משרד הכלכלה והתעשייה . היבטים בפעילות המכון הממשלתי להכשרה בטכנולוגיה ובמדע (מה_ט) .מהטבלה עולה כי בעוד הביקוש במקצועות ההנדסאות והטכנאות במשק היה בעיקר בתחום לימודי המחשב (כ-74% ) והביקוש למקצועות תעשייה וניהול היה אפסי (כשני פרומיל), בפועל רק 15% מהלומדים למדו במגמת מחשב, ואילו כ-31% .מהם למדו במגמת תעשייה וניהול לדעת משרד מבקר המדינה, ייעודו של מה"ט לספק בראש ובראשונה כוח אדם טכנולוגי לשוק העבודה. לאור העובדה שהאינטרס של המכללות, כאמור בתשובת מנהלת מה"ט, אינו עולה בהכרח בקנה אחד עם האינטרסים של המדינה, ולאור המשאבים המצומצמים שבידי מה"ט, על מה"ט לבחון את האפשרות לצמצם יותר את הסבסוד למגמות הלא מועדפות. אולם הבדיקה העלתה כי נתון זה לא נבחן על ידי מה"ט, והנהלת משרד התמ"ת אף לא דרשה זאת ממנו. יתר על כן, בידי מה"ט לא היו כלל נתונים זמינים לחישוב המדד הזה, ונדרשו לו כארבעה חודשים כדי לרכזם לצורך הבדיקה של משרד מבקר המדינה. מנתונים אלה עולה כי שיעור מקבלי הדיפלומות בקרב לומדי ההנדסאות היה נמוך ולא עלה על כשליש. יוצא אפוא שמה"ט העביר כספי מדינה רבים למכללות, בלי ביקורת מספקת על הנתונים ששימשו בסיס לחישוב ההעברות, ובלי התחשבנות סדירה בתום כל שנת לימודים. כתוצאה מכך, מכללות חייבות למה"ט כ- 27 מיליון ש"ח עבור שנות הלימודים התשס"ג-התשס"ה . . נמצא כי עקב כך הנחתה מנהלת האגף דאז, לפתוח את המגמה להכשרת טכנאים מוסמכים, בהסתמך על אותה תכנית לימודים שהוצעה להכשרת הנדסאים, ובתאום עם המשרד לבטחון פנים. משרד מבקר המדינה מעיר כי מנהלת האגף הנחתה לפתוח מגמה להכשרת טכנאי אבטחה וחקירות למרות החלטת הוועדה לאישור מגמות לביטול האישור לפתיחת המגמה. זאת ועוד, ההנחי ה ניתנה אף שלא הוצג לכך כל צורך מצד הגופים שעבורם יועד הקורס. יוצא אפוא שהוועדה לאישור מגמות, בראשות מנהל מה"ט דאז ומנהל האגף כיום, אישרה את מגמת המשנה של ניהול פיננסי במגמת תעשייה וניהול ואת המגמה לניהול מערכות אבטחה וחקירות לתואר הנדסאי מבלי שיש למקצועות אלה זיקה ממשית לתחום ההנדסה וללא בדיקת הצורך במשק. .לדעת משרד מבקר המדינה, על מה"ט לחתור למטרות האלה: שינוי שיטת התקצוב שלו, כך שתבטיח רמה גבוהה ש ל לימודים; שיפור משמעותי בבקרה הכספית והפדגוגית; עמידה של המכללות ביעדים שמה"ט מציב להן; וגביית חובותיו מהמכללות עם קבלת כל הדיווחים משנת הלימודים. הבדיקה העלתה כי מערך המחשוב של מה"ט אינו עונה על דרישות אלו: הוא מושתת על שתי מערכות שאינן מקושרות ביניהן, הנתונים המדווחים מהמכללות נשמרים במה"ט רק שנה אחת, כך שלא נצברים נתונים היסטוריים, ולא ניתן לנתח נתונים הנדרשים לבחינת ההתנהלות של מה"ט ועמידתו ביעדים. כאמור, מה"ט נזקק לארבעה חודשים כדי לספק למשרד מבקר המדינה נתונים על שיעור מקבלי דיפלומות, וכעבור שלושה חודשים נוספים מסר נתונים שונים. בביקורת נמצא כי בניגוד לכללים אלו, מנהלי המכללות, החברים בוועדה לאישור מגמות, השתתפו בדיו נים ובתהליך קבלת ההחלטה לאישור מגמות, גם במקרים שהם עצמם הציגו את המגמה לפני הוועדה, והיו בעלי עניין להפעיל אותה במכללה שייצגו. משרד מבקר המדינה מעיר כי למדיניות לפיה נפתחו מגמות שמטרתן קידום מקצועי ושיפור בשכר לעובדים, בעיקר עובדי הסקטור הציבורי כגון שוטרים וסוהרים, יש גם השלכות תקצ יביות כבדות משקל, בשל השפעתה על שכרם של עובדי הסקטור הציבורי. מה"ט, ובכלל זה הוועדה לאישור מגמות, לא בחן מדיניות זו בשיתוף עם גורמי המטה ובהם אגף התקציבים והממונה על השכר במשרד האוצר מן הראוי כי בעת גיבוש המדיניות לקביעת מגמות הלימוד של מה"ט תילקחנה בחשבו ן גם השלכות אלה, וכן הצורך הקיים במשק העבודה וזיקת המגמות למקצועות ההנדסה. על מה"ט ל בקר באורח סדיר את הנתונים שהמכללות מוסרות, והמשמשים בסיס להעברת כספי המדינה. 1. בביקורת עלה כי מה"ט בדק אם התלמידים עומדים בתנאי הקבלה רק לקראת מתן הדיפלומה, לאחר סיום הלימודים והשלמת כל המחויבויות לקבלת דיפלומה. מה"ט אף לא וידא שהמכללות מקפידות על קיום תנאי הקבלה שהוא קבע. כך נוצר בפועל מצב שבו תנאי הקבלה לא היוו תנאי לתחילת הלימודים, כהגדרתם, אלא תנאי לקבלת הדיפלומה. משרד מבקר המדינה מעיר כי במרבית המקרים אישרה ועדת החריג ים הקלה בתנאי הקבלה לתלמידים שהבקשה בגינם הוגשה לאחר שהשלימו את לימודיהם. גם אם לדעת מה"ט אין "להעניש" את הסטודנטים בגין פעולת המכללות, ראוי היה שיימצא פתרון שיבטיח שהסטודנטים ימלאו את תנאי הסף שמה"ט קבע, גם אם כמעט סיימו את לימודיהם או השלימו את חובותיהם הלימודיים. מכל מקום, על מה"ט להקפיד שהמכללות תפעלנה על פי הנהלים שקבע בדבר תנאי הקבלה, שכן המשך מתן ההקלות בדיעבד על ידי מה"ט עלול להניע את המועמדים לגשת ללימודים בלי שמילאו את תנאי קבלה, ואת המכללות לקבלם. הבדיקה העלתה כי, מאז הקמת הוועדה לאישור מגמות ועד למועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 , לא ניהלו אותה מנהלי מה"ט על פי הנדרש בתקשי"ר; זאת בכל הנוגע למינוי חבריה והגדרת תפקידיהם, רישום פרוטוקולים, דיווח להנהלת המשרד, וקביעת הנחיות לעבודת הווע דה ולאופן קבלת ההחלטות בה. משרד מבקר המדינה מציין כי אם אמנם היה ביקוש במש ק למנהלי מערכות אבטחה, הרי שהיה על מנהל האגף להכשרה מקצועית לשקול לקיים קורס המכשיר למקצוע זה, שאינו בהכרח מקצוע הנדסי, במסגרת קורסים להכשרה מקצועית של האגף, ולא במה"ט שייעודו, כאמור, להכשיר הנדסאים וטכנאים. על משרד התמ"ת לתת מענה לצורכי המחשוב של מה"ט בהתנהלותו השוטפת מול המכללות, ולהקים תשתית מידע לקבלת החלטות לצורך ניהול מה"ט. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי מה"ט לא קיים בקרה על נתוני המכללות, שהיוו בסיס לחישוב תקציבן. מכללה יכלה אפוא למסור דוח ראשוני לא מבוקר על מספר התלמידים, ועל פיו לקבל את המקדמה בגובה 80% . על פי כללי מה"ט, די שתלמיד נבחן ב -50% מהבחינות הפנימיות בסמסטר הראשון כדי שייחשב כלומד כל השנה, וייכלל בתקציב המכללה גם אם לא נבחן כלל בסמסטר השני. בשיטה זו אין כל תמריץ למכללות לדווח בזמן אמת על תלמידים שעזבו. . משרד מבקר המדינה מעיר כי מקצוע המתמטיקה הוא בסיס חשוב ללימוד כל המקצועות הטכנולוגיים ובפרט תעשייה וניהול, והוגדר כמקצוע נדרש על ידי מה"ט בדרישות הסף שנקבעו. משרד מבקר המדינה מעיר כי יש לראות בחומרה את העובדה שגם לאחר שבעה חודשים מפנייתו, לא היה ביכולתו של מה"ט לספק נתון אמין על שיעור מקבלי הדיפלומות בלימודי הנדסאות, מה גם שמבחינת הנתונים נראה ששיעור מקבלי הדיפלומות מוטה כלפי מעלה. בכל מקרה, גם הנתון החדש של מקבלי הדיפלומות - מחצית מהתלמידים - הוא נמוך, ומשמעותו שכמחצית מהתקציב הישיר של מה"ט למכללות לא השיג את יעדו. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי שיטת התקצוב במה"ט אינה מבוססת על שיעור מקבלי הדיפלומה, אלא על מספר הסטודנטים הלומדים. שיטה זו מעודדת את המכללות להשיא20 את מספר התלמידים ולא את מספר מקבלי הדיפלומות - שהיא מטרת המדינה בהכשרה מקצועית - ובכך אינה מניעה את המכללות לסנן את הנרשמים ולקבל ללימודים את בעלי הסיכוי הגבוה לקבל דיפלומה. זה מסביר את ההקלה בתנאי הקבלה, כפי שיוצג בהמשך, ואת השיעור הנמוך של מקבלי דיפלומות, כפי שהוצג לעיל. שיטה זו אף אינה ממריצה את המכללות להעלות את רמת הלימודים ולהביא להצלחת מרב התלמ ידים ברכישת דיפלומה, שכן הן מתוקצבות גם בגין הנושרים והנכשלים. . משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שמשרד התמ"ת ומשרד החינוך יפעלו להקמת מנגנון לתיאום בין -משרדי בנושא הכשרת ההנדסאים וטכנאים המוסמכים ולגיבוש מדיניות לאומית בתחום זה. משרד מבקר המדינה סבור כי שיטת תקצוב שתממן את לימודי ההנדסאות ביחס ישיר לשיעור מקבלי הדיפלומה עשויה להעלות את רמת הלימודים במכללות. למכללות יהיה עניין לסנן ביתר הקפדה את הנכנסים לשורותיהן, כך שסיכוייהם לזכות ב דיפלומה יהיו גבוהים - לא זו בלבד שיקפידו ביתר שאת שהתלמידים יעמדו בתנאי הקבלה של מה"ט, אלא ייתכן ואף יקבעו תנאי קבלה מחמירים יותר, כגון בחינות כניסה. זאת ועוד, המכללות תשאפנה להפעיל כל אמצעי שעשוי לשפר את הישגי התלמידים, על מנת להבטיח שיעור גבוה של מקבלי דיפלומה. כך ינוצל תקציב מה"ט באופן אפקטיבי להכשרת הנדסאים ולא לאיוש ספסלי המכללות. נמצא כי הוועדה לאישור מגמות במה"ט שיתפה מספר מכללות עליהן מה"ט מפקח ואת הסתדרות ההנדסאים והטכנאים בישראל, אך היא לא שיתפה גורמים רלוונטיים אחרים, כמו משרד החינוך, מוסדות להשכלה גבוהה, התאחדות התעשיינים ומשרד האוצר. כתוצאה מכך פעלו מאז ללא תאום שני משרדים ממשלתיים האחראים על הכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים , ו לא נקבעה מאז מדיניות לאומית בכל הנוגע להנדסאים וטכנאים מוסמכים. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי הקו המנחה בוועדה לאיש ור מגמות במה"ט היה צורכי המכללות, ולא נבדקו לא הזיקה למקצועות ההנדסה ולא הביקוש במשק להנדסאים וטכנאים מוסמכים. הוועדה קיבלה החלטות בדבר אישור מגמות בתהליך שהובילו המכללות על פי הצפי לביקוש למגמה בקרב התלמידים הפוטנציאליים, וללא שיתוף גורמים רלוונטיים אחרים. כתוצאה מכך אישרה הוועדה מגמות שאין להן זיקה למקצועות ההנדסה, וללא התאמה לדרישות המשק. להלן דוגמאות: באשר להכשרת טכנאים מוסמכים, עולה כי שיעור מקבלי הדיפלומה בקרב הלומדים בשנים 2002 -2007 לא עלה על כ-60%. משרד מבקר המדינה מציין כי שיעור הצלחה של כשליש בלימודי הנדסאות המתוקצבים על ידי מה"ט הוא נמוך, ומצביע על ניצול לא אפקטיבי של התקציב בהכשרת ההנדסאים. הבדיקה העלתה כי הוועדה לאישור מגמות אישרה את המגמה ללא בדיקה אם יש בשוק ביקוש למקצוע זה, אלא הסתמכה על ההנחה של המכללה כי יהיה לה ביקוש בקרב סטודנטים. מתן אישור כזה עשוי .להגדיל את מספר התלמידים במכללות אך לא את מספר הבוגרים הדרושים למשק. יצוין כי בספטמבר 2006 ביטלה הוועדה לאישור מגמות את המגמה מאחר והיא נלמדה רק במכללה אחת עם מספר קטן מאוד של סטודנטים. נמצא כי מערכות אבטחה וחקירות אינו מקצוע הנדסי ואינו נ למד במוסדות אקדמיים, אלא שייך לתחום המשתמש במערכות טכנולוגיות. הוועדה לאישור מגמות, אשר אישרה את המגמה, לא ביקשה מגורמים באקדמיה חוות דעת על זיקה אפשרית של המגמה למקצועות ההנדסה. . מהמתחילים בלימודיהם- ותחומי התמחותם אינם תואמים לצורכי המשק. מה"ט פתח מגמות על פי פניות המכללות - לאו דווקא במקצועות הנדסיים, ואף לא על פי המקצועות הדרושים למשק. המדיניות שקבע מה"ט לא עודדה הצלחה והסמכה של התלמידים, אלא את ריבוי התלמידים במכללות. מה"ט תקצב מכללות על פי כמות התלמידים ולא על פי ההישגים שלהם, והוא העביר להן כספים עודפים כמקדמות ובכך יצר חובות כבדים של המכללות למדינה. מה"ט לא קיים פיקוח ובקרה על השימוש שעושות המכללות בתקציביו. הדוח מצביע על כשל של משרד התמ"ת, ובעבר של משרד העבודה והרווחה, בכל הנוגע לניהול מה"ט, ובכלל זה: תקצוב מכללות בעשרות מיליוני ש"ח בשנה ללא בקרה ראויה על תוצרי ההכשרה; אישור מגמות לימוד להנדסאים וטכנאים מוסמכים במקצועות שאין להם זיקה למקצועות ההנדסה וללא התאמה לדרישות המשק; הפסקת התיאום עם משרד החינוך וגורמים רלבנטיים נוספים; ואי הבניית מערך נאות של בקרה ופיקוח על פעילות המכללות ועל ניצול תקציבי המדינה. אמנם, מאז כניסתה בסוף 2005 של גב' לימור ניסן לתפקיד מנהלת מה"ט, היא פעלה לשיפור ההתנהלות הכספית של מה"ט מול המכללות, אולם היא עדיין לא פעלה די להקמת מנגנון תיאום חדש עם כל הגורמים הרלוונטיים, ולא הביאה לשיפור האפקטיביות של מה"ט. על מנת לשפר את האפקטיביות של מה"ט, על משרד התמ"ת ועל מה"ט לשקול פעולה בכמה מישורים: 1 . שינוי מודל התקצוב כך שיהיה מותנה בשיעור מקבלי הדיפלומות. 2 .. צמצום נוסף בסבסוד למגמות הלא מועדפות3 . שילוב מערך בקרה שוטף על המכללות בתהליכי העבודה של מה"ט. סוף דבר - לדעת משרד מבקר המדינה, מה"ט אינו הגורם המוסמך לקבוע מדיניות להגדרת המקצועות שבהם יוענקו תוארי הנדסאי וטכנאי. לעמדתו ולידע של מה"ט יש משקל חשוב, אולם קביעת מדיניות לגבי המקצועות שבהם יוענקו תוארי הנדסאי וטכנאי מוסמך מצריכה עבודת מטה בין -משרדית אשר ת קבע את מדיניות ההכשרה של כוח אדם טכנולוגי ותבטיח תאום מערכתי רחב, תוך שילוב כל הגורמים הרלוונטיים, ובהם משרד החינוך, מוסדות להשכלה גבוהה, התאחדות התעשיינים ומשרד האוצר. .מה"ט הוא הגורם המרכזי בהכשרת כוח אדם טכנולוגי לא אקדמי - הנדסאים וטכנאים מוסמכים. מדינת ישראל תקצבה את מה"ט בכ -170 מיליון ש"ח בממוצע לשנה29, גם בתקופה של קיצוץ תקציבי ממצאי דוח זה מלמדים כי מה"ט לא היה אפקטיבי דיו בהשגת היעדים שלשמם הוקם - הכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים על פי צורכי המשק. כמות ההנדסאים המוסמכים מידי שנה קטנה מאוד - רק בין שליש לחצי משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח מודל התקצוב הקיים במה"ט, שלפיו אין קשר בין הצלחתן של המכללות להכשיר הנדסאים מוסמכים ובין תקצובן, גוברת החשיבות שמה"ט יפעיל מערך פיקוח ובקרה אדמיניסטרטיבי ופדגוגי שיוודא כי המכללות מבצעות את תכניות הלימוד המאושרות על ידו בשלמות וברמה הנדרשת. . ,יוצא אפוא שבוועדה לאישור מגמות, שהיא ועדה משרדית רגולטורית ישנו רוב מובנה לנציגי גופים פרטיים בעלי עניין, העשויים ליהנות מהחלטות הוועדה. משרד מבקר המדינה מציין כי אין די בתיקון זה. על פי הנורמות בתחום ניגוד העניינים, מנהל מכללה המציע לוועדה לאישור מגמות מגמה מסוימת, כאשר הכוונה לקיימה במכללה אותה הוא מנהל, מנוע מלהשתתף כחבר בוועדה שדנה בהצעה ומקבלת החלטה לגביה. .2. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי מה"ט לא קיים בקרה על ביצוע תכניות הלימודים בידי המכללות. מה"ט גם לא וידא שמספר השעות והתכנים של כל מגמה תואמים לנדרש. יעדי מה"ט והמדדים להצלחתו צריכים להיגזר מתוך יעדי משרד התמ"ת, ובהם יעדי האגף להכשרה מקצועית. מן הראוי היה כי הנהלת משרד התמ"ת והנהלת האגף יציבו בפני מה"ט את היעדים והמדדים בהם הוא אמור לעמוד, ועל פיהם יעריכו את ביצועיו. הבדיקה העלתה כי לא נמצ א כל מסמך מאת מנכ"ל המשרד או מנהלי האגף להכשרה מקצועית, המגדיר למה"ט יעדי תפוקה כמותיים. זאת ועוד, גם כאשר מה"ט קבע לעצמו מדדי הצלחה, הרי שאלה התייחסו לכמות הסטודנטים הלומדים - מדד שמשקף הוצאה תקציבית אך לא אפקטיביות, ואף אינו עולה בקנה אחד עם מטרתו של מה" ט - הכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים על פי צורכי המשק. הבדיקה העלתה שמה"ט אינו מתכנן את מספר הבוגרים במגמות השונות של הנדסאים וטכנאים בהתאם לביקוש במשק. יתר על כן, בשנים האחרונות יש מתאם נמוך ביותר בין מקצועות ההנדסאות והטכנאות המבוקשים במשק 13 ובין מספרי התלמידים במקצועות אלה במכללות המפוקחות על ידי מה "ט. להלן נתוני מה"ט בעניין זה:
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי בפועל לא קיימו המפקחים פיקוח ובקרה פדגוגיים על המכללות, אלא שימשו למעשה יועצים מקצועיים להנהלת מה"ט ולמכללות בכל הנוגע לתכניות הלימודים במגמות עליהן הם אמונים. הם לא בדקו את רמת ההוראה, לא וידאו שתכניות הלימודים ממומשות, לא בדקו את תכני הבחינות הפנימיות ואם הן בכלל נערכות, ולא בדקו את אופן העברת השיעורים בכלל ושיעורי המעבדה בפרט.