מטלות רוחב ומטלות בין-משרדיות . הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים מסתבר אפוא שהכשרת המתנדבים בכל הקשור לאנשים עם מוגבלות היא מזערית ואינה עומדת בתקנות. משרד מבקר המדינה מעיר להב"ה שעליה לקיים הכשרה בתחום המוגבלויות לכל עובדיה המעניקים שירות לציבור, לרבות מתנדבים ואנשי שירות לאומי. עליה גם לוודא כי נערכת להם הדרכה בדפוס או באמצעי דיגיטלי, אחת לשנה. .התרשים מלמד שהב"ה לא השלימה ביצועה של שום חובה שנקבעה בתקנות. חמור מזה, רוב עובדי הב"ה לא הוכשרו כלל. .התרשים מלמד כי למעט חובת יידוע ם של העובדים והכשרת העובדים המנהליים, משרד המשפטים לא השלים את החובות החלות עליו. . הפרקליט שמקבל את התיק לא יוכל לדעת שמדובר באדם עם מוגבלות אם המשטרה לא תסמן זאת על גבי תיק החקירה. שכן בניגוד למשטרה, הוא אינו מקיים מגע עם המעורבים בתיק בשלב קבלתו. משכך, פרקליט שאינו מזהה כי מעורב בתיק אדם עם מוגבלות יתקשה לפעול בהתאם ל הנחייתו של פרקליט המדינה ולהתאים למוגבלות את ההודעה על העברתם של חומרי החקירה . זאת ועוד, בהיעדר פירוט של התאמות הנגישות הנדרשות בעת העברת ההודעה, אין בידי הפרקליטים כלים למימוש ההנחיה. . משטרת ישראל לא קבעה מדדים להיקף הבקרות ולתדירותן, הן לגבי העמידה בחוק חקירה והעדה והן לגבי העמידה בתקנות השירות. נמצא כי ב-25 בתי משפט (כ-22% ,) המצויים ב-12 מתחמים, אין אפשרות לסיוע במילוי טפסים, משום שאין בהן עמדות מתנדבים או אנשי שירות לאומי. ב-35 בתי משפט (כ-31% ,) המצויים ב-13 מתחמים, יש אפשרות חלקית בלבד של סיוע במילוי טפסים: במתחמים אלה אין אנשי שירות לאומי ועמדות המתנדבים פועלות בחלק בלבד משעות קבלת הקהל של המזכירות. מסתבר אפוא כי בפחות ממחציתם של בתי המשפט יש זמינות מלאה לסיוע במילוי טפסים. פרק זה מעלה ליקויים בהתנהלות המשטרה בטיפולה באנשים עם מוגבלות המעורבים בהליכים פליליים. המשטרה לא השלימה את חובתה להתאים נהלים למתן שירות לאנשים עם מוגבלות ולא סיימה להכשיר את השוטרים והחוקרים הבאים עימם במגע. ליקויים נמצאו גם בזיהוי אנשים עם מוגבלות, בהפנייתם לחוקר מיוחד, באזהרתם, בחיפוש על גופם ובשימוש באמצעי עזר. על המשטרה לפעול לאלתר לתיקונם של ליקויים אלה, על מנת להבטיח את זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות. בשנים האחרונות משטרת ישראל לא קיימה את הוראותיו של נוהל חקירות, המחייב לתעד את העובדה שהנחקר הוא אדם עם מוגבלות במערכת הממוחשבת של המשטרה, בציון סוג המוגבלות של הנחקר. רק ביוני 2017 הונחו גורמי המחשוב במשטרה להפעיל חיווי על מוגבלותו של אדם במערכת הממוחשבת, כדי שאם יוזנו בה פרטיו בעתיד, יוצג החיווי. מן הראוי שהמשטרה, בהתייעצות עם משרד המשפטים, תבחן כיצד ניתן להתגבר על מורכבות הנושא ולמצוא את הדרך לתעד חקירות שנעשו בהן התאמות לאנשים עם מוגבלות. מסתבר אפוא שאין להב"ה מידע מלא על מספר הבקשות המוגשות לה, והיא מתקשה בבקרת יעילותו של הטיפול בהן ומילוין. בחלוף תשע שנים מבקשתה של הכנסת מהב"ה להעביר לה נתונים על יישומו של חוק חקירה והעדה, ולמרות חובתה לפי תקנות השירות לערוך בדיקה תקופתית, עדיין אין להב "ה נתונים אלה. בין השאר, הב "ה לא מחזיקה נתונים מלאים על מספר הבקשות שהוגשו להתאמת נגישות בהליכים משפטיים, מהות הבקשות, אישורן או דחייתן ואופן מילוין. על הב"ה לתעד כל בקשה להתאמת נגישות שהוגשה, ללא תלות באופן הגשתה, ועליה לאסוף נתונים סטטיסטיים לשם בחינת איכותו של השירות הניתן לאנשים עם מוגבלות המשתתפים בהליכים משפטיים, ולשם שיפורו. נמצא כי משטרת ישראל מעבירה לפרקליטות תיקי חקירה פיזיים ללא סימונם כתיקים שמעורב בהם אדם עם מוגבלות, ואינה מעבירה מידע זה לפרקליטות במערכות הממוחשבות. בנסיבות אלה קיים חשש שהמידע על מעורבותו בתיק של אדם עם מוגבלות יהיה ידוע לחוקרים אך לא יירשם בתיק או שיופיע במובלע רק במסמכי התיק. . ,משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי הרווחההבריאות והאוצר כי לנוכח ההתרעות ארוכות השנים מגורמים רבים על מחסור במסגרות מתאימות, עליהם למצוא פתרונות לקבוצות מסוימות של אנשים עם מוגבלות המעורבים בהליכים פליליים: נשים, קטינים, קטינים עם תחלואה כפולה, פגועי ראש ועברייני מין. מחסור במסגרות פוגע בשוהים במסגרות הקיימות ופוגע במיוחד במבצעי עבירות עם מוגבלות הנשלחים למאסר בתנאים שאינם הולמים את מצבם, מוחזקים במעון נעול יותר מן הנדרש או משתחררים למרות הצורך בהגבלת חירותם. משרדי הרווחה והבריאות נדרשים גם לבחון דרכים לתת מענה מיטבי לעוברי חוק עם מוגבלות - מענה נפרד ומותאם בתוך המסגרות הקיימות או על ידי הקמת מסגרות נוספות לקבוצות אלה. ואכן, אפשרויות הטיפול המוענקות בבית סוהר נווה תרצה נופלות באיכותן מן הטיפול הזמין באגפים המותאמים בבתי הסוהר לגברים. משנת 2014 עד מועד סיום הביקורת לא התקבלו החלטות ולא נקבעה מדיניות על החזקתם בהפרדה של אסירים עם מוגבלות נפשית. על שב"ס, משרדי המשפטים, הרווחה והבריאות ומרכז בריאות הנפש להסדיר נושא זה לאלתר. גם בבית סוהר אופק לקטינים אין אגפים מותאמים לאסירים עם מוגבלויות, והאפשרויות הטיפוליות שלרשותם נופלות באיכותן מאפשרויות הטיפול בבתי הסוהר לגברים בגירים. החזקה בהפרדה מציבה חסם משמעותי להתאמת תנאי השהייה בבית הסוהר לאנשים עם מוגבלות. אסירים המוחזקים בהפרדה אינם משולבים במסגרות חינוך ותעסוקה ו עומדות בפניהם אפשרויות מצומצמות יחסית לאוכלוסיית האסירים הכללית. .לא מתקבל על הדעת שלא יינתן לאנשים עם מוגבלויות סיוע במילוי טפסים בכל בתי המשפט. משעה שקבעה חטיבת המזכירויות בהב"ה כי הסיוע במילוי טפסים יינתן בידי המתנדבים ואנשי השירות הלאומי, היה עליה לאסוף את המידע על פריסתם במתחמי בתי המשפט השונים ולתת הנחיות בנוגע לאופן פעולתם. משרד מבקר המדינה מעיר לפרקליטות כי המשטרה ראתה צורך בכתיבת נוהל משותף ולכן ראוי שהם ישתפו פעולה בנושא זה. עוד יוער, כי הפרקליטות לא יכ ולה להסתמך על הבדיקה המדגמית המוזכרת בתשובתה, מאחר שנבדקו בה רק תיקים שאנשים עם מוגבלות נחקרו בהם בידי שח"ם, ולא נבדקו תיקים של אנשים עם מוגבלויות נפשיות או אחרות שאינן בסמכות שח"ם או לא נחקרו על ידיו. מן התשובות בסקר עלה כי רוב נציגי היחידות במשרד סברו שמצב נהלי יחידתם תקין ורוב נציגי הפרקליטות סברו שמצב נהליה אינו תקין. בנסיבות אלה, על מנת שיוכלו להפיק מן הסקר את מירב המידע, מן הראוי שמשרד המשפטים יפלח וינתח את תוצאותיו בהתאם למאפייניהן של יחידות המשרד השונות : נותני שיר ות מ ינהלי, נותני שירות משפטי, יחידות חקירה ואכיפה, ובתי דין. הסקר נערך על פי הנחיותיה של נציבות שוויון זכויות. לכן ראוי שהנציבות תנסח הנחיות כלליות לבדיקת הנהלים, הנהגים והליכי העבודה, ותקבע אמות מידה מרכזיות לניתוחם של ממצאי הבדיקה. במקרים של פנייה לשני הגורמים המומחים, קורה לא אחת שהחלט ותיהם ה מקצועיות סותרות או מעכבות את הטיפול ו את קביעת המסגרת המתאימה. להלן דוגמאות: כדי למנוע עינוי דין, לייעל את התהליך, להגביר את שיתוף הפעולה בין הגורמים המעורבים ולהחליט החלטה מושכלת המבוססת על המידע בכללותו, על משרד הרווחה להסדיר את התיאום בין גורמי ההשמה לוועדת האבחון. על מנת שהוועדה תחליט החלטות ישימות ויעילות, עליו לעדכן את ההנחיות לוועדה, כדי לוודא שבידיה יהיה כל המידע הרלוונטי על מסגרות המיועדות לאנשים עם מוגבלות, התאמתן לסוגי המוגבלויות ומספר המקומות הפנויים בהן. כששני גורמים מטפלים בנפרד זה בקביעתן של דרכי טיפול וזה באיתור מסגרות מתאימות, קיים חשש שנאשמים מופנים למסגרות שאינן מתאימות להם, או שמתעכבת מציאת מסגרת מתאימה ופנויה עבורם, כך ש נאשמים עם מוגבלות שכלית נאלצים להישאר במעצר 67. על משרדי המשפטים, הרווחה והבריאות לשקול קביעתו של מנגנון לזיהוי מוקדם של המקרים המורכבים ביותר של אנשים עם ריבוי מוגבלויות שיצריכו הכרעה בוועדה הבין-משרדית, על מנת לזרז את ההחלטה בעניינם בפרק זמן קצר ככל האפשר. עליהם לשקול גם הסדרתו של מנגנון היוועצות בין הגורמים המומחים, כדי למנוע סתירות ולצו רך קבלת החלטות מיטביות על האבחון ועל מסגרת טיפולית רלוונטית. מנתוני הסניגוריה הציבורית עולה כי בשנים 2012 - 2017 מונו סניגורים ציבוריים ל -100 בקירובנאשמים עם לקות חושית (כ-16 בממוצע בשנה)41 . ואולםלפי מערכת המחשוב של הב"ה, מספר התיקים שנדרשה בהם התאמת נגישות נמוך בהרבה – 42 - 65 תיקים בלבד ב שנים 2005 - 2018 , כאשרבשנים 2006 - 2013 לא סומן כל תיק שנדרשה בו התאמת נגישות. זאת ועוד, נמצאו תיקים שאינם מופיעים בנתוני הב"ה, בהם הורה בית המשפט על התאמות נגישות. ריצוי מאסר בבית סוהר עשוי להוביל לפגיעה יתרה בקבוצת אוכלוסייה זו ולניצולה בידי שאר האסירים70, ואילו שחרור עשוי לפגוע בשלום הציבור או בשלומו של האדם. . על משרד הרווחה, בשיתוף משרד המשפטים, משרד הבריאות וגורמי האכיפה הרלוונטיים למפות את כלל דרכי הענישה והטיפול הקיימים לאנשים עם מוגבלות שביצעו עבירה, ואת סוגי המסגרות החסרות ומספרן. על המשרדים לבנות תוכנית פעולה מפורטת להקמת המסגרות החסרות, על מנת שהמדינה תו כל לעמוד בחובותיה על פי חוק השוויון ועל פי האמנה. נמצאו מקרים בהם לא הייתה מסגרת מתאימה לאנשים עם מוגבלות ובלית ברירה הם הוחזקו במעון נעול, תקופות ארוכות. המשנה לפרקליט המדינה (פלילי) לא החליט אם לאמץ את הצעתה של פרקליטת המחוז או לתת מענה אחר לסוגיית הפיקוח והטלת הסנקציות על אנשים עם מוגבלות שכלית שלא שיתפו פעולה עם דרכי טיפול שנקבעו להם. לפיכך ראוי שמשרד המשפטים יבחן סוגיה זו, גם כדי שלא להפלותם לרעה לעומת אנשים עם מוגבלות נפשית. נמצאו כמה קשיים בקביעת דרכי הטיפול באדם עם מוגבלות שכלית שביצע עבירה. להלן הפרטים. . הב"ה אחראית להפעלתם של בתי המשפט ולפתיחת שעריהם לפני אנשים המבקשים לשמור על זכויותיהם, ולכן עליה להבטיח לכול את זכות הגישה לערכאות. על הב"ה להשלים לאלתר את בחינת נהליה והתאמתם, לאפשר את כל התאמות הנגישות שהיא חבה בהן ולפרסמן. עליה לוודא שלכל השופטים ולנותני השירות בהב"ה יוענקו כל הכלים ליישומם של חוק שוויון, תקנות השירות ונוהל בתי המשפט, כדי להבטיח את זכותם של אנשים עם מוגבלות להיות שותפים לה ליכים משפטיים המשפיעים על חייהם ולשמור על האוטונומיה שלהם בהליכים אלה. . ממצאיו של פרק זה מלמדים על חסר יסודי בהתאמות הנגישות לשירות שמבצעת הב"ה בהליך המשפטי ובבקרה על עמידתה בחובותיה. נוהל בתי המשפט, שהוכן באוקטובר 2015 , נכתב מבלי שנבחנו כנדרש הנהלים, ההליכים והנהגים במתן השירות בהב"ה, והוא נותן מענה חלקי בלבד. חלק נכבד מן השופטים, מנותני השירות ומן המתנדבים בהב"ה לא עברו הכשרה. הליכים משפטיים למינוי אפוטרופוס, שתוצאתם הגבלת חירותו של אדם בקבלת ההחלטות הנוגעות לחייו, נערכים בשיטה שבה רק במקרים נדירים נשמע אדם עם מוגבלות בהליך ומממש את זכותו לאוטונומיה. על שב"ס לנהל מאגר סדור של נתונים על אנשים עם מוגבלות המוחזקים אצלו, לפי סוג מוגבלותם, כדי שיוכל לוודא כי הוא מבטיח את מלוא זכויותיהם על פי דין ועומד בדרישות האמנה ובדרישותיו של חוק שוויון לאנשים עם מוגבלות ותקנותיו. לצורך קבלת החלטות מיטביות על תנאי החזקתם של אסירים עם מוגבלות, ועם העלייה במספרם, מוצע כי שב"ס יסדיר בתהליך הקליטה גם קבלת חוות דעת מגורמי מקצוע בתחומי המוגבלויות, במקרי צורך כגון קליטת אסיר עם ריבוי מוגבלויות או אסיר עם סוג מוגבלות אחר המגיע לראשונה לשב"ס. הב"ה הטילה את מימוש חובתה לסי יע במילוי טפסים על מתנדבים ועל אנשי שירות לאומי אך לא הקנתה להם את הכלים הנדרשים לכך. הב"ה לא יישמה את החלטתה הלכה למעשה ובשנים 2016 - 2018 לא השתתפו מתנדביה בקורסים להכרת הארגון . כמו כן, כנס השירות הלאומי אינו כולל תכנים בתחום המוגבלויות. אין הלימה בין האמור בתשובת הב"ה ובין הנתונים שהעבירה למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת, שמהם עולה שההכשרה הועברה לחלק קטן בלבד מן העובדים הנותנים שירות לציבור. על הב"ה להשלים את הכשרתם של כל עובדיה נותני השירות לציבור, לרבות אנשי משמר בית המשפט, ובכל הדרכים הדרושות בדין. לפי הנתונים של הב"ה, משנת 2015 עדאוגוסט 2018 היא הכשירה את עובדיה בחלק מדרכי ההכשרה הנדרשות בתקנות - בהדרכה כל לית בתחום המוגבלויות כ-550 בלבד מן העובדים המעניקים שירות (כ-23% ;) 467 עובדים עברו התנסות חווייתית; 45 עובדים (כ-2% ) עברו הדרכה כללית יותר מפעם אחת; ו-27 עובדים(כ-1% ) עברו הדרכה יותר מפעם אחת בשנים שונות, כנדרש בחוק שוויון. ב-13 בלבד מכלל37 מתחמי בתי המשפט ברחבי הארץ הוכשרו עובדים בהדרכה פרטנית לתפעל את מערכת העזר לשמיעה. אין לשב"ס נתונים מלאים על אנשים עם מוגבלות המוחזקים אצלו, ובהיעדרם אין ביכולתו לבחון את עמידתו בתקנות השירות, המחייבות לבצע התאמות נגישות לתנאי שהייתם של אנשים עם מוגבלות במעצר ובמאסר. ואולם אין להב"ה מידע על מועדיהם של ימי העיון, ההרצאות וההדרכות הפנימיות ועל מספר העובדים שהשתתפו בהם. בנוסף הב"ה אינה מנהלת מעקב אחר השימוש בלומדות ובחוברות ואחר מספר העובדים שיודעו באמצעותן. על כן אין בכוחה הב"ה לדעת אם עמדה בחובתה ליידע את כל עובדיה. הערכת רש"א שבכל רגע נתון מוחזקים כ-700 אסירים עם מוגבלות נפשית, והיעדר נתונים מלאים בשב"ס על מספר האנשים עם מוגבלות שכלית או פיזית המוחזקים אצלו, מצביעים על מחסור גדול באגפים המותאמים לאסירים ולעצירים עם מוגבלות. על הממונה לפעול לאיתור מקומות תעסוקה נוספים ולהרחבה של התעסוקה במוסדות שלטוניים וציבוריים. לשם כך עליה לבחון עם מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים אם באפשרותה לחייב מוסדות שלטוניים וציבוריים להקצות מקומות לביצוע עבודות שירות על ידי אנשים עם מוגבלות. המחסור במקומות לעבודת שירות אף מחייב אותה לפעול עם המשרד לביטחון הפנים כדי שגופים הכפופי ם לו יקצו מקומות המותאמים לעבודות שירות של אנשים עם מוגבלויות, וישמשו בכך דוגמה לכל הגופים הציבוריים. ההנחה ש קשישים דמנטיים אינם יכולים או אינם מעוניינים להגיע לבית המשפט בשל מצבם הרפואי, ללא בירור כל מקרה לגופו, אינה מתיישבת עם דרישות החוק והאמנה. נמצא כי במועד סיום הביקורת לא היו במשטרה, בשב"ס וברשות הארצית לכבאות והצלה מקומות מותאמים לעבודות שירות של אנשים עם מוגבלות. יוער כי לנוכח המחסור במסגרות לעבודות שירות מותאמות למוגבלויות השונות, בית המשפט נאלץ לא אחת לגזור חלופה עונשית שאינה מתאימה78. על המשטר ה להתאים את כל דפי המידע הנמסרים לנפגעי עבירה, בכל התאמות הנגישות שהתקנות מחייבות אותה. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי לנוכח הממצאים שעלו לעיל אין לקבל את האמור בתשובתה ועליה לשוב ולמנות גורם שיבחן את פרטי המקרה, ומן הראוי שתיידע את משפחת הצעיר בכל שלבי הבדיקה. .משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי בהיעדר הסדרה של העברת מידע, קיים חשש שתיקים שמעורבים בהם אנשים עם מוגבלות לא יזוהו ככאלה, הזכויות הנובעות מן המוגבלות לא יוענקו, החובות החלות על גורמי אכיפת החוק לא יקוימו, ומן הפרקליטות תימנע האפשרות למלא את חובתה לבדוק אם התיק טופל כראוי ובהתאם לדין. לפיכך על המשטרה לדון עם פרקליטות המדינה בהקדם ולפעול להסדרתה של העברת נתונים על מעורבותם של אנשים עם מוגבלות במערכות הממוחשבות ובסימון התיקים הפיזיים, כדי לוודא שהתיקים מטופלים כנדרש ובזריזות. הפרקליטות לא הסדירה, באמצעות המערכת הממוחשבת או בהנחיותיה, חובת סימון של תיקים שמעורבים בהם אנשים עם מוגבלות והוא נעשה ביוזמת הפרקליט בלבד. המערכת אינה מחייבת אותו לבדוק במועד פתיחתו של תיק במערכת הממוחשבת אם מעורב בו אדם עם מוגבלות. משרדמבקר המדינה מעיר להב"ה כי עליה להכשיר את כל ה שופטים כנדרש בתקנות השירות. בית המשפט והשופט המנהל את הדיון הם פעמים רבות האמצעי האחרון בידיו של אדם למיצוי ולשמירה של זכויותיו בהליכים המשפטיים. לנוכח קשת המוגבלויות הרחבה, אי-הכשרת ם של השופטים עשויה, בין השאר, למנוע את זיהויים של אנשים עם מוגבלות. כאמור, רוב השופטים לא עברו הכשרה מלאה וסדורה בתחום המוגבלויות, ויש חשש שלא יזהו שעומד לפניהם אדם עם מוגבלות או שלא ידעו איזה התאמות נדרשות עבור כל מוגבלות. ואולם עד מועד סיום הביקורת טרם ערכה הב"ה כל הדרכה לשופטים, בניגוד לנדרש בתקנות. אומנם נערכו הרצאות בנושא, אך הן היו ספורדיות וביוזמה של ערכאה שיפוטית ספציפית. משרד מבקר המדינה מעיר להב"ה כי עליה לטייב את נתוני המערכת הממוחשבת בנושא זה: עליה לבחון אם הנתונים במערכת הממוחשבת שלה תואמים את האומדנים של מספר האנשים עם מוגבלות המעורבים בהליכים משפטיים בכל שנה ואת הנתונים על מספר התיקים שמעורבים בהם אנשים עם לקות חושית. עליה להקפיד כי כלל הבקשות להתאמות נגישות וההחלטות שהתקבלו בעניינן יוזנו במערכת הממוחשבת, שכן כך תוכל לדעת אם יש קושי בהגשת בקשות להתאמות נגישות או בטיפול בהן. משרד מבקר המדינה מעיר להב"ה כי פרסום האמצעים חשוב במיוחד כשנדרשת היערכות מוקדמת של מזכירות בית המשפט להתאמת מועדים, שעות דיונים ואורכם, לקיום דיונים שלא במקום מושבה הקבוע של הערכאה, ולכל התאמה סבירה אחרת ה נחוצה לאנשים עם מוגבלות ועשויה להשפיע על מהלך העבודה הרגיל באולמות בית המשפט. היעדר פרסום פוגע גם ביכולתם של אנשים עם מוגבלות להכיר ולממש את זכויותיהם, להיערך מראש לדיון ולבקש את ההתאמות הנדרשות להם כדי שיוכלו להשתתף בהליך המשפטי ככל אדם. נמצא כי הב"ה אינה מחזיקה במערכת תת"ח ולא התאימה מערכת תת"ח להליך משפטי ובפרט לחקירת עד. נמצא כי עובדות אלה כלל אינן מוזכרות בדוח של הוועדה הבודקת. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי לנוכח המסמכים בתיק החקירה ובשל העובדה שקצין המשטרה הממונה על החקירה ציין כי "קיים חשש שהעצור מפגר", לא ניתן לקבל את קביעת הוועדה הבודקת ש"המידע בדבר היותו בעל מוגבלות שכלית לא היה ידוע לאורך הדרך". משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי תשובתה מעלה קשיים ותהיות על נכונותה להגיע לחקר האמת במקרה זה, ועל החשיבות המועטה שהיא מייחסת לצורך לוודא אם המידע שהיה בידי הוועדה היה אמיתי ומלא. על הפרקליטות להסדיר בהקדם האפשרי את חובת הסימון של כל התיקים שמעורבים בהם אנשים עם מוגבלות במערכת הממוחשבת, ולוודא כי מועברת הנחייה מתאימה למשתמשים. 1. עד שנת2017 המשטרה לא קידמה את הטיפול בהכשרת שוטרים, גם כשחלפו מועדי ההדרכה הקבועים בתקנות. עד מועד סיום הביקורת המשטרה לא ערכה לשוטרים הדרכה כללית והדרכה פרטנית, כנדרש בתקנות. ועדה שמינה מפכ"ל המשטרה המליצה באפריל 2017 לשלב בקורסים שונים המיועדים לשוטרים ולחוקרים את נושא חקירתם של אנשים עם מוגבלות ולהעמיק את הכשרתם. אבל גם כעבור שנה, במאי 2018, מ דיון על הכשרת שוטרים , עלה ש המשטרה נמצאת "בפער מש מעותי" ביישום הדין ושלא נערך מיפוי של מספר השוטרים הנדרשים לעבור הכשרה. משרד מבקר המדינה מעיר למשט רה כי עבודת המטה המתוכננת תתקיים לאחר שחלפו שנתיים ויותר מן המועד שנקבע לה לסיום ההכשרה בכל הדרכים הנדרשות ואף לשוב ולבצע הדרכה כללית אחת לשנה. על משטרת ישראל להתחיל לאלתר בעבודת המטה ולפעול להקדמת המועדים שקבעה להכשרת שוטרים נותני שירות. ל- 2,000 בקשות בקירוב לא הוכנו תסקירים ולא נמסרה הסיבה לכך. באלפי מקרים לא ממומש גם תחליף זה של השמיעה בלתי-אמצעית של האדם - בירור עמדתו בתסקיר. על משרד הרווחה לסגור את הפער הקיים בין מספר ההליכים למינוי אפוטרופוס ובין מספר התסקירים הנערכים בפועל. משרד מבקר המדינה מעיר להב"ה ולמשרד הרווחה כי השיטה הנהוגה - הגשת מסמכים של גורמים מתוו כים כתחליף לשמיעה בלתי-אמצעית של האדם, בהתאם למוגבלותו - אינה עומדת בדרישת הדין והאמנה. דוגמאות אלה ואחרות מדגישות את הצורך ש הנהלת בתי המשפט תאתר את המנגנונים שיאפשרו לבית המשפט לקבל מידע על רצונו של אדם להישמע באופן בלתי-אמצעי , בדרך המותאמת למוגבלותו, במיוחד משום שלא בכל ההליכים המשפטיים בתחום מוגש תסקיר. רק באוגוסט 2018, ,ארבע שנים לאחר המועד שנקבע בחוקהחל שב"ס בהיערכות ראשונית להתאמות הנגישות לשירות במתקניו. התאמות נגישות לאסירים עם מוגבלות נערכו באופן פרטני בלבד ובמקרים ספורים. המשטרה נדרשת לעמוד בהוראות תקנות השירות, המחייבות בדיקה תקופתית של עמידתה בהוראות התקנות. עוד עליה לוודא כי הבדיקה תיעשה בהתאם להוראות נציבות שוויון זכויות לגבי אופן ביצועה. כמו כן עליה לערוך בקרה אפקטיבית על יישומו של חוק חקירה והעדה. נמצא כי משטרת ישראל לא עיגנה בנהליה אזהרת חשוד בנוסח המותאם לאנשים עם מוגבלות לפי סוג מוגבלותם, כנדרש בדין הישראלי ובאמנה הבין-לאומית. המשטרה אף אינה משתמשת באזהרת חשוד של שח"ם המותאמת לאנשים עם מוגבלות שכלית. נוסף על הפגיעה בזכויותיהם של נחקרים שנחקרו בידי המשטרה ללא אזהרה מותאמת, עולה חשש להפלייתם של נחקרים עם מוגבלות שכלית שנחקרים בידי ה משטרה לעומת הנחקרים בידי שח"ם. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עליה לעגן בנהליה נוסחים לאזהרת חשוד המותאמים למוגבלויות שונות. מוצע למשטרה לאמץ את הנוסח של שח"ם או לנסח בעצמה נוסח שיתאים לאנשים עם מוגבלות שכלית. המשטרה נדרשת להכין נוסח שיתאים לאנשים עם מוגבלות נפשית. בנוהלי המשטרה לא מפורטות הדרכים ששוטר נדרש לנקוט כדי לוודא שאדם עם מוגבלות יודע את זכויותיו ושהסכמתו התקבלה מדעת. הנהלים מצביעים רק על הצורך במתן הסבר מותאם לאנשים עם מוגבלות שכלית, עיוורון או חירשות , בעניינן של סמכויות חיפוש מסוימות בלבד , ואינם מסדירים כלל התאמה לאנשים עם מוגבלות נפשית. . משטרת ישראל אינה מחזיקה בכל אמצעי העזר שזמינותם נדרשת לאנשים עם מוגבלות לפי התקנות ואף לא פעלה ליצירת התקשרות עם ספקים לאספקתם. ללא היערכות מראש לא תוכל המשטרה להיענות לבקשה לשימוש באמצעי עזר כגון שימוש בכתב ברייל או בדפוס נגיש, בלוח הזמנים הקבוע בתקנות. על המשטרה לפעול בהקדם האפשרי להשלמת הפעולות הדרושות להחזקת כלל אמצעי העזר הנדרשים על פי דין. בשים לב לכך שהליך רכישת ם של אמצעי העזר ושירותי העזר לא הסתיים, יהא עליה לעדכן את פקודת הנגישות עם השלמת הרכישה, להפיץ את העדכון לכלל השוטרים ולפרסמו לציבור. 2. החוק מחייב שחקירת חשוד תיערך בשפה שהוא מבין ודובר, לרבות שפת הסימנים26 . ואולם בביקורת נמצאו מקרים שהמשטרה לא עמדה בהם בחובתה זאת. להלן הפרטים. משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס כי לא ניתן לקבל את תשובתו לנוכח הנתונים שהוצגו לעיל, במיוחד לאור העובדה שלקטינים ולנשים אין כלל אגפים מותאמים. 2. מהאמור לעיל עולה שיש אסירים ועצירים עם מוגבלויות המוחזקים בבתי סוהר בתנאי כליאה לא-מותאמים ולעיתים אף בהפרדה : מן הראוי שנציבות שב"ס תמפה את גודלה של אוכלוסיית האסירים הזקוקים להשמה באגף מותאם ותבחן את הדרכים להגדלת מספרם של המקומות באגפים המותאמים לאנשים עם מוגבלות. בביקורת נמצא כי הממונה אינה מחזיקה נתונים מעודכנים על מספרם של עובדי השירות עם מוגבלות ועל סוג מוגבלותם , ואין בידיה ריכוז נתונים אודות מקומות תעסוקה פוטנציאליים לעבודות שירות מותאמות. בהיעדר מסגרות כאלה, לא אחת אנשים עם מוגבלויות נשלחים לרצות מאסר ללא תנאים שהולמים את מצבם או במסגרת שאין בה כלים לשמירה על ביטחונם האישי ועל ביטחון הציבור. המערך לעבודות שירות משבץ עובדי שירות לריצוי עונשם ב-480 מקומות תעסוקה, רק 43 מהם (כ-9%) מותאמים לעבודות שירות של אנשים עם מוגבלות. משרד מבקר המדינה מעיר להב"ה כי בהיעדר פרסום של פתרון חלופי זה לציבור, לא יוכל אדם עם מוגבלות לדעת כי באפשרותו להיעזר בגורם אחר אם עמדת הסיוע חסרה או סגורה. יתר על כן, העומס הכרוך בתפקידו של מזכיר ראשי מאפשר זמינות מצומצמת ופתרון חלקי בלבד, שעלול גם הוא לא להיות ישים פעמים רבות. חטיבת המזכירויות נדרשת לזרז את הבדיקות והבקרות העיתיות, על מנת לוודא ששירותים ואמצעי עזר שהיא מספקת, במישרין או באמצעות ספקים, הם תקינים, מסופקים בזמן, ומאפשרים השתתפות פעילה של אנשים עם מוגבלות בהליכים המשפטיים הנוגעים להם. נמצא כי משטרת ישראל ביצעה התאמות לעיוורים בלבד בדפי המידע לנפגעי עבירה, ואף זאת רק בחלק מהדפים. אין בידי המשטרה מענה זמין ומיידי ליידוע של נפגעי עבירה עם מוגבלות אחרת, כנדרש בתקנות. כדי להיענות להם תידרש המשטרה לפתוח בהליכי רכש מגורמי חוץ, דבר שעלול לעכב את מתן השירות. נמצא כי המשטרה ערכה בקרה בתחנות ספורות בלבד. היא בדקה בהן תיקים שהיו מעורבים בהם אנשים עם מוגבלות ואת עמידתן של התחנות בדרישותיו של חוק חקירה והעדה, אך לא בדקה אם עמדו בהוראותיהן של תקנות השירות. על המשטרה לפקח באופן שוטף שהתרגום לשפות הסימנים בחקירותיה מותאם לשפת הסימנים של הנחקר, וכי שירות התרגום זמין ומתקיים בהתאם להתחייבות שניתנה בהסכם. .על משרד המשפטים, האמון על שלטון החוק, על ייצוג המדינה בפני ערכאות שיפוטיות, ולא פעם על ייצוג הפרט בהליכים משפטיים, לשמש דוגמה למילוי החובות שבדין. לפיכך, ובהמשך לפעולות הרבות שנקט עד כה לקידום נושא זה, עליו להשלים לאלתר את התאמת נוהלי ונוהגי השירות שלו, ולהבטיח את הכשרתם המלאה של כלל העובדים ועורכי הדין החיצוניים המעניקים שירות ציבורי מטעמו. . בחלוף ארבע שנים מן המועד שנקבע בחוק להשלמתן של התאמות נגישות לנהלים, משרד המשפטים לא בדק את הנהלים הקיימים ביחידות המשרד ואת ההתאמות הנחוצות בהם , כנדרש בדין ובהנחיות נציבות שוויון זכויות. משרד המשפטים גם לא השלים את הכשרתם של רוב עובדי המשרד הנותנים שירות, ולא החליט כיצד להכשיר את עורכי הדין החיצוניים הפועלים מטעמו. מן האמור לעיל עולה כי בשיטה הנוהגת, במקרים רבים לא מבררים מה עמדתם של האנשים שממנים להם אפוטרופוס. אי -השתתפותם בהליך שבסופו תוגבל כשרותם המשפטית מהווה פגיעה בזכויותיהם לכבוד, לקניין, ליכולתם לקבל החלטות הנו געות לחייהם ולגישה לערכאות ויש חשש כי תפגע גם בזכותם להליך הוגן. בדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת ציינו נציגי משרד הרווחה ומשרד המשפטים כי לא בכל המקרים מוגשים תסקירים51. בדיון אחר צוין כי פעמים רבות קבלת התסקיר מתעכבת זמן רב ויש מחוזות שלא עורכים בהם תסקירים כלל לפני הוצאתם של צווי אפוטרופסות52. מסתבר אפוא שבית המשפט יכול להחליט בלי שהאדם שהמינוי התבקש עליו הגיש את התייחסותו או הביע את עמדתו, בכתב או בעל פה. בית המשפט מקבל מסמכים, כגון עמדת בא כוחה של המדינה או תסקיר עו"ס, שאינם יכולים להיות תחליף לשמיעת קולו של האדם באופן בלתי אמצעי. נמצא אפוא כי ברוב מתחמי בתי המשפט (64% ) לא עבר אף לא אחד מעובדי הב"ה הכשרה להתאמה ולהפע לה של אמצעי העזר, כנדרש בתקנות, ומשום כך נפגעות זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות. הבדיקה שהתבקשה על ידי אגף פרויקטים לא כללה איסוף של הנהלים, ההליכים ונוהגי השירות ובחינתם. לכן אין לדעת אם משרד המ שפטים ביצע את כל התאמות הנגישות הדרושות. על משרד המשפטים להשלים את בדיקת הנהלים ולבצעה במלואה. רק במהלך הביקורת, באוגוסט 2018 , ארבע שנים לאחר המועד הקבוע בתקנות, אישר משרד המשפטים את הנוהל הכלל -משרדי והפיץ אותו בקרב עובדי המשרד. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי כל עוד לא נבחנו כל הנהלים הפרטניים, לא ניתן לקבל את העמדה שנ והל הנגישות הכלל - משרדי נותן מענה מספק לחובת ההתאמה. עמדה זאת אף אינה מתיישבת עם תקנות השירות, שהוראותיה מחייבות נותן שירות לבצע כל התאמה סבירה של נוהל, הליך או נוהג בשירות על מנת שיאפשר מתן שירות לאדם עם מוגבלות. בבחינת הנהלים הפרטניים מן הראוי שמשרד המשפטים יסדיר את מעורבותו של מורשה נגישות בהליך: אופן ההתייעצות ע מו, קביעה אם בדיקתו תהווה תנאי לאישור הנוהל , וגיבוש מנגנון פיקוח ו הכרעה בין הנחיותיו ובין הדרישות המקצועיות של יחידות המשרד. מבקר ה מדינה מעיר ל משטרת ישראל , לפרקליט המדינה ולשח"ם כי עליהם להסדיר את דרכי ההתייעצות לגבי אופן ביצוע חקירות: לקבוע את הגורמים שיוכלו לייעץ, את הנושאים המצריכים התייעצות ואת שלבי ההליך שנדרשת בהם התייעצות. מעורבותו של אדם עם מוגבלות בהליך פלילי, כחשוד, כעד או כקורבן עבירה, היא רגישה ומורכבת מהליך פלילי רגיל, ולכן לא די בבקשות זירוז במקרים פרטניים אלא נדרש שמשטרת ישראל, התביעה המשטרתית ופרקליטות המדינה יסדירו הליך מובנה כדי שבתיקים כאלה הטיפול יהיה מהיר יותר, הן אצל כל גוף בתחומו הן בממשקי העבודה ביניהם. משרד המשפטים לא בחן את הנהלים, הנהגים והליכי העבודה למתן שירות לציבור ביחידותיו השונות, כנדרש בתקנות. בשני הסקרים לא התבקשו יחידות המשרד להעביר את הנהלים הספציפיים של הן לאחראי לנושא מטעם משרד המשפטים. משרד מבקר המדינה מעיר להב"ה כי מאחר שנוהל בתי המשפט הוכן לפני סקר הנגישות ומאחר שלא השלימה את הבדיקה הראשונית, הכוללת בחינה פרטנית של מכלול הנהלים, ההליכים ונוהגי השירות, אין בידיה מידע מספק כדי לדעת אם די בהתאמות הנגישות שביצעה במסגרת הנוהל. .ואולם, מתיק החקירה עולה כי ביום מעצרו נחקר הצעיר באזהרה בידי חוקר משטרתי כמחצית השעה וכי 50 דקות לאחר סיום חק ירתו נערך לצעיר עימות עם המתלונן, שהסתיים בשעה 20:10 . מיד בתום פעולות החקירה, בשעה 20:10 , כתב קצין המשטרה הממונה על החקירה דוח וציין בו כי העביר את בקשת הצעיר למינוי סניגור וכי "קיים חשש שהעצור " (לא צוין בדוח נמען ___מפגר ועל כן נמסרה הודעה על מעצרו ל ההודעה). נמצא כי הב"ה לא נערכה לבצע התאמות נגישות שיבטיחו כי אדם עם מוגבלות יבין את ההליך המשפטי, במיוחד בהליכים שהסכמתו נדרשת בהם. הפקודה הקיימת וטיוטת הפקודה החדשה אינן מפרטות באילו דרכים על שוטר לפעול כדי להתאים את השירות שהוא נותן לאנשים עם מוגבלות, ואילו כלים עומדים לרשותו לשם כך. בנסיבות אלה אין בהן מענה ממשי לדרישות החוק והתקנות. להלן כמה דוגמאות: טיוטת פקודת הנגישות אינה מפרטת את סוגי אמצעי העזר והשירות שאדם עם מוגבלות רשאי לבקש והמשטרה נדרשת לספק. משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי שהמשטרה תפרט בנוסח הפקודה הסופי את כלל אמצעי העזר ושירותי העזר שהיא מציעה לכל סוג מוגבלות ותפרסם את זמינותם. סיוע במילוי טפסים הוא כלי טכני שמיועד לאפשר פירוט טענות, עובדות או פרטים אישיים, כפי שמקבל הסיוע היה מפרטם בטפסים לו יכול היה לעשות כן. ואולם טיוטת פקודת הנגישות אינה מפרטת כיצד יתבצע הסיוע במילוי הטפסים (כגון סיוע בכתיבה, הקראה וכיו"ב) ואת סוגי הטפסים שיינתן סיוע במילוים . גם בעניין זה על המשטרה לפרט את אופן הסיוע שיגיש שוטר במילוי טפסים ולקבוע את סוג הטפסים שבמילויים יינתן סיוע. עוד עליה לקבוע הסדר שיבטיח כי למסייע לא תהיה השפעה על תוכן הדברים, בכוונה או שלא בכוונה, ו הטופס ישקף את רצונו של מקבל הסיוע או את העובדות כפי שהוא רואה אותן. טיוטת פקודת הנגישות אינה מפרטת כיצד תבוצע ההתאמה. ראוי שהמשטרה תפרט את הדרכים המותאמות האפשריות להעברת המידע ותשקול אם נדרשות הנחיות להעברת מידע בהתאם לסוגו או לאופי השירות הניתן. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עליה להשלים בהקדם את החוסרים שיש בנהליה ובטיוטת פקודת הנגישות, כדי שיתנו מענה ממשי לדרישות החוק והתקנות. משלא נערכה בדיקה ראשונית הכוללת בחינה פרטנית של מכלול הנהלים, ההליכים והנהגים בשירות, אין בכוחה של המשטרה לדעת אילו התאמות נגישות עליה לבצע כדי לעמוד בחובות המוטלות עליה. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עליה להשלים בהקדם את מילוי החובות שמטיל עליה החוק. כמו כן עליה להתאים את סקר הנגישות להנחיות של נציבות שוויון זכויות ולבצעו במלואו. .יידוע עובדים: רק ביוני 2018 , בחלוף ארבע שנים מהמועד הקבוע בתקנות, הורתה היחידה לשיפור השירות במשטרה להפיץ בכל המקומות הנותנים שירות לקהל מסמך יידוע על החובות הכלליות מכוח חוק שוויון (להלן - נגישון) ולתלותו במקום גלוי. עוד קבעה היחידה כי בשנת 2019 .תפותח לומדת נגישות על המשטר ה לזרז את פיתוחם של כלי היידוע, להבטיח שיובאו לידיעת השוטרים ולוודא שהשוטרים למדו אותם ופועלים על פיהם. על משטרת ישראל לוודא שכל חוקריה עברו את ההדרכה הדרושה לפי תקנות השירות ולפי חוק חקירה והעדה, כדי להבטיח שלא ייחקר אדם עם מוגבלות בידי חוקר שלא הוכשר לכך. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי שלוש קבוצות של דיירים עשויות להי פגע מהשהייה המשותפת במעון הנעול "נווה מנשה" המיועד רק לאנשים עם מוגבלות שכלית התפתחותית: אנשים עם הנמכה קוגניטיבית, השוהים במסגרת שאינה מתאימה לרמת תפקודם; אנשים עם מוגבלות שכלית התפתחותית, החשופים לסכנה ולפגיעה בהליך שיקומם; ואנשים עם ריבוי מוגבלויות, כגון הנמכה קוגניטיבית והפרעות אישיות או התנהגות, עימם גורמי הטיפול מתקשים להתמודד . על משרד הרווחה לפעול להפחתת הסיכון לפגיעה בשוהים במעון הנעול "נווה מנשה". המפכ"ל מינה בפברואר 2016 ועדה לבדיקת המקרה (להלן - הוועדה הבודקת), שהגישה את מסקנותיה בדצמבר 2016 " ,. לפי המסקנותהמידע בדבר היותו בעל מוגבלות שכלית לא היה ידוע לכל אורך הדרך לגורמי החקירה ולא היה ידוע הצורך בחקירתו ע"י חוקר מיוחד". . במשךכעשור לא הוסדרה העברת עדכונים שוטפים מהמשטרה ומהתביעה לשח"ם על תוצאותיהם של כל ההליכים שהיה מעורב בהם אדם עם מוגבלות שנחקר בשח"ם. על המשטרה , הפרקליטות ושח"ם להסדיר לאלתר את העברת המידע ביניהם ולהכין נהלים בהתאם. משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס כי עליו להחיש הטיפול בנושאים הבאים: הת אמות נגישות לנהלים, לנהגים ולהליכים של מתן שירות לאסירים ולמבקרים; הכשרת סוהרים מסודרת למתן שירות לאסירים ומבקרים עם מוגבלות; התאמות נגישות למידע; והסדרת השימוש באמצעי עזר, כנדרש בדין. במועד סיום הביקורת אין בישראל מוסדות שיקום המותאמים לאסירים משוחררים עם מוגבלות, למעט מסגרת לעברייני מין עם הנמכה קוגניטיבית, שמופנים אליה גם אסירים משוחררים. למותר לציין שאין מוסדות שיקום לאנשים עם תחלואה כפולה (מוגבלות והתמכרות) ולנשים עם מוגבלות שכלית. משהוחלט שעורכי דין חיצוניים הפועלים מטעמו לא יוכשרו במסגרת תוכנית הנגישות, משרד המשפטים לא החליט כיצד הם יוכשרו. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי עליו להבטיח את הכשרתם המלאה של כל עורכי הדין החיצוניים המעניקים שירות ציבורי מטעמו. בהיעדר הכשרה לעורכי דין חיצוניים, לקוחות עשויים לקבל מהם שירות הלוקה בחסר ולמעשה להיות מופלים לרעה יחסית ללקוחות עם מוגבלות המקבלים שירות ממשפטנים עובדי המשרד. הואיל ופיתוחה המתוכנן של התורה עתיד להימשך שנים אחדות, ומאחר שחלף מועד השלמתן של ההתאמות הקבוע בתקנות , מן הראוי שמשרד המשפטים יתאים את הנהלים הפרטניים ולא יחכה עד שתגובש התורה כולה. לעיתים נאלץ בית המשפט לגזור מאסר במעון "נווה מנשה" על אנשים עם הנמכה קוגניטיבית, לרבות עברייני מין , שאין מסגרת מותאמת לריצוי מאסרם, למרות התנגדות של גורמי משרד הרווחה. ואכן, בהיעדר מעון נעול נוסף, הוכנסו למעון הנעול "נווה מנשה" גם אנשים עם הנמכה קוגניטיבית . בסקר הנגישות לא בדקה הב"ה התאמות לנהלים, להליכים ולנ והגי עבודה, כנדרש בתקנות, ומשכך לא השלימה את חובתה לבצע התאמות נגישות לשירות. משרד מבקר המדינה מדגיש כי לצד תהליך הרכישה נדרשת גם הכשרה מקצועית לשימוש במערכת בהליך המשפטי. הגם שאגף הפרויקטים ייחס חשיבות להדרכתם המעמיקה של נותני השירות המשפטי, בשל מורכבות האינטראקציה שלהם עם הלקוחות, ובניגוד לנדרש בתקנות, משרד המשפטים הכשיר חלק בלבד מן המשפטנים: מכלל 1,600 בקירוב משפטנים עובדי המשרד שנדרש להכשיר זומנו להכשרה 580 בלבד (כ-36% ), וכ-450 בלבד (כ-28% ) עברו הכשרה, הכוללת הדרכה כללית, התנסות חווייתית והדרכה פרטנית. על ההשלכות האפשריו ת הקשות של אי -התאמת נגישות לאנשים עם מוגבלות ניתן ללמוד מן המקרה שלהלן. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה ולרש"א כי עליהם לפעול להקמת מסגרות עבור אסירים משוחררים עם מוגבלויות לסוגיהן ולא רק לאסירים עם תחלואה כפולה . משיוקמו מסגרות מתאימות, על משרד הבריאות להירתם להשמה של אסירים עם מוגבלות נפשית בהוסטלים המיועדים להם. המדינה מחויבת לבצע התאמות נגישות להליך המשפטי ולהבטיח את זכות היסוד של אדם עם מוגבלות להישמע בהליך שיש בו כדי לעצב את חייו ולצמצם את חירויותיו. החובה מבוססת בדין הישראלי ובאמנה הבין- לאומית, ובית המשפט העליון אף קבע כי במקרה מסוג זה לא תישמע המדינה בטענה של "היעדר תקציב" 61 . לפיכך על שר הרווחה ועל שרת המשפטים, בשיתוף עם משרד האוצר, לפעול בהקדם יחד לשינוי השיטה הנוהגת, ובה אין אדם עם מוגבלות נשמע בהליך משפטי בנושא כשרותו המשפטית אלא במקרים נדירים, דבר שאינו עולה בקנה אחד עם הדין. .1. נמצא כינוהל בתי המשפט שפורסם לציבור אינו מפרט את רוב אמצעי העזר ושירותי העזר . לפיכך הב"ה אינה ממלאת את החובה שהוטלה עליה בתקנות לפרסם את האמצעים ושירותי העזר שעליה להעמיד לרשותם של אנשים עם מוגבלות. התרשים מלמד כי לא בוצעה במלואה אף אחת מהפעולות המחויבות על פי דין, ההדרכות בשתיים מדרכי ההכשרה הנדרשות בתקנות לא בוצעו ביחס לשוטרים, ואילו הכשרתם של החוקרים בוצעה באופן חלקי בלבד. גם התאמות הנגישות הנדרשות בתקנות טרם בוצעו. משרד מבקר המדינה, הסניגוריה הציבורית והפורום המשותף לגורמי האכיפה מצאו מקרים שהמשטרה לא זיהתה בהם חשודים כאנשים עם מוגבלות, מקרים שלא זיהתה בהם נפגעי עבירה כאנשים עם מוגבלות, וחשודים עם מוגבלות שכלית שזיהתה כאנשים עם מוגבלות נפשית. מובן כי בהיעדר זיהוי, החקירה אינה מותאמת, כפי שמחייבים חוק חקירה והעדה ותקנות השירות. להלן דוגמאות. התניית חקירתו של אדם עם מוגבלות בידי חוקר מיוחד בשח"ם בהמצאת אבחון רשמי של מוגבלותו, עלולה להביא לכך שאנשים עם מוגבלות שכלית ייחקרו בידי חוקר משטרה ולא בידי חוקר מיוחד. יש לציין כי נהלי המשטרה ונהלי שח"ם אינם מסדירים את אופן קבלת המידע המצוי במשרד הרווחה על מוגבלותו של אדם, לשם החלטה מי יחקור אותו. . במחקר ממשלתי בשיתוף משטרת ישראל, שח"ם, הפרקליטות וגורמים אחרים, שנערך בשנת 2016 , נכתב ששוטרים אינם מזהים תמיד את המוגבלות של האדם הנמצא מולם ואינם מודעים לכך שניתן לחקור אנשים עם מוגבלות בתקשורת17. לזיהויו של אדם עם מוגבלות יש חשיבות ניכרת והשפעה על כלל ההליך שהוא מעורב בו. האמור לעיל מלמד שהשוטרים אינם מזהים תמיד אנשים עם מוגבלות. לפיכך על המשטרה להגביר את מוד עותם של שוטרים לזיהוי אנשים עם מוגבלות ולהכשירם בהתאם. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי כל עוד לא חל שינוי בהוראות החוק ה מחייבות, עליה לוודא שלחוקריה יש את הכלים הנדרשים לחקירתם המיטבית של אנשים עם מוגבלות נפשית. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולשח"ם, שעליהם לקבוע במשותף עם הפרקליטות אילו מסמכים נדרשים להפניה לחוקר מיוחד, כדי שתובטח חקירה של כל אדם עם מוגבלות שכלית בידי החוקרים המתאימים, כנדרש בדין. על שח"ם ועל המשטרה לקבוע הסדר לקבלת מידע רלוונט י ממשרד הרווחה, ולה בטיח הכרעה מהירה וברורה בעת מחלוקת על זהותו של הגורם החוקר. משטרת ישראל הכשירה בנושא המוגבלויות שלושה בלבד מכלל שבעת קציני נפגעי עבירה המחוזיים המופקדים על הפיקוח המקצועי על יישום חוק חקירה והעדה. משטרת ישראל אינה מחזיקה באמצעי תת"ח ואינה משתמשת בהם בחקירותיה. נוהל חקירות אינו מפרט כיצד חוקר משטרה נדרש לערוך חקירה של אדם עם מוגבלות בתקשורת, אלא רק מפנה את החוקר להתייעצות עם האחראי המחוזי לחקירות מיוחדות. נוהל חקירות של משטרת ישראל מעגן את החובה לחקור אדם עם מוגבלות בעזרת אמצעי עזר או שירותי עזר. ואולם אין בנוהל התייחסות להתאמת התרגום לשפת הסימנים של הנחקר. המשטרה לא הקימה מאגר מתורגמנים לשפות הסימנים השונות, ולא דאגה לזמינותם של מתורגמנים לשפות הסימנים בכל תחנות המשטרה ובתוך זמן סביר.
נמצא, כי בחלוף הזמן, נזנחו הצעות הפורום והסניגוריה שתתבצע התייעצות של גורמי החקירה עם גורמי מקצוע, עם חוקרים מיוחדים ועם הפרקליטות ולא התקבלה החלטה בנושא.