חברת דואר ישראל בע_מ . התקשרויות של חברת דואר ישראל בע_מ משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת החברה כי התופעה של אישור התקשרויות ללא דיון והנמקה כיאות, אינה תקינה; וכי על החברה לנקוט את הצעדים המתחייבים כדי למנוע תופעה זו. נמצא כי חלק מאישורי המנכ"ל ניתנו בדיעבד. לגבי חלקן, נמצא כי הספק לא היה ספק יחיד. הועלה כי כמעשה שיגרה לא נערכה ח ברת הדואר מבעוד מועד להתקשרויות חדשות ולהארכת התקשרויות קיימות. לעיתים קרובות היא אישרה התקשרויות בחופזה וללא מכרז (ראו גם בהמשך). 2. עוד הועלה כי חלק מההתקשרויות שאושרו ללא מכרז אושרו בדיעבד, לאחר שההתקשרות כבר בוצעה. לכן גם אישרה הוועדה תשלומים בדיעבד לספקים. הועלה כי המנכ"ל אישר התקשרויות בפטור ממכרז לפי תקנה זו, על אף שלא הייתה קיימת ב-12 מההתקשרויות דחיפות למניעת נזק של ממש. נמצא כי בתשע מ -13 התקשרויות לא פנתה החברה לשמאי ממשלתי לקבל הערכה בדבר גובה דמי השכירות, על אף שהדבר נדרש בתקנות ובנוהל הרכש בחברה; ולגבי שאר הנכסים לא ציין יוזם הבקשה בחברה אם הוזמנה והוכנה שומה לנכס כנדרש בתקנות ובנוהל הרכש בחברה. אכן הוועדה אישרה התקשרויות תוך הסתמכות על שיחות טלפוניות לחברי הוועדה, או בא מצעות העברת טיוטת החלטה בין חברי הוועדה באמצעות עובד בחברה ("סבב חתימות"). במצב זה לא התקיימו דיונים ממצים בין חברי הועדה על מהות ההתקשרות והתמורה לחברה, ולכן לא התאפשר לנמק את ההחלטות כיאות. משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שההתקשרויות לשכירת הסוכנויות היו קצרות מועד והחברה האריכה אותן כמה פעמים, יכלה החברה להיערך לכך מבעוד מועד ולקבל הערכות שמאי לנכסים אלה או לחילופין לשכור נכסים אחרים. . הועלה כי לעיתים לא הוצאו הזמנות עבודה בכתב, כמתחייב בנוהל הרכש בחברה. הביקורת העלתה כי המערכת מיושנת, וכי לא ניתנו שירותי תמיכה טכנית למפעילי המערכת. לפיכך לא ניתן היה להפיק באמצעות המערכת דוחות לבקרה ולמעקב אחר החלטות הוועדה. בעת הזנת פרטי החלטות ועדת המכרזים למערכת נמחקו פרטי הנושאים שבהם הייתה הוועדה אמורה לדון; באופן זה נמחק חומר רקע מהותי, ועקב כך נפגעה אפשרות הפיקוח על תהליך קבלת ההחלטות. .בביקורת על ההתקשרויות של חברת הדואר הועלו ליקויים חמורים בסדרי ניהול דיוני ועדת המכרזים ולגבי היערכותם המוקדמת של חברי הוועדה לקראת דיוניה, ולגבי אישור התקשרויות בדיעבד, שכן הליך זה פוגע בעצמאות שיקול הד עת של חברי הוועדה והמנכ"ל בדבר נחיצות ההתקשרות. וכן לגבי אישור התקשרות ללא מכרז כאשר לא מתקיימים כל התנאים הנדרשים לכך על פי תקנות חובת המכרזים ונוהלי החברה. סעיפי הפטור בתקנות אינם משום סעיפי נוחות, ולא היה מקום לביטול הליכי מכרז הנדרשים על פי החוק. מבדיק ת המכרז לקבלת שירותי שליחים שנערך בשנת 1998 והוארך עד שנת 2007 עולה חשש שבוצעו עבירות לכאורה על חוק ההגבלים. על החברה לפעול לפי הוראות תקנות חובת המכרזים ונוהל הרכש שנקבע בחברה ולנקוט צעדים נגד מי מטעמה שחורג מהם. יש לבצע בהקדם שינויים יסודיים בכל הנוגע לניהול דיוני ועדת המכרזים ולעשות לכך שחברי הוועדה יהיו מוכנים היטב לדיוניה. בנוסף לכך, על החברה לקיים את הוראות הדין בכל הנוגע לחוק ההגבלים; עליה גם לבחון אם הסכמים בינה ובין ספקים שנחתמו לפני שהפכה לחברה ממשלתית וטרם פג תוקפם עומדים בהוראות חוק ההגבלים העסקיים. לדעת משרד מבקר המדינה, המידע שהעבירה חברת הדואר לרשות ההגבלים לצורך קבלת חוות הדעת המקדמית בשנת 2006 ולצורך קבלת הפטור בשנת 2008 , בדבר אי -יכולתה לספק בעצמה את שירותי השליחים באזור תל -אביב והמרכז אינו מדויק. ראוי היה שיוצג לממונה מידע רלוונטי מלא ומדויק לרבות כל מידע העלול להעיד על קושי תחרותי שנושא הבקשה עלול לעורר, במיוחד בהתחשב בחובת הגילוי המוגברת שקבעו כללי מתן חוות הדעת המקדמית. משרד מבקר המדינה העלה כי החברה הציגה לממונה מידע לא מדויק בבקשתה לקבלת חוות הדעת המקדמית האמורה, כמפורט להלן: הועלה כי כ-40 ערבויות כספיות שקיבלה החברהבגין נכסיה המושכרים לאחרים מטופלות באגף הלוגיסטיקה בחברה, ולא באגף הכספים המטפל בערבויות כספיות שניתנו לחברה. לאגף הלוגיסטיקה לא היית ה תכנה מתאימה למעקב אחר ערבויות, ועקב כך ערבויות שתוקפן עמד לפוג לא חודשו במועד הנדרש, ולא היה אפשר לממשן בעת הצורך. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה לטפל מבעוד מועד בהארכת הערבויות, כדי שתוכל במידת הצורך לממש אותן. לדעת משרד מבקר המדינה ההסכמים שבהם הוארך החוזה האמור משנת 1998 ושנחתמו לאחר שהוקמה חברת הדואר, כללו הוראות שהן בבחינת הסדר כובל לפי סעיף 2()(ב3 ) בחוק ההגבלים כמתואר לעיל . חברת הדואר פעלה באופן לא ראוי ועולה חשש כי עברה לכאורה על הוראות חוק ההגבלים בכך שחתמה כמה פעמים על הארכת תוקפו של הסכם הכולל הוראות שהן בבחינת הסדר כובל כהגדרתו בחוק ההגבלים, בלי לקבל לכך את אישורו של בית הדין או פטור מאת הממונה מפנייה לבית הדין לקבלת אישורו. לאחר שהוקמה החברה בשנת 2006 היה עליה לבחון את מכלול המשמעויות המשפטיות, ובין היתר לבחון אם הסכמים שהיא צד בהם עוד מהימים שבהם היית ה תאגיד סטטוטורי עומדים בדרישות חוק ההגבלים, ולפעול כמתחייב מכך. 1. ככלל, חברי הוועדה לא קיבלו לפני כל ישיבה חומר רקע על ההתקשרויות שעל סדר היום של הוועדה אלא במועד שבו התכנסה הוועדה. את רשימת הנושאים שיידונו בישיבת הוועדה הם קיבלו לרוב בדואר האלקטרוני בימי חמישי בצהריים, אף שדיוני הוועדה מתקיימים בימי ראשון. מכאן שחברי הוועדה לא נערכו כראוי לקראת דיוני הוועדה. 2. כ-48% מהנושאים שנדונו בישיבות הו ועדה בשנת 2007 לא נכללו כלל בסדר היום שלה. בכל ישיבה של הוועדה נדונו תשעה נושאים כאלה בממוצע; גם מכך עולה שהוועדה לא הייתה ערוכה כנדרש לדון בעניינם.
. תוקפו של ההסכם משנת 1998 הוארך כמה פעמים עד אוקטובר 2007 , גם לאחר שבחודש מארס 2006 שונה מעמדה של רשות הדואר מתאגיד סטטוטורי לחברה ממשלתית. הועלה כי בעת הארכות תוקף ההסכם לא פנתה החברה לקבלת אישור או היתר זמני מבית הדין, או לקבלת פטור מהממונה מפנייה לאישור בית הדין להסדר הכובל; והיא אף לא ביררה עם רשות ההגבלים העסקיים (להלן - רשות ההגבלים) אם הארכות ההסכם עומדות בדרישות חוק ההגבלים. משרד מבקר המדינה מעיר כי מהאמור לעיל עולה חשש שהחברה עברה עבירות לכאורה על חוק ההגבלים.