הרלוונטים ב "נתיב" על כוונתו לסגור את הימ"ל, אלא אם יוסדר מעמדו המשפטי. .והן בשליחויות ובפעולות אחרות התורמות להשגתם של יעדים ביטחוניים - לאומיים אחרים, כגון: חינוך, עלייה וקליטה ועוד". כפי שעלה בדוח ביקורת זה, חלק מהחיילים המשרתים במ"י אינם באים לידי מיצוי בתפקידיהם, ותרומתם לעתים היא ב"מילוי שורות" עקב מחסור בכוח אדם מקצועי. עוד עלה, ששירות חיילי חובה בימ"ל "נתיב" התנהל במשך שנים מספר ללא הסדר חוקי. בשל הדעות השונות בנוגע לאופי פעילותו של "נתיב", ובעיקר בשל העובדה שוועדת החוץ והביטחון של הכנסת לא אישרה את הכללתו בצווים שהתקין שר הביטחון בשנים 2004 ו- 2005 , ראוי היה להציג לשר הביטחון את ההתלבטות בנוגע לאופי הפעילות של "נתיב" ואת המשמעויות הנגזרות מכך. בפועל המשרד לא העלה את הנושא לשר הביטחון, אלא נקט פעולות כדי "להכשיר" בדיעבד את ימ"ל "נתיב". שירות חיילי חובה במסגרות שנבדקו מעלה שאלות ערכיות בנוגע להשגת יעדי החוק: אם הצבתם של חיילים בשירות חובה במסגרות אלה במתכונת הנ וכחית אכן מהווה שליחות ביטחונית -לאומית, או שהיא תחליף זול לכוח עבודה אזרחי. עמדת משרד האוצר, ולפיה המניע להצבת חיילים בגופים מחוץ לצה"ל הוא תקציבי, רק מתווספת לשאלות אלה. הדברים מקבלים משנה חשיבות נוכח העובדה, שכאמור, לצה"ל מחסור בכוח אדם לשירות סדיר. לפיכך, על כל הגורמים המעורבים, וביניהם - צה"ל, משרד הביטחון והגופים בהם משרתים חיילי חובה מחוץ לצה"ל - לגרום לכך, שהמשאב האנושי, שצה"ל מעמיד לרשותם, אף על פי שהוא עצמו נזקק לו, ינוצל ביעילות מרבית. אי-השלמת עבודת הצוות הבין -משרדי לבחינת השירות מחוץ לסד"כ היא למעשה הנצחת המצב הקיים על מגרעותיו, והתעלמות מהצורך בקביעת המלצות אופרטיביות למיצוי כוח אדם המועבר מצה"ל לימ"לים. ראוי אפוא, שהצוות הבין -משרדי יסיים בהקדם את עבודתו ויגיש המלצותיו לממשלה, תוך תיקון הליקויים שעלו בדוח ביקורת זה. מעבר לכך, על המשרד למלא את תפ קידו בכל הנוגע לריכוז הטיפול בהשמת חיילים בשירות חובה בימ"לים. .בדברי ההסבר להצעת החוק (תיקו ן מס' 8 ), התשנ"א - 1994 , צוין, כי "מאז ראשית ימי המדינה הוטלו על צה"ל, בצד יעדו העיקרי - הגנת המדינה - גם שליחויות ביטחוניות-לאומיות נוספות; יוצאי צבא משרתים את שירותם הסדיר הן במסגרת מערכת הביטחון וזרועותיה הלא צבאיות חלוקת העבודה בין המערכת הצבאית למערכת האזרחית היא ברורה ומוסדרת בהוראות, בנהלים ובתהליכי עבודה. בהתאם לזאת, גם בא לידי ביטוי תפקידו של המשרד בפקודת מטכ"ל האמורה ובהוראת המשרד. כפי שעלה בביקורת, המשרד אינו ממלא את תפקידו כגורם מטה המרכז את הטיפול בהשמת חיילים בחובה בימ"לים בכלל ובתכנון כוח האדם השנתי המוקצה למשימות מחוץ לסד"כ והתקשרות מול הגופים השונים בפרט, וגם אינו ממלא את תפקידו כגורם מרכזי הפועל ליישום החוק תוך ראייה רחבה של צורכי מערכת הביטחון אל מול צורכי הגופים השונים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי במצב שנוצר, מקבל צה"ל החלטות הנוגעות להקצאת כוח האדם למשימות מחוץ לסד"כ באופן עצמאי, תוך ראייה חד-צדדית, ולא מתוך ראייה כללית הבוחנת את צורכי כלל הגופים המסתייעים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח הדעות השונות בנוגע לאופי הפעילות של נתיב, ראוי היה להעלות את הסוגיה בפני שר הביטחון ובהמשך להביא הדברים לידיעת הוועדה. היבט זה חשוב במיוחד נוכח השינוי שחלק מנציגי "נתיב" ביקשו לעשות, על ידי הכללתו לראשונה במסגרת קטגוריה א'. ביולי 2006 פרסם שר הביטחון שני צווי שירות ביטחון: לפי קטגוריה א' ולפי קטגוריה ב'. לא נמצא סימוכין לכך ש"נתיב" אכן נכלל בצו במסגרת קטגוריה א'. שימוש בקטגוריה א' מייתר אמנם את הצורך בפירוט היחידות הכלולות בצו, אך לא נמצא סימוכין לכך, שהממשלה והוועדה היו מודעות להוספת "נתיב" לקטגוריה א' וכי הן אישרו את צירופו. היעדר מסמכים המעידים על שילובו של "נתיב" בצו במסגרת קטגוריה א', מעלה ספק אם שר הביטחון, הממשלה והוועדה אכן אישרו את צירופו של "נתיב" לצו במסגרת קטגוריה א'. .משרד מבקר המדינה מעיר, כי התנהלות כל הגורמים המעורבים, מרגע שניטל הבסיס החוקי להצבתם של חיילים ב"שירות מוכר" במסגרת קטגוריה ב' של השגת יעדים ביטחוניים-לאומיים, אינה ראויה, והעובדה שהימ"ל המשיך לפעול ללא הסדר חוקי היא חמורה. גם הפעולות שננקטו במטרה "להכשיר" בדיעבד את הימ"ל, על ידי העברתו למעמד של גוף עם ייעוד ביטחוני טהור, אינן ראויות. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי אף שכבר בשנת 2004 נפקד מקומו של "נתי ב" מהצו, רק בעקבות ביקורת זו של מבקר המדינה הודיע אגף היועמ"ש, האחראי על פי הוראות המשרד לטיפול בחקיקה ובחקיקת משנה ששר הביטחון אחראי לביצוען, כי יפעל מול שר הביטחון לשם הסדרת מעמדו המשפטי של ימ"ל "נתיב" ב"שירות מוכר". . יצוין, כי יש לראות כליקוי את העובדה שבשנים האחרונות האגף אינו ממלא את תפקידו, כפי שנדרש ממנו על פי ההוראה. המשנה ליועץ המשפטי למערכת הביטחון (בפועל) ציין בפני נציגי משרד מבקר המדינה במרס 2009 , כי צה"ל ומ"י עדיין לא הגיעו להסכמות בנושא שירות חיילים במ"י, ובשל כך מתעכבת עבודת הצוות הבין-משרדי שהמלצותיו תלויות, בין היתר, בסיכומים שיושגו בין צה"ל למ"י. במועד סיום הביקורת, מרס 2009 , מעל לשלוש שנים לאחר החלטת הממשלה על בחינת סוגיית השירות מחוץ לסד"כ, עבודת הצוות הבין-משרדי טרם הסתיימה. משרד מבקר המדינה מעיר, כי אי-השלמת העבודה היא למעשה הנצחת המצב הקיים על מגרעותיו, והתעלמות מהצורך בקביעת המלצות אופרטיביות למיצוי כוח האדם המועבר מצה"ל לימ"לים. על כן, על הצוות הבין-משרדי לסיים את עבודתו מוקדם ככל הניתן ולהעביר את המלצותיו לממשלה.
בביקורת עלה, כי האגף אינו מבצע כל פעילות הקשורה לשירות חיילים במסגרת "שירות מוכר". בפועל, אג"ת קובע את הקצאת התקנים לשירות בימ"לים השונים ואת התפלגות הכשירויות, ואכ"א קובע את רמת ההצבה (איוש התקנים בפועל). מהמסמכים עלה, כי נציגי האגף כלל לא נכחו בישיבות שערך אג"ת, שבהן נדון ואושר היקף כוח האדם שהוקצה בימ"לים לשנים 2007 עד 2009.