ועדת הבחירות המרכזית . היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת - ועדת הבחירות המרכזית - מעקב מורחב משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי עליו לקדם במשנה מרץ את פיתוח המערכת לניהול הבחירות. זאת נוכח העלויות הגדולות של המערכת הנוכחית ונוכח העובדה שבאחריות משרד הפנים היבטים חיוניים בניהול הבחירות לכנסת: ניהול פנקס הבוחרים, משלוח ההודעות לבוחר וניהול מפת הקלפיות. הוועדה הציבורית הייתה אמורה להגיש את המלצותיה ביולי 2014 ,אך גם לאחר שאושרה לה דחייה של כחצי שנה (דצמבר 2014 ), בפועל כעבור עשרה חודשים ממועד מינויה היא לא הצליחה לסיים את עבודתה ולהגיש את המלצותיה ליו"ר ועדת הבחירות. מהאמור לעיל עולה שבמשך כעשור, מאז הבחירו ת לכנסת השבע עשרה, לא השלימה ועדת הבחירות את כלל הפעולות לתיקון הליקויים הנוגעים לענייני שכר עובדיה. על ועדת הבחירות לפעול לאלתר לסיום הבחינה של סוגיית שכרם של עובדי ועדת הבחירות ועובדי יום הבחירות וליישם את המסקנות. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי ל - 4,670 מעובדי יום הבחירות שאינם אבות בית43 .היו קרובי משפחה בקרב עובדי יום הבחירות באותה ועדה אזוריתכמו כן, ל-113 מהם היו שני קרובי משפחה באותה ועדה. לדעת משרד מבקר המדינה, ריבוי קרובי משפחה באותה ועדה אזורית עשוי להצביע על תופעה שגיוס עובדים ליום הבחירות לא נעשה באופן שוויוני, אלא על בסיס היכרות מוקדמת. לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת הבחירות לתת דעתה לממצא זה, ו להציע פתרונות לתופעת העסקת קרובי משפחה על ידי ועדת הבחירות ביום הבחירות. בקלפי נגישה אחת בתל אביב הותקן תמרור החנייה המיוחד לבחירות במרחק .של כ-15 ,מטרים משער הכניסהאבל מעקה בשפת המדרכה חסם את העלייה .אליו (תמונה 3 ;) בשתי קלפיות נוספות בתל אביב כתובת הקלפי שהייתה .רשומה על ההודעה לבוחר הביאה את בעלי המוגבלויות דווקא לדרך עם גישה .לא נוחה, אף שבשני מקומות אלה הייתה גישה נוחה לקלפי מרחובות שכנים. בקלפי מס' 20.1 בבית"ר עיליתלא הותקן תמרור זמני מיוחד כנדרש בחוק, .והכבש לנכים היה חסום בגדר בטיחות (תמונה 4.) בשתי קלפיות היציאה מהחניות המיוחדות שסומנו בתמרור זמני, לא הייתה .נוחה. באחת מהן תחום החנייה (במגרש חנייה ובניצב לגדר) היה צר יתר על .המידה, ולמעשה הספיק ברוחבו רק למכונית אחת. עם זאת, באותו מתחם היה .מרחב חנייה שהתאים לשתי מכוניות של נכים. ועדת הבחירות מקיימת את הנוהל לבדיקת קלפיות נגישות, ומפעילה צוות שתפקידו העיקרי הוא איתור מבני ציבור שנגישותם מאפשרת להציב בהן קלפיות להצבעת מוגבלים בניידות. באופן זה באה לידי ביטוי השאיפה של המחוקק להקל על מוגבלים בניידות לממש את זכות ההצבעה, עד כי כל מקומות הקלפי יהיו נגישים למוגבלים בניידות. על ועדת הבחירות מוטלת האחריות להמשיך ולפעול להגברת הנגישות של הקלפיות שנועדו לציבור המוגבלים בניידות. מהאמור לעיל עולה כי ועדת הבחירות אכן יזמה פנייה למשרד לאזרחים ותיקים כדי לקדם הצבת קלפיות נגישות מיוחדות בבתי אבות ובבתי דיור מוגן, ואלה נועדו לעמוד גם לרשות הבוחרים המתגוררים בסביבה, בכפוף לתנאים מסוימים. ועדת הבחירות גם הצליחה להכפיל את מספר בתי האבות שבהם הוצבו קלפיות. עם זאת, לקשישים רבים הדרים בבתי אבות ציבוריים לא ניתנה אפשרות מעשית ונוחה יותר להצביע בבחירות לכנסת. על ועדת הבחירות להמשיך בפעולות להצבת קלפיות רבות יותר בבתי אבות. במהלך יום הבחירות ביקר צוות של משרד מבקר המדינה בארבעה בתי חולים. הביקורת העלתה שבאחד ("מאיר") לא עמדו המקומות שבהם הוצבו שתיים מתיבות הקלפי בהוראות החוק ובהנחיות משרד הבריאו ת, משום שלא ניתן היה להכניס אליהם מיטות. להלן תמונות: משרד מבקר המדינה העיר לוועדת הבחירות בדבר קביעתה שיום הבחירות נמשך שלושה ימים - מ- 17.3.15 ועד ל- 19.3.15 . בכךהתאפשר להעסיק עובדים - בימים שהם לא ימי בחירות - בשכר של יום הבחירות. על פי הנתונים של ועדת הבחירות, עובדי יום הבחירות בתפקידים מסוימים עבדו שעות רבות בוועדות האזוריות, לדוגמה: רשמי דיווחים ורצים עבדו עד 50 ,שעותוסבלים עבדו 60 .שעות לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת הבחירות להגדיר את מספר השעות המרבי בהן יוכלו עובדי יום הבחירות לעבוד, תוך מתן אפשרות לחריגים. זאת ועוד, על הוועדה הציבורית לבחינת שכר עובדי ועדת הבחירות ותקופת הבחירות לתת דעתה גם לנושא זה. מנתוני ועדת הבחירות עולה כי בשבע ועדות אזוריות הועסק מספר רב של עובדים כלליים, מ -100 עד241 . זאת ועוד, השכר שקיבלו העובדים הכלליים עבור עבודתם הסתכם בכ- 1,500 ש"ח בממוצע, מאחר שלפעמים החלה העבודה לפני יום הבחירות ונמשכה גם לאחר יום הבחירות עצמו. משרד מבקר המדינה מצא ש-444 עובדים כלליים הועסקו בוועדות האזוריות 30 שעותומעלה , ו-162 (כ- 36% ) הועסקובין 40 ל-65 .שעות משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעולות שנקטה ועדת הבחירות כדי לתקן את הליקוי שעליו הצביע משרד מבקר המדינה בדוח הקודם, לרבות הוספת הטורים בפרוטוקולים של ועדות הקלפי לרישום שעות ההתחלה והסיום של נוכחות נציגי הסיעות. עם זאת, נוכח העלות לקופת המדינה, כפי שהעריך הצוות לבחינת הנושא, ו בשל הספק אם הציבור מקבל תמורה שלמה בגין הכספים המועברים לסיעות, על ועדת הבחירות לבחון שוב את ההצעה לשינוי התשלום לנציגי הסיעות. לחלופין אפשר לשקול את העברת הנושא לבחינה מעמיקה על ידי הוועדה הבוחנת את תנאי השכר של עובדי ועדת הבחירות ועובדי יום הבחירות (ראו להלן). נמצא שגם במערכת הבחירות לכנסת העשרים שיעור ההשתתפות של נציגי הסיעות בהדרכות היה נמוך, והוא נאמד בכשליש מכלל הנציגים. יצוין שמכיוון שההדרכה אינה כאמור תנאי להעסקה כחבר בוועדת קלפי, אלא נתפסת כ"שירות" שנותנת ועדת הבחירות למפלגות, נציגיהן לא מחויבים בהדרכה, ולפיכך לא היה לוועדת הבחירות מידע כמה מתוך נציגי הסיעות עברו הדרכה וכמה מהם עבדו ביום הבחירות. משרד מבקר המדינה מעיר כי על פי המתכונת הנהוגה כיום, לנציגי הסיעות בוועדות הקלפי תפקיד מרכזי וחשוב בניהול ההצבעה בפרט ובפעילות הדמוקרטית בכלל, ולפיכך יש לוודא כי הם יקבלו את ההכשרה הנדרשת למילוי תפקידם זה. לא זו אף זו, שכרם משולם מהקופה הציבורית, והוא גבוה כמעט כשכרם של מזכירי קלפי. לפיכך אין הצדקה לפטור אותם מהחובה להכיר לעומק את תפקידם על מנת שיבצעוהו באופן המיטבי. מנתוני ועדת הבחירות עולה כי קובץ ה"כפולים" ( הבוחרים שהצביעו לכאורה פעמיים) הכיל 9,702 .בוחריםאחת הסיבות למספר הגדול הייתה שהמזכירים ב- 424 קלפיותתלשו את טופס ה- 1000 מהפרוטוקול בניגוד להנחיות, ולכן טפסים אלו לא הגיעו לסריקה בוועדה המרכזית. עקב כך החליטה ועדת הבחירות "להשחיר" את כל טופסי ה- 1000 של קלפיות אלו, כלומרלסמן בטופס ה- 1000 של אותה קלפי כאילו כל בעלי זכות הבחירה בה אכן הצביעו. ההשוואה מולקובץ המצביעים במעטפות החיצוניות הפיקה "כפולים" רבים, שהצריכו השוואה ידנית. הבדיקה הידנית נמשכה שעות רבות, דבר שעיכב את הספירה של הקולות. לאחר הבדיקה נפסלו 516 קולות בלבד מתוך 9,702 הקולות הכפולים. יצוין כי 103 מהם ( 20% ) היו קולות של מזכירי ועדות קלפי וחבריה. משרד מבקר המדינה העיר כי על ועדת הבחירות לבחון את הנושא לעומק ולשקול בין היתר ל מנוע מהמזכירים וחברי ועדות הקלפי שקולותיהם נפסלו לשמש בתפקידים הללו בעתיד; מי שאחראי על טוהר ההצבעה ובפועל ניצל את המצב וניסה להצביע פעמיים לא ראוי לתפקיד זה. לא זו אף זו, ייתכן מאוד שעובדים אלו ביצעו פעולות נוספות להטיית הבחירות. לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לנצל את היתרון של טופסי ה- 1000 אל מול הבדיקות הידניות שהיו נהוגות עד לא מזמן, על ועדת הבחירות לחדד בהדרכות את נושא השימוש בטופסי ה- 1000 , ובכלל זאת, החשיבות בהקפדה על המילוי הנכון ועל העברתו של הטופס לוועדה המרכזית כחלק מהפרוטוקול. זאת ועוד, על ועדות הקליטה בוועדות האזוריות לוודא שטופסי ה- 1000 אכן מועברים לוועדת הבחירות כחלק מהפרוטוקולים. בביקורת המעקב עלה כי הליקוי תוקן: ועדות הספירה אוישו בהתאם לנדרש, בכולן פעלו מזכירים וחברי כל ועדה הצהירו על אי-קיום קרבת משפחה ביניהם. מבדיקת יומן האירועים עולה כי עדיין חלק מהפעולות שנעשות במערכת לא כלולות ביומן האירועים, ובכללם האירועים שצוינו בדוח הקודם: ניסיונות כניסה חוקיים ולא -חוקיים ואירועים הקשורים לשימוש במשאבים, כגון יצירה, פתיחה או מחיקה של קבצים. עם זאת, ועדת הבחירות ביצעה עבודת מטה בנושא התקנת מערכת SIEM לניטור אירועי אבטחת מידע 64. מטרת המערכת היא לרכז את כל יומני האירועים מכל הרכיבים למנגנון מרכזי שינטר את הפעולות במערכת ו יציף בפני מנהל אבטחת המידע את ההתרעות מפני מתקפות חיצוניות ואיומים אחרים. לטענת ועדת הבחירות, בשל הקדמת מועד הבחירות לא ניתן היה להתקין מערכת זו. הבדיקה העלתה כי בניגוד לקביעת ועדת החריגים, 51 עובדים הועסקו בממ"ל יותר מ-230 שעות במשך חודש אחד לפחות, ו-12 מתוכם- הועסקו יותר מ-300 .שעות .מנתוני הלוח עולה כי במחצית הוועדות שיעור עובדי המדינה המגיעים מאותו מקום עבודה היה גדול מאוד, ואף הגיע לשיעור של 100% .זאת ועוד, כמעט בכל הוועדות (9 מתוך 10 ) הייתה זהות מוחלטת בין מקום העבודה שממנו הגיע מנהל הוועדה למקום העבודה שממנו הגיעו עובדיו. ממצאים אלו מלמדים על חשש ממשי לקיומה של תופעת "חבר מביא חבר" או להעדפת מקורבים. משרד מבקר המדינה מעיר כי ממצאים אלה מעלים חשש לפגיעה ממשית בעקרון היסוד המבטיח שוויון הזדמנויות. זאת ועוד, קיים טעם לפגם בהיקף ובריכוז העובדים של משרד ממשלתי מסוים בוועדה אזורית אחת. לפיכך, במסגרת בחינת נושא אופן גיוס העובדים, יש לתת את הדעת גם להיבט זה. הביקורת העלתה כי ועדת הבחירות לא יזמה שילוב עובדים מהמגזר הערבי בעבודה בוועדת הבחירות. בהקשר זה עלה כי ועדת הבחירות העסיקה בתקופת הבחירות 47 עובדים בלבד מקרב המגזר הערבי, ששיעורם כ -5% מכלל856 .עובדי ועדת הבחירות מנתוני הלוח עולה כי ועדת הבחירות המרכזית ו-10 ועדות אזוריות ( 55% מכלל הוועדות) לא העסיקו כלל עובדים מהמגזר הערבי, על אף שהאזורים של חלקן כוללים גם יישובים שבהם אזרחים רבים מהמגזר הערבי, כגון ועדת הבחירות המרכזית (שמשרדיה שוכנים בירושלים) והוועדות האזוריות יהודה31 ,חיפה וירושלים. יצוין לחיוב כי בארבע מתוך שמונה ועדות - עכו, יזרעאל, חדרה וכינרת - היה שיעור גבוה יחסית של עובדים מקרב המגזר הערבי. לדעת משרד מבקר המדינה שילוב כלל האוכלוסייה ו שאיפה כי כל חלקיה יהיו מעורבים בהליך הדמוקרטי עשוי אף לסייע להגברת האמון בתהליך הבחירות. נמצא כי הוועדה קיימה שישה מפגשים במהלך החודשים מרץ עד ספטמבר 2014 ללימוד הנושא. בגלל הקדמת הבחירות הופסקוהדיונים ועד ספטמבר 2015 טרם חידש שר הפנים את פעילות הוועדה. לדעת משרד מבקר המדינה, על שר הפנים לחדש את פעילות הוועדה. הביקורת העלתה כי הצעת המחיר של חברה ב' בגין המערכת החדשה הסתכמה בכ- 524,000 ש"ח, שהוא פי14 מהמחיר המקורי שהציעה חברה ב' במכרזוהיה חלק מהבסיס לזכייתה, וכן כללה יישומים אחרים שלא התבקשו על ידי ועדת הבחירות במסגרת המכרז ושלא הוצעו על ידי חברה ב' בהצעתה המקורית. זאת ועוד, הצעת המחיר היא רק עבור פיתוח שלב א' של המערכת, "שיופעל במעבדה". לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת הבחירות לבדוק את האירועים החריגים שנרשמו ביומן האירועים של מערכת "דמוקרטיה" בכל תקופת הבחירות, ולא רק ביום הבחירות. ביקורת המעקב העלתה כי הליקוי תוקן. פריסת מערכת " דמוקרטיה" בוועדות האזוריות ובוועדה המרכזית הושלמה בתוך זמן קצר. עד מועד סיום הביקורת, כשלוש שנים לאחר הפגישה האמורה בעניין העברת האחריות למחשוב תחום הבחירות, טרם סיימו הנהלת משרד הפנים והמפקח על הבחירות את ההתארגנות לקראת ההתנתקות ממערכת "אביב" הקיימת, ואף לא הוחל באפיון מודול ניהול הבחירות החדש. זאת אף על פי שעברו יותר משנתיים מאז הודעת הרשות כי בכוונתה להעביר למשרד הפנים את האחריות למחשוב ניהול הבחירות. .עולה מלוח 4 שגם בבחירות לכנסת העשרים הצביעו בוחרים מעטים במעטפות כפולות ברוב הקלפיות הנגישות המיוחדות. בכ- 15% מהקלפיות לא היה אפילו מצביע אחד במעטפות כפולות; בכ- 37% מהקלפיות הצביעו עד 10 בוחרים במעטפות כפולות; ורק בכ - 12% מהקלפיות הצביעויותר מ-50 בוחרים במעטפות כפולות. ואולם, חרף ההודעות על הסרת מועמדות ה של רשימת "יך" וחרף המכתב האמור, בחלק מהקלפיות הונחו פתקי הצבעה הנושאים את אותיותיה. בסך הכ ול הצביעו לרשימה זו 58 .בוחרים, וקולות אלו נפסלו הביקורת העלתה כי עד מועד סיום הביקורת, לא תוקנו הליקויים הנוגעים לבחינת השכר שהועלו בדוחות הקודמים של מבקר המדינה. להלן הפרטים: מניתוח קובץ "דוח עובדי שעות", ה מכיל נתונים אודות 467 העובדים שהועסקו בבחירות לפי שעות, עלה כי בניגוד לנוהל העסקת עובדים, 87 עובדים (כ - 19% ) הועסקו יותר מ -200 .שעות בחודש בקרב חלקם נמשכה חריגה זו במשך חודשיים עד חמישה חודשים. עוד העלתה הביקורת כי המערכת הממוחשבת לא חסמה באופן אוטומטי חריגה זו, ולפיכ ך שול ם לעובדים גם השכר עבור שעות עבודתם החריגות. במקרים מסוימים נע השכר החודשי של עובדים אלו בין 15,000 לכ- 26,000 .ש"ח בחודש עד יולי 2015 ,, חודשיים וחצי לאחר מועד הבחירות8 מבין 19 (כ- 40% ) הוועדות האזוריות לא העבירו לוועדת הבחירות את ההערכות בנוגע לעובדים. משרד המבקר העיר לוועדת הבחירות כי עליה לדרוש מהוועדות האזוריות שטרם העבירו את ההערכות של עובדיהן לעשות זאת לאלתר, כדי שתהיה בידיה תמונה מלאה של איכות העובדים שהועסקו בהן וייאספו נתונים שניתן יהיה לעשות בהם שימוש במערכות הבחירות הבאות. נוכח המספר הגדול של אזרחים מוגבלים בניידות, מהם קשישים ונכים, משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את הקושי שנגרם להם לממש את זכות ההצבעה בשל הצבעה שלא כדין בקלפיות נגישות מיוחדות על ידי בעלי יכולת ניידות. עם זאת, משרד מבקר המדינה ער לכך שמי שאינם זכאים לכך מצביעים בדרך כלל בקלפיות אלה כדי להקל על מימושה של זכות ההצבעה. בביקורת הנוכחית ניכר שיפור בהיקף ההסברה לבוחרים. עם זאת, צוותי הביקורת העלו שב-18 מתוך 116 ( 15% ) מקרים שנצפו לא הוסברה מהות הצהרה זו לבוחר שעמד לחתום עליה. לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת הבחירות להיערך למניעת עומסים מיותרים. ברוב הקלפיות שעות סיום ההצבעה זהות, והמזכירים בוועדות קלפי אלה מגיעים לוועדות האזוריות בסמיכות זמנים. לפיכך נוצר עומס מוגבר בעת הגעתם. ראוי שהוועדות האזוריות יגדילו את מספרן של ועדות הקליטה בשעות עומס אלו, וישקלו לנקוט צעדים נוספים לצמצום העומס. משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת הבחירות כי עליה לבחון את הליך קליט ת הקלפיות בכל הוועדות האזוריות, לרבות זמ ן המתנת המזכירים ותנאי ההמתנה. בתוך כך עליה לבדוק מדוע נוצרו בחלק מן הוועדות עומסים כה כבדים. בדיקה כזאת תוכל לסייע לוועדות האזוריות לטייב את הליך קליטת הקלפיות ולקצר את משך ההמתנה. משרד מבקר המדינה בחן את משך ההמתנה של המזכירים לתחילת תהליך הקליטה. גם הפעם נמצאו הבדלים בין הוועדות: בשבע ועדות היה תהליך הקליטה יעיל, סדור ומהיר (משך ההמתנה לא עלה על מספר דקות), ובאחרות נוצרו בשעות העומס תורים ארוכים (עד שעתיים). בתורים אלה המתינו מאות מזכירים בתנאי צפיפות ודוחק, לעתים בחוץ ולעתים בתוך אולם, ללא די מקומות ישיבה. תנאים אלה הביאו לעתים לצעקות ולאלימות. להלן תמונות הממחישות את הליקוי: ביקורת המעקב העלתה כי הליקוי תוקן. בהנחיות משרד הבריאות לקראת הבחירות לכנסת העשרים הובהר כי איש צוות בית חולים הוא מטפל כהגדרתו בחוק זכויות החולה, התשנ"ו - 1996 .עם אנשי הצוות נמנים כל מי שמבצע עבודה או נותן שירות במוסד רפואי, ובכלל זאת מאבטחים, עובד י מינהל ומשק ומתנדבים. כן צוין כי על האחראי להצבעה בבית החולים לאפשר לכל איש צוות להצביע בקלפי שבבית החולים, אם קיים חשש שבשל תפקידו תימנע ממנו זכות ההצבעה אם לא יצביע בקלפי זו. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים ולנציבות שירות המדינה שעליהם לבחון את המקרה האמור, הן על מנת לוודא שיתוקן הליקוי במקרה הנוכחי (לרבות ניכוי התשלום שביצע המשרד, לצד בירור תביעה אישית של העובד למוסד לביטוח הלאומי אם תוגש) והן על מנת שיובהר הנושא לכלל המשרדים כדי למנוע הישנות מקרים כאלה בעתיד. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות האוכלוסין שעל פי הודעת נציבות שירות המדינה, היה עליה להקפיד לערוך את הבקרה החודשית לגבי עובדיהם המועסקים בוועדה המרכזית באופן שוטף ובזמן אמת, בחודשים שהועסקו בה - ולא לבצע בקרה מעמיקה רק בעקבות פניית משרד מבקר המדינה. כמו כן, על נציבות שירות המדינה לוודא שכל הוראותיה בנושא מתקיימות, ולהורות לכל הגופים הציבוריים שעובדיהם הועסקו בוועדת הבחירות בתקופת הבחירות לבצע את הבדיקות הנדרשות. אם יימצאו בבדיקות אלו ליקויים המצדיקים דרישה להחזר תשלומים, על הגופים הציבוריים לפעול בהתאם, ובמקרים הראויים - לטפל בהיבטים המשמעתיים או האחרים הנובעים מכך. משרד מבקר המדינה שב ובחן בבחירות לכנסת העשרים את האפשרות לאחד קלפיות בכל המתחמים שבהם הוצבה יותר מקלפי אחת49 (בלי להביא בחשבון בבדיקה זו את הרצף הגאוגרפי שנוצר בעקבות איחוד הקלפיות)50 . מהבדיקה עלה כי ניתן היה לצמצם 1,021 ( 9.8% ) קלפיות מבין 10,464 הקלפיות שהוצבו, בלי שמספר הבוחרים הרשומים בכל קלפי יעלה על הרף העליון שנקבע בחוק (800 בוחרים). על פי אומדן הביקורת, עלות כל קלפי היא כ - 8,400 ש"ח51 , ומכאן שניתן לחסוךבאופן זה כ-8.6 מיליון ש"ח. לחילופין אם בכל קלפי המוצבת במתחם שבו יותר משתי קלפיות יהיו רשומים עד 750 בוחרים, ניתןהיה לצמצם 623 ( קלפיות 5.9% ) ולחסוך כ-5.2 .מיליון ש"ח תוצאות אלו שבות ומדגישות את הצורך שוועדת הבחירות, הלמ"ס והמפקח על הבחירות יבחנו יחד את הצורך ליזום שינוי בהוראות החוק ובהנחיות הקיימות בנוגע לחלוקת אזורי הקלפיות, שנקבעו כאמור לפני עשרות שנים. זאת כדי להוביל לתוצאה מיטבית בתחום זה. משרד מבקר המדינה אף שב ובחן מספרי בוחרים הרשומים בקלפיות הנמצאות במתחם אחד (למשל, בכיתות סמוכות במבנה בית ספר). נמצא כי לעתים היו הבדלים ניכרים בין מספר הבוחרים הרשומים להצבעה בקלפיות שבאותו המתחם. כמו כן, לעתים סמוך לבחירות פיצלה ועדת הבחירות קלפיות גדולות, בהתאם לסמכות שנקבעה בחוק. פיצולים אלה גרמו אף הם לקיום פערים גדולים בין קלפיות שבאותו המתחם. בביקורת הנוכחית עלה כי בעקבות עבודת צוות האיתור חל שיפור מסוים בבחירות לכנסת העשרים, ומספר היישובים שבהם לא הוצבה קלפי נגישה פחת מ-702 ל-539 יישובים. משרד מבקר המדינה שב ומעיר כי ממצאים אלה מגבירים את הספק שהעלה בדבר ההצדקה להעדיף מועמדים שהם בעלי ניסיון או עובדי מדינה או עובדי רשויות מקומיות. נוכח הממצאים, וככל שלא יהיו בידי ועדת הבחירות טיעונים נגדיים כבדי משקל, על ועדת הבחירות לשוב ולבחון את הקריטריונים שקבעה להעדפת מועמדים לתפקיד מזכיר קלפי, שכן שימוש בקריטריונים שאינם תואמים לתפקוד המועמדים פוגע ביכולת לקיים הליך גיוס מיטבי נוסף על פגיעתו המובהקת בערך השוויון. משרד מבקר המדינה העלה כי במערכת "דמוקרטיה" הוגדרו 43 תפקידים רבים ומגוונים, והגדרות אלה מאפשרות להגדיר עובדים לפי תפקידיהם. בבחירות הנוכחיות נעשה שימוש רק ב-34 תפקידים, וגם זה לא בכל הוועדות האזוריות, לדוגמה: נמצאו רק שני רכזי פרוטוקולים, 4 סוקרי שיעורי הצבעה, 19 סבלים, ואף 5 עובדים ללא ציון תפקידם. משרד מבקר המדינה שב ומעיר לוועדת הבחירות כי אי-ההגדרה של "עובד כללי" ביום הבחירות פוגעת בשקיפות, מפני שקשה להסיק ממנה מהו תפקידו של העובד, מהי נחיצותו, מהם התחומים שבהם יועסק ומהן שעות עבודתו. לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת הבחירות לגבש נוהל שיגדיר את תפקידי העובדים הכלליים ויקבע אמות מידה לאישור ההעסקה, להליכי האישור ו לתכנון העסקתם. נמצאו ליקויים בדיווחיהם של 13 מהעובדים (כ- 24% )- ארבעה ממשרד הפנים (כ- 16% ) ותשעה מרשות האוכלוסין (כ- 26% .)בכלל הליקויים רישום נוכחות כפול של בין כשעה לשש שעות - במקום העבודה הקבוע ובוועדת הבחירות; דיווח על היעדרות ממקום העבודה הקבוע בשל מחלה ומילואים - ובמקביל דיווח על עבודה בשעות עבודה רגילות בוועדת הבחירות. מהדיווחים עולה כי בניגוד להוראת נציבות שירות המדינה, עובדים אלו הועסקו בוועדת הבחירות אף על פי שלא יצאו לחופשה מעבודתם הרגילה. בשבע מתוך 15 קלפיות שנבדקו לא הותקן תמרור זמני מיוחד כנדרש בחוק, .ובחמש מהן הוצב תמרור רגיל של חניית נכים, המיועד רק לרכב אחד. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את החלטת ועדת הבחירות להעסיק ח יילים הזכאים לסיוע כלכלי כסדרנים. עם זאת, מהמפורט לעיל עולה כי רק מיעוט הוועדות האזוריות פנו ללשכות התעסוקה לצורך גיוס עובדים, ובכלל זה סדרנים. על כן ראוי שוועדת הבחירות תעודד את הוועדות האזוריות לנהוג כך. לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת הבחירות לפעול לשיפור שיתוף הפעולה עם שירות התעסוקה, על מנת לשלב אוכלוסיות מעוטות יכולת כלכלית, ובפרט מובטלים, בכל התפקידים האפשריים, הן בעבודה ביום הבחירות והן בתקופה שלפני הבחירות. נוסף על כך, על ועדת הבחירות לבחון מתן העדפה להעסקת מובטלים גם בתפקידים הדורשים כישורים ייחודיים, ככל שהם בעלי כישורים אלה. בביקורת המעקב עלה כי בבחירות לכנסת העשרים הונחו מנהלי בתי החולים לסייע ככל יכולתם בהעברת מטופלים למקום הקלפי, ובעיקר מטופלים הזקוקים לסיוע בהובלה, כגון חולים הזקוקים לחמצן. הודגש כי נאסר על צוות בית החולים ללוות את החולה לתוך מקום הקלפי. הביקורת העלתה כי ועדת הבחירות לא גיבש ה תכנית עבודה לפעילותה הכוללת ולפעילות כל אחת מיחידות המטה שלה לתקופת השגרה לשנים 2014 ו- 2015 . על ועדת הבחירות לגבש אפוא תכניות עבודה מפורטות שישמשו כלי מרכזי לניהול הפעילות הארגונית של ועדת הבחירות גם בתקופות שבין מערכות הבחירות.
נמצא כי למרות הוראות חוק הביקורת הפנימית וחרף התייחסותו של השופט רובינשטיין מפברואר 2013 ,לא מונה מבקר פנימי לוועדת הבחירות. על ועדת הבחירות לפעול למינוי מבקר פנימי בהתאם להוראות חוק הביקורת הפנימית ולקבוע את היקף משרתו בהתאם למשימותיו.