משרד התחבורה והבטיחות בדרכים . רשות הספנות והנמלים באוגוסט 2011 , מועד סיום הביקורת, טרם יושם ההסכם שבין חנ"י לרספ"ן להפעלת סמכויות מנהלי הנמלים בנמלי אשדוד וחיפה. הפעלת סמכויות בתחום של ניתוב אניות בנמלים ושל תצפיתנים, ופקוח על הכנסת משאיות לנמל ואחריות על הביטחון המרחבי לא היו בידי מנהלי הנמלים. התברר, כי הפעלת סמכויות אלה נעשית ע"י חברות הנמל שלא לפי להחלטת הממשלה מאוגוסט 2008. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי מן הראוי לשקול את היתרונות במצב בו חקירות של תאונות ובטיחות יהיו נפרדות מהרגולציה של הספנות ויבוצעו על ידי גוף עצמאי ובלתי תלוי. לכן, יש מקום לבחון את האפשרות ליישומו של מודל דוגמת NTSB בהתאמות הנדרשות לישראל, ואת יכולתו להביא לידי שיפור הבטיחות בתחום התחבורה בכלל ובתחום הספנות בפרט. עוד העלתה הביקורת כי משרד התחבורה ומשרד האוצר קבעו במסגרת הרפורמה בתעריפים נורמה מינימאלית של התייעלות בשיעור של 1% לשנה. היועץ מטעם צוות התעריפים המ ליץ במסגרת עבודת הייעוץ שהכין לקבוע מקדם התייעלות של 2.5% לשנה בתעריפים. עוד העלתה הביקורת, שמשרדי התחבורה והאוצר לא קבעו רמת שירות מסויימת לשיפור השירות בנמלים אף שהם צוינו כחלק ממטרות הרפורמה בתעריפים24 . בביקורת עלה כי משנת 1999 לא ביצעההמועצה הארצית בחינה נוספת של תכנית הפיתוח למעגנות אף שתמ"א 1317 מבוסס על תחזית ביקוש משנות ה-70 של המאה העשרים. במעגנות לחופי הים התיכון מדרום לתל אביב ועד צפון הארץ יש מחסור במקומות עגינה לכלי שיט קטנים. הביקורת העלתה כי במעגנות יש בעיה לא רק לגבי כלי שיט העוגנים בהן לצורך מגורים או מחסנים אשר תופסים מקומות עגינה של כלי שיט, אלא גם לגבי כלי שיט העוגנים ללא אישורי שיט או שאין להם יכולת לשוט. עוד הועלה כי למרות האיסור על דיג או על פרישת רשת דייגים במימי המעגנה, אין אכיפה של ההוראות בנושא. הביקורת העלתה כי אין מסמכים ברספ"ן המלמדים שמאפריל 2009 היא פעלה לקידום הצעת החוק ולהתאמתו למודל "לנד -לורד", כפי שנקבע בהחלטת הממשלה. במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2011 , האחריות לניהול התחום הימי בנמלים, התעבורה הימית ותפעולה, לרבות תצפיתנים, נתבים וניהול הביטחון המרחבי בהם, נותרו בידי חברות הנמל. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהחוקרים ממונים לרוב מהאגף לפיקוח ובקרה ברספ"ן, אגף שיש לו סמכויות נוספות בתחום הפיקוח והבקרה על אוניות ונמלים, לעתים עלול הדבר להעמיד אותם במצב של ניגוד עניינים, כיוון שלא אחת מנהל אגף פיקוח ובקרה ועובדיו חוקרים אירועים שבהם עלולים להיות מעורבים עובדים של רספ"ן ולפעמים אף עובדי האגף עצמו. נמצא כי בצו הפיקוח לא הוגבל סכום ה השבה שישולם לבעלי מטענים, ומנגנון ההשבה יצר גירעון גדול יותר מ-23 .מיליון ש"ח בהכנסות חנ"י חנ"י מימנה את הגירעון שנוצר בעקבות מנגנון ההשבה בסכום של 60 ( מיליון ש"ח80 מיליון ש"ח לשנה), סכום גדול פי3.5 מזה שנקבע בין אגף התקציבים במשרד האוצר ובין איגודי המשתמשים בהובלה הימית. הביקורת העלתה כי רספ"ן לא יזמה השוואה בין תעריפי הנמל השונים ובין התעריפים בנמלים בעולם. לדעת משרד מבקר המדינה, מכיוון שעל פי החוק בין היתר תפקידה של רספ"ן הוא פיתוח ענף השיט, והיא אף אחראית לפיתוח הנמלים במדינת ישראל, עליה אפוא לקבל החלטות בדבר המעגנות שיש לפתח לפי צורכי המשק ובכלל זה בדבר פיתוח מעגן שביט. במועד סיום ביקורת המדינה לא הסתיימו הליכי הטיפול הנדרשים באמנות, בנספחים ובפרוטוקולים של אמנות בין -לאומיות שהמדינות החברות ב- IMO .חתמו עליהם לפני שנים רבות . לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה ועל משרדי הממשלה השונים הנוגעים בדבר לפעול בנחרצות לקידום ההליכים הנדרשים לקליטה בדין הישראלי של האמנות הבין -לאומיות בתחום הספנות כדי שמדינת ישראל תעמוד בשורה אחת עם המדינות המתוקנות והמתקדמות בנושאים אלה. 5. בשנת 2009 עשתה European maritime safety agency (להלן- EMSA ) הסוכנות האירופאית לבטיחות ימית ביקורת שתכליתה לבדוק אם מערכת ההכשרה הימית של מדינת י שראל עומדת באמות המידה של הקהילה האירופית. ארגון EMSA העיר למדינת ישראל שחלקים מאמנת STCW , .הקובעת נורמות להכשרת ימאים, אינם מעוגנים בחקיקה הישראלית בביקורת התברר כי לא גובשו כללים להנפקת תעודות רפואיות חדשות במתכונת הנדרשת באמנת STCW , ורספ"ן לא הצליחה לגייס רופא לצורך הנפקת תעודות רפואיות חדשות לימאים. משרד מבקר המדינה העיר למשרד התחבורה כי במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2011 , לא הותאמה מערכת המחשוב לדרישות, ואי אפשר לאמת תעודות באופן מקוון. בביקורת נ מצא כי למרות תמיכת הממשלה בספנות תחת דגל ישראלי כדי לשמר את מספר הימאים הישראלים בצי הסוחר הישראלי, קטן מספרם משנת 2007 . על משרד האוצר ומשרד התחבורה למצוא דרכים להגדלת מספר הימאים הישראלים, כדי להבטיח שהספנות הישראלית תהיה חופשייה מתלות בימאים זרים בשעת חירום. ממסמכי רספ"ן עולה כי היא העסיקה עד יולי 2010 מעריך חיצוני, אולם היא טרם מינתה מעריך אחר במקומו. הביקורת העלתה כי משנת 2005 רספ"ן לא ביצעה ולא הזמינה מחקרים בנושאי הספנות והנמלים. 4. הביקורת העלתה כי מתוך רשימה של61 אמנות בין-לאומיות בתחום הימי, ישראל חתומה על 21 ,אמנות בלבד; מדינות כגון הודו, איטליה אירלנד ויפן חתומות על 35-38 אמנות בתחום זה. במדינת ישראל יש פיגור של ממש בהשוואה למדינות אלה בהצטרפות לאמנות בין-לאומיות בנושא ספנות ושיט וביצירת הנורמות הנדרשות בחקיקה הישראלית לצורך יישומן. המדינה הצטרפה לחלק מהאמנות בעיכוב של יותר מ-20 שנים. רספ"ן ומשרד התחבורה לא קידמו הצטרפות לאמנות במשך שנים רבות. בביקורת עלה כי רספ"ן מסתמכת על מחקרים וסקרים שחנ"י מזמינה, אף שבהגדרתם הם שונים מצורכי רספ"ן, כרגולטור של ענף הספנות. לדעת משרד מבקר המדינה, כיוון שחנ"י נמצאת בעניינים מסוימים בפיקוחה של רספ"ן, עלול להיווצר ניגוד עניינים לגבי ביצוע המחקרים ולכן מן הראוי שמשרד התחבורה יוודא שרספ"ן תיזום את המחקרים והסקרים הדרושים לה, לפי צרכיה. הביקורת העלתה כי ברספ"ן לא היה רישום ותיעוד מרוכז של כל תאונה ימית שהתרחשה בשנים 2008 -2011 ,על פי הגדרת תאונות ים בתקנות ובכלל זה לא פורט היכן התרחשו התאונות, כיצד הן התרחשו וכיצד טופלו. ברספ"ן לא היה נוהל לחקירת תאונות ימיות, הכולל הנחיות מפורטות לביצוע חקירה ימית. לא נקבעה גם הנחיה בנושא הכישורים וההשכלה הנדרשים מחוקר תאונות ימיות. רספ"ן אף לא אימצה את הקוד של אימ"ו בנושא חקירות ימיות. . רספ"ן קיימה חקירת תאונות ימיות באופן שעלול היה לפגוע באובייקטיביות של החקירה, ואף להעמיד את החוקרים במצב של ניגוד עניינים. ראוי שמשרד התחבורה ישקול הפרדת חקירת התאונות הימיות מהרגולציה של ה ספנות וישקול גם את היתרונות שבהקמת רשות עצמאית לנושא, דוגמת המועצה לבטיחות בתחבורה בארצות הברית. על משרד התחבורה ורספ"ן לתת את דעתם לפתרון בעיית הצפיפות במעגנות ולדאוג לפיתוחן. .בדוח זה הועלו ליקויים בעניין אי סיום הליכי הטיפול הנדרשים באמנות, בנספחים ובפרוטוקולים לאמנות בין-לאומיות בנושאי ספנות ושיט לאורך שנים. וזאת כדי למנוע חשיפה לסנקציות בין -לאומיות אפשריות כגון: מניעה מימאים ישראלים לעבוד באניות ברחבי העולם, החמרה בתנאי העגינה של ספינות ישראליות בנמלים זרים או מניעה מחברות ספנות זרות מלעגון בנמלי ישראל. על משרד התחבורה ומשרדי הממשלה השונים הנוגעים בדבר לפעול בנחרצות לקידום ההצטרפות של מדינת ישראל לאמנות בין-לאומיות בתחום הספנות כדי שמדינת ישראל תעמוד בשורה אחת עם המדינות המתוקנות והמתקדמות בנושאים אלה. הממשלה מסבסדת את העסקת הימאי ם הישראלים, כדי לצמצם את הפרשי המחיר בין העסקת אניות ישראליות לאניות זרות, אולם רשות הספנות והנמלים לא הצליחה להגדיל את מספר הימאים הישראלים המועסקים באניות ישראליות ואף לא לשמור עליה. כוח האדם הימי בצי הסוחר הישראלי ירד בכ-17% משנת 2007 ועד 2010 . על משרדהאוצר ומשרד התחבורה למצוא בהקדם דרכים להגדלת מספר הימאים הישראלים. כאמור מודל התעריפים שעליו התבססו המחירים החדשים היה מבוסס על נתונים לשנת 2008 , ובמועד תיקון הצו, אוקטובר 2010 , לאחר יותר משנתיים, לא עודכן המודל. במועד סיום הביקורת לא נעשתה התאמה בחוק לתפקידים ולסמכויות של מנהל הנמל ושל מנכל"י חברות הנמל, ובפועל יש זהות בין חלק מסמכויות מנהל הנמל (הכפוף לרספ"ן), כפי שקבוע בחוק, לסמכויות של מנכ"לי חברות הנמלים. לדעת משרד מבקר המדינה, הכפיפות של מנהלי הנמלים לרספ"ן מחד גיסא ומימון משימותיהם השוטפות באמצעות חנ"י מאידך גיסא, עלולים ליצור חשש לניגוד עניינים בפעילותם כמנהלי נמלים. לכן, לדעת מבקר המדינה, מן הראוי שרספ"ן תנתק את הקשר עם חנ"י במימון של מנהלי הנמלים ובתפקודם. בביקורת נמצא כי לחלק מהמעגנות (נמל עכו, מעגן שביט, ונמל יפו) אין רישיון לעסקים, אף שלפי החוק הם טעוני רישוי.
לדעת מבקר המדינה על היועץ המשפטי לממשלה לנקוט את הצעדים הנדרשים על מנת להבהיר את מעמדן של ההנחיות ההיסטוריות, הן בקובץ הכתוב והן בקובץ המקוון (באתר האינטרנט של משרד המשפטים). עליו לעשות להטמעת הדברים בקרב ציבור המשתמשים, לרבות היועצים המשפטיים של משרדי הממשלה - ובכלל זה להבהיר מהן ההנחיות המחייבות לעניין הליך האשרור של אמנות בין-לאומיות, לרבות התאמת החקיקה הישראלית להוראותיהן.