משרד הרווחה והביטחון החברתי . מעגלים - הקרן למען בעלי מקצועות שוחקים - אפקטיביות וסדרי ניהול - משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים בביקורת נמצא כי המשרד אמנם מקבל מהקרן נתונים וקבלות בדבר הוצאותיה, אולם הוא בודק אותם רק באקראי , ללא שיטה או תכנית. משרד מבקר המדינה מעיר כי הפיקוח והבקרה של משרד הכלכלה על פעילות הקרן לקויים. .על פי תנאי ההסכם , הקרן זכאית לקבל תשלום גם עבור הוצ אותיה לתפעול קורסים, ואלה נגזרות מעלות הקורסים בפועל. בשנת 2015 אושר לקרן סכום של עד כ -5 מיליון ש"ח עבור תפעול קורסים . הסכום נגזר מעלות הקורסים שתכננה הקרן לקיים באותה השנה - כ-70 .מיליון ש"ח בפועל הזמינה הקרן ממוסדות הכשרה קורסים בעלות של כ -31 מיליון ש"ח בלבד, אך בהיעדר דוח ביצוע חצי שנתי לא היה למשרד הכלכלה מידע בעוד מועד על צמצום ניכר זה בהיקף הקורסים באותה השנה. אילו היה למשרד הכלכלה מידע שכזה, היה הדבר אמור להביא להפחתת יותר ממחצית הסכום שהוא משלם לקרן. יצוין כי המשרד שילם לקרן במהלך שנת 2015 כ-4.7 מיליון ש"ח. מסיכום דיון אשר התקיים במהלך שנת 2016 ,ובו השתתפו נציגי אגף החשכ"ל, נציגי האגף להכשרה מקצועית נציגי משרד הכלכלה ונשיא התאחדות התעשיינים, עלה כי הקרן לא מסרה למשרד הכלכלה דוחות ביצוע שוטפים ולא עדכנה אותו לגבי ההפחתה של מחזור הקרן ב-50%; עקב כך קיבלה הקרן תשלום עודף בגין הוצאות תפעול הקורסים. נציגי הממשלה ביקשו מהקרן להשיב את הכספים אשר שולמו ביתר, ובתגובה טענה הקרן כי הסכום שקיבלה אינו חורג מהנקבע בהסכם. בסופו של דבר לא חויבה הקרן להשיב כספים אלה. בביקורת נמצא כי לא נחתם בין הצדדים הסכם שהסדיר את קבלת השירותים האמורים. גם בדוחות הכספיים של הקרן לא ניתן ביטוי להתחייבות כלשהי כלפי ההתאחדות בגין השירותים האלה. עוד עלה בביקורת כי הקרן אף לא ביקשה אישור מוועדת ההתקשרויות בטרם שילמה להתאחדות בגין שירותים אלו. זאת ועוד, בהודעת דואר אלקטרוני בנושא זה ששלחה היועצת המשפטית של הקרן לעוזרת יו"ר הקרן באפריל 2016 היא ציינה: "אינני יכולה לראות איך אפשר לאשר דרישת תשלום שנים אחורה כאשר את לא מצרפת הזמנת עבודה/ הסכם/אישור... מצד הקרן או ועדת הרכש שלה או הועד המנהל שלה... במיוחד לא עם צד קשור... צריך להביא זאת בפני ועדת הביקורת. על פי החוק חברה אמורה להביא לאישורה של האסיפה הכללית וועדת הביקורת כל עסקה עם צד קשור". משרד מבקר המדינה מעיר לקרן כי בהתאם לעקרונות הכלליים של המינהל התקין, המתחייבים מאופייה הציבורי, עליה להבטיח כי תפעל באופן מסודר ובשקיפות מירבית - זאת באמצעות הסכמים בכתב המבהירים ומסדירים את קבלת השירותים ואת התמורה בגינם ואת תנאי ההתקשרות, בייחוד כשמדובר בהתקשרות עם תאגיד קשור. התנהלות הקרן בדרך זו גם תאפשר פיקוח ובקרה וגם תמנע אי-בהירות ומחלוקות שעלולים להיגרם בהיעדר הסכם. הביקורת העלתה כי למרות תוצאותיו הנוקבות של המדגם שיזמה הקרן עצמה, לא דנו בהן המוסדות והגופים המלווים את הקרן והמפקחים על פעילותה השוטפת - האסיפה הכללית, הוועד המנהל וועדת ההיגוי - ובכלל זה הם לא ניתחו את תוצאות הסקר, לא הפיקו לקחים ולא בחנו אם תוצאותיו מצריכות שינוי באופן התנהלותה כדי להגביר את האפקטיביות של פעולותה. נמצא כי הקרן אינה בוחנת את התאמתו של כל עובד ועובד לקורס שבו ביקש להשתתף (למעט תנאי סף כלליים) ואת ההיתכנות לכך שהקורס יאפשר את שדרוגו המקצועי. ובפועל עלה מבדיקת נתוני הקרן שבמקרים מסוימים יצאו יחדיו כמה מעובדי ו של מעסיק לאותם הקורסים בדיוק . היות שהקרן לא בדקה את ההתאמה של כל קורס למשתתף בו, עולה החשש שהעובדים בחרו באותם הקורסים וה הכשרות לצורך העשרה ופעילות פנאי. נמצא כי ועדת המעקב העליונה לא התכנסה בשנתיים וחצי האחרונות, מאז ראשית 2014 ., ולא דנה בסיבות לכישלון מימושו של מסלול הפנסיה המגשרת בחלוף כ חמש שנים מאז החתימה על ההסכם , על ועדת המעקב העליונה לבדוק באופן יסודי, באמצעות גוף מקצועי, את הסיבות לאי -הוצאתו לפועל של מסלול הפנסיה המגשרת, ובין היתר לנתח את הביקושים למסלול, ולבחון את הטענות שהועלו בדבר החסמים המעכבים את מימושו. על ועדת המעקב העליונה להסיק מסקנות מבדיקה זו ולקבל החלטות בהתאם. למרות ההחלטה האמורה של הוועד המנהל , גם נתונים מן השנים 2015 ו-2016 מעלים חשש שחלק מהקורסים נועדו לצורכי העשרה ו פעילות פנאי. לדוגמה: חמישה עובדי חברה העוסקת בייצור השתתפו יחדיו בקורס סוכני נסיעות, וחמש עובדות בית חולים השתתפו בקורס קוסמטיקה. משרד מבקר המדינה שולל את תשובת הקרן מכל וכל. הקרן נשענת על כספי הציבור בהיקף של מאות מיליוני ש"ח. המדינה מקצה כספים אלו לקרן במטרה שתבצע תכניות לצורך הכשרה מקצועית, הסבה מקצועית ושדרוג מקצועי כמתחייב מההסכם. על מוסדות הקרן לבחון אם קורסי ההכשרה המ קצועית שהיא מקיימת מגשימים את מטרותיה כפי שנקבעו בהסכם ובתקנון. בכלל זה עליהם למדוד ולהעריך אם הקורסים עולים בקנה אחד עם סדר העדיפות כפי שנקבע בהסכם - קידום תכניות הסבה או הכשרה מקצועית שיש בהן כדי להאריך את תקופת ההעסקה של בעלי מקצועות שוחקים במקום עבודתם עד הגיעם לגיל פרישה. במועד סיום הביקורת טרם עלה בידי הקרן להוציא לפועל את מסלול הפנסיה המגשרת, למעט בעניינם של חמישה עובדים בלבד, אף שעברו כחמש שנים ממועד הקמת הקרן . עד ליוני 2016 נוצלחלק מזערי מהתקציב שהוקצה למסלול זה: כ-5.2 מיליוןש"ח בלבד מתקציב של כ-102 מיליון ש"ח. כחמישה מיליון ש"ח מסכום זה שימשו להוצאות התקורה ו להוצאות השיווק של הקרן; היתרה, כ - 200,000 ,ש"ח בלבד שימשה לתשלום פנסיה מגשרת לעובדים שפרשו. בכך למעשה לא יושמה אחת משתי מטרות ההסכם שנקבעה כחלופה למסלול הקורסים. לנוכח החסמים שגרמו לאי מימוש מסלול הפנסיה המגשרת, ולניצול הזעום של התקציב המיועד אליו בחמש השנים שבהן אמור היה לפעול , על ועדת המעקב העליונה לבחון ולנתח לאלתר את ישימותו של המסלול ולבחון חלופות שיאפשרו את מימושו בהקדם האפשרי. הועלה כי משרד הכלכלה לא דרש מהקרן במהלך שנות פעילותה נתונים על השתלבות המשתתפים בקורסים אלו בעבודה לאחר סיום לימודיהם. גם הקרן לא אספה נתונים בנדון כדי לנתח את האפקטיביות של פעילותה, למעט במסגרת מדגם אחד מיולי 2015 שעשתה כחלק מסקר שביעות הרצון בקרב בוגרי הקורסים. .1. ,נמצא כי בנוהלי הקרן הכוללים תיאורי תפקידים ב קרן, אין תיאור של תפקיד יו"ר הקרן ושל תפקיד מנכ"ל. בתקנון הקרן מוגדר תפקיד יו"ר העמותה אך תפקיד המנכ"ל לא מוגדר בו. נקבע בתקנון כי יו"ר העמותה ירכז את פעילותה, יוביל את ביצוע מדיניותה ויפעל לקידום מטרותיה ולפעילות מיטבית של מוסדותיה . בפועל את התפקידים האלה ביצע במקביל ליו"ר העמותה גם המנכ"ל. יתרה מכך, יו"ר העמותה עסקה כבשגרה גם בהיבטים שמשמעותם ניהול שוטף של הקרן, למשל היא עסקה בהסכמים עם ספקים ועם נותני שירותים, בהעסקת עובדים, בבחינת תכניות לימוד, בקביעת מתכונת לקיום קורסים, בשיווק, בפרסום ובנושאי מינהל שונים. זאת ועוד, טשטוש גבולות זה השפיע על היציבות הניהולית של הקרן: נמצא כי מאז סוף שנת 2011 , שבה החלה הקרן לפעול, ועד סוף שנת 2016 , דהיינו בתק ופה של כ חמש שנים בלבד, התחלפו בקרן חמישה מנכ"לים15 . שלושה מחמשת המנכ"לים שעזבו מסרו לצוות הביקורת כי אחת הסיבות לסיום עבודתם הייתה שחלוקת הסמכויות בין יו"ר הקרן לבין המנכ"ל לא הייתה ברורה, והדבר הקשה עליהם למלא את תפקידם. מבקר המדינה כבר העיר בעבר בנוגע לתחלופה רבה של מנכ"לים בתאגידים מסוימים , כי היא משפיעה על יכולת המנכ"ל להתמקצע בתפקידו ומקשה עליו למצות תהליכים ארוכי טווח. עוד ציין כי במצב זה עלולה להיפגע יכולת הניהול התקי ן של התאגיד , ועל כן מן הראוי שדירקטוריון התאגיד ייתן על כך את דעתו ויפיק את הלקחים הנדרשים16 . דברים אלה כוחם יפה גם לכאן. על הוועד המנהל לתת את דעת ו להשפעות השליליות שיש לתחלופה התכופה של המנכ"לים בקרן ולפעול ליציבות עבודתם של נושאי המשרה הבכירים, בין היתר באמצעות הגדרה ברורה של תחומי האחריות של נושאי המשרה בקרן.
משרד מבקר המדינה מעיר לקרן כי מחוזר רשות החברות הממשלתיות בנושא היקף פעילות ו של יו"ר דירקטוריון בחברה ממשלתית , עולה כי העסקת יו"ר דירקטוריון בשכר תתאפשר רק בחברות הממשלתיות הגדולות, למעט מקרים חריגים כגון חברה בהקמה 21 . מדובר ב חברות המעסיקות מאות ואף אלפי עובדים , ותקציבן השנתי עומד לכל הפחות על מאות מיליוני ש"ח; זאת להבדיל מ הקרן, שמעסיקה כאמור כ -20 עובדים, תקציבה השנתי כ -60 מיליוןש"ח, ושלבי הקמתה הסתיימו זה מכבר. לפיכך ההנחיות שמאפשרות לקבוע שכר ליו"ר דירקטוריון של חברה ממשלתית בזיקה לשכרו של מנכ"ל החברה - אינן רלוונטיות לקביעת שכרו של יו"ר העמותה. לאור הכלל האמור ובחלוף חמש שנים מאז החלה הקרן לפעול, על האסיפה הכללית לבחון את היקף העסקתה של יו"ר הקרן ואת גובה שכרה, וזאת גם בהתחשב במגבלות שנקבעו בחוזר רשות החברות הממשלתיות שעליו הסתמכה בהחלטתה משנת 2011 . כאמור, בגלל עלותה הגבוהה של העסקה זו עלו במידה ניכרת הוצאות התקורה של הקרן ולא ברור אם יש לה הצדקה עניינית. זאת ועוד, כל עוד תפקיד ו של יו"ר הקרן מאויש, בין בשכר ובין שלא בשכר, נדרש ליצור הבחנה ברורה בנוהלי הקרן בין תפקיד היו"ר לבין תפקיד המנכ"ל .