רשות המיסים בישראל . יישום תכנית מענק עבודה ברשות המסים לדעת משרד מבקר המדינה, נתונים אלו מעידים על הצורך של משרד הכלכלה "ליישג"62 את המענק אל אוכלוסיות היעד, באמצעות פעילות יזומה ובשיתוף עם ארגוני הרווחה והסיוע, הפועלים בקרב אוכלוסיות אלו. כמו כן, על הרשות ומשרד הכלכלה לפעול במישור ההסברתי כדי להטמיע בקרב אוכלוסיית בעלי המוגבלויות את המידע על אודות זכאותם למענק מוגדל. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לבחון אפשרות לשלב במסגרת בדיקות הבקרה, שאותן היא מבצעת באמצעות מאגר המידע שלה, גם בדיקות של השינוי בשכר מקבלי המענק ביחס לשכרם בשנים שקדמו לשנות זכאותם. זאת כדי לאתר חריגות לכאורה, המעלות חשש להטיה בדיווח השכר לרשות וניצול לרעה של המענק. מן הראוי כי הרשות תבדוק מדגם מבקשות אלו, ובמידת הצורך אף תערוך ביקורת שטח אצל המעסיקים הרלוונטיים. בדיקות כאלו ניתן לשלב בתכניות ביקורות הניכויים השנתיות של הרשות. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לבחון את הצורך בשינוי דרכיהאכיפה הקיימות ובכללן סכומי הקנסות בגין אי הגשת דוחות שכר או הגשת דוחות אלו באיחור, התניית קבלת אישורי ניכוי במקור בדיווחי שכר במועד וכיוצא באלה. בעקבות כשלי המערכת יזמה הרשות רכישה של מערכת ניהול פניות חדשה מסוג .CRM42 . בפברואר 2013 הוכן מסמך אפיון למערכת זו על ידי חטיבת שירות הלקוחות. על פי מסמך זה, המערכת החדשה תכלול פורטל מקוון, הכולל טופס מילוי פנייה ואפשרות העברת קבצים באתר רשות המסים וכן חיווי על מצב הפנייה לדעת משרד מבקר המדינה, בתהליך בחינת האפשרות לצמצום השחיקה במענק העבודה, כמצוין לעיל בתשובת רשות המיסים, על הרשות להתחשב בשחיקת בסיס המענק ביחס לגידול בעלויות המחיה של אוכלוסיות היעד. במועד- סוגיה שעל הרשות לבחון לצורך גיבוש אכיפה יעילה של חובת הדיווח המוטלת על המעסיקים. לדעת משרד מבקר המדינה, בשל היותו של צה"ל מעסיק גדול, על הרשות לערוך למפרע בדיקות ממוחשבות לצורך התאמת הנתונים על תשלומי המענק ששולמו על סמך הצהרות התובעים על אודות הכנסותיהם והכנסות בני/ות זוגם/ן, לנתונים הקיימים בקובצי השכר של צה"ל. שנפתחה ללקוח באמצעות משלוח SMS ודוא"ל. כמו כן אמורה המערכת החדשה לאפשר מדידה של זמן הטיפול בכל פנייה מתחילתה ועד סופה. במועד עריכת הדוח בוצעה התקשרות עם ספק לפיתוח המערכת, אולם טרם נקבע תאריך לתחילת פעילותה. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לפעול להנגשת כל הליך המענק באתר האינטרנט שלה ובאתר הממשל הזמין , וזאת בשפות הרלוונטיות (עברית, רוסית, ערבית ואמהרית). באתר הממשל הזמין מוצע ל כלול, בין היתר, מדריך מס הכולל כמה דוגמאות, ובהן דוגמאות להפחתת המענק בשל הכנסת בן הזוג; שירות של סימולטור לבדיקת הזכאות; אפשרות להגשת הבקשה באמצעות האינטרנט החל מהשנה השנייה לתביעת המענק; בדיקת מצב התביעה; יתרת המענק לתשלום וכדומה. הביקורת העלתה כי ברשות טרם הוקמה מערכת לגביית חובות ממי שקיבלו מענק ביתר. כמו כן העלתה הביקורת כי בש ל אי -הקמה של המערכת הממוחשבת, תשלומי החוב אינם נושאים הפרשי הצמדה, כמחויב על פי סעיף 13 .לחוק המענק הנה כי כן, המענק משולם בתשלומים תקופתיים בשנים שלאחר שנת הזכאות. תשלומים אלו מוצמדים למדד רק באופן חלקי, הואיל והמדד הקובע לצורך הצמדת המענק הוא המדד הידוע ביום 1.6 של השנה העוקבת לשנת הזכאות, דהיינו מדד חודש אפריל של השנה העוקבת. כתוצאה מכך קיימת שחיקה במענקים המשולמים לזכאים. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הכלכלה והבטל"א להגביר את האכיפה כלפי מעסיקים שה ם אנשים פרטיים שאינם מדווחים כחוק לבטל"א על המועסקים על י דם, ובשל כך פוגעים לא רק בזכויותיהם הסוציאליות (כמו תשלומי ביטוח לאומי או תשלומי פנסיית חובה עבור המועסק), אלא גם ביכולת המועסק על ידם לקבל את המענק. התברר כי למימון מענק העבודה לא הוקצתה תקנה תקציבית נפרדת בתקציב המדינה. מימון המענק נעשה מהרזרבה התקציבית של משרד האוצר. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי להקצות למענק תקנה תקציבית בספר התקציב ולא להתנותו בקיומה של רזרבה תקציבית בכל שנה . כך ניתן יהיה לנתח את שיעור מיצוי הזכאות למענק לפי חתכים שונים ולהציג בצורה ברורה לפני מקבלי ההחלטות בממשלה ובכנסת ובפני הציבור את סך התקציב למענק בכל שנה. הדבר יאפשר לערוך מעקב, פיקוח ובקרה על התקציב, כגון על שימוש בעודפי תקציב לא מנוצלים. נמצא כי הטפסים שאותם ממלא מבקש המענק אינם כוללים דרישה להמצאת מידע על היקף המשרה של העובד - חלקית או מלאה ועל סך שעות עבודתו בשבוע. עקב כך, לא ניתן להשתמש בטפסים אלו כדי לאתר עובדים שהועסקו בניגוד לחוק שכר המינימום, על פי היקף משרתם. למשל, עובדים במשרה מלאה שהשתכרו פחות משכר המינימום החודשי או עובדים ב משרה חלקית שהשתכרו פחות משכר המינימום השעתי. משום כך גם לא ניתן לנתח באמצעות סקרים מדגמיים את השפעת המענק על מקבליו שהועסקו במשרה חלקית: האם המענק פגע בתמריץ להגדיל את היקף עבודתם ושמא אף גרם לצמצום שעות עבודתם בשל העובדה שמבחינתו של העובד ניתן להגיע לאותה רמת הכנסה בפחות שעות עבודה. לדעת משרד מבקר המדינה, קבלת הנתונים על חלקיות המשרה של תובע המענק תאפשר לחקור את השפעת השינויים בשכר על גמישות שעות העבודה: (א) עד כמה סבסוד השכר תורם, אם בכלל, להגדלת מספר שעות העבודה של העובדים שרמת שכר ם נמוכה מרמת השיא של סכום המענק; (ב) עד כמה מקטין המענק את מספר שעות העבודה של עובדים הנמצאים ברמות שכר שבהן נשחק סכום המענק. עריכת תחשיב סטטיסטי-הסתברותי מעין זה עשויה להציג בפני מקבלי ההחלטות במשק הישראלי את השפעת יישום חוק המענק על סך היצע העבודה במשק. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הכלכלה, יחד עם הרשות, לבחון אפשרות של עריכת סקרים תקופתיים בקרב מקבלי המענק ובקרב אוכלוסיית הזכאים למענק. באמצעות סקרים אלו יוכל משרד הכלכלה ללמוד על מימוש יעדי החוק בהקשרם הרחב: המודעות למענק, השפעתו על השכר הישיר, על שינוי בהיקף המשרה של תובעי ה מענק או של בני זוגם. מטרתם של סקרים אלה היא לקבל אומדן מהימן על השפעת תכנית המענק על שוק העבודה. בעזרתם של סקרים אלו אפשר יהיה לפתח מדדים אשר יוכלו לשמש את מקבלי ההחלטות לבחינת יעילות ומועילות שיטת המענק ביחס לחלופות אפשריות אחרות. הביקורת העלתה כי הסימולטור באתר הרשות, שבעזרתו הפונים יכולים לבדוק אם הם עומדים בתנאי הזכאות, פועל רק בשפה העברית. יצוין כי על פי מחקר שערך מרכז המחקר של הכנסת39 ,חלק ניכר מקבוצת הזכאים למענק הם עולים (מתייחס לעולים משנת 1990 ואילך). לדוגמה, כ - 22% מאוכלוסיית הזכאים בגין שנת הזכאות 2009 "הוגדרו "עולים, על פי המ חקר. הביקורת העלתה כי עד מאי 2014 הועסקו בחטיבת שירותהלקוחות שלושה עובדים במשרה מלאה ועובדת אחת במשרה חלקית, אשר פעלו כרפרנטים אל מול 20 משרדי שומה המטפלים בבקשות שמוגשות על ידי תובעי המענק. החל מיוני 2014 ירדה מצבת עובדים זו לשני עובדים במשרה מלאה ועובדת אחת במשרה חלקית. חסר זה בכוח אדם גורם לעיכוב ניכר, הפוגע בטיפול במאות הבקשות המופנות לחטיבה. במצב עניינים זה גם לא ניתן לקיים הליכים ראויים של בקרה, ליווי ותמיכה מקצועית ע ל מערך מענק העבודה בכל היחידות הרלוונטיות. במצב הקיים עיקר העבודה המבוצעת בחטיבת שירות הלקוחות אינו נוגע למכלול המטלות בנושא שיפור השירות לנישומים אלא לתפעול מענק העבודה בלבד. מצב זה אינו ראוי, ולכן על הרשות לפעול לכך שיינתן מענה למכלול המטלות של החטיבה, ושמדי פעם בפעם תיבדק העמידה ביעדיה. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח ממצאי הביקורת, על הרשות לבחון, בשיתוף אגף התקציבים במשרד האוצר, את צורכי כוח האדם במשרדי השומה בנוגע לטיפול ביישום החוק ולהפיק את לקחי יישום חוק המענק מאז נעשתה עבודת המטה האמורה לעיל. הועלה כי לעתים מעביר המוקד את הבקשות למשרדי השומה באופן חלקי או שגוי, בלי לצרף את מלוא המסמכים הנדרשים או עם רישום שגוי של אחד הפרטים הרלוונטיים (מספר תעודת הזהות, פרטי חשבון הבנק וכו'). לעתים מועברים המסמכים למשרד שומה שאין בסמכותו לטפל בבקשה, מאחר שמבקש הבקשה אינו מתגורר בתחום שיפוט המשרד. לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות המסים ושירות התעסוקה להסדיר את הסוגיה הלוגיסטית והתקציבית הנוגעת להפצת עלוני ההסבר ולחדש את הפצתם בכל לשכות התעסוקה. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר לבחון את מסקנות הגופים כפי שפורטו לעיל בעניין יישום תכנית המענק, ולשקול אם יש מקום לאמצן ובאיזה אופן. התברר כי אלפי בקשות40 לא אושרו בגין אי-הזנה מלאה או הזנת נתונים שגויים בעת הגשת הבקשה בחברת דואר ישראל. במועד סיום הביקורת לא ניתן להגיש תביעה באמצעות האינטרנט. מתן אפשרות להגשה אינטרנטית של הנתונים, תוכל לצמצם הזנת נתונים שגויים או להתריע בעת קליטתם. הביקורת העלתה כי דף הבית של רשות המסים באתר "ממשל זמין41", הכולל הפניות לתשלומים לרשות המסים ולבטל"א, אינו כולל הפנייה לקבלת מידע על זכאות למענק העבודה. כאמור לעיל, כל תובע החייב בהגשת דוח, בין שהוא עצמאי ובין שהוא שכיר, נדרש להגיש מדי שנה את תביעת המענק באמצעות סניפי הדואר בלבד. התביעה היא אישית, ואין אפשרות להגיש תביעה עבור אדם אחר (גם לא עבור בן זוג), ואף לא באמצעות ייפוי כוח או כל מסמך אחר .המעיד על זכות ייצוג. קביעה זו מקשה על מוגבלים פיזית ועל חולים. .הרציונל לדרישה להגשה פיזית של התביעה באמצעות סניפי הדואר נובע .מהצורך לזהות את מגיש התביעה ולמנוע התחזות. בדרישה זו יש טעם .בפעם הראשונה שבה מגיש אדם את תביעתו, אך היא אינה רלוונטית אם .האדם שזוהה מקבל גישה באמצעות האינטרנט, כפי שנהוג למשל בבנקים .מסחריים, בחברות כרטיסי אשראי, בחברות ביטוח וכדומה. .חוק מענק העבודה נועד לספק מענה , ולו חלקי, לאנשים שנקלטו בשוק העבודה ואינם מצליחים להיחלץ ממעגל העוני; הוא נועד לסייע לאוכלוסיות חלשות שמחסומים של שפה ושל תרבות, רתיעה מחיכוך עם הרשויות ועוד מקשים עליהם לקבל הדרכה ומידע רלוונטי שעשויים לסייע להן במימוש זכויותיהן. שיעורי המיצוי של הזכאות למענק אינם מספקים, שכן כשליש מהזכאים אינם מקבלים את המענק. מאחר שהעובדים ברמות השכר הנמוכות מצויים בחלקם מתחת לסף ההכנסה החייבת במס הכנסה , הם אינם נהנים מ ההפחתות בשיעורי המס הישיר שמובילה הממשלה. יישו מו המלא של חוק המענק, אשר במסגרתו משלמת הממשלה מענק מס לעובדים במקום לגבות אותו מהם, יאפשר גם לאוכלוסיות חלשות יחסית ליהנות מפירות הצמיחה ומהחוסן הכלכלי של המשק. אלפי בקשות של המבקשים למצות את זכאותם מטופלות בקצב אטי, והרשות אינה עושה די כדי להקל על אוכלוסיות היעד בקבלת המענק. מן הראוי שהרשות תפעל ביתר שאת לייעול הליכי התביעות, בין השאר באמצעות מתן אפשרות לתובע להגיש את תביעתו באמצעות האינטרנט החל מהשנה השנייה לתביעת המענק על ידו, ובכך להקל על התובעים ועל עובדי הרשות. בכך תקל הרשות על נכונותם של תובעים פוטנציאליים לפעול למ יצוי זכויותיהם, תהליך שיהיה בו כדי להביא למיצוי רב יותר של הזכאות למענק. מן הראוי שמשרד האוצר יבחן אם תכנית המענק אכן השיגה את יעדי החוק וכמו כן יבחן סוגיות עקרוניות ביישום תכנית המענק במדינת ישראל: תשלום המענק שלא בשנת הזכאות; השפעת נוסחת ההפחתה על התמריץ לצאת לעבודה - לא רק על תובע/ת המענק בלבד, אלא גם על בן/בת זוגו. על הרשות לשפר את היערכותה ולייעל את התנהלותה בקשר ליישום החוק. בחינה כזו תוכל ללמד על התועלת שתצמח לאוכלוסיות היעד ולכלל המשק עם יישום תכנית המענק, שהיקף התשלומים בה עומד על כמיליארד ש"ח בשנה. הנתונים המשקפים את מיצוי הזכאות למענק, הגם ש הם מעידים על שיפור ניכר בשיעורי מיצוי הזכאות מאז הוחל החוק לראשונה בכל הארץ בשנת 2011 - עדיין אינם מספקים, ועל הרשות להמשיך ולשפר את הטיפול ביישום החוק. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להשלים בהקדם את הקמת המערכת הממוחשבת לקיזוז ולאכיפה של חובות, ועם ביסוסה של מערכת זו לפעול לגביית תשלומי היתר , כאמור לעיל. הרשות צריכה לתת את הדעת גם להיבט זה בשלב אפיון הצרכים הכרוך בהקמת המערכת הממוחשבת. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר לבחון את הגברת התמריץ לאזרח להשתתף בשוק העבודה ולצורך כך לבחון את נוסחת קיזוז המענק. משרד מבקר המדינה סבור עוד כי מן הראוי שהרשות ת ביא לידיעת הציבור בפרסומיה בנושא המענק את מגבלת תקרת ההכנסות המצרפיות של שני בני הזוג כתנאי לקבלת המענק. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להשלים בהקדם את הקמת המערכת הממוחשבת ולעשות בה שימוש לצורך הרחבת האפשרות לפנייה ישירה של לקוחות המעוניינים להגיש בקשות לקבלת מענק באמצעות האינטרנט. נמצא כי במקרים שבהם יש עיכוב בהגשת דוחות השכר המקוונים, נשלחות לאזרחים הודעות ובהן בקשה להגיש מסמכים חלופיי ם. שליחת הודעות אלו גורמת טרחה רבה לתובעים הנדרשים להגיש בשנית מסמכים, והיא מחייבת גם השקעת עבודה מרובה מצדם של עובדי המוקד הטלפוני ומצד עובדי חוליות הניכויים, שעליהם מוטלת האחריות לעדכן במחשב את דיווחי השכר החלופיים ובהתאם לבצע תיקונים בחישובי הזכאות של ה תובעים. הדיווח המאוחר פוגם גם באיכות מאגרי הנתונים של הרשות, ובהיותו סמוך לתום שנת המס הוא מקשה על ביצוע ניתוחים ממוחשבים של מודלים לזיהוי נישומים שדיווחיהם מוטים. מצב זה אינו מאפשר לרשות ליישם באופן מלא ומיטבי את הוראות החוק והפקודה: (א) חוק המענק מחייב את הרשות לבצע את התשלום הראשון כבר ביולי של השנה העוקבת לשנת הזכאות, אולם רבים מהזכאים אינם מקבלים תשלום זה במועד עקב האיחור בהגשת דיווחי הניכויים משכר של המעסיקים; (ב) הרשות אינה יכולה לתת תשובה לתובע על זכאותו תוך 90 יום מהגשת תביעתו או עד ל-15 ביוליבשנה העוקבת לשנת הזכאות, לפי המאוחר. מצב עניינים זה מדגיש את חשיבות הצורך בייעול שיטות האכיפה על חובת הדיווח משרד מבקר המדינה מעיר כי בפרסומי הרשות (בעיתונות, באינטרנט ובטלוויזיה) שנועדו להגברת המודעות של ציבור הזכאים למענק , הרשות אינה מפרטת את מגבלת הכנסת בן/בת הזוג אלא מפרסמת את התנאי הבסיסי למענק, שלפיו אדם זכאי למענק כל עוד הכנסתו אינה עולה על סכום שבין 6,158 ל- 6,767 ש"ח (תלוי במספר הילדים ובמגדר של התובע/ת). מצב זה הביא להגשת בקשות לקבלת מענק בהסתמך על הפרסומים וללא קיום זכאות. משרד מבקר המדינה מצא כי מתוך 4,600 התביעות לעיל שטרם אושרו בשל הגדרתן כמקרים "חריגים", כ- 3,000 בקשות הוגשו עד לחודש ספטמבר 2013 . מכאן שלגבי בקשות אלו חרגה הרשות ממכסת הימים שהוקצבו לה לשם מתן תשובה לתובע על זכאותו למענק. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להפריד במערכת הממוחשבת בין תביעות שבירורן מתעכב בשל אי -המצאת פרטים על ידי הנישום לבין תביעות שבירורן מתעכב בשל בירור פנימי ברשות (למשל מול משרד מיסוי מקרקעין). כמו כן, על הרשות להקפיד על עמידה בתנאי החוק בנוגע למתן מענה לתובע המענק על זכאותו במסגרת הזמן שהוגדר בחוק.
נתונים אלו עלולים להצביע על בהירות לא מספקת בפרסום תנאי המענק בכלל ובמסע הפרסום במדיה האלקטרונית בפרט. (ראה בהמשך בנוגע להצגת התנאי שלפיו קבלת המענק מותנית בכך שהכנסת בן/ת הזוג של התובע/ת אינה עולה על תקרה מסוימת). לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לבחון את הסיבה לגידול בשיעורי בקשות הסרק שהוגשו במהלך השנה ובסופה כאמור לעיל; עליה להבהיר את תנאי המענק בכלל ואת תנאי הסף של הכנסת בן או בת הזוג בפרט; ולחדד את המסר המועבר לקהל הזכאים באמצעי התקשורת השונים.