משרד האוצר . קרנות ההשתלמות הממשלתיות מתברר כי אגף שוק ההון אינו משתמש במערכת מידע ייעודית לניהול הביקורות שהוא מבצע ובכללן הביקורות בקרנות הממשלתיות. ניהול הביקורות בלי להסתייע במערכת מידע כאמור מקשה על האגף לראות תמונה כוללת ואמינה של הנעשה בקרנות, ואף יוצר מצב שבו עובדי האגף הנוכחיים מתקשים לדעת במדויק ובפרק זמן סביר אילו ביקורות נעשו בעבר ובאילו קרנות , והיכן מתויקות כלל התכתובות הקשורות לביקורות אלו. לדעת משרד מבקר המדינה נוכח החשיבות הרבה שיש למערכת מידע ייעודית לייעול עבודת הביקורת וליישום מהיר ומיטבי של המלצותיה, על אגף שוק ההון לבחון רכישה או פיתוח והטמעה של מערכת כאמור בהקדם. מוצע כי הרשות תבחן את האפשרויות לייעל את תפקוד הקרנות, בין היתר על ידי איחודן של כמה קרנות קטנות, או לחלופין - מיזוגן לאחת או יותר מהקרנות הגדולות. מהלך זה יכול לחסוך בעלויות כפולות הנובעות מפיצול של מנגנוני המטה, היועצים והדירקטוריונים כפי שקיים כיום, ואף לתרום להורדה של העלויות המשולמות לנותני שירותים חיצוניים, בזכות היתרון לגודל. איחוד קרנות עשוי גם להביא לחיזוק הקרן מבחינת סכומי הכסף המנוהלים בה והמשמעויות הנגזרות מכך לעניין יכולתה לעמוד בעלויות האסדרה. לדעת משרד מבקר המדינה, התפיסה ולפיה ההשפעה הנמוכה על דמי הניהול הופכת, כביכול, את הנושא לזניח אינה ראויה כשמדובר בכספי ציבור החוסכים. כשהנתונים מצביעים על חשש להסטת שכר שממנה נהנה נושא משרה, על המאסדר לבחון את הסוגיה ולא להתעלם ממנה. נו כח עיתויה של ההפרשה שבוצעה - בסמוך למינויה של מנכ"לית קרן המח"ר ולאחר שנים רבות בתפקידה כמנכ"לית קופת הגמל של המח"ר - ראוי היה שהנושא ייבדק על ידי אגף שוק ההון. לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף שוק ההון לפעול בהקדם לתיקון התקנות האמורות באופן שיבהיר מה הם המקרים של כהונות מקבילות העולים לכדי ניגוד עניינים. לדעת משרד מבקר המדינה, ריכוזם של תחומי פעילות חשובים בידי נותני שירותים חיצוניים לקרנות הוא פוטנציאל לסיכון. מצב זה חושף את הקרנות לסיכון ריכוזיות (תלות בספק) ולסיכון של אבדן ידע. על אגף שוק ההון לתת את דעתו על כך, בין השאר נוכח העובדה כי בביקורות שעשה נמצא כי לא מתקיים פיקוח נאות על ספקים חיצוניים אלו. לדעת משרד מבקר המדינה, על מנת לייצב את קרן המח"ר ולשמור על יחסי עבודה תקינים וראויים, על הנהלת הקרן לקיים את תנאי ההסדר עם המבקר הפנימי כלשונם. משרד מבקר המדינה מעיר כי חובה על הנהלת הקרן והדירקטוריון שלה להגיב במועד הנדרש לכל הדוחות של המבקר הפנימי. משרד מבקר המדינה מעיר לקרן הרוקחים וכן לרשות החברות כי אי-הקמתה של החברה המנהלת, מעבר להיותה הפרה של הוראות החוק, עלולה ליצור ערבוב לא ראוי בין נכסי העמיתים ובין נכסי הניהול והוצאות הניהול של הקרן עצמה. על הנהלת הקרן לפעול לאלתר על מנת לעמוד בדרישות החוק ולהקים חברה מנהלת בהקדם. מתברר כי למרות הוראות החוק היו מקרים שבהם האספות הכלליות לא התכנסו במועד. כך לדוגמה, האספה הכללית האחרונה של קרן השופטים התכנס ה לפני שלוש שנים, בדצמבר 2011; במהלך 2013 לא התכנסה האספה הכללית של קרן קל"ע; בקרן המשפטנים ובקרן הרוקחים לא נמצאה כל אסמכתה לקיומן של אספות כלליות לפני האספות שהתקיימו בנובמבר 2013 ומרץ 2014 בהתאמה. רשימת הצדדים הקשורים שמופיעה באתר האינטרנט של כל קופת גמל מהווה כלי זמין, פומבי ומהיר בידי העמיתים והמבקרים של אותה קרן או קופה לצורך איתור הצדדים הקשורים אליה ולמניעת פוטנציאל לניגודי עניינים מסוגים שונים בדרך האמינה והיעילה ביותר. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הפוטנציאל לביצוע עסקאות בין קרנות ההשתלמות הממשלתיות ובין ההסתדרות או גופים שבבעלותה כגון קופות גמל קשורות, על אגף שוק ההון לבחון פעם נוספת אם יש מקום לחייב את הקרנות בפרסומו של מידע זה באתר האינטרנט שלהן. הממצאים שהועלו בדוח זה, הממחישים כי המדינה למעשה אינה נוהגת מנהג בעלים בקרנות אלו, מחזקים את הצורך בבחינה מחודשת של מבנה הקרנות. במבנה החדש יש לכלול מינוי מנכ"ל מקצועי במשרה מלאה, איוש מלא ונאות של הדירקטוריון תוך תגבור הדירקטורים החיצוניים והסרה של ההקלות שמעניק אגף שוק ההון לקרנות אלו בנושא גילוי עסקאות עם צדדים קשורים. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שאגף שוק ההון יחייב את הקרנות ליידע את העמיתים בצורה ברורה על שינוי עתידי של מבנה הבעלות בהן ועל ההשפעות הפוטנציאליות של שינוי כזה עליהם. לדעת משרד מבקר המדינה, בגופים המנהלים את כספם של עשרות אלפי עמיתים בהיקפים של מיליארדי שקלים, מן הראוי לקבוע לתפקיד המנכ"לים שימונו לקרנות אלו בעתיד תנאי סף וכישורים שיבטיחו את כשירותם לתפקיד מלכתחילה. בעלי השליטה בגופים מוסדיים מקבילים בשוק ההון דואגים למנות לתפקיד המנכ"ל אנשים בעלי השכלה כלכלית משפטית מתאימה וניסיון בשוק ההון, ואילו בקרנות הממשלתיות שנבדקו אין מי שדואג לכך. יצוין כי ח לק מן הקרנות הממשלתיות השכילו להבין את החשיבות הרבה שבמהלך מעין זה ודאגו למנות מנכ"לים מקצועיים בעידודו ובתמיכתו של אגף שוק ההון. לדעת משרד מבקר המדינה, תשובתה של הרשות אינה מתיישבת עם הוראות סעיף 24 (א) לחוק החברות הממשלתיות, אשר על פיהן הסמכות הבלעדית לבחירת יו"ר הדירקטוריון נתונה לחברי הדירקטוריון, כולל הדירקטורים אשר מונו מטעם המדינה. גיבוש עמדה בסוגיה זו על ידי נציג הרשות, אשר איננו חבר דירקטוריון ואשר אין לו זכות הצבעה בעניין זה, אינו סיבה מספקת לדחיית ההליך ויש בו כדי לפגוע במהירות ההליך ולעכב את המינוי החשוב וההכרחי הזה. עוד יצוין כי נושא זה עמד על סדר יומה של החברה זמן רב ונציג רשות החברות ידע זאת. בקרן קל"ע לא מונה דח"צ, והדירקטוריון פעל ללא דח"צ במשך כתשעה חודשים - ממאי 2013 ועד פברואר 201415 . נמצא כי בשנת 2013 התקיימו בקרן קל"ע ארבע ישיבות דירקטוריון, שתי ישיבות של ועדת ההשקעות וחמש ישיבות ועדת הביקורת של הקרן בלי שנכח בכל אחת מהישיבות דח"צ כנדרש. יצוין כי במכתב ששלחה יו"ר הדירקטוריון של קרן קל"ע לשר האוצר באוקטובר 2013 היא התריעה על היעדר דח"צ בדירקטוריון. נמצא כי לוועדת ההשקעות של קרן עובדי המדינה ושל קרן השופטים מונו רק שני חברים, והוועדות התכנסו אפוא בהרכב חסר כדלקמן: בוועדת ההשקעות של קרן עובדי המדינה כיהנו שני דירקטורים בלבד בתשע ישיבות בשנת 2012 ובשלוש ישיבות בשנת 2009 . ועדת ההשקעות של קרן השופטים התכנסה ב- 2012 חמש פעמים בהרכב של שני דירקטורים וארבע פעמים בהרכב של דירקטור אחד, ובשנת 2013 .התכנסה ועדה זו ארבע פעמים בהרכב של שני דירקטורים משרד מבקר המדינה מעיר לקרנות ולרשות הח ברות על שלא מונה מספר הדירקטורים הנדרש בתקנות מס הכנסה. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי בשל העובדה שלא מונו דירקטורים כנדרש, ההחלטות שהתקבלו בוועדות ההשקעות משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי היה עליה להביא את הבקשות האמורות לפני הוועדה למינוי יועצים משפטיים בתקופות שבהן כן פעלה הוועדה - יוני 2012 עד אוגוסט 2013 . נוסף על כך מאחר שהפעלת הוועדה היא באחריות הרשות, על הרשות לדאוג כי הוועדה תפעל באופן סדיר כדי למנוע בעיות דומות בעתיד. התקבלו בהרכב חסר, ולכן ספק אם יש להן תוקף. על גופים אלו לדאוג לתיקון ליקוי זה לאלתר כדי למנוע מצב דומה בעתיד. נמצא כי היועצות המשפטיות של שתי הקרנות הגדולות ביותר - קרן המח"ר וקרן עובדי המדינה - טרם קיבלו את אישור רשות החברות למינוין, וכי הן ממלאות את תפקידן כשלוש שנים ללא אישור הרשות כנדרש. העיכוב הממושך שנקטה רשות החברות במתן האישור למינוי יועמ"ש לקרנות אינו תקין ואינו עולה בקנה אחד עם הוראות סעיף 47 (א) לחוק החברות הממשלתיות ועם מילוי תפ קידיה של הרשות. תפקוד רשות החברות בעניין זה העמיד את הקרנות במצב בעייתי וגרם להן להעסיק יועצים משפטיים ללא אישור, זאת בשל הצורך החיוני בליווי משפטי. משרד מבקר המדינה מעיר למאסדרים כי העמידה בדרישות האסדרה כרוכה בעלויות כספיות המוטלות על הקרנות הממשלתיות בגין כפל אסדרה ומושתות על עמיתיהן בדמות דמי ניהול גבוהים יותר. ריבוי המאסדרים והיעדר התיאום ביניהם מביאים לידי עלויות נוספות ופוגעים ביכולתן של הקרנות הממשלתיות להתחרות כיאות בקרנות הפרטיות. על המאסדרים לפעול בשיתוף פעולה ולתאם בין ההוראות כדי למנוע תשלומים מיותרים המושתים על הקרנות. משרד מבקר המדינה מעיר לקרנות ולרשות החברות כי תשובה זו אינה מספקת וכי עליהם לפעול בהקדם על מנת לאייש את משרות הדירקטורים ויושבי ראש הדירקטוריונים בקרנות. על הרשות לוודא שמתמנה יו"ר ושמינויו מובא לאישור כנדרש. התמשכותו של המצב הנוכחי היא בניגוד להוראות סעיף 24 (א) לחוק החברות הממשלתיות, פוגעת בתפקוד התקין של הקרנות וגורעת מיכולתה של המדינה לפקח על הנעשה בקרנות שבבעלותה. נוכח הרכבם החסר של הדירקטוריונים, חשוב כי נציג רשות החברות יהיה נוכח ככל הניתן בישיבות הדירקטוריון. ההקפדה על הנוכחות תתרום להעלאת איכות המידע שבידי הרשות ולקבלתו בזמן אמת. נוכחותו של נציג הרשות בדיונים תאפשר לרשות להשמיע את עמדתה בזמן אמת לפני חברי הדירקטוריונים ואף עשויה למנוע מהם לקבל החלטות המנוגדות לעמדתה. מהאמור לעיל עולה אפוא כי ה שכר שולם למנכ"ל הקרן למשפטנים אף שטרם ניתן לכך אישור האספה הכללית של הקרן. בעת הביקורת לא הומצא למשרד מבקר המדינה שום נוהל או החלטה של הרשות בעניין; אדרבה, אישור השכר למנכ"ל הקרן עומד בסתירה להתנהלותה של הרשות בעניין אישור השכר למנכ"לים של קרנות אחרות. בניגוד לעולה מ תשובת הרשות, על פי המידע המצוי בידי משרד מבקר המדינה הרשות כן הציגה עמדה בעניין שכר המנכ"ל וטענה שבאישור אספה כללית ניתן לאשר שכר של מנכ"ל שמכהן כדירקטור, ולכן אף נציגי הרשות המליצו לאשר את שכר המנכ"ל. הממשלתיות. הם גם ממחישים ביתר שאת את העובדה כי הקרנות מנוהלות בפועל על ידי ההסתדרות, וכי המדינה אינה נוהגת בהן מנהג בעלים. נוכח אופיין המיוחד של הקרנות הממשלתיות והממצאים שהועלו בדוח ביקורת זה, ראוי לנקוט צעדים אשר יחזקו את הממשל התאגידי הנוהג בקרנות אלו, בין השאר כדי שאם יוחלט בעתיד על יציאת המדינה מהבעלות עליהן לא ייפגעו עמיתיהן. .הליקויים שפורטו בדוח ביקורת זה מעידים על פיקוח ובקרה לקויים של המדינה על הנעשה בקרנו ת שבבעלותה, בייחוד בהתנהלותה של רשות החברות לדעת משרד מבקר המדינה, על הקרנות לבחון אם יש מקום לאמץ הנחיה ולפיה על מנכ"ל קרן להיות בעל סמכות מקצועית מוכחת ובעל ניסיון רב בשוק ההון ובניהול קופות גמל, שכן אין תחליף למנכ"ל מקצועי ובעל ידע ניכר בתחום שוק ההון. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהשרים האחראים ורשות החברות יקפידו על החובה לקיים אספות כלליות במועדן ולתעדן כנדרש. אי -כינוסן של אספות כלליות במועד פוגע בעקרונות הממשל התאגידי בקרנות ואינו עולה בקנה אחד עם הוראות חוק החברות. לדעת משרד מבקר המדינה, התמשכות המחלוקת בין הנהלת קרן המח"ר למבקר הפנימי עלולה לגרום פגיעה מהותית בתפקודה של הקרן ובעמיתיה. על הנהלת הקרן להתייחס באופן ענייני וללא דיחוי לטענות המרכזיות המופיעות בטיוטת דוח המבקר הפנימי, זאת ללא תלות בסמכותו של הדירקטוריון לפתוח בהליך של בחירת מבקר פנימי חדש לחברה. עוד ראוי כי אגף שוק ההון ייתן את דעתו על הנעשה בקרן ויהיה שותף לבדיקת העובדות ובירורן בצורה מקצועית ומהירה .
לדעת משרד מבקר המדינה, על הקרנות לדאוג כי לא ישרור מצב של ניגוד עניינים בין המנכ"ל לדירקטורים. בין היתר יש לשקול לנתק את תפקידו של יו"ר האיגוד המקצועי מתפקיד מנכ"ל קרן ההשתלמות. העובדה שהדירקטורים בקרן הם נציגי האיגוד המקצועי היא ביטוי לייצוג הולם של האיגוד. יצוין כי גם המנכ"ל נבחר על ידי האיגוד המקצועי ואין צורך הכרחי שהוא יהיה יו"ר האיגוד.