בנק ישראל . בנקאות דיגיטלית הביקורת העלתה כי על אף ההבנה כי השימוש במערכת לביצוע תשלומים מידיים עשויה .לצמצם את היקף ההון השחור ולהפחית את עלויות הסליקה בבתי עסק ועל אף היותה .ערוץ חלופי לשימוש במזומן וכרטיסי אשראי, המערכת הבנקאית אינה מתמרצת שימוש .במערכת. ייתכן שהדבר נובע בין היתר מהעמלות המוטלות בגין השימוש בכרטיסי .אשראי, במיוחד בעסקים קטנים שעבורם שיעור העמלה הממוצעת גבוה ב- 31.3% עד .67.7% בהשוואה לבתי עסק בינוניים וגדולים בהתאמה(פ ער של 0.3 עד 0.5 נקודות האחוז .בשיעור העמלה). .מומלץ כי הפיקוח על הבנקים יבחן את האפשרות להשתמש בכלים העומדים לרשותו כדי .לתמרץ את המערכת הבנקאית להרחיב את השימוש בערוץ זה כתחליף לשימוש בעסקות .מזומן ואשראי. עוד מומלץ שבנק ישראל יפעל לקדם תשתית שתתמוך בביצוע עסקות על .גבי מערכת התשלומים המיידיים בבתי עסק. . מחשוב ענן מקובל ברחבי העולם במגזרי פעילות רבים, והוא משמש גם ארגונים וגופים .ממשלתיים המחזיקים מידע רגיש. עלה כי נכון למועד הביקורת, הוראת הפיקוח על .הבנקים אוסרת שימוש בשירותי מחשוב ענן עבור פעילויות ומערכות ליבה בתא גידים .בנקאיים והדבר עלול להגביל את יכולתם להתייעל אף שניהול הסיכון מוטל עליהם באופן .בלעדי. .לסיכום, רפורמת הניידות בין בנקים מסייעת במעבר בין חשבונות בנק ועשויה להגדיל את .כוח המיקוח של הצרכן ואת היכולת של שחקנים חדשים להיכנס לשוק. עם זאת, .המסמכים ששימשו לקידומה לא הצביעו על חסם בירוקרטי מובהק במעבר בין חשבונות .בנק, ששיעורו בישראל הוא 2.5% ותואם למקובל בעולם. זאת ועוד, משרד האוצר ובנק .ישראל קידמו את הרפורמה בלא התייחסות לטיפול בחסמים שונים המקשים על הציבור .לעשות שימוש אפקטיבי במערכת הניוד, בהם החסם הפסיכולוגי, חינוך פיננסי ירוד .והיעדר הבדלים מהותיים בין הבנקים. . מומלץ כי בנק ישראל ומשרד האוצר יבחנו אתהשפעתה של רפורמת הניוד על פני זמן .ואת הצעדים הנלווים הנדרשים בתחום: התגברות על החסם הפסיכולוגי, הגברת החינוך .הפיננסי והכנסת שחקנים חדשים, לשם מיצוי המערכת. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את יוזמת הפיקוח על הבנקים לקידום הבנקאות .הפתוחה טרם הסדרת הנושא בחקיקה באמצעות הקמת אקו-סיסטם והטמעת תקן אחיד .אגב ביצוע התאמות למערכת הפיננסית בישראל, מתן גישה לשחקנים מחוץ למערכת .הבנקאית, הבטחת התחרות וקיומן של דרישות אבטחת מידע. פעולות אלו נועדו לקדם .את התחרות בין השחקנים השונים ולפעול לטובת הציבור בהגברת שקיפות המידע .ובקבלת שירותים מתקדמים מגופים שונים. .הרחבת השימוש באפיקים דיגיטליים תורמת להפחתת הסכום שהציבור משלם בגין .עמלות בנקאיות על פעילותו בניירות ערך ובחשבון עו"ש, למרות הגידול במספר המוצרים .והפעולות שצורכים הלקוחות. עם זאת, הרחבת השימוש באפיקים דיגיטליים אינה ניכרת .בעלויות שהציבור משלם בגין פעולות בכרטיסי אשראי. עלויות אלו נמצאות במגמת עלייה .בעשור האחרון והן עומדות על 14.5 ש"ח בממוצע ב-2019 למול 12 ש"ח בממוצע ב-2011. .הגידול בעלויות כרטיסי האשראי מדגיש את התועלת הגלומה ביצירת חלופות תשלום .לציבור, ובמיוחד בשימוש במערכת תשלומים מיידיים. .מומלץ כי הפיקוח על הבנקים יוודא כי מנפיקי כרטיסי האשראי עומדים בחובתם למסור .מידע לציבור בדבר סיום תוכנית הטבות שניתנה לתקופה קצובה בדרכים ובמועדים .הקבועים בחוק. נוסף על כך, מומלץ לבחון אם מועד שליחת ההודעה ללקוח משיג את .מטרתו, ובמידת הצורך - לעדכנו וכן לבחון דרכים חלופיות שיוזילו עלויות אלו. .אפשר לראות בתרשים כי במשך השנים נותר פער הריבית ללא שינוי משמעותי והוא עומד .על 2.9% בשנת2020 . בשנים שפחת שיעור הכנסות הריבית מאשראי לציבור , פחת גם .שיעור הוצאות הריבית על פיקדונות, ולהפך. .אפשר לראות בתרשים כי מרווחי האשראי נותרו ללא שינוי משמעותי בשנים האחרונות .בשני מגזרי הפעילות וב כל התבחינים. במגזר משקי הבית מרווח האשראי הצרכני ( 4.92% . בשנת2020) גבוה במידה רבה ממרווח האשראי לדיור ( 1.21% בשנת2020) , ובמגזר .העסקים מרווח האשראי לעסקים גדולים ( 1.83% בשנת2020) נמוך במידה רבה ממרווח .האשראי לעסקים קטנים וזעירים ( 3.59% בשנת2020) . .שביעות הרצון ממערכת הבנקאות בישראל נמוכה בהשוואה לשביעות הרצון הממוצעת .בשווקים המובילים. בחמשת המדדים שנמצאו מרכזיים ללקוחות הבנקים ( תנאים .מסחריים, אמון, שירותים דיגיטליים, איכות השירות ומתן עצות פיננסיות) התקבלו בשוק .המקומי תוצאות נמוכות מהממוצע, למעט באיכות השירותים הדיגיטליים. עוד נמצא כי .מערכת הבנקאות בישראל דורגה בשלושה מתוך חמשת המדדים בין שתי המדינות .האחרונות (מדדי התנאים המסחריים, איכות השירות ומתן עצות פיננסיות) ובמדד רביעי .(מדד האמון) דורגה רביעית מהסוף. .אפשר לראות בתרשים את הפריסה של מערכות לביצוע תשלומים מהירים שהוקמו ברחבי .העולם בשני העשורים האחרונים. הפריסה הרחבה של מערכות אלה תועדה ברובה .בעשור האחרון ברחבי אמריקה ואירופה. על פי נתוני ה-BIS , נכון לשנת 2021 יש בעולם .יותר מ-60 מערכות תשלומים מהירות, ויש כמה מדינות המתכננות ליישם מערכות כאלה .בשנים הקרובות135 . .עלה כי ללשכת שירותי המחשוב הצטרפו ב-2019 שני גופים- בנק חדש אחד ואגודת .פיקדון ואשראי אחת וכי מאז קיים מועמד פוטנציאלי יחיד להצטרפות לשירותיה, גם מצד .גופים שפנו לפיקוח על הבנקים להקים בנק דיגיטלי חדש. אי -הצטרפות של גופים פיננסיים .חדשים ללשכת שירותי מחשוב יכולה ללמד כי הטלת אחריות פיקוחית בלעדית על .מבקשי הרישיון, לצד אובדן הגמישות בביצוע עדכונים ושדרוגים, הם חסמי הצטרפות .ללשכת שירותי המחשוב ולפיכך הם פוגעים בתחרות. זאת אף שהושקעו ב הקמת לשכת .שירותי המחשוב תקציבים בהיקף של 105 מיליון ש"ח- 200 .מיליון ש"ח .מומלץ כי בנק ישראל ומשרד האוצר יבחנו נוכח אי הצטרפות גופים פיננסים עד עתה את .האפשרות להחיל אסדרה על לשכת שירותי מחשוב כדי ליצור ודאות רגולטורית ולהפחית .את העלויות לגופים פיננסיים חדשים, וכן יבחנו צעדים נוספים לתמרץ את התקשרותם עם .הלשכה ולהגביר את התועלת שבהקמתה. עלה כי המגבלות הקבועות היום בחוק מונעות מהבנקים להציע לציבור ייעוץ פנסיוני .אובייקטיבי בכלים דיגיטליים מתקדמים, ייעוץ שחשיבותו גוברת לנוכח דעיכתו של ייעוץ .כזה בשנים האחרונות. .בפברואר 2022 אישרה ועדת השרים לחקיקה את טיוטת החוק שתאפשר לבנקים להעניק .ייעוץ פנסיוני באמצעים דיגיטליים, ונכון למועד סיום הביקורת הצעת החוק המתינה לדיון .בכנסת. אולם , בהצעת החוק נותרו בעינן ההגבלות החלות על יועץ פנסיוני של הבנק .לפגוש לקוחות מחוץ לסניף או להתקשר עם נציגות עובדים כדי להעניק ייעוץ פנסיוני .לעובדים באותו ארגון. מומלץ כי משרד האוצר ימשיך לפעול לקידום האפשרות להעניק ייעוץ פנסיוני בכלים .דיגיטליים, ויבחן במסגרת זו את האפשרות לבטל את האיסורים הקיימים בחוק על מתן .שירות דיגיטלי גם ל נציגות עובדים לעניין מתן ייעוץ פנסיוני לעובדים המיוצגים בידיהן, זאת .כדי להעניק ייעוץ אובייקטיבי נרחב לכלל הציבור ולעודד תחרות בתחום. .כניסה הדרגתית של בנקים לתחום הביטוח האלמנטרי, בהתאם לנהוג בעולם, פועלת .לטובת הצרכנים, לקידום הקמת בנקים דיגיטליים ולהגברת התחרות והפחתת הר יכוזיות .בתחומי הביטוח והבנקאות. .מומלץ כי רשות שוק ההון תבחן בשיתוף הפיקוח על הבנקים את האפשרות לאפשר כניסה .הדרגתית של בנקים ובפרט בנקים דיגיטליים לתחום הביטוח האלמנטרי בשל היתרונות .שצפויה להניב כניסת שחקנים חדשים לציבור ולשם הגברת התחרות. על הבחינה .להתחשב במכלול הסיכונים ובהשפעתם של פרמטרים שונים ובהם הכללים שיחולו על .הבנקים בפעילות זו, הדומיננטיות של הבנקים וניגודי עניינים אפשריים, וכן ההשפעה על .ריבוי ביטוחים. .עלה כי סקירות הפיקוח במתכונת הנוכחית אינן משתמשות בידע הנצבר בגופים שונים .המרכזים נתונים על אופן הטיפול של תאגידים בנקאיים בסוגיות צרכניות, בהם הרשות .להגנת הצרכן ולסחר הוגן והמועצה הישראלית לצרכנות אף שהוא עשוי לטייב את תהליך .יצירת ההוגנות התרבותית. .לנוכח החשיבות הגלומה בהיבט הצרכני במערכת הבנקאית, ובכלל זה מידת ההגינות .כלפי הלקוחות, מומלץ כי הפיקוח על הבנקים יקבע לוחות זמנים להטמעת פרויקט הערכת .ההגינות בכלל המערכת הבנקאית. עוד מומלץ כי הפי קוח על הבנקים יפנה לגופים .המרכזים נתונים ומידע בסוגיות צרכניות הנוגעות למערכת הבנקאות ויבחן את שילוב .המידע הזה בהערכה כדי לטייב את התהליך. .הביקורת העלתה כי מערכת התלונות של הפיקוח על הבנקים פועלת לסיווג התלונות .בחלוקה לנושאים כלליים, בהם איכות השירות, אמצעי תשלום, עמלות, אשראי, פיקדונות. .עם זאת, המערכת אינה יודעת לסווג באופן יעיל את מאפייני התלונות ולתמוך בשליפה .מהירה לפי סוגים כדי לנטר ביעילות חסמים וכשלים מערכתיים. הצורך במערכת יעילה .ומתוחכמת מתחדד מפני שהיא כלי מרכזי למדידת הצלחה של השינויים הרבים שהתרחשו .במער כת הבנקאית בשנים האחרונות, שינויים שחלק ניכר מהם התרחש בעקבות .ההתפתחות הטכנולוגית. הביקורת העלתה כי הדיגיטציה תרמה רבות לגיוון השירות הבנקאי וליעילותו לצרכנים וכן .הפחיתה את העלויות שמשלם הציבור על עמלות. עם זאת, הדיגיטציה אשר הפחיתה את .עלויות המשכורות וההוצאות הנלוות של הבנקים ותרמה לגי דול של 10% ברווח חמש .הבנקים הגדולים בשנים 2014 - 2021 ,לא תרמה לירידה במרווחי האשראי ורווחיהם .במהלך השנים האחרונות גדלו בעקביות מ-10.4 מיליארדי ש"ח בשנת 2014 ל- 22.1 . מיליארדי ש"ח בשנת2021 , בהתאם לגידול בתיק האשראי הבנקאי. הדבר מצביע על .הריכוזיות בענף הבנקאות ועל היעדר תחרות מספקת, מטיל ספק אם ההתייעלות .הדיגיטלית התגלגלה במלואה לציבור ומחדד את הצורך של בנק ישראל והפיקוח על .הבנקים בתוכו ליזום פעולות בעידן הדיגיטלי להגברת התחרות בענף הבנקאות, על מנת .שההתייעלות הדיגיטלית תבוא לידי ביטוי באופן משמעותי יותר בהפחתת העלויות לצרכן. .מומלץ כי הפיקוח על הבנקים יישם את המערכת החדשה לניהול פניות הציבור בהתאם .ללוח הזמנים המתוכנן, כיוון שמערכת כזאת תוכל לסייע למד וד את הצלחת הרפורמות .שגובשו בשנים האחרונות במערכת הבנקאית ולתמוך בזיהוי חסמים וכשלים מערכתיים. אפשר לראות בתרשים כי אושרו רוב (96% ) הבקשות שהגישו חמשת הבנקים הגדולים .לסגור סניפים בשנים 2016 עד2021 . הפיקוח אישר52% מבקשות הסגירה ללא התניות .ו-44% הותנו בהשארת מכשיר אוטומטי205 (63% מתוכן), בהתניית השארת מכשיר לצד .קיומו של סניף חלקי או נייד (32% ,) בקיומו של סניף חלקי או נייד לבדו (3% ) או בהתניות .אחרות (2% )206. . הביקורת העלתה כי5 מתוך11 בנקים ביקשו היתר כללי לפתוח סניפים ניידים או חלקיים .וכי קבלת ההיתר משמשת בעיקרה את שני הבנקים הגדולים (ב-90% ,מהמקרים). משכך .השימוש בהיתר, שנעשה ברובו בהתאם להתניות הפיקוח לקבלת היתר לסגור סניפים, .אינו תורם להגברת התחרות במערכת הבנקאית כפי שציפה הפיקוח. עלה כי חוק שירותי תשלום נכנס לתוקף באוקטובר 2020 , עם זאת, תזכיר חוק נותני שירותי .תשלום מאוגוסט 2018 לא קודם על אף החשיבות שבאסדרה לצורך שיתוף וחיבור בין .מבקשי הרישיון למערכות התשלומים, לפיקוח הנדרש על פעילותם ולהגברת התחרות על .שירותים פיננסיים וצמצום הריכוזיות. .נוכח התמשכות ההליכים להסדרת העיסוק בשירותי תשלום, ובכלל זה העיכוב בפרסום .מסקנות הוועדה לבחינת מבנה הפיקוח הפיננסי, שפועלת בימים אלה ונדרשת בין היתר .לטפל בתחום זה, לצד הפיגור בהשוואה לנהוג בעולם בהסדרת פעילותם של נותני שירותי .התשלום וההשלכות הנובעות מכך בהיבטי התחרות, החדשנות והיעילות של מערך .התשלומים, מומלץ כי משרד האוצר ימשיך ל פעול לקידום האסדרה. .פירוק סל המוצרים הפיננסיים והתפתחויות טכנולוגיות תומכים בכניסת שחקנים חדשים .המציעים מגוון שירותים פיננסיים בתמהילים שונים. משכך יש חפיפה בין הפעילות של .נותני שירותי תשלום ליתר השירותים הפיננסיים המוסדרים שרשות שוק ההון מפקחת .עליהם. .רשות שוק ההון טענה בפני צוות הביקורת כי בהיעדר משאבים מתאימים להרחבה של .פעילות רשות שוק ההון, נפגעה איכות האסדרה שהתבטאה בהסטת משאבים מהפיקוח .על הפנסיה והביטוח לטובת פעילות השירותים הפיננסיים המוסדרים, בפגיעה ביכולות .הפיקוח והבקרה למען ציבור החוסכים והמבוטחים, בהארכת משך הזמן לטיפול בתלונות .הציבור ובחוסר יכולת לפתח שירותים חדשים לציבור, בהם אתר חינוך פיננסי ומערכות .פניות ציבור ורישוי חדשות. .בעבודת אגף התקציבים משנת 2020 שהמליצה על בחירה ברשות לני"ע כגורם המאסדר .לעניין נותני שירותי תשלום, צוין כי רשות שוק ההון לא עמדה בפרקי הזמן שהוגדרו לצורך .בחינת רישיונות ומתן תשובה למבקשי רישיון, שכן, נכון לדצמבר 2019 לא נבדקו כ-71% . מתוך 1,902 בקשות שהוגשו לרשות. בביקורת עלה כי מאז הבחירה ברשות ני"ע כגורם .מאסדר לעניין נותני שירותי תשלום סטטוס סיום הטיפול ע"י רשות שוק ההון בבקשות .שופר באופן ניכר כך שבניכוי בקשות בטיפול הנמצאות במסלול דחייה, סטטוס הטיפול .עומד על כ-88% בבקשות החדשות (ללא המשך עיסוק) ועל כ-95% בבקשות הישנות .(אישור המשך עיסוק). .מומלץ כי במסגרת עבודת הוועדה לבחינת מבנה הפיקוח הפיננסי, שפועלת בימים אלה, .תיבחן גם הסוגיה של זהות הגורם המאסדר בתחום נותני שירותי תשלום. זאת בשים לב .לעמדות הגורמים השונים, לסטטוס הטיפול של רשות שוק ההון בבקשות השונות המונחות .בפניה בעניין רישוי שירותים פיננסיים מכוח חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים, .לפעולות רשות ני"ע בתחום, ולחשיבות של קידום האסדרה. .עוד מומלץ כי משרד האוצר יבחן אם תקציב רשות שוק ההון וכוח האדם העומד לרשותה .מתאימים למשימות שהיא נדרשת לבצע, בין השאר לנוכח השינויים שחלו בהן בשנים .האחרונות הן בתחומי האחריות של הרשות והן בהיקף הכספים המפוקחים על ידה . עלה כי הוועדה הציבורית שהוקמה לבחינת מבנה הפיקוח הפיננסי בישראל מכח החלטת .הממשלה 240 באוגוסט2021 לא השלימה את עבודתה בהתאם ללוחות הזמנים שנקבעו .בהחלטת הממשלה (עד יוני 2022) . מומלץ שהוועדה תשלים את עבודתה לנוכח .השפעותיה המהותיות על מבנה השווקים הפיננסיים, על הגורמים הפועלים בהם בהווה .ובעתיד ו על האפשרות להביא להתייעלות, לחדשנות ולהרחבת התחרות בשווקים .הפיננסיים. חינוך פיננסי ואוריינות דיגיטלית הם מיומנויות נדרשות לשם שימוש מושכל ויעיל בכלים .שהבנקאות הדיגיטלית מציעה. היעדר תקציב לקידום החינוך הפיננסי ברשות שוק ההון .משנת 2018 מבטל את יכולתה לשמש גוף ממשלתי אחראי ומרכז לתחום, בהתאם .להחלטת הממשלה מ-2011 . זהו חסם במעבר לבנקאות דיגיטלית, והוא מגדיל פערים .כלכליים בין אוכלוסיות. .מומלץ כי משרד האוצר ורשות שוק ההון יפעלו לקידום החינוך הפיננסי בישראל באמצעות .פתרון כולל, שבמסגרתו תיקבע תוכנית מפורטת ויוגדרו המשאבים העומדים לרשות .הגורם המאסדר. .לנוכח השיעור הגבוה של המתקשים בביצוע פעולות בערוצים ישירים (31% ) ושיעור חסרי .האוריינות הדיגיטלית בקרב מבוגרים בישראל (16% ), מומלץ כי הפיקוח על הבנקים יבחן .בשיתוף המערכת הבנקאית את החסמים העומדים בדרכם לביצוע פעולות אלה וינחה את .הבנקים לתת סיוע ממוקד ללקוחות המתקשים. במסגרת זו מומלץ לבחון שהמערכות .לביצוע פעולות ידידותיות למשתמשים וקלות להפעלה גם בעבור בעלי אוריינות דיגיטלית .חלקית בלבד. .אפשר לראות בתרשים כי בעשור האחרון פחתה בהדרגה העלות הממוצעת של ניהול .חשבון עו"ש בכ-45% ,. חלק מהירידה מיוחס להרחבת השימוש בערוצים ישירים. בהתאם .בדיווח העמלות לשנת 2020 יוחס עיקר הירידה בשנה שחלפה להרחבת השימוש בערוצים .ישירים, בהמשך למגמת ההסטה של ביצוע פעולות לאפיקים דיגיטליים, התורמים להוזלת .העלות. יצוין כי הירידה בעלות הממוצעת של ניהול חשבון עו"ש ב -2020 מיוחסת גם .לירידה של 6% במספר הפעולות שבוצעו (פקיד וישיר, ביחד) בהשוואה לשנת2019. .עלה כי קיימות הוראות לצירוף יזום לשירות המסלולים הבסיסי בכפוף לכדאיות המעבר .עבור עסקים קטנים, עסקים מורשים, אזרחים ותיקים או עם מוגבלויות ולא עבור משקי .בית. .משרד מבקר המדינה ממליץ לפיקוח על הבנקים לבחון את האפשרות לגבש הוראה דומה .לבנקים - לצרף משקי בית לשירות המסלולים כדי להוזיל את עלויות ניהול החשבון, .ולמצער לבחון את האפשרות לחייבם לפרסם הודעת גילוי ברורה ללקוחות כדי שיבצעו .את הבדיקה בעצמם. על פי נתוני הדיווח התקופתי על מחירי השירותים הבנקאיים הנפוצים למשקי בית לשנת .2020 שפרסם הפיקוח על הבנקים (להלן - דיווח העמלות לשנת 2020 ,) תעריף הפעולה .הממוצע במערכת הבנקאית בערוץ הישיר נמוך בכ-69% מתעריף ביצוע הפעולה בידי .פקיד215. הביקורת העלתה כי הפיקוח על הבנקים לא בחן את השפעת התופעה של סגירת סניפים .על הסניפים שנותרו פתוחים ואת השפעתם על טיב השירות שניתן ל ציבור, בפרט .לאוכלוסיות הזקוקות לשירות הפרונטלי. .הטמעת הטכנולוגיה EMV במדינת ישראל נמוכה יחסית למקובל בעולם(פער של כ -54 . נקודות האחוז מהרמה הממוצעת בעולם נכון ל ממוצע ה רבעון השני של 2021) אף .שגורמים בבנק יש ראל ומחוץ לו דיווחו בעשור האחרון שיש לקדם אותה. עיכובים בהטמעת .הטכנולוגיה הובילו לעיכובים ביישום טכנולוגיות תשלום חדשות הנהוגות זה שנים במדינות .רבות ומיטיבות עם הצרכנים, במיוחד שימוש בארנקים דיגיטליים. יצוין כי ממרץ 2020 .צומצם הפער בעקבות מתווה להאצת יישום התקן שפרסם הפיקוח על הבנקים ונכון .לנובמבר 2021 כ-73% מהעסקות במערכתEMV הן עסקות חכמות וכ-47% מהעסקות .במערכת התשלומים של שב"א הן עסקות חכמות. .מומלץ כי בנק ישראל ימשיך בפעולותיו לקידום הטמעת תקן EMV במשקבתיאום עם .הפעולות שמקדמים משרד האוצר ומשרד הכלכלה כדי לצמצם את הפער בין ישראל .למדינות אחרות ולתמוך בכניסתם של אמצעי תשלום מתקדמים. .פעילות של יישומוני תשלום בנקאיים התאפיינה ממועד השקתם בצמיחה גבוהה של מאות .אחוזים בשנה . מתכונת פעילותם שונה בישראל מהמקובל בעולם, בין היתר בכך .שבישראל היא מבוססת על פעילות כרטיסי האשראי והפסדית, לפיכך אין שחקנים רבים .בשוק זה. מנגד, בעולם רוב יישומוני התשלום הבנקאיים מתבססים על העברות בנקאיות .מחשבון לחשבון, ונעשה שימוש רב במערכות לביצוע תשלומים מהירים שאינן כרוכות .בעלויות גבוהות למפעיל היישומון והן מפחיתות חסם כניסה משמעותי להגברת התחרות .מצד גופים חוץ-בנקאיים. הקמת צוות שיבחן תשתית לממשק בין חשבונות, נועדה להגביר .את התחרות. .כאמור , לפי נתוני חברת שב "א, ערך העסקות המתבצעות בארנקים דיגיטליים וביישומוני .התשלום גדל מכ-2.4 מיליארד ש"ח ברבעון הראשון של 2020 לכ-5.4 מיליארד ש"ח .ברבעון השלישי של 2021. עם זאת, סוגיית איסוף המידעעל הלקוחות ואופן השימוש בו .אינה מוסדרת בכל הגופים המפעילים ארנקים דיגיטליים, ובפרט באלה שעיסוקם בתחום .הקמעונאות. .מומלץ שהאסדרה תצעד בצד ההתקדמות הטכנולוגית. משכך נדרשת בחינה רחבה של .סוגיית איסוף המידע מארנקים דיגיטליים שגופים ממגזרים שונים מפעילים , וזאת כדי .להבטיח שלא תיפגע פרטיות הציבור. מומלץ כי הפיקוח על הבנקים בשיתוף הגורמים .הרלוונטיים, ובהם ועדת דוידי, יפעל לבחינת סוגיות אלו. .לנוכח השינויים והחידושים במערך התשלומים, מומלץ כי בנק ישראל ישלים את בחינתו .ויבצע בחינות נוספות באופן עתי של שוק מערכות התשלומים כדי להחליט אם יש עוד .מערכות שיש להכריז שהן מבוקרות או מיועדות. .עלה כי סכום של כ-48.5 מיליון ש"ח נוצל לטובת קידום הטמעת תקןEMV מתוך סכום .של 80 מיליון ש"ח שהוקצה במסגרת תוכנית הסיוע שקבע משרד האוצר במשבר הקורונה .לטובת קידום הטמעת התקן בעסקים. יצויין כי סכום זה הוקצה מתוך סכום כולל 140 . מיליון ש"ח שהוקצוגם לקידום הטמעת התקן, לביצוע התאמות פיזיות של עסקים, שדרוג .המעבר למחסר מקוון וחיבור עסקים לתשתית תקשו רת מתקדמת מבוססת סיבים .אופטיים. .מומלץ כי הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים תמשיך לבחון את הצו רך ובהתאם תפעל .לעידוד המעבר של עסקים נוספים לתקן. .אפשר לראות בתרשים כי התופעה של סגירת סניפים אופיינית גם למדינות ה - OECD . .מגמת הירידה במספר סניפי הבנק המסחריים לכל 100,000 מבוגרים במדינות ה- OECD . נמשכת תקופה ארוכה יותר מאשר בישראל, אולם כמות הסניפים בישראל לכל 100,000 .מבוגרים הייתה נמוכה בהשוואה לכמות הסניפים הממוצעת במדינות ה- OECD לכל אורך .העשור האחרון. כך בשנת 2020 בישראל היו 16.2 סניפים לכל 100,000 מבוגרים מול18.3 . בממוצעמדינות ה- OECD. .מהתרשים ניכרת מגמת עלייה בהיקף סליקת עסקות בכרטיסי אשראי ובסכומיהן בין .הרבעון האחרון לשנת 2016 לרבעון השלישי לשנת2021 . ברבעוןהשלישי לשנת 2021 .נרשמו כ-480 מיליון עסקות בסכום של כ-102 מיליארד ש"ח (עלייה של כ-53% ו-52% . בהתאמה, ביחס לנתונים שתועדו ברבעון האחרון לשנת 2016 ). ירידה זמנית בהיקף .העסקות ובסכומיהן נבעה מההחלטה לסגור את המשק כמה פעמים בתקופת משבר .הקורונה. יצוין כי במשך התקו פה השינויים בכמות העסקות ובסכומיהן התרחשו בכל .קבוצות הגודל של בתי עסק בשיעורים דומים. .נמצא כי נוסח כללי של הוראת ניהול בנקאי תקין 426 ("מתן מענה אנושי מקצועי") מוביל .לאי-אחידות בנתוני הדיווח המתקבלים מהבנקים בעניין איכות המענה הטלפוני. משכך, .הפיקוח מתקשה להשוות בין הבנקים ולתמוך בשיפור המענה הטלפוני בבחינת איכותו .וקיצור זמני ההמתנה. .מומלץ כי משרדי האוצר והמשפטים, בנק ישראל וחברי ועדות, האמונים על קידום התחרות .והחדשנות בענף הבנקאות, יתחשבו במכלול הצעדים שהמערכת הבנקאית נדרשת ליישם .בבואם להחליט על צעדים חדשים, זאת כדי להבטיח שישתלבו ביעילות. עוד מומלץ כי הפיקוח על הבנקים יגבש תוכנית תקופתית עם לוחות זמנים ליישום הצעדים .לקידום התחרות והחדשנות בענף הבנקאות בשיתוף התאגידים הבנקאיים, שתפורסם .לציבור, תבטא את דרישות החקיקה והאסדרה ותתמוך בהיערכות המערכת הבנקאית. .הביקורת העלתה כי עלויות כספיות אינן מקבלות ביטוי משמעותי בבחירת הצעדים לקידום .התחרות בענף הבנקאות כאשר התועלות צפויות להשפיע על מבנה השוק ולשפר את .מצבם של הצרכנים. .מערכת הניוד נועדה ל טפל באחד האדנים המרכזיים של התחרות - מעבר קל בין .המתחרים (נוסף על האדנים של מידע זמין ושלם וריבוי שחקנים ). מערכת הניוד הוקמה .על פי המלצת משרד האוצר במתכונת רחבה המציעה שלמות פתרון גבוהה התומכת .בהגברת אמון הציבור במערכת ובכוח המיקוח של הלקוחות. עם זאת הקמת המערכת .במתכונות זו הביאה לגידול בעלויות שהושתו על המערכת הבנקאית בהיקף של כ-140 .מיליון ש"ח, לעיכוב של שנה וחצי בלוח הזמנים להשלמת הפרויקט ולביטול היכולת לקיים .תהליך הפקת לקחים לצורך מינוף התשתית הפיזית והרגולטורית כדי לתמוך בהצלחת .הפרויקט. עולה החשש כי השיקולים שנשקלו בתהליך הבחירה במתווה להקמת פרויקט .שעלות הקמתו מוטלת על המגזר העסקי שונים במידת מה מהשיקולים שהיו נשקלים אילו .הקמתו הייתה ממומנת מתקציב המדינה, ובכלל זה העלות שתוטל על הצרכנים בטווח .הקצר בדרכים שונות, בהן עליית מחירים או פגיעה ביכולת להוזיל את השירותים, זאת כדי .למממן את המתווה. .הצלחת הרפורמה נשענת על קידום צעדים משלימים להגברת התחרות בשוק הבנקאות .והאשראי בישראל שעליהם שוקדים משרד האוצר ובנק ישראל, ובראשם כניסת שחקנים .חדשים והגברת יכולת ההשוואה של לקוחות, אגב הסרת חסמים מרכזיים הנוגעים .ליישומה בקרב הציבור בישראל ועלולים לפגוע בהצלחתה, ובהם חסם פסיכולוגי, חינוך .פיננסי ירוד ואמונה ציבורית שאין הבדלים מהותיים בשירותים הבנקאיים. .הביקורת העלתה כי אין בידי הפיקוח על הבנקים תוכנית כוללת המפרטת את מועדי .היישום הנדרש של כל הצעדים המשמעותיים לקידום התחרות והחדשנות בענף הבנקאות. .היעדרה פוגע ביכולת של התאגידים הבנקאיים להקצות משאבים באופן מיטבי מבעוד .מועד כדי להטמיע את הצעדים המשמעותיים בענף באפקטיביות. הביקורת העלתה כי בנק ישראל לא בחן באמצעות סקר את תפיסות הציבור בנוגע לנושא .הניוד טרם קידם את הצעת החוק. חשיבות הבחינה גדלה לנוכח הצורך להסיר חסמים .מוקדמים העלולים לפגוע בהשגת מטרות התוכנית וביישומה המועיל. .עלה כי ביוני 2021 , שלושה חודשים לפני הפעלת המערכת, ביצע הפיקוח על הבנקים .סקר דעת קהל ראשון לבחינת שביעות הרצון מיכולת הניוד בין הבנקים. .עלה כי הפיקוח על הבנקים בחן כמה חלופות למנגנון החלת השתתפות של הבנקים .בעלויות רפורמת הניידות ובחר במנגנון המיטיב ביותר עם הבנקים הקטנים, בהתאם לאחת .ממטרות הרפורמה - עידוד התחרות. .נמצא כי פעילות של מתן שירות מידע פיננסי, אינה פעולה שבדרך כלל עומדת לבדה, .אלא היא כרוכה בפעולה פיננסית נוספת, לרבות פעילויות שהוסדרו בחוק הפיקוח על .שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע"ו-2016 , עליהם אמונה רשות שוק .ההון, ופעילות של נותני שירותי תשלום, לגביהם טרם נקבע זהות הגורם המאסדר .בחקיקה. .החובה שתחול על גופים לבקש כמה רישיונות שונים עבור פעילות מסוימת, ובפרט אם .מדובר ברישיונות שיינתנו על ידי מאסדרים שונים, שקובעים הוראות באותם נושאים .ומפעילים אמצעי אכיפה במקביל, עלולה לייצר עומס רגולטורי. לפיכך עולה החשש כי .גופים יימנעו מלפתח את שירותיהם בישראל, והציבור המקומי לא ייהנה מחדשנות בתחום .הפיננסי. .מומלץ כי הרגולטורים הפיננסיים (בנק ישראל, רשות ני"ע ורשות שוק ההון) והוועדה .היושבת על המדוכה בעניין מבנה הפיקוח הפיננסי בישראל 60 יבחנו אתהמבנה הרגולטורי .בהתחשב בין היתר בעומס הרגולטורי שיוטל על צרכני מידע פיננסי, לבקשת לקוחותיהם .ובהתאם לחוק, ואת הפגיעה בגופים מחוללי תחרות בעקבות זאת. עוד מומלץ כי רשות .ני"ע תבחן את היקף בקשות הרישוי לפעילות שירותי מידע פיננסי במנותק מפעילות .פיננסית אחרת, במיוחד ממתן שירותי תשלום. .מהתרשימים עולה כי בשנת 2021 הרווח של המערכת הבנקאית בניכוי ההוצאה להפסדי .אשראי היה 22.1 מיליארד ש"ח231 . מדובר בגידול ברווחיות של 11.7 מיליארד ש"ח מ-2014 . (גידולשנתי ממוצע של כ- 11.4%.) עוד ניכר גידול עקבי ברווחי חמש הקבוצות הבנקאיות .הגדולות יחדיו בשנים 2014 עד2021 , למעט בשנת2020 שבה שיעור ההפרשה להפסדי .אשראי היה גבוה פי ארבעה מממוצע ההפרשה בתקופה הנסקרת, זאת בעקבות .ההשלכות הכלכליות של התפרצות משבר הקורונה. .מערכת תשלומים מיידיים מגדילה את היתירות בביצוע תשלומים מהירים וסופיים במשק. .המערכת מאפשרת סליקה של טריליוני שקלים מדי שנה באמצעי תשלום מתקדמים .ומגבירה את הנוחות, המהירות והיעילות לציבור אגב צמצום השימוש במזומן ותמיכה בביצוע .תשלומים בסכומים נמוכים, ואולם היקף השימוש במערכת עומד על 3.62% מכלל הפעילות .במערכת "זיכויים, חיובים והעברות תשלומים" ונמוך ביחס לפוטנציאל השימוש בה. .עלה כי לאחר מועד סיום הביקורת, ביוני 2022 , פורסםנוסח מתוקן להוראה 362 באופן .המאפשר שימוש בשרותי ענן אגב הטלת אחריות לניהול הסיכונים על התאגידים .הבנקאיים. . אפשר לראות בתרשים כי עיקר העסקות בכרטיס חיוב "נוכח" הן עסקות חכמות וכי .שיעורן ממשיך לעלות בהדרגה בכל רחבי העול ם. חברת EMVCo אמדה את שיעור .העסקות החכמות מכלל העסקות בכרטיסי חיוב בפריסה עולמית ב- 88.55% נכון לממוצע .הרבעון השני של 2021. .הציבור בישראל שבע רצון מהשירותים הדיגיטליים גם בהשוואה בין -לאומית, ובכל .הבנקים תועדו שיעורי שביעות רצון גבוהים (91% בממוצע). אף על פי כן, ההתייעלות .הדיגיטלית לא הגבירה את מידת ההוגנות שהציבור מייחס למערכת הבנקאית המקומית, .והציבור עדיין אינו שבע רצון ממנה, והדבר עולה משיעורי שביעות רצון נמוכים במיוחד .מיוזמת הבנקאים בהצעת שירותים להוזלת עלויות ( 35.5% בממוצע) ובפתרונות יצירתיים .התואמים לצורכי הלקוחות ( 33.5% .)בממוצע .משרד מבקר המדינה מציין את יוזמת הפיקוח על הבנקים לנטר את שביעות רצון הלקוחות .מהשירותים הבנקאיים, ובמיוחד מהשירותים הדיגיטליים, באמצעות סקרי דעת הקהל .שבוצעו בשנת 2019 . מומלץ כי הפיקוח על הבנקים יתמיד בביצוע הסקרים גם בשנים .הבאות ויפעל בהתאם לשיפור המערכת הבנקאית ולצמצום פער שביעות הרצון בישראל .יחסית לעולם. . עלה כי למנפיק כרטיס אשראי הותר לצרף לקוחות בעלי אוריינטציה דיגיטלית לשירות .קבלת פירוט עסקות באמצעים דיגיטליים בהתקיים שבידיו סימנים ברורים שהמידע .ממשיך להתקבל, אגב יידועם מבעוד מועד. עם זאת, חל איסור על הבנקים לצרף לקוחות .בעלי אוריינות דיגיטלית באופן ייזום לשירות קבלת דיוור באמצעים דיגיטליים. עלה כי הרחבת השירותים הדיגיטליים תורמת להנגשת מידע בנקאי, מאפשרת לציבור .לבצע פעולות במגוון ממשקים בהתאם להעדפתו ותומכת במעבר לבנקאות דיגיטלית. .עוד נמצא כי פיתוח ערוצים ישירים להתקשרות עם המערכת הבנקאית והרחבת השימוש .בהם סייעו במתן שירותים לציבור במהלך מגפת הקורונה. מומלץ כי במסגרת עבודת הצוות הבין-משרדי העוסק בסוגיות השונות העולות מהקמת .תשתית המאגר לממשק בין חשבונות, תיבחן היכולת להמשיך לספק לציבור שירותי P2P . ולהבטיח תחרות בשוק זה, לרבות באמצעות שימוש במערכת תשלומים מיידיים, כמקובל .בעולם. .נמצא כי הדיגיטציה לא תרמה לירידה במרווחי האשראי, ובהיעדר תחרות ממשית, .האשראי שניתן לעסקים קטנים וזעירים ובגין הלוואות צרכניות למשקי בית נושא ריבית .גבוהה הרבה יותר מאשר במגזרי הפעילות האחרים. כך לדוגמא ב -2020 הריביות .הממוצעות לעסקים קטנים וזעירים ולהלוואות צרכניות היו 3.59% ו- 4.92% בעוד שהריביות .הממוצעת לעסקים גדולים ולדיור היו 1.83% ו- 1.21% .בהתאמה .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את יוזמות הפיקוח על הבנקים להגברת החינוך הפיננסי .והאוריינות הדיגיטלית בציבור באמצעות המערכת הבנקאית וקידום שיתופי פעולה עם .גורמים ממשלתיים שונים. .מומלץ כי הפיקוח על הבנקים ימשיך לקדם את פעולותיו להגברת החינוך הפיננסי והאוריינות .הדיגיטלית בציבור בדגש על אוכלוסיות המתקשות לבצע פעולות בנקאיות בערוצים ישירים, .ללא עזרת פקיד. כמו כן, מומלץ לקבוע יעדים מדידים ליישום בקרב אוכלוסיות יעד ולעקוב .אחר השגתם כדי לשפר את מתווה הסיוע במעבר לבנקאות דיגיטלית. .מומלץ כי הפיקוח על הבנקים יבחן את נחיצות המכשירים האוטומטיים המשמשים לקבלת .מידע ולמתן הוראות, בייחוד עבור האוכלוסיות המשתמשות בערוץ זה בעקבות סגירת .סניפים, ובמידת הצורך יפעל להשארתם או לעידוד ביצוע פעולות בערוצים אחרים. עוד .מומלץ כי המפקח על הבנקים יבחן גיבוש תוכנית ארצית לפריסת מכשירים למשיכת מזומן .והסבת מכשירים לקבלת מידע ולמתן הוראות למשיכת מזומן, בפרט בפריפריה ויפעל .ליישומה בד בבד עם מגמת סגירת הסניפים. .הביקורת העלתה כי השפעת הכניסה של חברות גדולות למשק בהצעת שירותי ארנקים .דיגיטליים לא נבחנה במפורש על ידי הפיקוח על הבנקים אלא אגב קבלת החלטות בנוגע .למגבלות שיש להטיל על הבנקים בשוק, ובכלל זה היכולת להשתמש במידע והפעילות .המותרת במסגרת הבנקאות הפתוחה. .מומלץ כי רשות התחרות ובנק ישראל ימשי כו לעקוב אחר התפתחות תחום הארנקים .הדיגיטליים ויגבשו מדיניות בתחום , בשים לב בין היתר לכניסת הגורמים הגלובליים, .וימצאו פתרונות להגברת התחרות ולמניעת השתלטות על השוק בידי קבוצה מצומצמת .של שחקנים. .נמצא כי אף שמשתתפי מערכת שירות התשלום המיידי עמדו בהוראת בנק ישראל ונערכו .לקלוט תשלומים באמצעותה, במועד סיום הביקורת 2 מתוך11 בנקים הפועלים בישראל .מאפשרים ללקוחותיהם לבצע תשלומים באמצעותה. מומלץ כי הפיקוח על הבנקים יבחן בהתאם להתפתחויות הדיגיטליות ומידת השימוש בהן .את האפשרות להרחיב את האפשרות לצירוף אקטיבי של לקוחות בעלי אוריינות דיגיטלית .מתאימה לפירוט עסקות בכרטיס אשראי גם ל שירות משלוח הודעות בערוצי תקשורת, .וזאת בכפוף ליישום התנאים והוראת הפיקוח. .נמצא כי התייעלות המערכת הבנקאית לא הובילה לירידה במרווחי האשראי על אף .הצמצום בעלויות התפעוליות מכ-32 מיליארדי ש"ח ב-2018 ל-28.5 מיליארד ש"ח ב-2020 , . .בהן עלויות מערך הסינוף .מהתרשים עולה כי בשנים 2016 עד 2020 גדל מספר המכשירים למשיכת מזומן בכל .המחוזות, עלייה של כ-33% במשך התקופה (מ- 1,552 מכשירים ב-2016 ל- 2,067 מכשירים .ב-2020 .)מנגד, בפריסת המכשירים האוטומטיים לקבלת מידע או למתן הוראות חלה .ירידה במשך התקופה, ירידה שנאמדה ב- 3.2% (מ- 1,388 מכשירים ב-2016 ל- 1,343 .מכשירים ב-2020 .) מגמת הירידה התרחשה בכל המחוזות למעט במחוזות הצפון ויהודה .ושומרון, שבהם כמות המכשירים לקבלת מידע או למתן הוראות נמוכה. .מומלץ כי הפיקוח על הבנקים ימשיך לבחון דרכים לעקוב על דרכי העברת המידע .במערכת ויפעל לשיפורם. .בשנים האחרונות מתגבשת בעולם, ובעיקר בבריטניה, תפיסת המערכת הפיננסית .הפתוחה ( Open Finance .), המרחיבה את תפיסת הבנקאות הפתוחה .מומלץ כי הרגולטורים הפיננסיים ימשיכו לקדם את תחום הבנקאות הפתוחה, ובכלל זה .יבחנו את התועלות הצפויות מהרחבתה גם לתחומים נוספים, בהתאם לתפיסת המערכת .הפיננסית הפתוחה המקודמת בעולם, ויציגו את המסקנות לשר האוצר. .עלה כי משך זמן הקמת תאגיד בנקאי חדש ודיגיטלי היה 24 חודשים ממועד מתן רישיון .בנק מוגבל שאינו בתוקף ועד לקבלת הרישיון בינואר 2022. .משרד מבקר המדינה מציין את פעילות הפיקוח על הבנקים לזיהוי חסמי כניסה ולהסרתם .אגב התאמת הרגולציה כך שתתמוך בה קמת בנקים חדשים, ובפרט בבנקים דיגיטליים, .שיפעלו להרחבת ה תחרות במערכת הבנקאות. מומלץ כי הפיקוח על הבנקים ימשיך .בעבודתו ויתמוך בהתבססות פעילות הבנקים החדשים שיקומו כדי להגביר את התחרות .בשוק. .מבנה הפעילות של בנקים דיגיטליים זרים תומך בהתרחבותם לשווקים מפותחים רבים. .מומלץ כי הפיקוח על הבנקים ימשיך לפעול להסרת חסמים הנוגעים להקמת בנקים .דיגיטליים חדשים בישראל ובכלל זה יבחן בשיתוף המאסדרים הרלוונטיים, הרשות .לאיסור הלבנת הון ומימון טרור והבנקים הדיגיטליים הזר ים, את החסמים הרגולטוריים .המונעים את כניסתם של האחרונים לישראל ואת הדרכים להפחתם, לטובת הרחבת .התחרות בשוק המקומי. .במועד סיום הביקורת פרסמו רשות שוק ההון ורשות ני"ע את טיוטות דרישות האבטחה .שנועדו להבטיח מנגנונים נאותים ומתקדמים לאבטחת מידע, ניהול סיכונים והגנת סייבר. .מומלץ כי רשות שוק ההון ורשות ני"ע ישלימו את הטמעת דרישות האבטחה שפרסמו כדי .להגביר את הוודאות לגופים המבקשים לעסוק במתן שירותי מידע פיננסי. עוד מומלץ .לעקוב אחר יישום ההוראות בפועל כדי להבטיח שפרטיות המידע נשמרת, לעודד את .הציבור להשתמש בשירות שמבקשי הרישיון מציעים ולתמוך בקידום הרפורמה. .עלה כי בשנים 2017 - 2021 נפח הפעילות המצטבר של ארבעת הבנקים הדיגיטליים .המובילים בעולם גדל מ-5.25 מיליון משתמשיםלכ-75 מיליון משתמשים, וכי הכנסותיהם .המצטברות גדלו בשנים 2018 - 2020 מ-484 מיליוני דולרים ל- 1,570 מיליוני דולרים. נכון .לסוף שנת 2021 לא פעלו בישראל בנקים דיגיטליים עצמאיים. עם זאת, תאגידים קיימים .שדרגו את מערכותיהם לתמיכה במגוון שירותים ופעולות באתר וביישומונים. כמו כן, ביוני .2017 .הקים תאגיד בנקאי גדול פלטפורמה בנקאית דיגיטלית הפועלת באמצעות יישומון .פלטפורמה בנקאית זו פועלת מכוח ההיתר לסניף דיגיטלי שהתאגיד הבנ קאי קיבל .מהפיקוח על הבנקים. פלטפורמה זו נועדה לשרת בעיקר קהל לקוחות צעיר בביצוע .פעולות בנקאיות ברובד הבסיסי 86 בלבד אך צפויה להתרחב להספקת מגוון שירותים .ומוצרים נוספים בהמשך. בפגישות שקיים צוות הביקורת עם נציגי הפיקוח על הבנקים ורשות שוק ההון נמצא כי .בשלב זה קיים ביקוש למערכת מצד מועמד פוטנציאלי יחיד מעבר לגופים שכבר חתמו .עם הספק הזוכה להקמת לשכת שירותי המחשוב. עוד עלה כי גופים שפנו לפיקוח על .הבנקים בבקשה להקים בנקים דיגיטליים חדשים אינם מעוניינים להשתמש בשירותי .הלשכה. היעדר נכונות להשתמש בלשכת שירותי מחשוב, ובפרט מצד גופים פוטנציאליים, .מעלה חשש שאין בהקמתה של הלשכה כדי לעודד כניסת שחקנים חדשים או לסייע .לגופים קטנים כדי להגביר את התחרות, בהתאם למטרתה, זאת אף שהושקעו בה כספים .מתקציב המדינה בהיקף של 105 - 200 .מיליון ש"ח .בדיקת צוות הביקורת העלתה כי נכון לתחילת מרץ 2022 , רק תאגיד בנקאי אחד משתמש .באקו-סיסטם שנבנתה כצרכן מידע ובהיקף פעילות מצומצם. היקף השימוש הנוכחי ב אקו- .סיסטם, בטרם נפתחה לכלל צרכני המידע, בהתאם להוראות החוק, מאפשר היזון חוזר .וטיוב של דרכי העבר ת המידע, ועל פי היקף השימוש הנוכחי בה לא מוקנה יתרון תחרותי .למערכת הבנקאית טרם כניסת חוק שירותי מידע פיננסי לתוקף. .ניתן לראות בתרשים את התגברות התחרות ההדרגתית בשוק האשראי הצרכני בשנים .2016 עד2020 בעקבות כניסתגופים מוסדיים. ב -2016 הועמד 85.6% מהאשראי הצרכני .בידי הבנקים ו- 14.4% ( בידי גופים אחרים 5.4% בידי גופים מוסדיים ו-9% בידי חברות .כרטיסי אשראי) ואילו ב-2020 הועמד 76.7% מהאשראי הצרכני בידי הבנקים ו- 23.3% בידי .גופים אחרים ( 10.8% בידי גופים מוסדיים ו- 12.5% בידי חברות כרטיסי אשראי). מנגד, .באשראי העסקי לא חל שינוי מהותי. בהתאם, ב-2016 הועמד 70.6% מהאשראי העסקי .בידי הבנקים וב-2020 שיעור האשראי העסקי שהעמידו הבנקים היה 69.4% . .עלה כי אף על פי שישנם חוקים הקובעים חקיקה אחידה על כל הגופים המציעים שירות .מסוים יש מקרים בהם מתקיימים הבדלים ר גולטוריים התלויים בסוג נותן השירות הפיננסי .ובזהותו ולא באופיו של השירות הניתן , והם עלולים ליצור פערים רגולטוריים ולפגוע .בתחרות ובטובת הציבור . .בישראל פועלות חמש מערכות שהוכרזו כמבוקרות בידי נגיד בנק ישראל מכוח חוק .מערכות תשלומים.
.בנקאות דיגיטלית כוללת מגוון כלים ופתרונות שנועדו להיטיב עם צרכנים באמצעות .הנגשה של השירותים הבנקאיים בנוחות, במהירות ובאופן מאובטח בערוצים דיגיטליים. .לפיכך יש להבטיח שהמעבר לבנקאות דיגיטלית ייעשה בשים לב לאוכלוסיות ראויות .לקידום, שאין להן את האוריינו ת הנדרשת להתמצא בעולם הפיננסי והדיגיטלי. .השינויים התכופים במערכת הפיננסית, שמקורם בהתפתחויות טכנולוגיות משמעותיות, .מחייבים התאמה של האסדרה. על האסדרה להיות כוללת, עניינית וגמישה כדי לקדם .חדשנות, להסיר חסמים וליצור ודאות. .בנקאות דיגיטלית מזמנת פוטנציאל הגברה של התחרות בשוק שמרן וריכוזי וצמצום של .הכלכלה השחורה. מומלץ כי בנק ישראל ומשרד האוצר יפעלו לנתבה כך שתעודד כניסה .של שחקנים מקומיים ובין-לאומיים כדי לייעל את הענף ולהיטיב עם הצרכנים ולתרום יותר .להפחתת יוקר המחיה בישראל.