מינהל הכנסת . כנסת ישראל - סוגיות במינהל הכנסת עד יוני 2006 , המועד שהתחילה בדיקת המעקב, לא קבעה הוועדה נהלים המסדירים את עבודתה. לאחר שמונה מנכ"ל לכנסת, הוא החליט שככלל הוראות התקשי"ר מחייבות את עובדי הכנסת. לפיכך ביטל מנכ"ל הכנסת את הוועדה למשאבי אנוש והורה לממונה על משאבי אנוש לפעול על פי התקשי"ר. 2. בביקורת הקודמת נמצא שבנושאי כוח אדם סטה מינהל הכנסת מהכללים החלים בשירות המדינה, בלי להסתמך על נורמות כלשהן. בישיבת הוועדה למשאבי אנוש, שהתקיימה ביולי 2004 , אמר מזכיר הכנסת: "מתחנו קו מתאריך הגשת הדוח של המבקר ואילך והכול נעשה וייעשה לפי הספר ולפי הנחיות המבקר". בבדיקת המעקב ביחידה למשאבי אנוש נמצא שמינהל הכנסת פעל לתיקון הליקויים שהועלו בביקורת הקודמת. ואלה הממצאים: משרד מבקר המדינה סבור שמינהל הכנסת לא היה צריך לסמוך רק על ההמלצות שצירפו המציעים לפנייה, שהרי מטבע הדברים ההמלצות האלה היו חיוביות. מינהל הכנסת היה צריך לפנות לגופים שהמציעים עבדו בהם, כדי שבעת קבלת ההחלטה יהיה לו מידע מלא על המציעים האלה. זאת ועוד, החברה הזוכה לא צירפה לפנייה המלצות, אלא ציינה בה את הגופים שעבדה בהם וכתבה ש"ניתן לפנות לגורמים שצוינו לקבלת המלצות בע"פ". מכאן שבעת הדיון בוועדת המכרזים לא הייתה לוועדה כל המלצה על חברת הייעוץ, ובכל זאת היא שזכתה בסופו של דבר. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי לתת נימוקים ענייניים לבחירת מחלקה זו או אחרת, שכן הבדיקות הנעשות במחלקות האלה כרוכות בעלויות כספיות. היה אפשר לצפות שהוועדה תנ מק לפחות את סדרי העדיפויות בבחירת המחלקות, על פי התקציב שקבעה הכנסת. מנימוקים כאלה היה אפשר ללמוד כיצד מינהל הכנסת מנצל את התקציב שברשותו וכיצד הוא מוודא שהבדיקה הנעשית במחלקות היא מיטבית. .להקפיא את ההסכם עם מאסטרפלאן ולבטל את התוספת להסכם. בשנים 2004 - 2006 שילמה הכנסת למאסטרפלאן עבור הייעוץ לערוץ הכנסת יותר ממיליון ש"ח (כולל מע"מ). משרד מבקר המדינה העיר לכנסת כי קשרי העבודה שלה עם מאסטרפלאן לא היו ראויים שכן נוצרו בטרם נבחרה זו באופן רשמי. קיומם של קשרים אלה מעורר חשש לפגיעה בעקרון שוויון ההזדמנויות ובעקרון התחרות ההוגנת, וכן מעורר חשש שהכנסת לא התקשרה בהתקשרות המיטבית עבורה. לדעת משרד מבקר המדינה אין פרויקט ערוץ הטלוויז יה דומה לפרויקט מרכז המבקרים. שהרי באותה עת מרכז המבקרים עדיין היה בגדר רעיון, ואילו ערוץ הטלוויזיה כבר פעל פעילות שוטפת. בדיון הייתה ועדת המכרזים צריכה להפריד בין שני הפרויקטים, ולא לפטור את הנושא בדברי יו"ר הוועדה - "אין מישהו מתאים". מינהל הכנסת היה צרי ך לשקול בכובד ראש להטיל את המשימה על אחד מחברי הצוות שליווה את הקמת ערוץ הכנסת. 2. משרד מבקר המדינה ביקש מהחשב להסביר מדוע החליטה ועדת המכרזים להרחיב את ההסכם עם מאסטרפלאן. החשב בחר שלא להסביר את שיקולי הוועדה, ותחת זאת פנה למנכ"ל הכנסת. ביולי 2006 , בעקבו ת פנייה זו, הורה המנכ"ל מתשובת מזכיר הכנסת עולה שהוועדה למשאבי אנוש קבעה כללים המיטיבים עם עובדיה. לפי הכללים של נציבות שירות המדינה מכסת העובדים הזכאים לדרגה אישית היא 1% בשנה, ונוסף על כך עליהם לשהות בדרגתם ארבע שנים ונדרשת המלצת ממונ ה והצטיינות מוכחת. הכנסת לעומת זאת הגדילה את המכסה פי ארבעה, צמצמה את תקופת השהייה והסתפקה בהמלצת ממונה, מבלי להידרש להצטיינות מוכחת. הכללים לא נקבעו בצורה מפורשת וגלויה, לא תועדו כדבעי ויו"ר הכנסת לא אישר אותם. מנכ"ל הכנסת עמד על הפערים העמוקים בין כללי ה כנסת לכללים של נציבות שירות המדינה. בינואר 2007 הודיע מנכ"ל הכנסת למשרד מבקר המדינה כי פירסם כללים לדרגות אישיות וקבע בהם באופן חד -משמעי כי מדיניות הכנסת תהיה שווה למדיניות שקבע נציב שירות המדינה. חברת הייעוץ החלה לבדוק את מחלקת בנא"מ בספטמבר 2004 . באפריל 2005 התקיימה פגישה עם מנהלת חברת הייעוץ בנושא היקף השעות הנדרש כדי להשלים את הייעוץ הארגוני. לדבריה, כתיבת הדוח על בנא"מ גזלה ממנה ומהצוות שלה שעות רבות שלא הוערכו מראש. החשב ציין ש"לו היינו יודעים מראש שמסגרת השעות של הבדיקה בבנא"מ תגיע ל-650 שעות, היינו מגבילים לפעול במסגרת זו". גם בפגישה ]חברת הייעוץ[ מראש את המכסה... והיה עליכם זו לא הוגבלה מכסת השעות של בדיקת המחלקה, ובסופו של דבר היא הסתכמה בכ-800 .שעות הצורך לבדוק את המחלקות השונות היה קיים זמן רב, והצורך לבדוק את הוועדות עלה כבר בינואר 2004 , כשהוועדה למשאבי אנוש דנה בבעיות הקשורות למזכירות בוועדות השונות. מינהל הכנסת לא נערך לבחירת היועץ בעוד מו עד, אלא הגביל את עצמו בזמן ופעל מתוך חשש שאם לא יחליט במהירות, יישום המלצות היועץ יידחה בשנה. לדעת משרד מבקר המדינה ההליך המהיר לבחירת היועץ הארגוני פגם ביכולתה של ועדת המכרזים לבחור בחירה ראויה. בכל שנות קיומה לא בדקה הכנסת את יחידות המינהל שלה על אף השינויים שחלו בהן. בדיקה ארגונית שהתעכבה שנים כה רבות הצריכה מהלך עבודה תקין ומסודר; מהלך כזה היה מונע את הבעיות שהכנסת נתקלה בהן, כמפורט להלן. לדעת משרד מבקר המדינה מינהל הכנסת היה צריך להכין הסכם שיתאים לצורכי הכנסת ולאופי ההתקשרות. אף על פי שמינהל הכנסת לא מילא אחר כל התנאים בהסכם, הוא לא פעל לשנותו ואף לא נענה לבקשותיה של מאסטרפלאן לשנותו. לדעת משרד מבקר המדינה החשב לא היה צריך לפנות לראש הלשכה, שכן ראש הלשכה אינו מוסמך לאשר תשלומים. יצוין שבדיון שהתקיים אצל יו"ר הכנסת דאז העיר החשב ש"שעות העבודה עצמן משולמות במסגרת ההתקשרות... כשעות ייעוץ". כששילם עבור שעות העבודה של ה יועץ בחוץ לארץ חרג החשב מסמכותו ומתנאי ההסכם. .מתשובת יו"ר הכנסת דאז עולה, שהיה הסדר להמשך העסקתו של ראש הלשכה. בפרוטוקול דיוני הוועדה אין אזכור להסדר זה. משרד מבקר המדינה מעיר למינהל הכנסת על החומרה שבפעולתה: אם הוועדה לא ידעה על ההסדר פירושו של דבר שמינהל הכנסת לא פעל בשקיפות, ובסופו של דבר גרם לוועדה לשמש חותמת גומי להסדר שנקבע מראש ולא הובא לידיעתה. עד מועד הדיון בוועדת המכרזים בעניין התוספת להסכם השלימה מאסטרפלאן רק שניים מששת השלבים ש נכללו בהסכם, ועדיין היה עליה להוציא אל הפועל ארבעה שלבים בהיקף של כ - 3,000 שעות. התוספת הכספית שאושרה לה לא הייתה תלויה בקצב ההתקדמות של העבודות הנוספות, והיא אושרה בלי שהוועדה בדקה אם אכן יש צורך בעבודות האלה. כך לדוגמה, מאסטרפלאן ביקשה תוספת עבור תיאום עם היועץ הבין -לאומי וצוותו, אך באותה עת הכנסת עדיין לא החליטה אם להעסיק אותו. לדעת משרד מבקר המדינה מינהל הכנסת היה צריך . לבדוק אם יש מקום לאשר תוספת שעות ליועץ, ורק אם היה מתעורר צורך בתוספת כזו במהלך עבודת היועץ היה מקום לאשרה. זאת ועוד, ראש הלשכה עמד בראש צוות היגוי שבו 13 חברים. תמוה הדבר שאף לא אחד מ -12 החברים האחרים בצוות נמצא מתאים למלא את מקומו של ראש הלשכה הפורש. מזכיר הכנסת מסר בתשובתו שראש הלשכה עסק בפרויקט מרכז המבקרים כעיסוק העיקרי שלו. חברי צוות ההיגוי לעומת זאת לא היו מומחים בעניין וגם לא יכלו לעסוק בתחום זה הדורש התמצאות והקדשת זמן רב. מן האמור לעיל עולה שאף שראש הלשכה כיהן במשרת אמון, ואף שמינהל הכנסת ידע שמשרתו זמנית, מינהל הכנסת לא דאג להכשיר מראש מחליף, כלומר לא הציב לצד ראש הלשכה עובד שילמד את העבודה ויתמצא בכל הפרטים הנוגעים למרכז המבקרים. הדיון בוועדת המכרזים התקיים לאחר שהתבררו תוצאות הבחירות והיה אפשרי שייבחר יו"ר חדש שייתכן שיהיה לו חזון משלו בעניין מרכז המבקרים. מינהל הכנסת לא המתין לבחירה אלא החליט החלטה חשובה בעניין מרכז המבקרים, אף על פי שעתידו של המרכז לא היה ידוע באותה עת. מרכז המבקרים, שיו"ר הכנסת דאז החליט להקימו, לא קרם עור וגידים. בשנת 2006 הוסיפה הכנסת להתלבט באותן בעיות שהתלבטה בהן בשנת 2003 . עד אוקטובר 2006 , מועד סיום הביקורת, שילמה הכנסת למאסטרפלאן כ - 530,000 .ש"ח תשובת הכנסת אינה עולה בקנה אחד עם התנאים בהסכם, ולפיהם התמורה תשולם על פי התקדמות העבודה, ו"במקרה שבו ישלים היועץ מטלות כל שלב מן השלבים המפורטים... בכמות הפחותה מהמפורט שם, יופחת המחיר בגין אותו שלב בהתאם לכמות השעות שבוצעה בפועל על ידי היועץ ואנשי צוותו". מכאן שההסכם אינו עוסק רק בתפוקת העבודה, ומספר השעות שמאסטרפלאן אמורה להשקיע בכל שלב חשוב להתחשבנות שבינה לבין הכנסת. 2. בחשבונות שהגישה מאסטרפלאן לכנסת היא לא פירטה את מספר שעות העבודה, וכמו כן לא ציינה מי עשה את העבודה ומה הייתה התפוקה שהושגה בכל שלב. בתשובתו למשרד מבקר המדינה חזר מינהל הכנסת וטען שההסכם מבוסס על תפוקת העבודה ולא על התשומה, ולכן לא היה צורך לבדוק את התשומה שהושקעה בפרויקט בפועל. כאמור לעיל, בהסכם נקבע שאם היועץ ישלים שלב משלבי העבודה בפחות שעות עבודה ממה שנקבע בהסכם יופחת המחיר של שעות אלה מהתשלום. הכנסת לא עמדה על כך שהיועץ יגיש לה פירוט של התשומות שלו, וכך פגעה ביכולתה לקבל ממנו החזר, אם אכן הגיע לה החזר. מן האמור לעיל עולה שארבעה חודשים לפני שהחלה הכנסת לדון בהעסקת יועץ לשידורי טלוויזיה מהמשכן, כבר התייעצה לשכת היו"ר עם מאסטרפלאן בעניין זה. ביוני 2003 החברה אף הגישה, כאמור, מסמך בעניין קונספט השידורים. יצוין שחלקים מאותו מסמך שימשו אחר כך נספחים בהסכם שנחתם בין הכנסת ובין מאסטרפלאן בעניין ייעוץ להקמת ערוץ הכנסת. בפרוטוקול הישיבה אין רמז שחברי הוועדה ידעו שנערכו התייעצויות קודמות עם מאסטרפלאן ושביוני 2003 היא הגישה תכנית בעניין שידורי טלוויזיה ממשכן הכנסת. מנהל מינהלת השידורים וראש הלשכה לא דיווחו לחברי הוועדה שעוד באפריל 2003 התייעצו עם מאסטרפלאן בנושא השידורים מהכנסת. המשנ ה ליועצת המשפטית דאז, שליוותה את כל השלבים של שידורי הטלוויזיה מהכנסת, מסרה בתשובתה שלא ידעה דבר על הקשרים הקודמים של הכנסת עם מאסטרפלאן, ולמעשה נודע לה עליהם בפעם הראשונה כשקראה את הדוח. עם זאת הדגישה שבחרה בהצעתה של מאסטרפלאן מנימוקים ענייניים בלבד. ההליך הרשמי של המכרז לבחירת היועץ נמשך כשלושה חודשים, ממועד הפנייה למועמדים השונים ועד שנבחר הזוכה. בחודשים האלה הן עובדי הכנסת והן המציעים השונים השקיעו במכרז שעות עבודה רבות וכספים רבים. תהליכי המכרז, שהתקיימו על פי כללי המינהל התקין, נפגמו מאחר ולוועדת המכרזים לא דווח על קשרים קודמים עם מאסטרפלאן. בדיון ועדת המכרזים ל א עלה קיומו של ההסדר להעסקתו של ראש הלשכה במאסטרפלאן. יש לראות בחומרה את העובדה שמינהל הכנסת לא הביא לידיעת ועדת המכרזים את דבר קיומו של ההסדר. לא פחות חמור מכך אם הוועדה ידעה על ההסדר והתנהגה כמי שאינה יודעת על קיומו. בשנים 2003 ו- 2004 החליט מינהל הכנסת להעסיק שתי חברות ייעוץ, האחת בעניין מרכז המבקרים שהכנסת התכוונה להקים ובעניין ערוץ הטלוויזיה המשדר מהכנסת, והאחרת בעניין בחינת המבנה הארגוני של מינהל הכנסת. ליקויים התגלו כבר בשלבים הראשונים של בחירת חברות הייעוץ. עיקר הידע בנושא מרכז המבקרים וערוץ הכנסת היה נתון בידי ראש לשכת היו"ר דאז. לאחר פיזור הכנסת ה-16 הכין מינהל הכנסת הסדר כדי להוסיף להעסיק את ראש הלשכה בחברת הייעוץ באמצעות הרחבת ההתקשרויות של הכנסת אתה. ההסדר לא הוצג לוועדת המכרזים ומינהל הכנסת לא פעל בשקיפות. מינהל הכנסת לא נערך מראש לבדיקה הארגונית, ולכן לא צפה את היקף העבודה של היועץ הארגוני. עד סוף ספטמבר 2006 שילמה הכנסת לחברת הייעוץ כ - 650,000 ש"ח, פי5.4 .מהסכום הראשוני שהקצתה לנושא לדעת משרד מבקר המדינה על מינהל הכנסת להקפיד על עקרון השוויון בבחירת מועמדים לע בודות ייעוץ ולפעול בשקיפות מרבית ובגילוי נאות כדי שלוועדת המכרזים שהקימה הכנסת יהיה מידע מלא שיסייע לה לקבל את ההחלטות המיטביות. משרד מבקר המדינה העלה גם ממצאים הקשורים למתן דרגות אישיות לעובדי הכנסת והטבות כספיות שניתנו לחברי ההנהלה המצומצמת. לדעת משרד מבקר המדינה, לא הייתה כל הצדקה לשלם גמול נ יהול לחברי ההנהלה המצומצמת, שכן בחירתם לפורום זה נעשתה מתוקף תפקידם הקבוע, בהיותם בעלי תפקידי ניהול, והם לא נדרשו למלא מטלות נוספות מלבד המטלות שהם מחויבים בהן ממילא. הביקורת העלתה שביולי 2006 ביטל מנכ"ל הכנסת את תוספת השכר של חברי ההנהלה המצומצמת. מאחר שחברי ועדת ההיגוי לא הסכימו עם ממצאי הדוח, ומאחר שהיועצת המשפטית של הכנסת לא שיתפה פעולה עם הצוות, עד דצמבר 2006 לא יושם דוח הבדיקה הארגונית שנעשה בלשכה המשפטית. יש לציין שהכנתו של הדוח ארכה כ-800 שעות (כמעט פי שבעה מהמתוכנן) שעלו כ - 150,000 .ש"ח אף שההצעות לא היו שלמות, ואף שחברי הוועדה לא הספיקו לבחון אותן לעומק ולהשוות ביניהן כדי לעמוד על היתרונות והחסרונות שבהן, החליטה הוועדה .לבחור את היועץ הארגוני כבר באותה ישיבה. הוועדה בחרה בהצעה של חברת א.א. תאום תכנון ארגון ומשאבים בע"מ (להלן - חברת הייעוץ).
תשובת מזכיר הכנסת אינה מבהירה מי האחראי להכנת תכנית העבודה שבדיעבד התברר שלא הייתה לה אחיזה במציאות. מחד גיסא מסר מזכיר הכנסת שהחשב והממונה על משאבי אנוש הנחו את חברת הייעוץ כיצד להכין את תכנית העבודה, ומאידך גיסא הוא מסר שמינהל הכנסת אינו בקי בתחום הייעוץ הארגוני ולכן לא היה יכול להעריך כמה שעות ייעוץ יידרשו. מינהל הכנסת לא קבע אבני דרך שעל פיהן ייעשו בדיקות תקופתיות של עבודת הייעוץ. גם לאחר שהתברר למינהל הכנסת שאין די במספר השעות שנקבע בהתקשרות כדי לעשות את עבודת הייעוץ, הוא לא שקל להרחיב את ההתקשרות. היקף ההתקשרות עם חברת הייעוץ הסתכם ב- 3,685 שעות, פי שבעה מהמתוכנן (גידול של כ- 637% ). כאשר מתחשבים באפשרות להרחיב את ההסכם עוד ב-500 שעות, היקף ההתקשרות גדל בפועל פי3.7 (גידול של כ- 268% ). עד סוף ספטמבר 2006 שילמה הכנסת לחברת הייעוץ כ- 650,000 ש"ח, פי5.4 מהסכום הראשוני שהקצתה לנושא.