צבא ההגנה לישראל . בריאות תעסוקתית בצה"ל , בעת אישור עקרוני 10/1 בביקורת עלה כי בניגוד לאמור בהק"א לפרויקט במיקוד מטכ"לי, אג"ת אינו דורש מהגופים הצה"ליים הרלוונטיים להציג לו היבטים של גהות הנוגעים לשימוש באמל"ח או . 45הערכת סיכונים בריאותיים משרד מבקר המדינה מעיר לאג"ת כי בחינה להערכת סיכונים בריאותיים שלא על ידי "הגורמים המקצועיים" עלולה לגרום לפגיעה בבריאותם של המשרתים בצה"ל ושל האע"צים. זאת משום שלאחר שפרויקט כבר מאושר וצה"ל מצטייד באמל"ח, כבר מאוחר מכדי לבצע תיקונים הכרחיים לשם שמירה על בריאות המשרתים והאע"צים אשר משתמשים באמל"ח, מתחזקים אותם או נמצאים בקרבתם. הם עלולים להיחשף לרמות כאלה או אחרות של סיכונים כגון חומרים מזהמים, רעלים ורעשים. לכן על ראש אג"ת בביקורת נמצא כי על אף החשיבות הרבה של חוש השמיעה לחייל הלוחם, ואף שבאחריות המפקדים להגן על חיילים מרעש מזיק, ממסמכי מקרפ"ר עלה כי אין ממלאים בקפידה את הוראת קרפ"ר בנוגע לשימור השמע של חיילים ועיקר הבעיה היא באימונים של חילות זרוע היבשה, כמפורט להלן: נוכח הפער שמקרפ"ר זיהתה, במסגרת העמ"ט שקיימה בנושא הקמת מערך בריאות תעסוקתית בצה"ל, דהיינו "היעדר תמונת מצב לתחלואה תעסוקתית בצה"ל", חשוב שאט"ל ומקרפ"ר יקדמו את הסדרתו של נושא זה במסגרת המערכות הממוחשבות. למשל, ראוי לבחון אם מב"ת תתאפשר CPR-יכולה לתת מענה לכך, או אם במסגרת שדרוג מערכת ה שליפת מידע בנוגע לתחלואה תעסוקתית, או כל פתרון אחר. משרד מבקר המדינה ממליץ כי אט"ל ומקרפ"ר יבחנו את כלל החלופות ויחליטו מהי הדרך המיטבית להסדרת הנושא. חשוב שההנחיות בדוחות הניטור יהיו מנוסחות באופן שהמפקדים בשטח יוכלו להבינן וליישמן. הדבר חיוני כדי לאפשר למפקדים לעמוד בחובותיהם לשמור על בריאות פקודיהם ולעמוד בתוכנית העבודה של יחידותיהם. על מקרפ"ר לוודא שההמלצות בדוחות הניטור הן אכן ברורות וניתנות לביצוע, שאם לא כן ראוי לתרגם אותן לשפה ולמונחים המוכרים למפקדי היחידות. משרד מבקר המדינה ממליץ לצה"ל כי נוכח חשיבותו הרבה של חוש השמיעה למקצוע הלוחם, וכדי למנוע תחלואה של חיילים, על קרפ"ר לשקול אם לקבוע שלוחמים ייחשבו לעובדים ברעש מזיק, או יעברו בדיקות שנתיות של סינון שמיעה, ולקבל אישור לכך מסגן . בדיקות כאלה יאפשרו לשמור על כשירותם 29הרמטכ"ל ומהרמטכ"ל המקצועית של הלוחמים ולתקף את הפרופיל הרפואי שלהם. בביקורת עלה כי בניגוד להוראת אט"ל, הסמכויות המקצועיות אינן מוסרות לענף בריאות תעסוקתית מידע בנוגע לחומ"ס לפני קליטתו 38בצה"ל, ולמותר לציין כי הענף אינו מאשר או פוסל שימוש בחומ"ס ועקב כך אינו יכול לגבש ולפרסם המלצות, כמפורט להלן: בביקורת עלה כי אין לצה"ל מנגנון לשיתוף מידע וידע בתחום הבריאות התעסוקתית שיכול היה לאפשר למידה רוחבית, כמפורט להלן: בהיעדר מערכת מידע לניהול של כלל תהליכי העבודה בתחום הבריאות התעסוקתית נפגמת יכולתם של גורמי המקצוע במקרפ"ר, בזרוע האוויר, בזרוע הים ובאט"ל - וכן יכולתם של מפקדי היחידות - לנהל את תחום הבריאות התעסוקתית ולקיים פיקוח ובקרה בעניינו. משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל כי במועד סיום הביקורת, יותר מעשור לאחר שהחל פיתוח מב"ת, המערכת פותחה באופן חלקי בלבד, ועקב כך חלק גדול מהבעיות שבגינן החל צה"ל בפיתוחה עדיין עומדות בעינן, לרבות שמירתו וניהולו של מידע על חומרים מסוכנים ועל ניטורים. זאת ועוד, בהיעדר מערכת שמאפשרת תחקור ועיבוד מידע על פי חתכים שונים, בין היתר לצורך לימוד והסקת מסקנות, חסר לעוסקים בתחום הבריאות התעסוקתית בצה"ל כלי תומך בקבלת החלטות. על זרוע היבשה להידרש לנושא, להסיר חסמים קיימים ולהביא לפיתוח ולהטמעה של מערכת לתחום הבריאות התעסוקתית בכלל צה"ל. הנוגעות להיבטי בריאות 10/1 לוודא שמקיימים את הנחיות הק"א תעסוקתית בפרויקטים שבמיקוד מטכ"לי. משרד מבקר המדינה מעיר למנה"ר ולמקרפ"ר כי עליהם לעמוד על כך שספקי הניטורים יגישו דוחות ניטור מדויקים ואמינים שיוכלו לשמש את היחידות שבהן בוצעו הניטורים לשם טיפול בחריגות שהתגלו. נוסף על כך, על מקרפ"ר להנחות את הספקים כי דוחות ניטור, בעיקר כאלה שהועלו בהם חריגות, יישלחו בהקדם ליחידה, כדי שניתן יהיה לטפל בחריגות בהקדם ולצמצם את הסיכונים שאליהם נחשפים המשרתים והאע"צים. חשוב שצה"ל יתאים בין המצב השמיעתי של המלש"ב ובין המקצוע הצבאי המיועד לו כדי למנוע נזק לשמיעתו, לצמצם את הנשירה בתהליך ההכשרה ולאפשר לאגף שיקום נכים לקבל החלטות מושכלות בנוגע לתביעות להכרה בנכות. לאחר שיסתיים המהלך הראשון של ביצוע בדיקות סינון שמיעה בלשכת הגיוס בבאר שבע על אגף כוח אדם ומקרפ"ר לבחון את תוצאות המהלך על כל משמעויותיו, לרבות בהיבטי עלות-תועלת בריאותיים וכלכליים. בשלב הבא עליהם להחליט אם להרחיב את המהלך ואם כן - באיזה אופן. בביקורת עלה כי מתקיים שיתוף פעולה חלקי בלבד בין מינהל הבריאות התעסוקתית במקרפ"ר למפקדת קבט"ר, כמפורט להלן: משרד מבקר המדינה ממליץ לקבט"ר ולמקרפ"ר להמשיך לשפר את שיתוף הפעולה ביניהם, שאם לא כן תיפגע יכולתו של מינהל הבריאות התעסוקתית למלא את ייעודו עד כדי פגיעה בבריאותם של המשרתים והאע"צים. הסיכון בחלק גדול מהיחידות, אין לצה"ל תמונת מצב שאפשר ללמוד ממנה על מידת חשיפתם של משרתים ואע"צים ביחידות אלה לסיכונים בריאותיים ועל הסיכונים שאליהם נחשפו. עקב כך ייתכן שנגרם נזק לבריאותם של המשרתים והאע"צים באותן יחידות. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הקמת מינהל בריאות תעסוקתית הבא לתת מענה לפערים שמקרפ"ר זיהתה. עם זאת, בפרק זה צוינו ליקויים בעמ"ט ובתהליך קבלת ההחלטות בדבר הקמתו. נוסף על כך, התגלעו קשיים במימוש הקמת המינהל, בדגש על אי-מימוש הנחיית אג"ת לאיוש תקנים בזרוע היבשה ובאט"ל. על צה"ל להשלים את איוש התקנים ובהמשך לבחון אם הקמת המינהל ואיוש התקנים אכן הביאו לצמצום הפערים. לא 2018 בביקורת עלה כי ההנחיה האמורה לאיוש תקנים בשנת מומשה במלואה: במועד סיום הביקורת אט"ל העמיד תקן רמ"ד בריאות תעסוקתית אך התקן לא אויש, ואילו זרוע היבשה לא העמידה תקן רמ"ד בריאות תעסוקתית ולמותר לציין כי הוא לא אויש. במקרפ"ר אוישו שלושה תקנים מתוך החמישה שאושרו למינהל הבריאות התעסוקתית. איוש של התפקידים במינהל הבריאות התעסוקתית, הן במטה במקרפ"ר הן בסמכויות, יסייע למינהל לממש את יעדיו. למשל, בהיעדר רמ"די בריאות באט"ל ובזרוע היבשה, לא ניתן, בין היתר, למפות באופן מלא את גורמי הסיכון ביחידות, העלולים להשפיע על בריאות המשרתים והאע"צים ולמנוע תחלואה שלהם באמצעות מניעת חשיפה לגורמי סיכון. משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח האמור לעיל על צה"ל לפעול לאיוש התקנים. העמ"ט שקיימה מקרפ"ר להקמת מינהל הבריאות התעסוקתית בצה"ל העלתה פערים ניכרים בתחום, לרבות היעדר מיפוי מלא של גורמי הסיכון ביחידות צה"ל והיעדר בקרה בנושא מילוי הנחיות ופקודות בצה"ל. הלכה למעשה מתקיים טיפול בתחום הבריאות התעסוקתית רק ביחידות שבהן כבר בוצע בעבר מיפוי סיכונים. בהיעדר מיפוי של גורמי משרד מבקר המדינה מציין כי מאחר שמקרפ"ר אינה מבצעת בקרה בנושא יישום הנחיותיה לאיסור שימוש במתקן, בציוד או בחומר, עלול להתממש הסיכון הכרוך בשימוש בהם, והדבר עלול לגרום למחלת מקצוע ובטווח הארוך אף למוות. לכן על מקרפ"ר לקבוע תוכנית פיקוח ובקרה שתוודא כי הנחיותיה מיושמות. משרד מבקר המדינה ממליץ לצה"ל לוודא כי בכל תהליך של עמ"ט וקבלת החלטות ייבחנו חלופות לפתרון פערים שהתגלו, על יתרונותיהן וחסרונותיהן, תוך השוואה ביניהן ובחינת משמעותן, ולמותר לציין כי יוצגו נימוקים לבחינת חלופה מועדפת. בביקורת עלה כי ענף בריאות תעסוקתית כלל אינו מקיים ביקורות מטכ"ליות בתחום הבריאות התעסוקתית. עקב כך אין למקרפ"ר מידע מלא על התהליכים והפעילויות המתבצעים ביחידות צה"ל ועל הסיכונים שאליהם נחשפים המשרתים והאע"צים. הדבר עלול להגביר את הסיכון לחלות במחלות תעסוקתיות. בקרה היא כלי ניהולי חשוב מהמדרגה הראשונה. יש בה לא רק כדי לסייע למקרפ"ר במימוש יעדיה בתחום הבריאות התעסוקתית אלא גם כדי להפחית סיכונים בריאותיים-תעסוקתיים שאליהם חשופים משרתים בצה"ל ואע"צים. משרד מבקר המדינה מעיר למקרפ"ר כי עליה לוודא שיש בידיה היכולת והכלים הנדרשים לביצוע בקרה שיטתית ועיתית בנושא יישום הנחיות לאיסור השימוש במתקן, בציוד או בחומר; זאת כדי שתוכל לאתר פערים בין ההנחיות לבין הביצוע בפועל, וכדי לשמור על בריאותם של המשרתים ושל האע"צים. כמו כן, על צה"ל להחליט אם ביקורת בתחום הבריאות התעסוקתית תיכלל במסגרת ביקורת רפואה או במסגרת ביקורת בטיחות. נוסף על כך, על קרפ"ר לפעול להסדרת סמכות מקרפ"ר לקיים ביקורות פתע בתחום הבריאות התעסוקתית בפקודות. בביקורת עלה כי מקרפ"ר פיתחה את מב"ת באופן חלקי. התברר כי אפיון מב"ת לא היה מיטבי, המענה לא היה מספֵק ובמערכת היו תקלות רבות. עקב כך הופסק פיתוחה, ולמעט פיתוח והטמעה חלקית של מודול הגהות, המודולים האחרים לא פותחו או לא הוטמעו. התעסוקתית ועל היעדר מערכת מידע לניהול כלל תהליכי העבודה בתחום, שפוגע הן ביכולת לקבל החלטות מושכלות בתחום והן ביכולת לקיים פיקוח ובקרה שיטתיים. חשוב ואף הכרחי לשמור על הבריאות התעסוקתית של המשרתים בצה"ל והאע"צים, ולמרות זאת במועד סיום הביקורת טרם הושלמו כל המנגנונים הנדרשים לשם ניהולו המלא של תחום זה ותפקודו התקין. יצוין כי לא זו בלבד שמניעת מחלות מקצוע חשובה ביותר, אלא שגם . על מנת למנוע פגיעה 46עלותה נמוכה מעלות הטיפול בחולים ושיקומם בבריאותם של המשרתים בצה"ל והאע"צים, וכדי לסייע למפקדים בצה"ל לממש את אחריותם בתחום, המליץ משרד מבקר המדינה לסגן הרמטכ"ל ללמוד את הליקויים העולים מדוח זה ולהנחות את הגורמים הרלוונטיים בצה"ל לתקנם, תוך מתן דגש על השלמת הקמתו של מערך הבריאות התעסוקתית. קיים סגן 2019 משרד מבקר המדינה מציין לחיוב, כי כבר בספטמבר הרמטכ"ל דיון בדבר ממצאי טיוטת דוח ביקורת זה והנחה לתקן את הליקויים. חשוב ליישם את הנחיות סגן הרמטכ"ל כדי להשלים את הפערים בתחום, הן בדרג המטה במקרפ"ר והן בדרג הנפרס.
לשמירה על מצבם הבריאותי של המשרתים בצה"ל והאע"צים נודעת חשיבות רבה בין היתר משום שמצבו הבריאותי של כוח האדם הוא אחד ממרכיבי הכשירות והכוננות של צה"ל. נוסף על כך, לתחלואה תעסוקתית יש השפעות כלכליות הן על הפרט הן על המשק הלאומי. כך למשל היא משפיעה על עלויות השיקום והטיפול הרפואי, ועל התגמולים למי שהוכרו כנכים. נוכח זאת שילב צה"ל את עקרונות חוקי המדינה בתחום הבריאות התעסוקתית בכמה וכמה הוראות, את ענף בריאות 2017 פקודות והנחיות מקצועיות, והקים מחדש במרץ תעסוקתית במקרפ"ר. במסגרת עבודת מטה שביצעה מקרפ"ר להקמת מערך בריאות תעסוקתית בצה"ל, היא זיהתה כמה וכמה פערים בתחום, ובהם היעדר מיפוי של גורמי סיכון ביחידות צה"ל, ניטור חלקי של גורמי סיכון, היעדר בקרה ואכיפה בעניין פקודות והנחיות של צה"ל והיעדר תמונת מצב בנוגע לתחלואה תעסוקתית בצה"ל. בביקורת עלה כי החלטת המטה הכללי להקים מינהל בריאות תעסוקתית בצה"ל טרם מומשה במלואה, בדגש על אי-הצבת בעלי תפקיד ייעודיים בתחום הבריאות התעסוקתית בזרוע היבשה ובאט"ל. יודגש כי בהיעדר רמ"די בריאות בדרג הנפרס לא ניתן להשיג את יעדי מינהל הבריאות התעסוקתית שצה"ל קבע, כיוון שלא ניתן, בין היתר, למפות ולנטר באופן מלא גורמי סיכון בכלל יחידות צה"ל העלולים להשפיע על בריאות המשרתים והאע"צים, ובכך למנוע תחלואה. עקב כך ייתכן שלא מתקיים פיקוח רפואי בכל היחידות שבו הוא נדרש. מדוח זה אף אפשר ללמוד על ליקויים בבקרה שמקיימת מקרפ"ר בתחום הבריאות