משטרת ישראל . התמודדות משטרת ישראל עם פשיעת סייבר מתוחכמת - נושאים חוצי ארגונים בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי מתוך הסכום שאושר בסך של 6 מיליון ש"ח, 1.6 ,מיליון ש"ח יועדו להעסקת כוח אדם אזרחי1.5 מיליון ש"ח יועדו לתשלום עבור התחייבויות קודמות עוד משנת 2015 וסכום של כ- 190,000 ש"ח יועד להוצאות נסיעה. יוצא אפוא שלרכש נטו לשנת2016 נותר סכום של 2.7 .מיליון ש"ח בלבד לכלל המערך סכום זה ( 2.7 מיליון ש"ח ) מיועד הן להתמודדות עם פשיעת הסייבר, המתוחכמת טכנולוגית, והן לצרכים של המחוזות לצורך הפקת ראיות דיגיטליות שאינן מתוחכמות. ליחידה הארצית הוקצו 1.6 מיליון ש"ח, ולשאר המערך - הכולל הן את המחלקים והן את החוקרים המיומנים בתחנות - הוקצו כ-1.1 מיליון ש"ח. מתוך ה סכום של 2.7 ,מיליון ש"ח 80% יועדו לחידוש רישיונות לשלוש תוכנות ו-20% ממנו יועדו להדרכות שוטפות. ממסמכי אח"ם עולה שתקציב המשטרה המפורט לעיל אינו נותן מענה להתמודדות עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית, ואינו מאפשר הצטיידות בכלים חדשים הנדרשים לתחום זה שמתפתח במהירות רבה. חוליית המטה, בהיותה גוף המטה שאמור לרכז את עבודת המערך, לא קבעה הנחיות מקצועיות, ונוהלי פיקוח ובקרה על עבודת המערך ועל שיתוף פעולה ותיאום בין היחידות החוקרות. עובדה זו פגעה ביעילות פעולתם של התחנות, החוקרים ומחלקי הסייבר במילוי משימותיהם בתחום אחריותם, להלן הפרטים: משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשטרה לבחון בשנית את כוונתה ליישם את השינוי המבני האמור, שאינו עולה בקנה אחד עם התובנות והפרקטיקה המקובלות בעולם. כך לדוגמה, לפי מסמך שהכינה הסוכנות המרכזית להתמודדות עם פשיעת סייבר באנגליה, מאפריל 2016 שכותרתו" Building a " onse to Cyber CrimeResp48 ,, נדרש שבעבירות סייבר מתוחכמות טכנולוגית כלל פעילות המטה תתבצע בצורה הוליסטית תחת יחידה מרכזית ותקיף את הצרכים החקירתיים והטכנולוגיים, תשתף את הידע במערך ותספק תמונת מצב של הפשיעה והאסטרטגיה, ולא תפוצל בין מערכים נפרדים באופן מלאכותי. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי הפרדת תחומי האחריות של חוליית המטה בין המישור הטכנולוגי למישור החקירתי נוסף על המבנה המפוצל הקיים של כלל מערך הסייבר, אינה מביאה בחשבון את המאפיינים של פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית, שבה שני המישורים כרוכים זה בזה. במציאות זו אין מענה לחולשותיו של המערך המבוזר כפי שפורטו בדוח זה, ובכללן החולשה בתחום שיתוף הידע בין כלל הגורמים העוסקים בנושא. על המשטרה ועל המשרד לבט"פ לוודא כי הידע המקצועי הקיים בעולם לטיפול בפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית נבחן ומיושם. על המשטרה ועל המשרד לבט"פ לוודא שעבודת המטה המתקיימת כיום תיתן מענה לצרכים הייחודיים של המלחמה בפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית. במסגרת זו עליהם לבחון לעומק את מבנה המערך ואת שאלת הכפפתו הטכנולוגית והחקירתית, ובכלל זה את הכפפת מחלקי הסייבר למחוזות. בחינה זו נדרשת, שכן היערכות המשטרה והמשרד לבט"פ כיום לאתגרים ולסיכונים הלאומיים הקשורים לפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגי ת אינה מתבססת על התפיסות המקובלות בעולם ועל לקחי משטרות זרות לגבי טיפול אפקטיבי בפשיע ה כאמור, וספק רב אם היא נותנת את המענה הדרוש לאיומים. עד מועד סיום הביקורת לא הונפקו כרטיסי אשראי בין -לאומיים למערך הסייבר למרות הצורך והיתרונות הגלומים בשימוש בכרטיס מסוג זה ברכישות מקוונות. נמצא כי חוליית המטה לא פעלה מול פיקוד אח"ם במחוזות ומול מפקדי התחנות כדי לקבוע ממשקי עבודה יעילים בתחום הסייבר. כמו כן לא הוגדר אילו תיקי פשיעת סייבר יטופלו ברמת התחנה ואילו יועברו לטיפול של מחלקי הסייבר על אף ההמלצות האמורות בבקרות. לפיכך, פעלו התחנות נגד עברייני סייבר בלי שהתייעצו עם מחלקי הסייבר במחוזות, תוך כדי ניתוק מהידע ומהיכולות שהיו קיימות במחלקים, באופן שהביא למענה לקוי לפשיעת הסייבר. .3. בדיקת משרד מבקר המדינה, העלתה שבכ- 30%-20% מן המקרים שבהם נעשה ניסיון לפרוק ראיות דיגיטליות, לא הצליחו חוקרי הסייבר בתחנות לעשות כן, בגלל היעדר ידע מקצועי -טכנולוגי והיעדר סיוע מקצועי שוטף מצד מחלקי הסייבר במחוזות, זאת מבלי שחוליית המטה פיקחה אחר הנעשה במחוזות. כך נוצרו מצבים של "איבוד ראיות" דיגיטליות. נמצא כי יש מחסור באמצעים טכנולוגיים בתחנות שיאפשרו לאזרחים למסור ראיות דיגיטליות בעת הגשת תלונה בנוגע לפשיעת סייבר. האמצעים החסרים הם: מחשב ייעודי המחובר לאינטרנט לצורך קבלת חומרים ממדיות דיגיטליות (כגון דיסק און קי); כתובת דואר אלקטרוני אזרחי שאליה יוכלו אזרחים לצרף חומרים דיגיטליים לתלונותיהם; מדפסת שתאפשר הדפסה מידית או סריקת הראיות הדיגיטליות. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לבט"פ ולמשטרה, כי אף שהצרכים הנדרשים להתמודדות עם פשיעת סייבר היו ידועים והועלו שוב ושוב במהלך עשר שנים מאז 2006 , פעולות המשטרה והמשרד במהלך השנים מימשו רק חלק קטן מהתכנית המלאה להתמודדות עם התעצמות אתגרי הפשיעה בתחום זה. במהלך השנים הללו נעשו בדיקות ועבודת מטה, גובשו המלצות ואושרו תכניות היערכות שכולן הצביעו על צורך ברור ומובהק להגדיל באורח ניכר את מספר התקנים ביחידה הארצית, ולאיישם בשוטרים בעלי הכשרה מקצועית רלוונטית. למרות זאת נמצא כי רק בשנת 2016 היה התקן של היחידה הארצית בסדר גודל שלפי המלצת המשטרה היה אמור להיות כבר בשנת 2010 (השלב הראשון של התכנית המלאה). יצוין כי גם תקן זה הוא כשליש בלבד מהיקף כוח האדם הדרוש על פי המלצות המשטרה והמשרד לבט"פ בעבר. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי מאחר שהיא סבורה שיש צורך בהקצאת משאבים נוספים למערך הסייבר, אך לטענתה הדבר נמנע ממנה בשל היעדר מקורות תקציביים, מחובתה להעלות נושא זה בדיוני התקציב הנערכים בשיתוף המשרד לבט"פ ומשרד האוצר. במסגרת זו עליה להציג גם את המשמעויות ואת ההשלכות הנובעות מהקצאות תקציב חסרות לתחום זה, כדי שאפשר יהיה לבחון את הצורך בחיזוק מערך הסייבר בהשוואה לצרכים אחרים של המשטרה. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי בצד הפעולות שפירטה המשטרה בתשובתה הנוספת, עליה לתת מענה גם לפשיעת סייבר מתוחכמת העושה שימוש בטכנולוגיות מתקדמות ומגוונות שמשתנות במהירות רבה. מענה כזה מחייב כוח אדם מיומן וייעודי שיעסוק בכך, נוסף על המערכים המשלימים, שלא נועדו לטפל בפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית. .ואולם, בניגוד להמלצות הללו ולעמדה שהביע סגן ראש אח"ם בינואר 2015 , מבנה המערך שייעודו התמודדות עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית מבוזר ( de-centralized ) לכפיפויות פיקודיות שונות ואינו בעל מוטת שליטה מרכזית: היחידה הארצית פועלת בכפוף לפיקוד להב 433 , וחוקרי מחלקי הסייבר כפופים כל אחד לפיקוד המחוז שבו הוא פועל, ועקב כך היחידה הארצית ומחלקי הסייבר עסקו בהתמודדות עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית כל אחד בנפרד, באופן מבוזר שאינו אפקטיבי, כפי שיפורט להלן. . הלכה למעשה בפברואר 2017 ,עדיין לא הוחלה תפיסת ההפעלה החדשה ומבנה המערך והפיצול בין יחידותיו שיקף אפוא את אותן כפיפויות פיקודיות עליהן הוחלט עוד בשנת 2000 , ללא התאמה כמתחייב מן ההתפתחויות הטכנולוגיות ומהידע המקצועי המעודכן להתמודדות אפקטיבית עם פשיעת סייבר. על המשטרה ועל המשרד לבט"פ לבחון את העוגנים המקצועיים המקובלים בעולם שנידונו בספרות המקצועית ונתמכות גם בפרקטיקות מקובלות32 בכל הנוגע למבנה רצוי של יחידה אשר מתמודדת במובחן בפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית, ובד בבד עם הטיפול בעבירות קלאסיות המסתייעות במרחב הסייבר אולם אינן בגדר פשיעה כזאת. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי רובה המוחלט של עבודת מחלקי הסייבר במחוזות, מתמקדת בהפקת ראיות דיגיטליות (מיצוי) הנדרשות בחקירות תיקים שאינם פשיעת סייבר ונמצאים בטיפול התחנות ובטיפולן של היחידות המחוזיות שאליהן כפופים מחלקי הסייבר. נמצא כי למרות עבודת המטה ולמרות הנחיית ראש אג"ת להגדיל במידה רבה את כוח האדם ביחידה הארצית, בשנים 2010-2009 לא נעשה שינוי של ממש במערך כוח האדם של היחידה הארצית. הבדיקה העלתה שבמחצית הראשונה של שנת 2016 הרוב המוחלט של תשומות פעילות חוקרי מחלקי הס ייבר במחוזות לא ה ופנו לחקירת עבירות סייבר מתוחכמות טכנולוגית, אלא הוכוונו על ידי פיקוד המחוז לסייע לצוותי חקירה אחרים לטיפול בראיות דיגיטליות, בעבירות "קלאסיות", בניגוד להנחיית סגן ראש אח"ם מיוני 2015. עוד עולה כי נכון למועד הביקורת, שיעור הטיפול בראיות די גיטלית בתיקי חקירה של היחידות המחוזיות שאליהן כפופים מחלקי הסייבר (ההונאה) הוא גדול פי 4 .משיעור הטיפול בראיות דיגיטליות בתיקי חקירה של מחלקי הסייבר בולטים במיוחד שני מחוזות שבאחד מהם נבדקו פי 17.7 ראיות דיגיטליות בתיקי חקירה של יחידת ההונאה לעומת תיקי מחלק הסייבר, ובאחר נבדקו פי 6.6 .ראיות דיגיטליות בתיקי הונאה לעומת תיקי סייבר משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי השלכות המבנה המפוצל של מערך הסייבר והכפיפות הפיקודית הישירה של מחלקי הסייבר ליחידות המחוזיות, הביאו לכך שרובה המכריע של עבודת המחלקים מוסטת למתן סיוע טכני למחוזות, ולא כפי שהנחה סגן ראש אח "ם שסיוע זה יהיה "בשוליים". התנהלות זו מגבילה את יכולתם של מחלקי הסייבר להקצות את משאביהם לטובת טיפול בתיקי פשיעת סייבר מורכבת שבתחומי אחריותם, ופוגעת במקצועיותם ובמיומנותם לטיפול בתיקים האלה. מתשובות המשטרה עולה כי המשטרה אמנם הייתה ערה לצורך של התחנות לטפל בעצמן בהפקת ראיות, אולם היא לא פתרה את הבעיה שבכפיפותם של מחלקי הסייבר ליחידות המחוזיות; כפיפות זו הביאה לכך שעבודת המחלקים מתמקדת בטיפול בצרכים השוטפים של היחידות המחוזיות שלהן הם כפופים, כלומר בעבירות פליליות "קלאסיות", במקום להתמקד בייעודם המקורי - טיפול בפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית. עקב אי-פתרון בעיה זו, תתקַבֵּע התופעה שלפיה ימשיכו מחלקי הסייבר להישאב לטיפול בתיקי המחוז בשל כפיפותם ליחידות המחוזיות, בניגוד לייעודם המקורי - עיסוק בפשיעת הסייבר המתוחכמת. כמו כן עולה החשש כי בשל מיקום מחלקי הסייבר במחוזות והכפפתם ליחידות המרכזיות במחוזות, לא יינתן מענה מספק לפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית. על המשטרה ועל המשרד לבט"פ לבחון בדחיפות את התאמת מבנה מערך הסייבר להתפתחויות הטכנולוגיות בתחום, באופן שיעלה בקנה אחד עם הידע המקצועי והתפיסות שאומצו לאורו בעולם, התומכים ביחידה מרכזית שאליה כפופים גופי המטה והיחידות החוקרות, זאת גם אם המשטרה הצהירה על כוונתה לממש תפיסת הפעלה חדשה. יתר על כן, אם המשטרה רואה צורך בהוספת חוקרים שיעסקו בהפקת ראיות דיגיטליות במחוזות בעבירות "קלאסיות" או בחקירת עבירות קלאסיות שמסתייעות במרחב הסייבר המטופלות על ידי המחוזות, עליה לוודא שהדבר אינו יבוא על חשבון התמקצעותם של חוקרי המחלקים שייעודם הוא עבירות סייבר מורכבות טכנולוגית. על המשרד לבט"פ ועל משרד האוצר לסיי ם את התהליך שנמצא על המדוכה במהלך כשנה וחצי, באופן שיסייע בגיוס כוח אדם מתאים שיעניק את המענה המקצועי הדרוש למילוי המשימות בתחום זה. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי פרטי המקרה האמור מדגישים את החשיבות של הנחיה מקצועית בתחום הסייבר לכלל חוקרי המחוזות. כמו כן יש מקום ליידע את מחלק הסייבר בדבר הימצאות זירה דיגיטלית במהלך טיפול בתיק כדי למנוע תקלות, כפי שפורט לעיל. הקמת המעבדות בתחנות עשויה לשפר את היכולות בתחום הפקת הראיות הדיגיטליות. עם זאת, על המשטרה ועל המשרד לבט"פ לוודא כי יתקיים גם ממשק קרוב ורציף בין התחנות לבין מחלקי הסייבר. מהאמור לעיל עולה כי מערך הסייבר לוקה בחולשות של ממש בהיבטים של שיתוף ידע, פיקוח ובקרה ומתן סיוע טכנולוגי מצד מחלקי הסייבר שבאחריות חוליית המטה למחוזות. חולשות אלו נובעות מהמבנה המבוזר של מערך הסייבר שתוצאתו היא, היעדר ממשק ראוי בין חוליית המטה לבין היחידות החוקרות של המערך. מציאות זו משקפת היעדר "יד מכוונת" של גוף מטה כלפי היחידות החוקרות במערך. למרות הצורך הברור שעלה בנושא תגמול כוח האדם הקיים בעל המומחיות הטכנולוגית הגבוהה ובעל הידע להתמודדות עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית, שנקלט במערך הסייבר מאז הקמתו, נמצא כי טרם הושלם הטיפול בהצעות שהועלו למתן מענה על צורך זה. על המשטרה, המשרד לבט"פ ומשרד האוצר לתת את הדעת לחשש שהיחידה הארצית עומדת בפני מגמה של עזיבת כוח אדם מיומן ואיכותי המהווה את עמוד התווך של המערך, בהיעדר תמריצים מתאימים לשימורו. במצב זה פעילות מערך הסייבר צפויה להיפגע קשות, ועליהם למצוא בהקדם פתרון לבעיה זו. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי בתשובתה היא פירטה כי היא מטפלת בנושא תגמול השכר לגיוס כוח אדם טכנולוגי, וכי צעדיה ייתנו מענה לצורך האמור. ואולם, תשובתה אינה נותנת מענה לצורך בשימור השוטרים המשרתים כיום במערך ולמניעת עזיבתם. . בעולם הטכנולוגי יש חשיבות רבה מאוד לסביבת עבודה מתקדמת. מהביקורת עלה כי מערך הסייבר במשטרה מצטייר בעולם התעסוקה כחסר אמצעים ובעל תקציב זעום, שאינו מקבל די קשב מצד פיקוד המשטרה, שאינו מעניק סביבת עבודה הולמת להתמודדות עם פשיעת הסייבר המתוחכמת ושאין בו כוח אדם בהיקף משמעותי בעל רמה טכנולוגית גבוהה. מציאות זו פוגעת בשמו המקצועי של מערך הסייבר ובפרט בשמה של היחידה הארצית באופן שמקשה לשמר את כוח האדם הקיים ביחידה הארצית, ושמשפיע על גיוס מועמדים ברמה מקצועית וטכנולוגית גבוהה. הממצאים שהועלו בפרק זה מלמדים שהמשטרה והמשרד לבט"פ טרם ענו על הצורך הדחוף בחיזוק המערך הקיים ובבניית שלד מקצועי של כוח אדם טכנולוגי מיומן בעל הכשרה מקצועית מתקדמת ומגוונת, המתאימה לדינמיות ולהתפתחות הטכנולוגית של פשיעת סייבר, כך שיהיה אבן שואבת לגי וס מועמדים נוספים ברמה הולמת ולשימורם בארגון לאורך זמן. לנוכח המחלוקת, במועד סיכום הביקורת ינואר 2017 , לא היה במערך הסייבר האמצעי האמור . משרד מבקר המדינה מעיר כי נדרש שיתנהל שיח מקצועי בין הגורמים הרלוונטיי ם במשטרה כדי לקדם את הנושא באופן שיענה על הצרכים הטכנולוגיים של מערך הסייבר וימנע פגיעה ביעילות תפקוד המערך. מהאמור עולה כי למרות שבשנים 2015-2013 כמעט שהוכפל מספר תיקי פשיעת הסייבר, בשנת 2016 צמצמה המשטרה בשליש את תקציב ההצטיידות והתפעול של המערך. מצב זה משקף חוסר הלימה לנוכח הגידול הניכר בהיקף הפעילות הנדרש ממערך הסייבר. עד ינואר 2017 , לא אושר הסכם ההעסקה הייחודי, והיעדרו מקשה על מערך הסייבר לגייס כוח אדם. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולמשרד לבט"פ כי עליהם לעקוב מעת לעת אם צורכי המערך וההיקפים ההולכים וגוברים של זירות פשיעה רוויות ראיות דיגיטליות מחייבים בחינה מחודשת של המפתח בדבר תקנון כלי רכב ליחידות העוסקות בפשיעת סייבר על רבדיה השונים. על המשטרה לפעול כדי למצוא פתרון הולם לצ ורכי השטח כך שהשוטרים לא ייאלצו לרכוש באופן פרטי ציוד חיוני הנדרש להם בעבודתם. .משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי תקציב זה נותן מענה רק לסוגיית מיצוי ראיות מחשב וראיות פורנזיות עבור התחנות, ולא נותן מענה להתמודדות האפקטיבית עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית. אף שהחשדות היו בתחום פשיעת סייבר, המעצר והחיפוש נעשו על ידי שוטרים ש אינם מוסמכים בתחום הסייבר וללא ידיעת מחלק הסייבר במחוז. בכך הוסב נזק לראיות הדיגיטליות באופן שמאיין את יכולות המשטרה לחקור את התיק. לא נמצא כי המשטרה פעלה יחד עם מטה הסייבר הלאומי כדי לבסס את תפיסת ההפעלה של מערך הסייבר במשטרה באופן שיאפשר את התאמתו המיטבית למאפיינים המיוחדים של הפשיעה במרחב הסייבר. .מהנתונים בלוח עולה כי פערי השכר מגיעים לאלפי ש"ח ואף יותר בחודש ומקשים על מערך הסייבר לגייס כוח אדם מתאים מן הבחינה הטכנולוגית. 4. רכישה פרטית של ציוד: בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי בשל חוסר בציוד טכנולוגי ולנוכח אי -הלימה בין הצרכים בשט ח ובין הציוד הקיים, נאלצו חוקרי פשיעת סייבר בתחנות לרכוש מכספם האישי ציוד בסיסי במאות ש"ח כדי שיוכלו לבצע את עבודתם, כמו: דיסקים און קי ואמצעי אחסון נוספים, מסכים קטנים, סוללות נטענות, כבלים מתאימים, עכברים אלחוטיים, שנאים, ערכות מברגים וכדומה. הציוד שנרכש מסייע לחוקרים המיומנים להתמודד ביתר יעילות עם הקושי של זירות עמוסות ראיות דיגיטליות בלא שניתן מענה מערכתי עקרוני על ידי פיקוד מערך הסייבר. משרד מבקר המדינה מעיר כי החקירה בתיק טופלה על ידי שלושה מחלקי סייבר ללא מעורבותה של היחידה הארצית. רק משנעשתה פנייה ליחידה הארצית בעניין סיוע טכני, מסרה היחידה הארצית מידע בעל חשיבות גבוהה ביותר, ולפיו מתנהלת גם חקירה בין -לאומית לגבי חלק מהחשודים. מידע זה לא יכול היה להימסר קודם לכן למחלקי הסייבר מפני שהיחידה הארצית לא יּודעה מלכתחילה על התיק, ולא הייתה שותפה להליכי החקירה בתיק. מתשובת המשטרה עולה שהמשטרה עדיין עוסקת בחקירת עבירות סייבר מתוחכמות טכנולוגית במחוזות המחולקים לפי גבולות גאוגרפיים, אף שהיא מכירה בכך שקיים קושי מובהק לשייך פשיעת סייבר למיקום גאוגרפי. כך נוצר מצב שבו לעתים יחידות שונות חוקרות אותה פרשה ללא תיאום בין היחי דות החוקרות. מצב זה מביא לידי כפילות בטיפול ולידי שימוש לא יעיל ב כלים הטכנולוגיי ם הקיימים במשטרה . על כך מתווספת לעתים התופעה של היעדר שיתוף בידע לגבי היבטים בין- לאומיים, שנדרש כבר בשלבים מוקדמים של החקירה. כמו כן עולה חשש לפגיעה אפשרית בחקירה בשל אי -ראיית התמונה המלאה, היות שיחידה חוקרת אחת אינה מודעת לעבודת היחידה האחרת. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי מעבֶר להגדרה הכללית שהובאה בתפיסת ההפעלה, ולפיה ינותב הטיפול בתיק לפי "מורכבותו", לא הגדירה התפיסה תהליך עבודה שיטתי ומוסדר שיאפשר לקבוע את רמת מורכבות התחכום הטכנולוגי של העבירה ולהעניק לה את הטיפול המיטבי מבחינת המענה הטכנולוגי הנדרש. לפיכך כל מחלק סייבר מגדיר בעצמו את מורכבות התיק ופועל בהתאם לעקרונות שהתפתחו בכל מחלק בנפרד. דוגמאות אלו משקפות מצב שבו עקב השיוך הגאוגרפי, תיקי פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית וחוצי מחוזות וגבולות פיזיים , לא טופלו על ידי היחידה הארצית ולא נבחנו בראייה מערכתית על ידי גורם פיקודי אחד. לפיכך לא הובטח שהוקצו למשימות יכולות טכנולוגיות מתאימות ו כוח אדם המסוגל להתמודד עם חשודים בכמה מחוזות בו-זמנית וכי הייתה היערכות לוגיסטית נאותה לביצוען. מאפיין השיוך הגאוגרפי מה ווה אפוא חסם לפעילות אפקטיבית של המשטרה. יחד עם זאת יצוין, כי ניכר שבמחלקי הסייבר נעשו מאמצים רבים להשגת התוצאות המיטביות בתיקי החקירה שהונחו לפתחם. על המשטרה ועל המשרד לבט"פ לבחון מחדש ולאלתר את המבנה הארגוני של המערך, כך שהטיפול בפשיעת סייבר, שהיא כאמור חוצת גבולות, יהיה באחריות גורם פיקוד מרכזי בניגוד למצב הקיים היום, כך שתתאפשר ראייה מערכתית בנושא היקף המעורבים, הנפגעים והנזקים בתיק. .מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כ י היו מקרים שבהם טופלו תיקים מורכבים טכנולוגית במחלקים ולא הגיעו כלל לידיעת היחידה הארצית, עקב אפשרותם של המחלקים להגביל את גישת היחידה הארצית לתיקים אלה. יצוין כי פעמים רבות רמת המורכבות של עבירה מתגלה רק לאחר פרק זמן מסוים, בעיצומה של החקירה. יוצא אפוא שמחלק סייבר מחוזי, שיכולותיו הטכנולוגיות מוגבלות לעומת יכולות היחידה הארצית, מנסה לעתים להתמודד במשך תקופה ארוכה עם תיק חקירה שנפתח אצלו, ורק בשלב מאוחר יחסית בחקירה הוא פונה , בשל המורכבות הטכנולוגית של התיק, לקבלת סיוע מהיחידה הארצית. הפנייה של מחלק סייבר מחוזי ליחידה הארצית לשם קבלת סיוע טכנולוגי שנעשית בשלב מאוחר יחסית בחקירה, כפי שאירע בתיק שנידון לעיל, עלולה לשבש את החקירה עד כדי החמצת ראיות, מאחר שהטיפול שניתן לאותה עבירה טרם הפנייה לא תאם את רמת מורכבותה הטכנולוגית. מתשובת המשטרה עולה כי בניגוד לפרקטיקות מקובלות בעולם, אשר נוקטות דרך סדורה לאִפיון המורכבות הטכנולוגית של פשיעת סייבר בראייה רחבה, ההחלטות שהתקבלו במשטרה לגבי מורכבות התיק נעשו אד-הוק בכל מחוז בנפרד, תוך התייחסות לתיק כפשיעה "קלאסית" ללא יד מתכללת וללא מעורבות חוליית המטה. על המשטרה לבחון את הגישות המקובלות בעולם בנושא זה, וכן לפנות למטה הסייבר הלאומי כדי לוודא שתפיסת ההפעלה נותנת מענה למאפיין המורכבות הטכנולוגית של פשיעת סייבר. כך יושג ניצול מיטבי ויעיל של המשאבים והידע הקיימים. .למרות התובנות האמורות שהועלו במשטרה בשנים האחרונות וחרף העובדה שתובנות אלו נתמכות במאפייני הפשיעה המתבטאים בכתבי אישום שהוגשו לבית המשפט, תפיסת ההפעלה נותרה מבוססת על העיקרון שלפיו השיוך הגאוגרפי יקבע את זהות הגוף שיטפל בעבירה. נמצא כי הוראות פיקוד אח"ם מהשנים 2014 ו-2015 העומדות על חשיבות התכלול ושיתוף הידע בין כל היחידות החוקרות לגבי התמודדות אפקטיבית עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית, לא יושמו, כמפורט להלן: חוליית המטה לא יצרה פורום חודשי קבוע ומוסדר בהשתתפות נציגי היחידות החוקרות, ולעתים נדירות נערכו מפגשים בין חוקרים מיחידות שונות; לא נבנתה מסגרת קבועה לשיתוף ידע בין המחלקים, והחוקרים לא הגיעו פעם בחודש ליחידה הארצית לשם עדכונים כפי שהורה פיקוד אח"ם; למעט קבוצת ווטסאפ פנימית בין חוקרי המערך ב ה נעשה שיח מוגבל לצורך העברת ידע בין חוקרי המערך, לא נמצא כי מוסדו תהליכי העברת ידע בין כלל יחידות המערך. כמו כן נמצא כי היחידה הארצית העבירה עדכון שבועי על אירועים שונים במרחב הסייבר, אולם חוליית המטה לא ערכה דיונים מקצועיים באירועים הללו, ולא הביאה ל"הנחלת הידע" במערך. לפיכך עדכון שבועי זה אינו משמש מסגרת מקצועית התואמת את הנחיות פיקוד אח"ם. יוצא אפוא כי הידע בתחו ם פשיעת סייבר מבוזר במערך, ואין זיכרון ארגוני להעשרת היחידות. כך לדוגמה נפגמת היכולת להצליב ידע באירועי סייבר שונים. מציאות זו הביאה לידי כך שהיחידות החוקרות פועלות במנותק זו מזו בלי שהוטמעו תהליכי עבודה המבטיחים ממשק רציף וקבוע של העברת ידע, ובלי להיות מע ודכנות בדבר יכולותיהן הטכנולוגיות של יחידות אחרות במערך או בדבר דרכי התמודדותן עם תיקי פשיעת סייבר שמאפייניהם עשויים להיות דומים. עולה אפוא שחוליית המטה לא הצליחה לממש את אחריותה, ואינה נתפסת כגוף מקצועי ומוסכם מול כלל היחידות החוקרות במערך. נמצא כי אפיון חדרי הזי"ט מבחינת האמצעים הטכנולוגיים ושיטות ודרכי העבודה נעשה ללא מעורבות מקצועית מצד מחלקי הסייבר המחוזיים, למרות הידע שלהם בכל הקשור להתמודדות עם ראיות דיגיטליות. משרד מבקר המדינה מעיר כי אפיון חדרי הזי"ט היה צרי ך להתבצע תוך מעורבות מחלקי הסייבר במחוזות בשל ניסיונם הרב . העובדה כי לא נעשה כן, מלמדת על החסר בממשק מסודר בין מחלקי הסייבר לבין חוליית המטה, שאמורה לתכלל את פעילות כלל היחידות החוקרות במרחב הסייבר. .ההתפתחויות במרחב הסייבר האיצו את התרחבות ה פשיעה המתוחכמת טכנולוגית שכוללת עבירות נגד מחשבים, טלפונים חכמים, שרתים ורשתות מחשבים וכן שימוש הולך וגובר בתוכנות זדוניות, בחדירה לא חוקית למחשבים ולמאגרים ממוחשבים, בריגול עסקי וכדומה. פשיעה זו אינה תחומה בגבולות גאוגרפיים, והיא בעלת השלכות ברמה הלאומית וברמה הבין-לאומית. ממצאי דוח זה העלו שהמשטרה והמשרד לבט"פ הקימו אמנם מערך לטיפול בעבירות סייבר, אך לא התאימו את המערך לצרכים ולאתגרים של עבירות הסייבר מתוחכמות טכנולוגית שמתפתחות ומשתנות במהירות רבה. עבודת מערך הסייבר, שייעודו לטפל בעברות סייבר מתוחכמות טכנולוגית, מנותבת בעיקר לסיוע טכני ליחידות חקירה מחוזיות המטפלות בעבירות "קלאסיות" שאינן מתוחכמות טכנולוגית, על חשבון התמקצעות בלוחמה בפשיעת הסייבר. ממצאיו של דוח זה מלמדים על כך שהמבנה הפיקודי המבוזר של מערך הסייבר, היעדרה של יחידה מרכזית והפרדת תחומי האחריות של גוף המטה למישור טכנולוגי נפרד מהמישור החקירתי - אין בהם כדי לתת מענה הולם לאתגרים שעמם נדרשת המשטרה להתמודד במסגרת הלחימה בפשיעה זו. תפיסת ההפעלה של המערך טעונה תיקון, שכן היא גובשה בהתאם למצב הפשיעה והאתגר הטכנולוגי שהיו בשנת 2000 , ולא בהתאם למאפייניה הייחודיים של פשיעת סייבר שהתפתחו דרמתית מאז. אף על פי שחל גידול ניכר בהיקף פשיעת הסייבר המתוחכמת טכנולוגית בשנים האחרונות, חל קיצוץ של ממש במענה התקציבי שהופנה לתחום זה במשטרה, באופן שאינו עונה על הצורך הבסיסי של המערך. קיצוץ זה מונע את ההתעצמות הנדרשת לשם התמודדות עם פשיעה זו, ואף גורם ל"בריחת מוחות" מהמערך . לפיכך, במועד סיום הביקורת המשטרה אינה ערוכה להתמודדות עם עבירות פשיעת סייבר מורכבות טכנולוגית. ממצאי הדוח מעידים כי המשטרה נמצאת בפיגור ניכר בהתמודדות עם פשיעת סייבר מורכבת טכנולוגית. המשך פעילות המשטרה במתכונתה הנוכחית עלול להרחיב את הפערים במענה הניתן לפשיעה זו. מתשובות המשטרה עולה אמנם כי קיימות תכניות עתידיות לחיזוק יכולותיה בתחום פשיעת הסייבר, תכניות שהינן בעלות השלכות רוחב מורכבות ושיבשילו לאורך זמן. יחד עם זאת נדרשת פעולה נוספת כדי לענות על הליקויים שהועלו בדוח זה. על המשטרה ועל המשרד לבט"פ לפעול לתיקון הליקויים וליישום ההמלצות שהועלו בדוח בהקדם וללא דיחוי כדי להתאים את פעילות מערך הסייבר במשטרה לעולם רווי טכנולוגיות מתקדמות ולאתגרים שבפניהם תעמוד המשטרה בשנים הקרובות. התמודדות עם פשיעת הסייבר היא אתגר לאומי המחייב את המשטרה ואת המשרד לבט"פ לבסס תפיסה אסטרטגית רלוונטית למאפייני פשיעת הסייבר המתוחכמת טכנולוגית, ולהעצים במידה רבה את יכולותיה הטכנולוגיות של היחידה הארצית ב משטרה. כל זאת בשיתוף מטה הסייבר הלאומי ות וך כדי בחינת הידע המקצועי בעולם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולמשרד לבט"פ כי ראוי שעבודת המטה שמבצעת המשטרה ויישומה בכל הקשור למבנה המערך, להפרדת תחומי האחריות של גוף המטה ולתפיסת ההפעלה - ייעשו לאחר בחינת הידע המקצועי הקיים במטה הסייבר הלאומי, ואחרי שיוודאו כי השינויים המתוכננים נעשים בהתאם למאפייני פשיעת הסייבר המתוחכמת טכנולוגית. משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד לבט"פ יחד עם המשטרה ובשיתוף מטה הסייבר הלאומי ומשרד האוצר, לפעול בהקדם כדי למצות את מלוא הפוטנציאל, הידע והמשאבים הלאומיים הקיימים, לטיפול מיטבי באיומי פשיעת הסייבר, מתוך ראייה לאומית כוללת של האיומים.