משרד התיירות . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .מהמקובץ עולה כי מאז כניסתה של תמ"א 13 לתוקף בשנת2005 , בחנו גורמים שונים .במערכת הביטחון - משרד הביטחון, אג"ת וחיל הים - כל אחד בנפרד את החלופות לפינוי .בסיס חיל הים באילת, וכל אחד מגורמים אלה נקט עמדה משלו בעניין. .בהחלטת הממשלה באוגוסט 2019 נקבע כי תוקם ועדת היגוי בראשות מנכ"ל משרד ראש .הממשלה ובהשתתפות מנכ"ל משהב"ט וגורמים ממשלתיים נוספים, שתפעל בתוך שישה .חודשים לבחינת תוכנית מפורטת בעניין134 . במסגרת ועדה זו הציג משהב"ט עמדה .מתכללת של המערכת בנושא135 . .הצורך בהקמת מרכז כנסים באילת, נוכח הפוטנציאל התיירותי הטמון בו, הועלה כבר .לפני כעשור על ידי עיריית אילת בפני משרד התיירות ומשרד האוצר. לאור עמדת .הממשלה בנושא הקמת מרכז כנסים, כעולה מהחלטתה באוגוסט 2019 , ולפיה מרכז כזה .יכול לשמש מנוף צמיחה לעיר ולפיתוח תיירות כנסים בה - על כל הגורמים הממשלתיים .והעירייה לפעול להשלמת תכנונו, תקצובו והקמתו של פרויקט זה בשלבים, ולשתף .פעולה על מנת לעשות כל שניתן כדי להוציא את היוזמה להקמתו ואת החלטותיהם .בנושא מן הכוח אל הפועל. .מהמקובץ עולה כי אף שפרויקט מרכז הכנסים באילת הוכר על ידי הגורמים .הממשלתיים הנוגעים בדבר כפרויקט בעל חשיבות לעיר שיש לקדמו, והוועדה .המחוזית אישרה את התוכנית שהוגשה להקמתו - יותר מעשור מאז החלו הדיונים .לגביו, פרויקט זה עודנו על קו הזינוק, בעיקר משום שעניין היתכנותו הכלכלית לא .הוכרע במשך זמן רב. לאורך השנים תכולת הפרויקט הצטמצמה בהתאם לדרישת .משרד האוצר, ואומדן עלות הקמתו של מרכז הכנסים הופחת. נמצא כי טרם החל .ביצוע השלב הראשון של התוכנית המצומצמת שלו שהתגבשה כבר בשנת 2015 . . הביקורת העלתה כי לעיכוב הרב במימוש פרויקט זה תרמו החסמים העיקריים .הבאים: . על משרד התחבורה להקפיד לבצע רישום מדויק ומפורט של דיונים כגון הדיון האמור .בעניין שדרוג כביש 90 , ולהקפיד על הוצאת הנחיות לביצוע בהמשך להחלטות .שמתקבלות. .בביקורת הועלה כי לא נמצא במשרד התחבורה פרוטוקול של ישיבה זו ולא נמצא כי .ההחלטות שהתקבלו בה הופצו בכתובים למשתתפי הישיבה. .הועלה כי החלופות השונות לפינוי בסיס חיל הים נדונו ונבחנו לסירוגין במהלך כ-15 ,שנים .אולם לא הבשילו לכדי פעולה מעשית - בהתאם לתמ"א 13 . חסם משמעותי שתרם לאי- .מיצוי המהלך בעניין הוא החסם התקציבי ששב ועלה, זאת עקב העובדה שהמסקנה .שעלתה באופן עקבי מבדיקות ההיתכנות שבוצעו בשנים אלה הייתה כי עלויות בניית .בסיס חיל ים חדש, בין בחלופת ההעתקה ובין בחלופת ההתכנסות, לא יכוסו רק משיווק .הקרקעות שיפונו במסגרת חלופות אלו. .תוכנית זו לא יצאה לפועל (להוציא השלמת מיזם הקמתו של נמל התעופה רמון ושדרוג .קטעים מסוימים בכביש הערבה), וכמעט כל חלקיה כלל לא קודמו לשלבי ביצוע .ראשוניים. כמה מרכיבים בתוכנית (כמו הקמת מרכז קונגרסים והעתקת בסיס חיל הים 57 ) . שבו ועלו בתוכניותוביוזמות שונות גם בשנים שלאחר מכן. .נמצא כי באוקטובר 2013 הפסיקה המועצה הלאומית לכלכלה את מעורבותה בהכנת .ההצעה לתוכנית הכלכלית לאילת. הנימוק אשר מסרה המועצה היה כי הדבר נובע . ביצירת תוכניות אסטרטגיות ברמה ]שלה[ מ"ריבוי משימותיה" ולאור "חוסר היתרון היחסי .המוניציפאלית". המועצה העבירה את המשך הטיפול בנושא לאגף פנים, תכנון ופיתוח .במשרד ראש הממשלה. נמצא כי התוכנית הכלכלית לאילת לא קודמה במהלך השנים .שלאחר הדיון האמור. .מומלץ כי ועדת השרים וועדת ההיגוי תקבענה סדרי עבודה, לרבות תדירות כינוסן, .וכי ועדת ההיגוי תקבע לו"ז ואבני דרך למימוש החלטת הממשלה ותדווח לוועדת .השרים באופן סדור ועיתי על קידומה. עוד מומלץ כי הממשלה תבחן עיתוי לדיון .בצעדים המשלימים אשר נקבע בהחלטתה כי יידונו עם כינונה של הממשלה .הנכנסת, בהתאם להנחיית היועץ המשפטי לממשלה באוגוסט 2019. בפועל התגלעו קשיים בגיבוש הצעת החלטה מוסכמת הנשענת על המלצות התוכנית .האסטרטגית אשר גובשה בשנים 2016 - 2017 , ומשכך לא הונחה על שולחן הממשלה .תוכנית כוללת לפיתוח העיר אילת לצורך בחינתה ואישורה כהחלטת ממשלה. קשיים .אלו, כפי שעולה ממסמכי הביקורת, מקורם במחלוקות בקרב משרדי הממשלה בעניין .חלקם בתקצוב רכיבי התוכנית וכן בחילוקי דעות שונים בין משרד האוצר ועיריית אילת .בעניין היקף התוכנית ותקצובה, לרבות בשאלת ביטולו של הפטור ממע"ם באילת; זאת .אף שהכנת התוכנית האסטרטגית לוותה כאמור על ידי הצוות הבין-משרדי, ואף שהוכנה .תחת מגבלות תקציביות שהוגדרו מראש לחברת הייעוץ וכללה צעדי מדיניות שהוצעו על .ידי משרדי הממשלה עצמם. .כאמור, הצעות המחליטים גובשו במטרה להוציא לפועל את התוכנית האסטרטגית .ולממש את החזון שלפיו אילת תהיה המטרופולין החמישי בישראל, וכן עיר תיירות .מתקדמת שתציע לתושביה מגוון תעסוקתי לצד שירותי חינוך, בריאות וביטחון מהמעלה .הראשונה. עם זאת, מהלוח לעיל עולה כי טיוטת הצעת המחליטים הראשונה מאוקטובר .2016 , שהייתה ההצעה הרחבה ביותר שהציע משרד האוצר, הייתה מצומצמת אף יותר .מהתוכנית האסטרטגית בגרסתה הבסיסית: הטיוטה הראשונה לא כללה חלקים .משמעותיים מיוזמות התוכנית האסטרטגית 65 ; חלק מסעיפי טיוטה זו לא היו אופרטיביים .ולא גובו בתקציב קונקרטי, או שכללו יוזמות שכבר קודמו ממילא בערוצים אחרים ונוסח .ההצעה הותיר אותם ברמה ההצהרתית, או כעניין אשר יש להעמיק בבדיקתו באמצעות .ועדות או צוותים ממשלתיים 66. זאת ועוד, טיוטת הצעת המחליטים האחרונה שהוכנה .והוצגה לעיריית אילת הייתה גרסה מצומצמת אף יותר מהראשונה. מכל מקום, לנוכח .הפערים האמורים לא ברור האם וכיצד התכולות שגובשו על ידי משרד האוצר ופורטו .בטיוטות הצעות מחליטים אלו, היו מביאות למימוש החזון ולהגשמת היעדים אשר משרד .האוצר ביקש להשיג באמצעות תוכנית אסטרטגית חוצת סקטורים וברמה בין-לאומית - .תוכנית שעל הכנתה הורה67, ואשר אותה גיבש הצוות הבין- משרדי. .נמצא כי המגעים מצד כל הגורמים הקשורים בפיתוח העיר אילת לגיבושו של נוסח הצעת .החלטת ממשלה מוסכם הופסקו ביוזמת משרד האוצר, דבר שאילץ גורמים אלה לחזור .להתנהלות של קידום תוכניות פרטניות לעיר בנפרד, והתוכנית האסטרטגית לא אושרה .כתוכנית אחודה בהחלטת ממשלה כפי שהתחייב משרד האוצר לבצע.
. פרק ביקורת זה העלה כי במהלך השנים2009 - 2019 לא קּודם, על ידי גורמי ממשלה .שונים - משרד ראש הממשלה, המועצה הלאומית לכלכלה, משרד האוצר, משרד התיירות .ועיריית אילת - מענה מקיף ומרוכז לאתגרי העיר אילת אשר יבשיל כדי החלטת ממשלה. .כתוצאה מכך נדחו בכמה שנים הליכי תכנון ויישום של תוכניות פיתוח לעיר אילת.