דוח ביקורת מיוחד . היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום .עולה כי המענים המוצעים על פי חוזר המנכ"ל לטיפול בנפגעי חרדה בקריית שמונה אינם .מיטביים. משרד מבקר המדינה מציין את המהלכים שנקט פורום קו העימות להקמת שני מרכזי .חוסן במודל כוכב באזור הצפון ואת הסיוע התקציבי שהקצה משרד הביטחון להקמתם. .עם זאת ממליץ משרד מבקר המדינה למשרד הביטחון ולמשרד הבריאות לשקול שהקמת .מרכזים אלו תשולב במסגרת התוכנית הלאומית לפריסת מרכזי חוסן בכל הארץ, .באחריות ועדת ההיגוי העליונה, ולוודא כי הם נותנים מענה מספק לטיפול בנפגעי חרדה .בשעת חירום לכלל היישובים באשכול. .עד מועד סיום הביקורת, מחוז הצפון במשרד הבריאות לא קיבל מענה להמלצתו זו. . מרכזי החוסן ברשויות המקומיות בדרום הם חלק מרכזי בהיערכות ובטיפול בנפגעי חרדה .בשעת חירום, ולפיכך יש להקפיד כי הם יופעלו במבנים ממוגנים. כפי שעלה בהליך .שיתוף הציבור, יש לוודא כי מרכזי החוסן יאוישו בכוח האדם המקצועי הנדרש למתן מענה .גם בתקופות שיא וכן יספקו מענה טיפולי לאורך זמן. ברשויות מקומיות בדרום שאין להן .מרכזי חוסן, אין מענה טיפולי מספק לפי חוזר המנכ"ל, ולכן הרשויות נדרשות למצוא .פתרונות עצמאיים ומקורות תקציביים לממנם. .עולה כי מרבית הטיפולים במרכז חוסן אשכול ניתנים כטיפול משפחתי וקבוצתי, כי במרכז .חוסן שדרות מרבית הטיפולים ניתנים לילדים ונוער ולמבוגרים, וכי בשנים 2018 - 2019 .טיפלו המרכזים בכ-5% - 8% .מכלל תושבי הרשויות .במסגרת הליך שיתוף הציבור התבקשו המשתתפים בקבוצות מיקוד של תושבי עוטף עזה .להביע את דעתם בנושא תפקוד מרכזי החוסן. לעמדתם, מרכזי החוסן הם גורמי הטיפול .המוכרים ביותר לציבור בעוטף עזה והם ברירת המחדל לקבלת טיפול נפשי זמין, ללא .מימון עצמי. ככלל, יש שביעות רצון גבוהה מהטיפול במרכזי החוסן, אולם בתקופות שיא .מורגש המחסור בכוח אדם הפוגע בזמינות התורים. כמו כן יש מספר מוגבל של מפגשים, .שלא מספקים מענה טיפולי לאורך זמן. .מומלץ כי מרכזי החוסן יקיימו ממשקים והליכי היזון חוזר מול ציבור התושבים, ובייחוד מול .המטופלים, לבחינת דרכי הטיפול, משכי הזמן להמתנה, היקף הטיפולים המוצע וגיוונם .כדי לטייב את הטיפול. עוד מומלץ כי מרכזי החוסן יבחנו דרכים למתן טיפולים ארוכי טווח .במקרים הרלוונטיים. .משרד מבקר המדינה מדגיש את חשיבות קבלת המשוב של התושבים על הפעילות של .מרכזי החוסן, בעיקר לאחר תקופות שבהן מתרחשים אירועים ביטחוניים, כדי להתאים .את המענים הטיפוליים לצורכי התושבים. .הועלה כי הרשויות המקומיות שנבדקו בעוטף עזה אינן מצליחות לאייש את תקני .הפסיכולוגים החינוכיים בשפ"ח. כך לדוגמה, מתוך 8.6 התקנים הקיימים של פסיכולוגיים .חינוכיים בשפ"ח שדרות, מאוישים 4.1 תקנים בלבד, עקב שחיקה מתמדת וקושי בגיוס .כוח אדם. .משרד מבקר המדינה ממליץ לשפ"חים בשדרות, באשכול ובאשקלון לפעול להעלאת .המודעות בקרב התלמידים בדבר שירותי הקו הפתוח של השפ"חים ולבחון את מתכונת .הטיפול המתאימה לכל מקרה. .הביקורת העלתה כי במרכזי החוסן בעוטף עזה יש מחסור במטפלים בכלל .ובפסי כיאטרים בפרט, דוברי שפות שונות, ובעיקר דוברי השפה הרוסית, שיוכלו לטפל .בעולים הגרים בעוטף, ומהווים 17% .מתושבי האזור, ולפעול לחיזוק חוסנם הנפשי .על ועדת ההיגוי העליונה לפעול לפתרון המחסור באנשי טיפול לעולים הדוברים שפות .שונות. כמו כן מומלץ כי הוועדה תקיים דיון בנושא מענה המותאם לעולים מבחינת השפה .והתרבות ותוודא כי מרכזי החוסן (הקיימים ואלו שיקומו) ייתנו לעולים מענה זה בכל תחומי .עיסוקם. .משרד מבקר המדינה מציין את פעילות עיריית שדרות והמועצה האזורית חוף אשקלון .לבניית מבנה חדש ממוגן למרכז החוסן בעיר כדי לשמר את יכולתו להענקת טיפול שוטף .ורציף לנפגעים גם בעת חירום. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות, למשרד האוצר ולעיריית אשקלון לקדם .את מיגון מרכז החוסן בעיר באופן מלא. .עד מועד סיום הביקורת לא הוסדר הליך העברת המידע על מספר נפגעי החרדה לרשויות .המקומיות מגורמי הטיפול השונים ובהם מרכזי החוסן, קופות החולים ובתי החולים. עם זאת הועלה כי אין לשפ"י מאגר נתונים ארצי המתעד את היקף הטיפול של השפ"חים .בתלמידים נפגעי חרדה, וכי משרד החינוך נמצא בשלב של אפיון מערכת ממוחשבת .שתאפשר איסוף נתונים מהשפ"חים לגבי פעילותם, בשגרה ובחירום כאחד. .לאור חשיבותו של מאגר נתונים מעודכן על אודות מערך הטיפולים הניתן לתלמידים, הן .לצורכי איתור והן לצורכי מעקב, פיקוח ובקרה, משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד .החינוך להשלים את קידומה ופיתוחה של המערכת הממוחשבת האמורה. .לאור העובדה כי חוזר המנכ"ל אינו נותן מענה מספק לרשויות המקומיות שאין בהן מרכזי .חוסן, והן נדרשות לספק מענים לתושביהן, משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות .ולוועדת ההיגוי העליונה למפות את צורכי הרשויות הללו באזורי העימות בדרום, ולבחון .מתן פתרונות רלוונטיים ודרכי שיתוף פעולה עם הרשויות, לשם מתן מענים לט יפול .בנפגעי חרדה מקרב תושביהן. .הביקורת העלתה כי למרות התהליך המקיף שנערך בנושא התוכנית הלאומית, חלו .עיכובים במימוש התוכנית ויישומה, וכי הלכה למעשה טרם גובשה אסטרטגיה לאומית .לפריסת מרכזי החוסן ולהפעלתם. .לאור חשיבות קיומה של אסטרטגיה לאומית לחיזוק החוסן החברתי של תושבי ישראל .ולנוכח הצורך בפריסה ארצית של מרכזי חוסן, מומלץ כי ועדת ההיגוי העליונה תמשיך .ותקדם את התוכנית הלאומית עד למימושה. . החוסן החברתי הוא גורם מגן חשוב בהיערכות למצבי חירום בכלל ובטיפול בנפגעי חרדה .בפרט. מתוך הכרה בחשיבות הנושא נעשו בשנים האחרונות שני מהלכים מקיפים .לקביעת אסטרטגיה לאומית לבניית חוסן חברתי: גיבוש מודל בין-מגזרי לחוסן בחירום; .תוכנית לאומית להקמת מרכזי חוסן בפריסה ארצית. כל זאת מתוך שיתוף פעולה בין .גורמים רבים, בכל הרמות ומכל המגזרים המעורבים: משרדי הממשלה, השלטון המקומי .וארגוני המגזר השלישי. למרות ההשקעה המרובה והשלבים המתקדמים שאליהם הגיעו .התהליכים הללו, הם לא הגיעו לכדי מימוש עד סוף 2020 . .לפי חוזר המנכ"ל, משרד הבריאות הוא האחראי לטיפול בנפגעי חרדה. עם זאת, הביקורת .העלתה שהפערים במענה הניתן באמצעות קופות החולים, אשר הוצגו כאמור על ידי .הקופות בשלבי גיבוש חוזר המנכ"ל, נותרו בעינם במועד סיום הביקורת כמפורט להלן: בבדיקת היחס בין מספרן של מרפאות בריאות הנפש בקופות החולים בחירום לבין מספר .התושבים ברשויות המקומיות שבהן נמצאות המרפאות, וכן פילוח פריסתן ברשויות .המקומיות לפי אזורים, עלו הממצאים האלה: .הליך גיבוש מנגנונים בין-מגזריים לתיאום שיטתי ביניהם והיערכות מקיפה מראש .להפעלתם בזמן חירום הם נדבך חשוב בהיערכותה של הרשות המקומית בהפעלת .מנגנוני החירום שלה לחיזוק חוסנה החברתי. .משרד מבקר המדינה מציין את הכנת המסמך "מתחברים לחוסן בחירום - מודל לשיתוף .פעולה בין מגזרי", אשר גובש במסגרת השולחן העגול במשרד ראש הממשלה, וממליץ .למשרד ראש הממשלה ולמשרד הביטחון כי לאור חשיבותו הלאומית של הנושא .ובהתחשב בעבודה המקיפה שנעשתה, לשקול את קידום הצעת ההחלטה לשם יישום .התוכנית שגובשה. עולה אפוא כי המענה החדש של משרד הבריאות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום .צמצם בשיעור של 33% את מספרם של אתרי הטיפול מ-75 אתרים ל-50 מרפאות, וכי .במרבית הרשויות המקומיות בארץ אין מרפאות לבריאות הנפש בחירום. כן עלה כי אין .מתאם בין גודל הרשות לבין מספר המרפאות בש טחה, וכי במחוזות צפון וחיפה המונים .כ-2.2 מיליון תושבים, יפעלו11 מרפאות לשעת חירום, ובמחוז דרום המונה1.4 מיליון .תושבים יפעלו שבע מרפאות ממוגנות לשעת חירום, מתוך סך של 50 מרפאות לשעת .חירום ברחבי ישראל. מן האמור עולה החשש כי אי-אפשר יהיה לתת מענה הולם לנפגע י .חרדה בשעת חירום. .מומלץ כי משרד הבריאות בשיתוף קופות החולים יבחנו מחדש את הפריסה הקיימת של .מרפאות בריאות הנפש בחירום ואת היקפה, כדי להתאימה לאוכלוסיות ולאזורים בסיכון .גבוה, להיקף האוכלוסייה ברשויות המקומיות ולפריסתן הגיאוגרפית, באופן שייתן מענה .הולם לטיפול בנפגעי חרדה. .מהנתונים עולה כי המחסור הניכר ביותר הצפוי בחירום בקופ"ח מכבי הוא ברופאים .פסיכיאטרים לילדים ולנוער; בקופ"ח מאוחדת יחסרו בשעת חירום בעיקר רופאים .פסיכיאטרים למבוגרים; ובקופ"ח כללית עיקר המחסור הצפוי הוא בפסיכולוגים ובעובדים .סוציאליים. . במועד סיום הביקורת, ניכר היעדר היערכות למענים לנפגעי חרדה בשעת חירום לתושבי .הרשויות המקומיות באזור הצפון, הן בנוגע למענה הראשוני והן בטיפולי ההמשך, ויש .תושבים החשים כי הן המדינה והן הרשויות המקומיות הותירו אותם ללא מענה. .עלה כי ביוזמת הרשויות המקומיות ובסיוע משרד הביטחון נחנכו בפברואר 2021 שני מרכזי .חוסן במודל כוכב (גליל מערבי וגליל מזרחי) שאמורים לשפר את הטיפול בנפגעי חרדה, .אולם עולה החשש כי פתרון זה אינו מספק בשל הפיזור הגיאוגרפי הנרחב של היישובים .באזור הצפון, ובשל הצפי כי בשעת חירום תיחסם התנועה ולא יהיה ניתן להגיע למרכזי .הטיפול. .לנוכח התרחישים הצפויים הנוגעים למצב הביטחוני באזור הצפון, והעובדה שהחלה .הקמה של שני מרכזי חוסן בצפון, מומלץ כי משרד הבריאות וועדת ההיגוי העליונה ישלימו .בחינה של המודל המוצע ויפעלו למציאת פתרון כולל לטיפול בנפגעי חרדה המותאם .לצורכי אזור הצפון, בשיתוף כל הגורמים הרלוונטיים. .הביקורת העלתה כי משרד הבריאות הכשיר דוברים לאומיים בנושא עזרה ראשונה נפשית .וכי גובשה רשימה בדוברות המשרד הכוללת אנשי מקצוע מתחום בריאות הנפש והוכנו .סרטונים לצורכי הסברה בשפות שונות. . ,נמצא כי ייעודם, תפקידיהם בחירום ועקרונות ההפעלה של המת"נים ברשויות המקומיות .עדיין מפורטים בסעיפים 91 - 101 לתיק האב לחירום, למרות השינויים במענה הנפשי .לאוכלוסייה בשעת חירום על פי הוראות חוזר המנכ"ל, ובכללם ביטול המת"נים והעברת .האחריות למתן המענה לנפגעי חרדה בחירום אל קופות החולים. .מומלץ כי הגורמים המוסמכים - משרד הפנים, מרכז השלטון המקומי, רח"ל ופיקוד העורף .- יפעלו בתיאום עם משרד הבריאות לעדכון תיק האב לחירום, המשמש בסיס להיערכות .ולהתנהלות של הרשויות המקומיות בחירום. כמו כן מומלץ כי משרד הפנים יעדכן את .הרשויות המקומיות בנושא זה. . המבנים של מרכזי החוסן בעיריות אשקלוןושדרות ובמועצה האזורית חוף אשקלון 61 אינם .ממוגנים, אך באשקלון ובשדרות הם ממוקמים צמוד למרחבים מוגנים. שתי העיריות .והמועצה האזורית חוף אשקלון ציינו בפני משרד מבקר המדינה כי הן בונות מבנים חדשים .למרכזי החוסן, וכי הבנייה צפויה להסתיים בעוד כמה חודשים. להלן תמונות של מרכזי .החוסן באשקלון, בשדרות ובחוף אשקלון:
.עולה אפוא כי העיריות אשדוד, באר שבע, חיפה ותל אביב, סבורות כי המענה לנפגעי .חרדה בשעת חירום אשר נקבע בהוראות חוזר המנכ"ל אינו מספק, וכי לדעתן יש צורך .להמשיך את מתן המענה באמצעות המת"נים.