התעשיות הביטחוניות הממשלתיות . הדוחות הכספיים של התעשייה האווירית לישראל בע_מ – מצב החברה וסיכוניה .מהתרשים עולה כי בחטיבת מט"ח קיימת התלות הגבוהה ביותר בשלושת הלקוחות המהותיים של התע"א; כי בשנים 2015 - 2019 חל גידול בשיעור ההכנסות של החטיבה מלקוחות אלה; וכי בשנת 2019 כמעט80% מהכנסות החטיבה התקבלו מהם. יצוין כי הכנסות חטיבת מט"ח הן כ-30% .מהכנסות התע"א משרד מבקר המדינה מציין כי רמ"י מופקדת על ניהול מקרקעי ישראל ושמירה על זכויותיה של המדינה בקרקעות שלה. מימוש אחריות זו משמעו בין היתר חידוש הסכמי חכירה, גביית דמי החכירה בגינם, ובחינת מצב הקרקעות במועד חידוש הסכמי החכירה. מומלץ כי רמ"י תפעל לחידוש הסכמי חכירה שבהם החוכר לא פנה אליה מיוזמתו, ולפעול להקמת מערכת ממוחשבת שתתמוך בפעילות זו. זאת באותו אופן ולפי אותם כללים לגבי גורמים ממשלתיים ולגבי גורמים פרטיים. בביקורת עלה כי רמ"י לא השיבה על פניות של התע"א מהשנים 2015 ו-2016 בנוגע לחידוש תקופות החכירה בשלושה הסכמי חכירה הנוגעים לקרקעות שבשימוש החברה ביהוד. היעדר תגובת רמ"י על פניות התע"א אינה עולה בקנה אחד עם חובתה של רשות להשיב לפונים אליה בכתב בתוך פרק זמן סביר. נוסף על כך, הדבר אף עלול לגרום נזקים כספיים לתע"א מכיוון שרק לאחר חידוש הסכמי חכירה באפשרותה להוון את דמי החכירה, וכן נוכח העלייה האפשרית בשווי הקרקע בין מועד סיום הסכם החכירה לבין מועד החידוש בפועל, אשר עלולה להביא להתייקרות דמי החכירה. בביקורת עלה כי רמ"י לא טיפלה ביוזמתה בחידוש הסכמי חכירה של התע"א כאשר החברה לא פנתה אליה בעניינם. מומלץ כי רמ"י תפעל להקמת מערכת ממוחשבת שתתרה מבעוד מועד על הסכמי החכירה שתוקפם צפוי לפוג ותפעל מול הגופים החוכרים לחידושם. נוכח חובת הנאמנות החלה עליה כרשות מינהלית, על רמ"י להקפיד לבחון את בקשותיה של התע"א לחידוש הסכמי החכירה ולהשיב לה ככל שניתן במועדים שנקבעו, ובכל מקרה בתוך פרק זמן סביר. בביקורת לא נמצא כי רמ"י אימצה את המלצת הוועדה מיולי 1966 בנוגע להחכרת הקרקע בבאר יעקב לתע"א, וטרם נחתם הסכם חכירה בין הצדדים. משרד מבקר המדינה מציין כי פעילותו של מפעל מל"מ במשך עשרות שנים על קרקע של מאות דונם שבבעלות המדינה בלי שרמ"י הקצתה אותה לתע"א ובלי שהסדירה את נושא תשלום דמי החכירה בעדה, אינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין. על רמ"י לפעול להסדיר נושאים אלה מול התע"א, כנד רש. כמו כן על התע"א לכלול בספריה הפרשה לדמי חכירה בעד קרקע זו. משרד מבקר המדינה מציין כי הרווח הגלום בצבר ההזמנות מייצג את שיעור הרווח הצפוי של החברה לטווח הבינוני והארוך, והוא בבחינת נתון משלים ובעל חשיבות למידע שמוצג לדירקטוריון בנוגע לפרויקטים שחלה ירידה ברווחיותם, ולפיכך מומלץ כי יוצג גם הוא לדירקטוריון. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי צבר ההזמנות של התע"א גדול יחסית לצבר ההזמנות של רפאל ושל אלביט. מתרשים 18 עולה כי הדבר נובע בעיקר מצבר ההזמנות שעתיד לבוא לידי ביטוי בהכנסותיה משנת 2022 ואילך. הדבר מעיד על פרויקטיםארוכי טווח של תע"א אשר מספקים לה ביטחון בהכנסות לטווח ארוך. .מנתוני התע"א עולה כי בשנים 2015 - 2019 חל גידול בהכנסות חטיבת מט"ח ממשהב"ט ומלקוח א' בשיעור של 71% ו- 134% בהתאמה, וכי בשנים 2018 ו-2019 יותר מ-85% .מהכנסות החטיבה היו מארבעה לקוחות מהותיים לקוחות מהותיים של התע"א מקנים לה יציבות ומשמשים לה מקור לצמיחה עתידית. עם זאת נשקף סיכון עסקי מתלותה של החברה בכלל ושל חטיבת מט"ח במיוחד במספר מצומצם של לקוחות: במצב זה ללקוחות אלה יש כוח עסקי משמעותי כלפי התע"א, והדבר עלול בין היתר להשפיע על התנאים העסקיים של ההתקשרויות איתה; יתר על כן, הפסקת התקשרות עם מי מהם עלולה לפגוע במידה ניכרת בהכנסות החברה. בביקורת עלה כי התע"א ערה לסיכונים שבהסתמכות על מספר מצומצם של לקוחות, וצמצום התלות בלקוחות נכלל בין יעדיה המפורטים בתוכנית האסטרטגית משנת 2018 .ובין היעדים שקבעה לה רשות החברות משרד מבקר המדינה מציין כי אף שהגורם לחלק מההפחתה בשיעור הרווח התפעולי של חטיבות מט"ח ואלתא בשנת 2018 היה "אירועים מיוחדים", בשנת2019 לא חזרו שיעורי הרווח לשיעורם בשנת 2017. .מהתרשים עולה כי אף שחלקן של חטיבות כט"צ ומט"ח הוא כ-11% וכ-29% מהכנסות החברה בשנת 2019 בהתאמה, וחלקן בנכסים דומה (כ-11% וכ-30% )בהתאמה- תרומתן לרווחיות גדולה בהרבה - כ-22% וכ-46% בהתאמה. עוד עולה מה תרשים כי בעוד שהכנסות חטיבת התעופה הן כשליש מהכנסות התע"א וחלקה בנכסי החברה דומה (כ-27% )- תרומתה לרווח התפעולי כמעט אפסית. אשר לחטיבת אלתא- חלקה בנכסי החברה ובהכנסותיה דומה לחלקה ברווח התפעולי של החברה. מהנתונים לעיל עולה כי היחידות העסקיות של התע"א נבדלות זו מזו מבחינת שיעור הרווח התפעולי שלהן, וכי 21 מתוך23 יחידות בשנת2018 שהיקף הכנסותיהן מסך ההכנסות הוא כ-52% ו-10 מתוך20 יחידות בשנת2019 שהיקף הכנסותיהן הוא כ-39% מסך ההכנסות רשמו רווח תפעולי נמוך מ- 4.3% או הפסד תפעולי. הדבר מהווה שיפור במספר היחידות הרווחיות ובשיעור ההכנסות בין השנים 2018 ל-2019 . מהדברים שמסרה התע"א למשרד מבקר המדינה באוקטובר2020 עולה כי התע"א פועלת לשיפור הרווחיות ביחידות בהן הרווחיות נמוכה. יצוין כי נוכח מדיניות משהב"ט, ולפיה היתרי בנייה מותנים יינתנו רק בנוגע למתקנים הנותנים מענה לצורכי מעהב"ט (לאחר מיצוי סמכות הוולמ"ב כאמור) - התע"א חשופה לסיכון של הימשכות הליכים לתכנון מבנים המיועדים לפעילות הייצוא שלה; פעילות שהניבה כ-74% מהכנסותיה בשנת2019 . הדבר עלול לפגוע ביכולתהתע"א להתקשר בעתיד עם לקוחות זרים נוכח עיכוב אפשרי בלוחות הזמנים להקמת תשתיות לפרויקטים, ובלוחות הזמנים לביצוע פרויקטים שהיא תבצע עבורם, ומכאן אף ברווחיותם. מומלץ כי משהב"ט ומשרד המשפטים יבחנו את נושא מיצוי הסמכויות של הוולמ"ב, ויבחנו פתרון, ככל שנדרש, בנוגע לתהליכי התכנון והבנייה של התע"א. מומלץ כי התע"א תבצע בחינה של יעילות שימוש בקרקעות שהעמידה לרשותה המדינה, לשם ניצולן המיטבי. עוד מומלץ כי רמ"י תבחן את ניצול שטחי המדינה שבשימוש התע"א לשם איתור שטחים שאינם מנוצלים במלואם ע"י החברה. מומלץ כי רמ"י בשיתוף התע"א תפעל לצורך הסדרת אישורים ביטחוניים הנדרשים לעובדיה הרלוונטיים או לחלופין תבחן מנגנוני בקרה חלופיים, זאת כדי לאפשר לה למלא את חובתה לבצע פיקוח ובקרה על הקרקעות שבשימוש התע"א ולוודא כי הן מנוצלות בהתאם לייעודן. .מהתרשים ומנתוני התע"א עולה כי כ -45% מהנכסים שהופחתו במלואם ועדיין משמשים את התע"א הם מכונות וציוד; וגילם של כ -57% מהנכסים שהופחתו במלואם הוא בין 11 ל-20 .שנה
בביקורת עלה כי יש הפרשים בין מועדי הצפי של כלל התע"א ושל חטיבות מט"ח ואלתא להכרה בהכנסה שבצבר ההזמנות לבין מועדי ההכרה בהכנסה בפועל.