חוות דעת . חוות דעת_ העברת כספים לחברות שהיו בבעלות שר הביטחון, אהוד ברק מבקר המדינה סבור כי ראוי להציב גם למועמדים לתפקידי שרים רף התנהגותי גבוה ומשמעותי ולדרוש מהם להקפיד הקפדה יתרה בניהול ענייניהם, הקפדה שלא תותיר ספק באשר לתקינות פעולותיהם או תעורר חשש כלשהו. דרישות אלו מחוייבות משרים וסגני שרים מיועדים ומכהנים- נוכח ש ליחותם הציבורית הרמה וכדי למנוע פגיעה באמון הציבור בנבחריו. העובדה שחברת אהוד ברק בע"מ היא בעלת מניות בחברות בנות, יוצרת למעשה שליטה, וקשרים נוספים, שגם לגביהם עלול להתעורר החשש לניגוד עניינים, שלא נבדק. בפועל נוצר מצב שלא התקיים גילוי מלא. משלא פנה השר ברק לוועדה למתן היתרים לקבלת היתר אישי לאי-קיום כלל 13 ,מהכללים המחייבים שרים וסגני שרים למניעת ניגוד עניינים והעביר את המניות (או הזכויות) לבנותיו, היה עליו, לפי כלל 14 , לחתום על הסכם עם הממשלה על פי סעיף 9(6 ) לחוק מבקר המדינה התשי"ח- 1958 , ולהעמיד את החברות לביקורת מבקר המדינ ]נוסח משולב [ ,ה אולם השר לא עשה כן. זאת, במיוחד לאור העובדה שלכאורה תחום פעילות החברות אינו בגדר תחום עיסוקן של הבנות (בניגוד לכלל 13 ,) .ולא היה להן מלכתחילה כל תפקיד בהן אי הגשת בקשה לוועדה על ידי השר לגבי פעילות רעייתו בחברה, לא תאמה את הכללים המחייבים שרים וסגני שרים למניעת ניגוד עניינים ואת החלטת הוועדה למתן היתרים שליד מבקר המדינה. העברת המניות של השר ברק לבנותיו אינה מנתקת אותו לחלוטין מזיקתו לחברות, כנדרש בכללים. בהימנעותו מפנייה לוועדה האמורה כמועמד לשר, בהעברת המניות לבנות טרם המינוי ובהיעדר גילוי מלא יצר השר ברק הסדר שספק אם יכול היה להשיגו אילו פנה לוועדה. בהיעדר מלוא המידע בפני הוועדה, נמנעה האפשרות לבחון את מכלול קשריו של השר ברק ואת זיקותיו לגורמים שונים וגם לא נבחן הצורך, נוכח אלה, בהסדר ראוי למניעת ניגוד עניינים. בנסיבות אלה הוא גם לא פעל להביא לכך שהח ברות יעמדו לביקורת מבקר המדינה על ידי חתימת הסכם עם הממשלה כנדרש בכללים ובכך נמנע פיקוח אפקטיבי ראוי. מכל מקום, מבקר המדינה סבור כי על השר ברק לפעול מיד לניתוק מוחלט בינו ובין חברת אהוד ברק בע"מ ובינו ובין חברה א', בהתאם לחלופות המנויות בכללים הנזכרים לעיל. לדעת מבקר המדינה, אי הגשת בקשה לוועדה לגבי פעילות אשת השר בחברה, לא תאמה את הכללים ואת החלטת הוועדה. מבקר המדינה סבור, כי היה על השר להקפיד בכל הנוגע לביצוע הכללים המחייבים והנחיות הוועדה בנוגע להתנהלותו ולהתנהלות קרוביו ועל כך שהדבר לא נעשה יש להצטער. אולם, נוכח סגירת החברה על ידי רעיית השר והחזרת התקבולים ללקוחות החברה לא מוצא מבקר המדינה מקום לעיסוק נוסף בפרשת חברת טאורוס ישראל פיננשל ונצ'רס 2008 .בע"מ
לדעת מבקר המדינה, ככל שהסיכוי למינוי של איש ציבור לכהונה כשר או כסגן שר במשרד ממשלתי מסוים בממשלה עולה והוא בגדר קרוב לוודאי, וככל שמועדו מתקרב, מן הראוי להתייחס אליו מן הבחינה הציבורית כאל מי שכבר מונה. לפיכך ראוי שימנע מכל פעולה שאינה עולה בקנה אחד עם הכללים. אמנם, השר ברק העביר את מניותיו לבנותיו שלושה ימים לפני מינויו הרשמי לתפקיד שר, אולם לאחר הסיבוב הראשון של הבחירות לראשות המפלגה יכול היה להניח כי אם ינצח בסיב וב השני ימונה לשר, ולאחר סיבוב הבחירות השני היה מינויו כבר בגדר ודָאִי. לכן גם אם פורמלית לא מונה עדיין לשר בעת העברת המניות לבנותיו, היה מקום להתייחס אליו מן הבחינה הציבורית כאל מי שכבר מונה. בנסיבות אלה ראוי היה שיפעל בהתאם לכללים. בתשובתו ובפגישותיו עם מבקר המדינה טען השר ברק כי פעולותיו בעניין זה נעשו כדין, שכן מעשיו אינם אסורים במפורש על פי הכללים. במקום להעביר את המניות לבנותיו ימים ספורים קודם לכניסתו לתפקיד שר הביטחון, לדעת מבקר המדינה ראוי היה מן הבחינה הציבורית, ועל מנת לאפשר שקיפות ובקרה נאותים כי השר ברק ינקוט, בהתאם לכללים, אחת משתי הדרכים האלה: (1 ) יפנה לוועדה למתן היתרים לפני מינויו (לפי כלל 20 ( .) בבקשה כי תקבע הסדר בנוגע לעסקיו2 ) יפנה לשם כך לוועדה עם מינויו (לפי כלל 19 ). פעולה כזו היתה עולה בקנה אחד עם רוח הכללים ותכליתם. יש להצטער כי לא כך נהג השר ברק.