משרד החקלאות ופיתוח הכפר . הניהול והפיקוח של משרד החקלאות ופיתוח הכפר בתחום יבוא מקנה, מספוא ומניעת מחלות טופסי ביקורת שמולאו לגבי אוניות 48 משרד מבקר המדינה בחן 180- (מתוך כ 2019 עד אמצע שנת 2018 שהגיעו ארצה מתחילת שנת טפסים לגבי כלל האוניות שהגיעו לארץ בתקופה זו), שבהם פורטו ליקויים שנמצאו באוניות שבהן הובל מקנה. מטפסים אלה עולה כי לעיתים היבואנים לא מיישמים כנדרש את ההנחיות והנהלים של משרד מהטפסים עולה כי תחזוקת האוניות כדי סכנות ממשיות לבעלי החיים, וכי תנאי המחיה של בעלי החיים החקלאות. עוד עולה מטפסים אלה כי תחזוקת האוניות ירודה, עד 44%-באוניות ירודים. לדוגמה, מכ מהטפסים צוין 42% -לקויה, וכי בעלי החיים מלוכלכים בהפרשות; בכ מהטפסים תוארו ריח אמוניה כי הרפד באוניות רטוב ולא הוחלף בתדירות הנדרשת, וכי האבוסים 33%-והשקתות ריקים מאוכל ושתייה; בכ מהטפסים צוין כי החום והלחות באוניות גבוהים בשל חריף בשל ההפרשות של בעלי החיים הגורם לצריבה בעיניים וצפיפות 29%-בתאים; בכ מהטפסים נרשם כי הופעל כוח כלפי 4%-בעיות במערכות האוורור; ובכ הבהמות ולעיתים נעשה שימוש בשוקרים חשמליים. לא כל העובדים תיעדו את 2019 עם זאת, הועלה כי עד סוף דצמבר תוצאות ערכי האמוניה שמדדו המכשירים. לכן מנהל יחידת יבוא-יצוא מאחר שלאגף הפיקוח אין נציגים בנמל אשר יכולים לבדוק את המספוא, לדגום אותו ולבצע בדיקה לאימות ההתאמה בין הניירת לבין משלוח בפועל, נשלחו בקשות השחרור לעובדי האגף במטה משרד החקלאות. עובדים אלה חתמו על אישור השחרור בלי שיכלו לבדוק את תכולת המשלוחים. לא היה בכך כדי לאפשר את הפיקוח על בטיחות המזון כנדרש, ופעילותם הלא אפקטיבית של עובדי אגף הפיקוח אף גרמה לבזבוז משאבי כוח אדם. מהנתונים המפורטים בלוח עולה כי כאשר מגיעים לנמל מוצרי מזון לבעלי חיים שמקורם מן החי, נציגי השו"ט בנמלים בודקים את המוצרים עצמם, והם נדגמים כדי לוודא שהם אינם נגועים בסלמונלה . אך כאשר מגיע מספוא, נציגי השו"ט בנמל חיפה 87או בחיידקים אחרים בודקים רק את הטפסים הנלווים למשלוח. המוצרים עצמם לא נדגמים, הלימה בדרישות הפיקוח על מזון המיוצר בישראל ועל מזון המיובא מחו"ל ראוי שהפיקוח יבוצע על ידי גורם אחד. , זמן רב לאחר שפורסמו החוק 2019 לפי הנתונים המעודכנים לאוגוסט וטיוטות התקנות לשם קבלת הערות הציבור, תהליך כתיבת התקנות טרם הושלם ורוב התקנות טרם אושרו. משרד מבקר המדינה עסק במשך השנים, במסגרת דוחות שפרסם, בנושא אי-התקנת תקנות במשרדי . התקנות נדרשות לשם יישום הוראות החוק, כפי שגם נקבע 75הממשלה בחוק עצמו, אולם הוראות המחוקק בדבר התקנת תקנות לא יושמו, ואף נמתחה על כך ביקורת בדוחות משרד מבקר המדינה. לנוכח זאת, על משרד החקלאות לזרז את השלמת הליך הכנת התקנות ואישורן. בניגוד למכלול הפעולות שמבצעים הווטרינרים של יחידת יבוא-יצוא בנמלים לבדיקת מזון לבעלי חיים שמקורו מן החי, עלה כי כאשר מגיע לנמל מספוא הוא לא נבדק בבדיקה ויזואלית ולא ניטלות דגימות ממנו לצורך בדיקת מעבדה. אף שבחוק הפיקוח ובצו הפיקוח נקבע כי הסמכויות שהיו בידי יחידת הגנ"ץ יועברו לשו"ט, ובכללן הסמכות לבדיקות המספוא קודם לשחרורו בנמלים, לא נטלו השו"ט לידם את ביצוע הדיגום בנמלים למספוא ולא היו מעורבים בשחרור המספוא. יתרה מזו, אף שלפי התיקון לצו היבוא שחרור המספוא מהנמל מחייב קבלת אישור הן מהשו"ט 2016 משנת רק הגנ"ץ נתנה אישורים 2018 - 2013 והן מהגנ"ץ, הרי שבפועל בשנים לשחרור המספוא, וזאת בלי שהמספוא נבדק בהיבט הווטרינרי ובלי שנלקחו דגימות אשר השו"ט אחראים ליטול. שיתוף נציגי חברות פרטיות - שיש להן ידע מקצועי רלוונטי - בדיונים מקצועיים של המשרד נועד להעשיר את המידע שבידי המשרד ולהציג לו נתונים שלא היו בידיו קודם לכן. אם יחליט מנהל השו"ט לשתף בדיוני המשרד נציגי חברות פרטיות בעלות אינטרסים כלכליים, ראוי כי הוא ינהג בזהירות יתרה בכל הנוגע למתן משקל לעמדת החברות הפרטיות במסגרת תהליך קבלת ההחלטות, ובייחוד בנושאים שעשויה להיות להם השפעה כלכלית על החברות הפרטיות. זאת כדי למנוע חשש לניגוד עניינים, ולו למראית עין, בקבלת ההחלטות. שהנחיית מנהל השו"ט למגדלים ולווטרינרים של הבקר כי עליהם לא היתה ישימה כבר בעת 2019 לחסן את כל העגלות עד סוף אוגוסט שפורסמה. על השו"ט להיערך למצבים עתידיים דומים מבעוד מועד, ולבחון מהן הדרכים המיטביות שיאפשרו בעת הצורך לעצור מיד מחלות מתפרצות, וכן עליהם לבחון אם יש צורך בהחזקת מאגר תרכיבים. משרד מבקר המדינה ממליץ כי נוכח העובדה שהחלטות הממשלה בנושא התקבלו לפני זמן רב, ונוכח הצורך הדחוף לייעול העבודה בנמלים ומחשוב תהליך שחרור הסחורות, השו"ט יפעלו בהקדם לעיגון משימה בתוכנית העבודה המשרדית, למחשוב כלל האישורים ורישיונות היבוא והטמעתם במערכת אחודה, שתכלול לוח זמנים לביצועה. עלה כי מאחר שאין מערכת ממוחשבת אחודה המשמשת הן את בעלי הבקר והן את הלשכות הווטרינריות, ומאחר שלרוב אין לבעלים אינטרס לעדכן את הלשכות הווטרינריות בנוגע למידע על הבקר שברשותם, מערכת הבקר אינה מעודכנת כלל. לדוגמה, למועד הביקורת היו מוזנים במערכת נתונים על כמיליון ושלוש מאות אלף ראשי בקר בארץ השייכים לבעלים שונים, אך בפועל (לפי הערכה של נציג יחידת כי המשרד ימשיך לקדם את תיעדוף יבוא הבשר המצונן מחו"ל, חלף יבוא המקנה החי, מהלך אשר ייתן מענה למבקשים לצרוך בשר טרי בלי לגרום סבל נוסף לבעלי החיים בעת ההובלות הימיות. מאחר שהיעדר ניטור הוא אחד הגורמים לכך שמחלת הברוצלוזיס התפשטה ברפתות והתגלתה רק בשלב מאוחר, לאחר שכמה בני אדם נדבקו ופרות רבות הומתו, ראוי שהמשרד יפעל מעתה ואילך בנחישות לאכיפת הנוהל ולקיום מערך ניטור, אבחון ובקרה בכל המשקים, בהתאם לרמת הסיכון שהוגדרה להם כדי להביא לצמצום התפשטות הברוצלוזיס. מנתוני הגרף עולה כי מספר ראשי הבקר שהומתו בשל החיידק בשנת . יצוין כי 2018 ממספר ראשי הבקר שהומתו בשנת 48%- היה גדול ב 2019 אף שיש למשרד החקלאות נתונים על תשלומי פיצויים לבעלי משקים שהמקנה שלהם הומת בשל החיידק (ראו להלן), אין בידי השו"ט נתונים , וכאמור לא מתבצע כלל 2018 על מספר ראשי הבקר שהומתו לפני שנת מעקב אחר מספר ראשי הצאן שהומתו. בהיעדר נתונים על היקף המחלה במשך השנים לא ניתן להתמודד כראוי עם נזקי המחלה ולא ניתן להעריך אם הפעולות שנעשו למזעור היקף המחלה צלחו. בלבד משוויו המלא, וכן 50% מאחר שהפיצוי על בקר שהוכח כנגוע הוא מאחר שיש הפסדים נוספים עקב השמדת החלב ועלות פעולות החיטוי, יש להניח כי ההפסד הכלכלי לחקלאים ולכלל משק הבשר והחלב היה גדול הרבה יותר. בשל התפרצות מחלת הברוצלוזיס בצאן ובבקר, על משרד החקלאות לפעול למציאת דרכים לעצירת התפשטות המחלה ולהפחתת נזקיה. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את העברת נושא תשלומי הפיצויים לחקלאים לחברת הביטוח וכן את המהלך של המשרד לבצע בדק בית, להכיר בטעותו ולתקן אותה לא רק מעתה ואילך, אלא גם לבצע תיקון לגבי תיקים שנסגרו ותשלומי הפיצויים בעדם הועברו זה מכבר. מהלך ראוי זה יאפשר למשרד לעמוד בהוראות הדין בעניין מתן הפיצוי למגדלים גם בעתיד. הבקר שהומתו בעבר, אשר ניתן להסיק מהם גם על שיעור הנגיעות. על השו"ט לבצע מעקב סדור ומפורט אחר המתות הצאן והבקר, דבר שיסייע לצמצום התפשטות המחלה והפחתה בתשלומי הפיצויים. וההנחיה שניתנה למגדלים 2019 נמצא כי למרות ההחלטה מפברואר ולווטרינרים באפריל אותה שנה, במועד סיום הביקורת עדיין היה מחסור בתרכיבים מאושרים לחיסון כל העגלות כנדרש, שכן החברות לא ייבאו את מלאי התרכיבים הנחוץ שאושרו בנוהל חריג, ולמותר לציין כי ההנחיה לבצע את החיסון לא יושמה. נוכח ההשפעות של דיונים אלו על הציבור חשוב שהם ילוו בפרוטוקולים אשר ניתן יהיה ללמוד מהם על מה נסוב הדיון, אילו סוגיות הועלו בו, ואילו החלטות התקבלו במהלכו. צורך זה גובר ככל שמתקבלות יותר החלטות מקצועיות אשר משפיעות על הציבור בכלל ועל ציבור החקלאים בפרט. פרוטוקול דיון שישקף את עיקרי הדברים שעלו בו יאפשר לעקוב אחר הליך קבלת ההחלטה ולהבין מהם המניעים לקבלתה. אם החקלאים יהיו חשופים לשיקולים שקדמו לקבלת ההחלטות ניתן יהיה להגביר את שיתוף הפעולה בינם ובין השו"ט ולגייס אותם לקידום יישום ההחלטות. מהטבלה ניתן לראות כי רוב המחלות המוזכרות מוגרו ממדינות מערביות אך עדיין קיימות בישראל במידה כזאת או אחרת. כמו כן בשנים האחרונות חל גידול מתמיד במספר בעלי החיים שחלו במחלות הברוצלוזיס, הפה והטלפיים ודבר הצאן. יש לציין לחיוב את מגמת ההפחתה במספר בני האדם שנדבקו במחלה, כפי שעולה מהתרשים. אומנם מספר עדרי הבקר לחלב שנמצאו נגועים גדול מאשר בשנים הקודמות, כפי שניתן לראות בהמשך, 2019 בשנת אך לדברי משרד החקלאות, ניתן להעריך שההפחתה בתחלואת בני האדם מקורה בהפחתה בנגיעות של ברוצלוזיס בצאן ובקמפיין שארגן המשרד בבתי ספר בנגב, אשר הדגיש את החשיבות של צריכת חלב ומוצרי חלב מפוסטרים בלבד והקפדה על בטיחות החקלאים המגדלים בעלי חיים או המטפלים בהם. על משרד החקלאות להוסיף לפעול כדי למנוע גידול מחודש במספר הנדבקים. במועד הפסקת המבצע שיעור עדרי הצאן בנגב הנגועים בברוצלוזיס - ומכאן שבמועד הפסקת המבצע עדיין לא 19%-היה עדיין גדול- כ הושגו יעדיו. אף שיישום התוכנית הופסק בטרם עת ושיעורי התחלואה בברוצלוזיס בקרב הצאן בנגב היו גדולים, לא קיים משרד החקלאות, האחראי למניעת התפשטות מחלות בקרב בעלי חיים, את ההצהרה שמסר בתגובתו על דוח מבקר המדינה. המשרד לא גיבש תוכנית חדשה ובת יישום למיגור המחלה ולהפסקת התפשטותה, והוא אף לא פנה למשרד האוצר בבקשה לתקצב תוכנית חלופית בנושא. המשך התפשטות והנחיותיהן 2015- ו 2013 למרות החלטות הממשלה בנושא מהשנים הברורות ולפיהן יש לייעל את כל מערך הפיקוח ולחבר אותו למערכת מסלו"ל, עלה כי נציגי משרד החקלאות בנמלים בישראל אינם מחוברים למערכת מסלו"ל וכמו כן אין טופס ממוחשב ואחיד לשחרור מקנה מהנמל. עקב כך, אופן הדיווח בכל נמל שונה ואי אפשר לשלוף בנוחות נתונים היסטוריים. אף שהווטרינרים בנמלים פנו למטה השו"ט כדי ליזום צירוף של הנמלים למערכת מסלו"ל והכנת טופס ממוחשב ואחיד לכל הנמלים, עד מועד סיום הביקורת הדבר טרם בוצע. מבדיקה שביצע משרד מבקר המדינה עולה כי בנוהל הקיים יש הנחיה כי היתר הובלה יינתן רק באישורם של מנהל הלשכה שבתחום אחריותה משק המקור ומנהל הלשכה שבתחום אחריותה משק היעד. ההנחיה מחייבת בירור בין לשכות, אך אין כל הנחיה ולפיה יש לבצע בירור מול משק היעד. משרד מבקר המדינה מעיר כי על השו"ט להורות על ביצוע בקרה על הדיווחים המתקבלים מבעלי המקנה בכל הלשכות כדי למנוע דיווחים כוזבים ובכך לטייב את הנתונים במערכת הממוחשבת של הלשכות בדבר בעלי החיים שבתחום אחריותן, באופן שיאפשר לשו"ט למלא את ייעודם באופן המיטבי ולהגן על בריאות הציבור והמקנה. למרות חשיבות הנושאים הנידונים בישיבות אלו, עלה כי דיונים פנימיים של הנהלת השו"ט לא תמיד מלווים בפרוטוקולים או בסיכומי ועד מועד סיום הביקורת לא 2018 דיון. חמור מכך, עלה כי מאוגוסט הכינה יחידת שו"ט בשדה כל פרוטוקול דיון ואף לא סיכום של הנקודות שהועלו בישיבותיה החודשיות. מכאן עולה כי בדיון שעסק בשאלה אם ראוי להחזיר את חיסון כחיסון חובה, השתתפו נציגי חברה פרטית 19 הברוצלוזיס בתרכיב זן הנוגעת בדבר. נמצא כי שום נוהל אינו מפרט את תדירות הפיקוח על מקומות ההסגר ועל בריאות המקנה השוהה בהם ואת אופן הפיקוח עליהם; כמו כן - אין נוהל הקובע אילו בדיקות נדרשים הווטרינרים לבצע בקרב המקנה ומתי יש לבצען; אילו חיסונים חובה לתת למקנה, וכיצד יש לטפל בממצאים חריגים ולעקוב אחריהם. בפועל, בהיעדר נוהל כתוב, הווטרינרים בלשכות מפקחים על מקומות ההסגר בהתאם להנחיות שקיבלו בישיבות, בעל פה, לפני יותר מארבע שנים ממנהל השו"ט בשדה דאז. כדי להבטיח את תקינות השירות הציבורי, על גופים ציבוריים לקבוע כללים והנחיות ולעגנם בנוהלי עבודה, בייחוד כשמדובר בסדרי עבודה הנוגעים למניעת התפרצות של מחלות העלולות לסכן את הציבור ואת המקנה. כמו כן, הנוהל מבטיח כי יישמרו כללי האחידות והשוויון באופן שכל הביקורות של הווטרינרים בנמלים יבוצעו באופן אחיד. לכן, על השו"ט לכתוב נוהל המסדיר את עבודת הלשכות הווטרינריות ואת אופן הפיקוח שלהן על מקומות ההסגר ולוודא כי הווטרינרים בלשכות יפעלו לפיו. היה צורך להחליט בדחיפות 2019 אף שלטענת המשרד כבר בפברואר , וכי חיסון זה 19 חודשים יחוסן בתרכיב זן 6 - 3 כי כלל הבקר בגילאים 2019 יוגדר כחיסון חובה, מדיווח השו"ט עולה כי בפועל בסוף דצמבר טרם החלו לחסן את הבקר נגד ברוצלוזיס. במקרה זה הוחלט למזער את התפשטות המחלה. עם זאת, לא הוסדרה סוגיית הרישום של ביצוע החיסונים והבקרה בנושא. יצוין כי הגדרת חיסון כחובה ומתן ההנחיה לבצעו באמצעות וטרינרים פרטיים חייבים להתבצע בליווי כלי פיקוח מתאימים והסדרת ההזנה של המידע על כלל פעולות החיסון שנעשו לצורך המעקב אחר ביצוע החיסון ותוצאותיו. מוצע כי השו"ט יגדירו בתוכנית העבודה כמשימה אישור של מדינות ליבוא מקנה וכן יקבעו לוח זמנים ואבני דרך ליישומה של תוכנית זו. קביעת תוכנית עבודה לצד תגבור כוח האדם וביצוע בקרה שוטפת על התקדמות התהליך עשויים לתרום להשגת המטרות. )"(ראו להלן בפרק "הפיקוח על תנאי ההובלה של המקנה ואכיפתם ויוזיל את עלויות שינוע המקנה בין המדינות. משרד מבקר המדינה מעיר ליחידת יבוא-יצוא כי עליה לפעול לזירוז הטיפול בבקשות לאישור מדינה ליבוא מקנה למטרות שונות, בפרט לנוכח העובדה כי חלק מהמדינות האמורות מייצאות למדינות אחרות באירופה כגון גרמניה, צרפת והולנד. לצורך כך יש לבצע מעקב שוטף אחר הבקשות המוגשות לאישור מדינות ואחר אופן הטיפול בכל בקשה. ראוי כי משרד החקלאות יקבע זמן מוגדר למתן מענה על פניות המדינות והיבואנים ולסיום תהליך אישור המדינה לאחר השלמת מלוא הדרישות. אם חל עיכוב בטיפול בבקשה לאישור יבוא ממדינה, על מנהל השו"ט לנתח את הסיבות לכך ולפעול לפתרון הבעיה. לעניין זה מוצע לשקול מינוי גורם אחראי מטעם השו"ט שיבצע מעקב אחר התקדמות תהליך האישור מול מדינות ויקדם מול השירותים הווטרינריים במדינות היבוא פתרונות מעשיים בעניין החסמים שהועלו בתהליך האישור. לזירוז תהליך האישור ויישום הנחיות השו"ט במדינות היעד מוצע אף לשקול פנייה לנציגות משרד החוץ במדינות אלו. נוכח העובדה כי במסגרת כל התהליכים לאישור מדינות שנבחנו הוגשו בקשות של השו"ט לקבלת הבהרות נוספות, יש לבחון אם השאלון שנשלח למדינות ברור דיו ואולי נדרש לבצע בו שינויים שיאפשרו לקצר את תהליך האישור. הביקורת העלתה כי ביחידת יבוא-יצוא לא מתבצעת שמירה שיטתית של המידע בדבר הגשת הבקשות לאישורי יבוא ממדינות שונות, ולכן לא ניתן לבצע מעקב שיטתי וסדור אחר הטיפול בבקשות לגבי כל מדינה, אחר מספר הבקשות שהוגשו בשנים האחרונות ואחר מספר הבקשות שנמצאות בתהליך לאישור. בשל הקשיים בשליפת הנתונים, יש חשש שהנתונים המוצגים בפרק זה אינם מלאים. משרד מבקר המדינה מעיר ליחידת יבוא-יצוא כי לנוכח החלטת הממשלה עליה להפוך את כל תהליך הגשת הבקשות לאישור מדינות למקוון. מיחשוב התהליך יפשט את הגשת הבקשות ליבואנים ויאפשר לכלל המעוניינים בכך שקיפות מבחינת התקדמות התהליך. מיחשוב התהליך ייעל גם את עבודת היחידה ויאפשר מעקב סדור והתקדמות מהירה יותר בתהליך האישור. חשוב כי המערכת הממוחשבת תכלול את כל המידע הנדרש, ובכלל זה את הקריטריונים הנדרשים לאישור יבוא ממדינה, וזאת בשפות הנפוצות בישראל. כאמור, צאן ובקר מיובאים עלולים להפיץ בישראל מחלות שונות, ובפרט מחלות שאינן קיימות באזור. לנוכח הסכנות שנשקפות לציבור, לחקלאים ולצאן ולבקר המקומי עקב מחלות אלה, נדרשת הקפדה יתרה באישור המדינות ליבוא מקנה ובמעקב אחר עמידתן בתנאי היבוא. עלה כי נוהל יבוא מקנה אינו מחייב ביצוע ביקורים סדירים במדינות מאושרות או מוכרות ליבוא מקנה לצורך פיקוח ובקרה על מידת עמידתן בתנאי תעודות הבריאות שעליהן חתמו, ויחידת יבוא-יצוא לא ביצעה ביקורים אלו. זאת אף שלעיתים הצטברו נתונים המלמדים שלכאורה המדינות שהמקנה מיובא מהן אינן עומדות בחלק מתנאי תעודת הבריאות, כמפורט להלן. התהליך לאישור מדינה ליבוא מקנה לפיטום נמשך בפועל כמה שנים. הועלה כי שש מדינות נמצאות בעיצומו של תהליך קבלת אישור המדינה ליבוא מקנה לפיטום, אשר נמשך בין שנתיים לשמונה שנים, וטרם קיבלו את האישור המבוקש. המדינות הן: צפון מקדוניה (להלן - מקדוניה), אסטוניה, צ'כיה, יוון, קרואטיה וקפריסין. יחידת יבוא- יצוא מתעכבת בקידום ההליך מול כמה מהמדינות, ועקב כך היבואנים המבקשים לייבא מהן מקנה נותרים במשך שנים בלא מענה על פניותיהם. יש לציין כי העיכוב אינו רק בצד הישראלי, וגם המדינות עצמן מתמהמהות לעיתים במתן תשובותיהן ובהיענות לדרישות הווטרינריות של ישראל. ביקורים במדינות המייצאות מקנה לישראל, בהתאם להערכת סיכונים, הוכרו כנדבך בהליך הפיקוח שמקיימים השו"ט. פרקטיקה זו אף עוגנה . יצויין כי השו"ט עצמם 2019 במסגרת נוהל יבוא מקנה מתחילת שנת נקטו דרך פעולה זו במסגרת ביקורת שביצעו ברומניה לאחר שזו לא עמדה בתנאי הפרוטוקול ליבוא (ראו להלן). עוד יוער כי במועד סיום הביקורת השו"ט עדיין לא ביצעו הערכת סיכונים שנתית למדינות המאושרות כפי שנדרש בנוהל יבוא מקנה. היבוא מרומניה חודש, אף שהשו"ט לא שללו את הטענה כי ייתכן שהשירותים הווטרינריים ברומניה לא פיקחו בהכרח על המקנה המיובא ממדינה זו, לנוכח החשש שהוא לא גודל בה. אף שהשפעותיה של המחלה כלכליות בלבד והיא אינה זואונוטית, היא עלולה לגרום נזק לענף הבקר בישראל, ולפיכך גם לציבור הרחב. נוכח הזמן הרב שעבר מאז התגלו הממצאים הראשונים בנושא, על משרד החקלאות לעקוב אחר ממצאי המעבדות בחו"ל ולזרז את ביצוע הפעולות הנדרשות כדי להבטיח שמחלת השמלנברג לא תופץ בישראל. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב ייזום של מהלכים שיאפשרו לשו"ט לבצע בקרה מלאה על מספר ראשי הבקר, על מקומם, על מצב בריאותם ועל הטיפול שעברו. הביקורת העלתה כי לפני מתן אישור העברה לא כל הלשכות בודקות את נכונות הפרטים המצוינים בטפסים, ואף אין הנחיה המורה להם לעשות זאת. בהיעדר בדיקה ייתכנו אי-התאמות בין דיווחי בעל המקנה בטופס בדבר המשק שאליו הועבר הבקר ובין המשק שאליו הועבר הבקר בפועל. למרות האמור לעיל, השו"ט לא הנחו את הלשכות בדבר הבקרה הנדרשת למניעת הדיווח הכוזב ולהבטחת מעקב ראוי אחר הבקר. בהיעדר הנחיה בנושא, ובהיעדר מערכת ממוחשבת מעודכנת ומערך אכיפה סדור, המעקב אחר הבקר אינו יכול להיות מיטבי. הדבר מעורר חשש כי לא ניתן יהיה להתחקות אחר היסטוריית הטיפול בבקר שבמשק, ויש חשש כי יבוצעו "שחיטות שחורות" של בקר. יוצא אפוא שיבואנים המבקשים לקבל אישור ליבוא מזון לבעלי חיים שמקורו מן החי נדרשים להגיש את מסמכי הבקשה הן ליחידת יבוא-יצוא והן לאגף הפיקוח, דבר שלא עולה בקנה אחד עם החלטות הממשלה בדבר הטמעת מערכת מסלו"ל ועם הדרישה להפחתת הנטל הרגולטורי על הציבור. זאת, אף שמדובר בשני גופים הכפופים לשו"ט ואף שהמסמכים שהם נדרשים להגיש זהים למעשה. כפל הסמכויות גורם לבירוקרטיה מיותרת ואף לעיכוב בטיפול בבקשות. חמור מכך, מצב דברים זה עלול לגרום לכך שרק אחד הגופים מאשר את היבוא, ועקב ההנחיות הסותרות של הגופים היבואן אינו יודע כיצד עליו לפעול. משרד מבקר המדינה מעיר כי על השו"ט לבחון את נושא כפל הבקרות על מזון לבעלי חיים שמקורו מן החי ולהחליט מיהו הגורם המתאים ביותר מבחינתם לקבוע אם לאשר יבוא של מזון זה. כמו כן, כדי ליצור .והם אף לא נבדקים כדי לוודא את נכונות הנתונים המפורטים בטפסים המוצרים נשלחים כמות שהם, מיד עם הגעתם, למפעלי עיבוד מזון לבעלי חיים. רק שם אגף הפיקוח, אשר מפקח על מפעלים אלו, דוגם את המוצרים. השיעור הממוצע של עדרים 2019- ו2018 מהתרשים עולה כי בשנים . בלשכת 2017- ו 2016 חיוביים פחת במידה ניכרת יחסית לשנים . מגמת 0%- ב 2019 העמקים הסתכם שיעור העדרים החיוביים בשנת ההפחתה האמורה בשיעור העדרים החיוביים בולטת בעיקר בלשכות הנגב והגליל המערבי, שבהן שיעור העדרים החיוביים בשנים קודמות היה גדול מביתר הלשכות. לעומת זאת, לא מתבצע כל מעקב אחר עדרים שעולים למרעה בלא אישור, בעיקר עדרים השייכים לאוכלוסיית הבדואים בנגב, ואין בידי משרד החקלאות נתונים על שיעור עדרי הצאן הנגועים מכלל עדרים אלה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח הממצאים בדבר התפשטות הנגיף בקרב מעבירים, צער בעלי חיים שנגרם והנזק הכלכלי העלול להיגרם למגדלים, למשק החלב ולמשק הבשר בישראל עקב התפרצות של מחלה זו בקרב עדרים, על השו"ט לבחון אם יש מקום לאבחון שיעור ההידבקות של בעלי חיים בנגיף, ואם יש מקום להורות על נקיטת צעדים לבלימת התפשטות הנגיף אם יתגלו ממצאים חיוביים.