רשות מקרקעי ישראל . שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל הועלה כי רב ים ממפקחי רמ"י אינם מקיימים קשרים עם המפקחים של הרשויות המקומיות לצורכי תיאום והעברת מידע, ועקב כך נגרע מהם מידע רב ערך על פגיעות במקרקעי הציבור. עוד הועלה כי הטיפול ברוב התיקים מעוכב לזמן לא סביר. התרשים שלהלן מציג את התפלגות התיקים שבמעמד "לפני התביעה" על פי השנים שהם הועברו לטיפולה של המחלקה המשפטית ברמ"י. רמ"י והעירייה לא בדקו את נפח עודפי העפר שיש לפנות מהמתחם, אף שמדובר בצעד ראשון ומחויב המציאות שהיה עליהן לנקוט לפני חידוש ההרשאות לחברה מפעם לפעם, ואף שכמויות העפר שבהן נקבה החברה בבקשותיה היו בלתי סבירות. בשנת 2012 הושלמה המסילה לאשדוד בתוואי אחר, ולא במתחם, ולא היה עוד צורך בפינוי עודפי העפר מפרויקט המסילה. אף על פי כן רמ"י והעירייה אפשרו לחברה לפעול במתחם עוד כשנתיים וחצי (עד סוף שנת 2014 ) ולהעמיק את כריית החול שלא כדין בשטחים של יותר ממאה דונם ובעומקים משתנים של יותר מ-20 מטר. רמ"י לא הפעילה אמצעי פיקוח ואכיפה קפדניים כגון: מדידות תכופות של גובה הקרקע במתחם, חילוט ערבויות ופיקוח הדוק ותדיר יותר. מסוף שנת 2012 עד סוף שנת 2014 רמ"י לא שלח ה מפקחים למתחם, אף שידעה על גנבת החול ואף שתוקף ההרשאה שנתנה לחברה פג כבר באמצע שנת 2013. מפקחים ומנהליהם במחוז המרכז של רמ"י (משנת 2013 - במרחב השמירה מרכז - תל אביב ) לא פעלו להפסקת הכרייה הבלתי חוקית ואף אישרו לחברה מפעם לפעם להמשיך לעבוד במתחם, בלי שהיו מ וסמכים לכך. הממונה על המפקחים במחוז המרכז של רמ"י פעל לה כשיר את הכרייה הבלתי חוקית באמצעות המרתה ל עסקות לפינוי עודפי עפר ולכריית חול . ואכן, ועדת העסקות של מחוז המרכז של רמ"י אישרה מפעם לפעם, בדיעבד, את כריית החול הבלתי חוקית, נוסף על פינוי של עודפי עפר . בעלי תפקידים בכירים במרחב, "שומרי סף", היו אחראים למתן אישורים אלה. האישור ים של ועדת העסקות לכרות חול נית נו ללא אישור של המפקח על המכרות, ללא מכרז, וללא תכנית מפורטת כמתחייב מדינים, ואף בלי שהחברה ביקשה זאת במפורש. באפריל 2011 ביקשה החברה מרמ"י להאריך אתההרשאה שלה לפעול במתחם במשך ארבעה חודשים בלבד להשלמת כל העבודות. במקום זאת הממונה על המפקחים במחוז המרכז אישר לחברה לעבוד עוד שישה חודשים , וועדת העסקות של המרחב אישרה לה לעבוד שנה נוספת. גם לאחר שפגה הרשאה זו פנתה החברה לרמ"י בבקשה להארכות נוספות ותמיד נענתה בחיוב. מרחב השמירה המרכז -תל אביב מסר לעיריי ת ראשון לציון כי נקט צעדים משפטיים נגד החברה בעקבות כריית החול שלא כדין , אולם בפועל באוקטובר 2015 , ,לאחר מועד סיום הביקורת מרחב השמירה עדיין לא נקט כל צעדים משפטיים נגד החברה ולא תבע תקבולים ופיצויים בגין הנזקים שגרמה, המסתכמים בעשרות מיליוני ש"ח. משרד מבקר המדינה מע יר למשטרה כי מתפ"א הוקמה מכוח החלטות ממשלה למטרה מוגדרת, וכי יועד לה תפקיד חשוב בשדרוג ובתכלול של מערך אכיפת דיני המקרקעין . על כן, ניצול משאבי יחידה זו בעיקר למטרות אחרות וכן מניעת מתן סיוע לגופי פיקוח לממש צווים של פינויים והריסות פוגעים באכיפה בתחום המקרקעין. הביקורת העלתה כי המועצה לא גיבשה מדיניות ולא קיבלה החלטות בנושא הפיקוח והאכיפה, אף שבעקבות הנהגת הרפורמה במינהל מקרקעי ישראל יש לחטיבת השמירה על מקרקעי ישראל חשיבות גדולה מבעבר , והיא אחת משלוש החטיבות המרכיבות את הרשות במתכונתה החדשה. לדוגמה, בדוחות השנתיים של רמ"י כמעט לא מוגדרת מדיניות של פיקוח ואכיפה: בדוח המסכם שלה לשנת 2013 ,נקבעה מדיניות של הסדרת השימושים בקרקע חקלאית אולם רק כפיילוט, ובדוח המסכם שלה לשנת 2014 נקבעה מדיניותרק לגבי תגובה מהירה לפלישות - מדובר בקביעות שאין לראות בהן מדיניות פיקוח ואכיפה כוללת של רמ"י. מאחר שהמועצה אינה קובעת עבור רמ"י מדיניות פיקוח ואכיפה, ראוי היה כי המדיניות, היעדים והמשימות שקבעה מתפ"א, ושגיבשה בשיתוף החטיבה, ינחו את פעילות הפיקוח של מרחבי השמירה של רמ"י, אולם בפועל ההלימה בין תכניות העבודה של המשטרה ורמ"י היא חלקית בלבד, כפי שי תואר בהמשך. במועד סיום הביקורת, כשש שנים לאחר שהצהירה המשטרה על כוונתה להקים מערכת ממוחשבת שמשלבת את מלוא המידע של כלל גופי הפיקוח והאכיפה בנושא עברות מקרקעין - מתפ"א עדיין לא הקימה את המערכת. משרד מבקר המדינה מעיר לאגף התקציבים שבמשרד האוצר, לרמ" י, אשר מתקצבת את פעילות מתפ"א, ולמשטרה כי נדרש מהם לפעול בתיאום ולקיים הידברות על מנת להביא בהקדם להקמת בסיס המידע המשולב לכלל גופי הפיקוח והאכיפה. עד להשלמת מערכת זו, על רמ"י, היחידה הארצית לפיקוח על הבנייה והסיירת הירוקה לבחון שילוב של ממשקי המחשוב הקיימים ביניהם וכן בינם ובין מתפ"א. הועלה כי רק ביוני 2015 ,, באמצע שנת העבודה פרסמה רמ"י לראשונה תכנית עבודה מפורטת לפיקוח במרחבי שמירת הקרקע לשנת 2015 , שהוכנה בהתאם להנחיות מדריך התכנון הממשלתי. תכנית העבודה מפרטת יעדים כמותיים של איתורים, פינויים והליכים משפטיים המשמשים למעשה כמכסות וכמדדי הצלחה. אולם תכנית העבודה אינה מתייחסת ליעדים ולמשימות של המפקחים על פי הנפות שהם אחראים להן, אינה מפרטת את סדרי העדיפויות, את שלבי ההתארגנות לביצוע המשימות וגם לא את הגורמים האחראים והשותפים לביצוען. אין בתכניות העבודה הסברים המלמדים כיצד נקבעו המכסות ומהי זיקתן ומידת התאמתן לתכניות עבודה ולפעילות המשותפת עם גופי אכיפה כגון הסיירת הירוקה, מתפ"א והיחידה הארצית לפיקוח על הבנייה. למשל, בתכנית העבודה לשנת 2015 הוטל על מרחב השמירה מרכז-תל אביב לאתר 100 עברות במקרקעין במושבים ובקיבוצים במרכז הארץ. יעד כמותי זה נקבע בלא שרמ"י ביצעה ניתוח שיטתי של התופעה וללא מתודולוגיה מסודרת: על פי נתוני משרד הפנים, עד לשנת 2015 הצטברו כ- 15,000 עברות מסוג זה במרכז הארץ, ומכאן שאין הלימה בין היקף העברות ובין ההתמודדות אתן במסגרת תכנית העבודה של רמ"י. יתרה מזו, רמ"י הסבירה בתשובתה כי איתור העברות במגזר החקלאי הוא אחד משני היעדים הניצבים בראש סדר העדיפויות שלה בתחום הפיקוח והאכיפה. יוצא שגם בהיבט זה תכנית העבודה במרכז הארץ אינה משקפת את סדר העדיפויות של החטיבה לשמירה על הקרקע. עוד יצוין כי חלק מהמכסות שנק בעו ב תכנית העבודה לשנת 2015 נוגעות לעברות שטרם בוצעו ואי אפשר לחזות את היקפן מראש: למשל איתור 265 פלישות"טריות " ו-19 עברות של כרייה בלתי חוקית. מהאמור לעיל עולה אפוא כי כעשר שנים לאחר הקמת היחידה המבצעית במתפ"א המשטרה עדיין פועלת שלא בהתאם להחלטות הממשלה בנוגע להפעלתה, והדבר פוגע בתפקודה ובתכלית שלשמה הוקמה היחידה - התמודדות מערכתית עם תופעת הבנייה הבלתי חוקית ו עם תופעת הפלישה למקרקעי ישראל. יוצא אפוא כי תכנית העבודה במתכונתה הקיימת אינה משמשת כלי ניהול י מרכזי להשגת מטרות החטיבה, וספק אם היא תורמת במידה רבה לפיקוח ולאכיפה אפקטיביים במקרקעי ישראל. לטענת רמ"י הסיבה לכך שלא פעלה על פי תכניות העבודה המתכללות של מתפ"א בשנת 2013 היא שנבצר ממנה לעשות כן בשל השינוי הארגוני שעברה באותה שנה. הועלה כי תכנית העבודה של מרחב השמירה מרכז-תל אביב כוללת רק מקצת מהמשימות שבתכנית העבודה של מתפ"א - אין בה התייחסות לנושא תחנות הדלק, לשימוש הבלתי חוקי ב מקרקעי ציבור בערים ולבנייה הבלתי חוקית בחופים. גם כשיש התאמה בין שתי התכניות היא מועטה: למשל על פי התכנית של מתפ"א היה על מרחב השמירה להגיש בשנת 2015 תביעות כנגד מפעיליהם של גני האירועים הבלתי חוקיים ואילו בתכנית העבודה של מרחב השמירה נקבע יעד של הגשת שלוש תביעות בלבד בנושא זה. מכאן שרמ"י פועלת על פי סדרי עדיפויות משלה ואינה שותפה מלאה לריכוז מאמצים על פי סדר עדיפויות לאומי. הדבר עלול לגרום להיעדר תיאום, להפחתת האפקטיביות של מאמצי האכיפה של מנגנוני פיקוח ואכיפה אחרים, לחלוקת המשימות בין גופי האכיפה שלא בהתחשב ביתרון היחסי של כל גוף, ולאי-ניצולו של היתרון הגלום באכיפה מערכתית ורחבת היקף. על פי נתוני רמ"י , באוגוסט 2015 , כשנתיים לאחר שבוצעו הסקרים, מרחב השמירה עדיין לא מסר את ממצאי הסקרים ליועץ המשפטי של מרחב השמירה כדי שיגבש תביעות בעניינן של תשע נחלות במושב אמץ ועשר נחלות במושב קדרון שבהן נ ותרו שימושים לא חקלאיים שלא הוסדרו. עקב כך ייתכן שגם לאחר מועד סיום הביקורת ממשיכים החוכרים ליהנות מהשימושים הלא חקלאיים בלי לנסות להסדירם, ובלי לשלם את דמי השימוש ששיעורם 5% משומות הקרקע של המבנים החריגים, אשר סכומם המצטבר היה עשוי לשמש למדינה מקו ר הכנסה ניכר. זאת ועוד, הועלה כי בעת שביצעה רמ"י את הסקר במושב אמץ לא היה לה מידע תכנוני על 11 ,מהנחלות שבמושב ובכלל זה על היתרי הבנייה, ולפיכך לא יכלה להסתמך על נורמה מחייבת כדי להשוות בין המצב הקיים למתוכנן, ואף לא יכלה לברר אם הוסדרו השימושים הלא חקלאיי ם בנחלות אלה. עקב כך נאלצה רמ"י לשלוח לחוכרים מכתבים בדרישה שימציאו לה את תכניות הבני יה. התברר כי החוכרים של שמונה מ -11 הנחלות האמורות לא המציאו את התכניות, ו עקב כך רמ"י אינה יכולה לקבוע אם נעשה בנחלות שימוש בהתאם לתכניות התקפות. מפקחי רמ"י למחלקה המשפטית במרחב השמירה מרכז-תל אביב במשך .שנים רבות אינן מ קודמות לתביעות: על פי נתוני רמ"י לסוף אוגוסט .2015 , במרחב השמירה המרכז-תל אביב יש 905 תיקים במ עמד של ."לפני תביעה" אשר 526 ( 58% )מהם כלל לא הועברו לתובע חיצוני. .כמו כן, לעתים הוגשו תביעות שהסתיימו בפסקי דין, אך לא מומשו. מהתרשים עולה כי 336 (כ- 37% ) מהתיקים הועברו לגיבוש ולהגשת תביעה משפטית בשנים 2005 -1998 , קרי לפחות עשר שנים לפני מועד סיום הביקורת, והם עדיין נמצאים בסטטוס של תיקים ש"לפני התביעה"; 385 (כ- 43% ) מהתיקים הועברו לטיפול המשפטי בשנים 2012 -2006 , כלומר לפני שלוש עד תשע שנים לפני מועד סיום הביקורת, וגם הם נמצאים במעמד של "לפני תביעה"; ו-184 (כ- 20% ) מהתיקים הועברו לגיבוש תביעות בשנים 2015 -2012 .", וגם אלה במעמד של "לפני תביעה משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי היה על היועצים המשפטיים בחטיבת השמירה ברמ"י לבצע מעקב שוטף אחר מצב התיקים שבמערכת המשפטית, להתריע מבעוד מועד לפני המפקחים ומנהליה ם על תיקים שהטיפול בהם מתעכב שנים רבות, ואף להנחות אותם בנושא. מאחר שהם לא עשו זאת, לא הועברו רוב התיקים לתובעים החיצונ יים לצורך הגשת תביעות לבית המשפט. משרד מבקר המדינה מעירלרמ"י כי אכיפה יעילה וא פקטיבית אפשרית רק לאחר מיצוי הליכי חקירתם של מפרי החוק והגשת תביעות נגדם. פעילותו של מרחב השמירה מרכז-תל אביב בנושא השימושים ה לא חקלאיים לוקה למצער בחסר, והדבר עלול לגרום לכך ששימושים חורגים רבים במושבים לא יופסקו ולא יוסדרו ומספרם אף יגדל. הדבר מוביל לפגיעה באמון הציבור במערכת האכיפה. הביקורת העלתה כי בשנים 2015 -2003 הצטברו במרחב השמירה מרכז-תל אביב 180 תיקים של תביעות לדמי השימוש בגין שימושים חורגים. כל התיקים האלה לא גובשו לכתבי תביעה ולמותר לציין כי לא הוגשו לבית המשפט. הסיבה לכך היא שרמ"י לא ביצעה את שומות המקרקעין שלפיהן ייקבעו סכומי התביעה . מקור העיכוב בהכנת השומות היה מחלוקת בין החטיבה העסקית לחטיבת השמירה בנוגע לזהות מזמין השומות. עוד עלה כי הטיפול המשפטי ב-139 ( 77% ) מהתיקים התחיל כבר בשנים 2013 -2003 , והטיפול המשפטי ב-16 (9%) מהתיקים התחיל בשנים 2006 -2003 , קרי כעשר שנים לפני מועד סיום הביקורת ואף למעלה מכך, והדבר מלמד על עיכובים בלתי סבירים בגיבוש ן ובהגשת ן של ה תביעות המשפטיות בגין דמי השימוש. העסקתם של המפקחים בתפקיד שאינו בליבת עשייתם משבש את פעילותם ופוגע במילוי תפקידם העיקרי . כבר בשנים 2001 ו- 200923 העיר מבקר המדינה לרמ"י כי "מפקחי המינהל משקיעים את רוב זמנם במתן שירותים ליחידות אחרות, דבר שפוגע במשימה העיקרית של יחידות הפיקוח, דהיינו השמירה על הקרקעות". בביקורת הנוכחית עלה כי גם ב שנת 2015 לא חל שינוי בסדר העדיפויות שלפיו פועלים מפקחי רמ"י , ויש לראות זאת בחומרה. הנושאים באחריות לכך הם מנהלי רמ"י ומנהל החטיבה לשמירה על הקרקע ברמ"י, מר ישראל סקופ. משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי עליה לקיים בירור בנושא ולבצע לאלתר את השינוי המתחייב בדבר הסטת משאבי הפיקוח מפעולות של מתן שירותים לעסקות לפעולות של שמירה על הקרקע. נמצא, כי רמ"י קבעה בתכנית עבודתה לשנת 2014 שעל מרחבי השמירה להגיש בסך הכול 37 תביעות להשבת הוצאות הפינוי. בפועל, מרחבי השמירה הגישו רק 12 (כ- 32% )מהתביעות. מכאן שגם בנושא זה לא עמדה רמ"י ביעד שקבעה לעצמה. יתרה מזו, בביקורת עלה כי בשנת 2013 לאבוצע כל סקר בנושא; ובשנת 2014 בוצעו ארבעה סקרים, אולם ב ידי מרחב השמירה מרכז-תל אביב יש מידע רק על ממצאי הסקר ביישוב אחד (מושב בן זכאי) ואין כל מידע על שלושת הסקרים האחרים ש בוצעו לכאורה, ואפילו אינם יודעים את שמות שלושת היישובים . לפיכך לא ניתן ללמוד על הטיפול בעברות שאותרו בהם. יוצא אפוא שלא זו בלבד שמרחב השמירה לא עמד בתכנית העבודה שלו ולא ביצע את מכסת הסקרים שהוטלה עליו, הוא גם גרם לכך שירדו לטמיון משאבים שהושקעו בביצוע סקרים בשלושה יישובים. הדבר הוא בגדר בזבוז כספי הציבור ויש לראותו בחומרה. בפועל, בספטמבר 2015 , מועד סיום הביקורת, עדייןלא הוכנו נהלים חדשים, לא גדלה מצבת המפקחים, לא נמסרו למפקחים אמצעים טכנולוגיים חדשים, ולא הוקם מערך מודיע ין תומך (כפי שיתואר להלן). כמו כן, המידע שמסרה הנהלת רמ"י לוועדת הכלכלה של הכנסת בשנת 2014 על מכלול פעולותיה בשנת 2013 לא היהמדויק. עוד נמצא כי גם לאחר הנהגת הרפורמה שיעור ניצול התקציב של החטיבה לשמירת הקרקע היה קטן: על פי נתוני אגף התקציבים במשרד האוצר ל שנים 2013 ו- 2014 הוא היה כ-%63 וכ-%7024., בהתאמה, מכלל תקציבה משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי תפיסתה לגבי תפקיד ראש תחום המודיעין אינה ברורה ואינה עולה בקנה אחד עם תיאור תפקידו שאותו קבעה בעצמה, אשר בו נקבע, בין היתר, כי הוא אחראי ל עיבוד ולניתוח של כלל המידע שנאסף והתקבל כדי לזהות פוטנציאל להפרות דין במקרקעין בעתיד. מכאן שאין מדובר בסטטיסטיקה גרידא אלא בניתוח כמותי ואיכותי שבאמצעותו ניתן לגבש תמונת מודיעין של עברות פוטנציאליות ושל המעוולים. עוד קבעה רמ"י כי על ראש התחום להכין תמונת מודיעין חודשית, רבעונית ושנתית. משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי איסוף מודיעין והנגשתו אמורים להיות חלק מהותי מכל פעילות של גוף פיקוח ואכיפה , וכי יש לצקת תוכן ממשי בתפקיד החדש. אי-מיצוי המידע פוגע ביעילות השמיר ה על הקרקע. המבנה הארגוני שהתוותה רמ"י בעקבות הנהגת הרפורמה היה אמור לאפשר את מילוי הצורך במודיעין, אך במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2015 ., עדיין אין ברמ"י גוף מודיעין אפקטיבי לדעת משרד מבקר המדינה, מטרת חיובם של הפולשים בהוצאות בגין הפינויים אינ ה מצטמצמת לכדי ענישת מפרי חוק. יש לה גם אפקט של פעילות מניעתית , שיש בה כדי לסייע ולעודד אכיפה עצמית ואגב כך לתרום לקופה הציבורית. אי לכך, כל אימת שיש לפנות פולש ממקרקעי ישראל על רמ"י לשקול להחיל בעניינו את סעיף גביית ההוצאות. הועלה כי תכנית העבודה השנתית של רמ"י חושפת רק את "קצה הקרחון" של הבעיה: מרבית העברות על דיני המקרקעין שעליהן דיווחו הביקורת העלתה כי ביולי 2010 שב וביקש הקיבוץ מרמ"י להכין עבו רו את השומה, שהרי בלעדיה לא ניתן ליישם את מתווה ההסדרה. אף על פי כן רמ"י הכינה את השומה המבוקשת רק לאחר חמש שנים - ביולי 2015 - ובמועד סיום הביקורת היא עדיין לא חישבה את סך דמי השימוש המחושבים מהשומה שעל הקיבוץ לשלם. יוצא אפוא כי זה חמש שנים רמ"י מונעת מהקיבוץ להסדיר את השימושים הלא חקלאיים בשטחו ואף פוגעת בהכנסות המדינה. משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי אופן טיפולה בכל הנוגע להסדרת השימושים הלא חקלאיים בקיבוץ איל אינו עולה בקנה אחד עם תפקידה כמאסדר במקרקעי ישראל שאמור למנוע שימושים לא חוקיים בקרקע . הביקורת העלתה כי המפקחים פועלים על פי תכנית עבודה כללית של הנהלת מרחב השמירה מרכז-תל אביב שבה הוגדרה מכסה כללית לאיתור שימושים לא חקלאיים וחורגים במושבים ובקיבוצים בכל המרחב . התכנית לא הוכנה על בסיס מידע ממוקד במישור היישובי ועל פי סדרי עדיפויות כלשהם, ואינה מפרטת את היקף הפעילות שעל כל מפקח לבצע בכל מושב. היעדר שיטתיות בעבודת המפקחים באה לידי ביטוי, בין היתר, בתת-הביצוע של היעדים שנקבעו ל מפקחים בתחום זה: על פי תכנית העבודה של מרחב השמירה המרכז-תל אביב לשנת 2014 היהעל מפקחי המרחב לאתר 160 שימושיםלא חקלאיים במושבים, אולם בפועל המפקחים איתרו רק 36 ( 24%) מהשימושים הללו . אשר לקיבוצים - תכנית העבודה כלל אינה מתייחסת אליהם. משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי שומה על מרחבי השמירה לכלול בתכניות עבודה של המפקחים פרק שיטתי ומפורט בנושא איתור השימושים הלא חקלאיים והחורגים במושבים ובקיבוצים, לקבוע סדרי עדיפויות לטיפול בעברות מסוג זה, ולהגדיר מדדי הצלחה למפקחים. כפועל יוצא מכל אלה ראש תחום מודיעין אינו שותף בגיבוש תכניות העבודה של החטיבה, של מרחבי השמירה על הקרקע ושל הנפות, הוא אינו מקבל די מידע רלוונטי מגורמי פנים וחוץ , אינו מ כין תמונת מודיעין תקופתית , ולכן תרומתו לשמירת הקרקע במועד סיום הביקורת היא שולית. מנגד, בתכניות העבודה של מרחבי השמירה של רמ"י לשנת 2015 עיקר מכסת האיתורים של שימושים חורגים במגזר החקלאי הוטלה דווקא על מרחב הצפון; מכסות איתור העברות של כרייה בלתי חוקית נחלקה בין כל המרחבים באופן כמעט שווה; ומכסת איתור העברות של הפרות חוזים הייתה הקטנה ביותר דווקא במרחב מרכז -תל אביב. מכאן שלא הייתה הלימה בין תכנית העבודה ובין הנתונים על העברות הידועים לרמ"י, ועקב כך היא אינה אפקטיבית. נמצא כי ב חודשים ינואר -יוני 2013 בוצעו שמונה סיורים משו תפים במרחב הדרום ושישה סיורים משותפים במרחב הצפון בכל רבעון. כלומר, שני הגופים עמדו רק ב- 50% מהיעדים שקבעה מתפ"א. חמור מכך, למתפ"א ולרמ"י אין מסמכים המתעדים סיורים משותפים שבוצעו במחצית השנייה של שנת 2013 ובשנת 2014 . אי-העמידה בתכנית העבודה והיעדר מסמכים בנושא יש בהם כדי ללמד על כשל של מתפ"א כמתכללת נושא האכיפה במקרקעין. כפועל יוצא מסירובה בפועל של המשטרה לסייע ביישום הצווים שאושרו בערכאות משפטיות , לרבות בבית המשפט העליון , לא פונו הפולשים מהמגרשים ונבצר מ רמ"י לשווקם לתושבי העיר כפר קאסם בתנאים שוויוניים. יודגש שלא זו בלבד שאי -אכיפת הצווים גורמת לפגיעה בתושבי העיר עצמה, אשר מתקשים להיחלץ ממצוקת הדיור בעיר, אלא שהדבר מעודד פלישות נוספות. ואכן, על פי נתוני רמ"י, מינואר 2015 ועד ספטמבר 2015 אירעועוד 12 פלישות למקרקעי ישראל בכפר קאסם. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שמדובר בדפוס פעולה זהה של הפולשים - תפיסת מקרקעין בסמוך למועד שיווקם - מצופה כי המשטרה תפעל ביתר נחישות למיגור ה"שיטה" מבעוד מועד ותיתן לזאת עדיפות גבוהה. בהתאם לכך היה על משטרת ישראל להיערך לביצוע המשימות שהוטלו עליה מכוח החוק, מכוח פסקי דין ומכוח החל טות ממשלה. עליה לפעול לביצוע המשימות ב"חלונות הזמן" המתאימים, כדי שלא יושמו לאל מאמציהם הרבים של גופי הפיקוח ושל פרקליטות המדינה, וכדי לאפשר את אכיפת פסקי הדין של בית המשפט העליון. כמו כן, הן המשטרה והן רמ"י יכלו לפעול באופן פרטני נגד הפולשים למקרקעין עצמם, שכן לפי הוראות חוק מקרקעי ציבור ניתן להטיל עליהם קנס ואף עונש מאסר כל עוד הם מחזיקים במקרקעין שלא בהתאם לצו שהוצא נגדם. משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למשטרת ישראל על שאינה מסייעת במימוש של צווים והחלטות שיפוטיות חלוטות. על המשטרה, כזרוע אכיפה המייצגת את ש לטון החוק, לפעול בהתאם להחלטות אלה, ויפה שעה אחת קודם. הועלה שמכתב ים אלה לא זכו לתגובה של מפקד המרחב במשטרה. בנובמבר 2014 כתב מפקד מחוז המרכז של המשטרה למפכ"ל כי רמ"י הוציאה במועדים שונים 18 ,צווים מינהליים להריסת מבנים בכפר קאסם לרבות שני בתי מגורים מאוכלסים ו-12 שבבנייה. תוקפם של צווים אלה כבר פג ולא ניתן ליישמם ללא החלטת בית משפט. פרקליטות המדינה מבקשת להאריך את תוקפם, ובכוונת המחוז "לאשר את ביצועם של כל הצווים" בשלבים, אף על פי שלפי הערכת מודיעין יש חשש להפרות סדר בהיקף גדול עקב כך. מפקד המחוז אף צירף למכתבו את עקרונות התכנית המבצעית לאכיפת הצווים. בפועל, הצווים לא מומשו בימים שלאחר כתיבת המכתב. בינואר 2015 קיים היועץ המשפטי לממשלה דיון בנושא המאבק בבנייה הבלתי חוקית והגדיר אותו כיעד אסטרטגי אשר על כל רשויות המדינה להוביל על מנת לשמור על שלטון החוק. בדיון הובאה פסיקתו של כבוד השופט רובינשטיין דלעיל בעניין כפר קאסם. בפברואר 2015 כתב ראש ענף מודיעין של מחוז המרכז במשטרה ללשכת המפכ"ל כי חלק מצווי ההריסה שהוציאה בשעתו רמ"י כבר נאכפו באמצעות הריסה עצמית של הפולשים, לאחר הידברות של נציגי המשטרה עם נציגי העירייה. אשר לצווים האחרים, אם הם ייאכפו צפויות הפרות סדר קשות ביותר וממושכות, וכן צפויה פגיעה במסכת הקשרים החיובית שנוצרה בין המשטרה לעירייה. בהתייחס לחוות דעת זו כתב מפ קד מחוז מרכז ללשכת המפכ"ל בשתי הזדמנויות כי הוא ממליץ שלא לבצע את צווי ההריסה במועד שנקבע לכך. לא נמצא כי המפכ"ל אישר את המלצותיו בשתי הפעמים האמורות. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי ההחלטות של מרחב השרון בנוגע לאי-אכיפת הצווים במועדים שנקבעו לכך התקבלו ללא התייעצות עם גורמים משפטיים, לרבות פרקליטות המדי נה, וללא שיתוף של גורמי הפיקוח הרלוונטיים, לרבות רמ"י. הדבר מע ורר ספק אם ההחלטה על אי -הסיוע התקבלה על סמך הערכה מקיפה, ולא ניתן לוודא שהחלטת המשטרה היא אכן ההחלטה המיטבית המאזנת בין האינטרס הציבורי של אכיפת החוק ובין החשש לשלום הציבור ולביטחונו. כפי שיפורט בהמשך, הביקורת העלתה כי במרחב השמירה מרכז-תל אביב אכן הוגשו תביעות נגד פולשים במתחמים המוצעים לשיווק, אך הטיפול המשפטי במרחב זה לוקה בחסר בכל הנוגע לתביעות בגין שימושים חורגים במגזר החקלאי, בגין השבת עלויות הריסה ופינוי, ובייחוד בנוגע לטיפול המשפטי בכל ממצאי המפקחים. הביקורת העלתה כי רמ"י לא הזינה את המידע על העברות המוכרות לה במערכת של מידע גאוגרפי ( gis), ולא ביצעה ניתוח שיטתי של הנתונים על הפלישות ועל עברות אחרות במקרקעין כדי לאפיין את הנפות. עוד העלתה כי תכנית העבודה של מרחב השמירה מרכז -תל אביב לשנת 2015 היא כל לית, ולא בוצעה על פי מיפוי של הפרות הדין הפוטנציאליות ב נפות. יוצא שהמפקחים במרחב שמירה זה פועלים על פי סדרי עדיפויות שנ קבעו לפי מידע אישי שלעתים אינו מבוסס דיו על נתונים שאינם מערכתיים, ו ללא תכנית עבודה מפורטת ותקופתית שנקבעה לפי רמת הסיכון לפלישות ולעברות אחרות בנפות שבאחריותם. בביקורת עלה כי משנת 2010 מחוזות המרכז ותל -אביב, אשר בעקבות הנהגת הרפורמה מוגדרים כמרחב השמירה מרכז -תל אביב ברמ"י, התקשרו לצורך הגשת תביעות משפטיות עם שלושה תובעים חיצוניים בלבד. הדבר גרם להיווצרות עומס בלתי סביר על התובעים ול"צוואר בקבוק" בפעולות האכיפה. לדוגמה, בשנת 2013 מרחבהשמירה המרכז - תל אביב העביר לטיפולם של התובעים החיצונים רק 21 תיקים, ובאוגוסט 2015 ( שמונה תיקים 38% ) מאלה עדיין נמצאו בסטטוס של "לפני תביעה", אף שהם נמסרו לתובעים החיצוניים יותר משנה לפני כן. בביקורת עלה כי בשנים 2015 -2003 הצטברו במרחב השמירה המרכז-תל אביב כ-170 .תיקים שהיו אמורים לעבור לביצוע הליך של הוצאה לפועל אף על פי כן, משנת 2014 לא התקשר מרחב שמירה זה עם קבלן הוצאה לפועל, והדבר הביא להקפאת ההליכים. בביקורת עלה כי רמ"י לא קבעה ליעדים כמו "הוצאת צווים והגשת תביעות משפטיות בפרק זמן קצר יותר" מדדי ביצוע כדי שניתן יהיה לקבוע אם היא עמדה בהם, ולמותר לציין כי היא לא שילבה את המדדים האלה בתכנית העבודה שלה. כמו כן, רמ"י לא הגישה את כל גזרי הדין בצירוף כתבי האישום לפרקליטות המדינה, לא מיפתה אותם ולא קבעה סדר עדיפויות לקידומם. הדבר מלמד על אי -הלימה נוספת בין תכנית העבודה של מתפ"א ובין זו של מרחב השמירה מרכז-תל אביב, והדבר עלול לגרום לאי -ניצולו של היתרון הגלום באכיפה ובתביעה מערכתית ורחבת היקף. פיקוח ואכיפה הן אבני היסוד שעליהן מושתתת המשילות, ורמ"י לא שיפרה את אופן תפקודה בתחום זה במידה ניכרת בעקבות הנהגת הרפורמה. הדבר גורם למדינה נזקים ואף הפסדים כספיים. לדעת משרד מבקר המדינה, על רמ"י לייחד מאמצים רבים לשדרוג תחום השמירה על הקרקע לנוכח השכיחות הרבה והבלתי נסבלת של עבירות בתחום התכנון והבנייה ובתחום המקרקעין, שהיו למכת מדינה. שומה על רמ"י להביא לפתרון תפקודה בתחום המשפטי ולמצות את זכותה של המדינה לגבות כספים בגין עברות במקרקעין. משרד מבקר המדינה יבצע מעקב אחר תיקון הליקויים ויבחן את התנהלותם של בעלי התפקידים האחראים לנושא בכל משרד ורשות הנוגעים בדבר. באשר להחלטות כבדות המשקל לגבי הריסת בתים בגין פלישות במגזר הערבי, משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למשטרת ישראל על כך ש אינה מסייעת במימוש של צווים והחלטות שיפוטיות חלוטות. על המשטרה, כזרוע אכיפה המייצגת את שלטון החוק, לפעול בהתאם להחלטות אלה, ויפה שעה אחת קודם. .תפקידה של רמ"י לנהל את מקרקעי ישראל לפיתוח המדינה ולטובת הסביבה והדורות הבאים. בעקבות הנהגת הרפורמה והקמת רמ"י בשנת 2013 קיבלה החטיבה לשמירת הקרקע משנה חשיבות יחסית לעבר, והיו אמורות לחול בה תמורות שיחזקו אותה ויאפשרו לה למלא את תפקידיה על הצד הטוב ביותר. ממצאי הביקורת מלמדים כי אמנם לאחר הנהגת הרפורמה חל שינוי לטובה באופן תפקודה של החטיבה בהתחשב בכמה מדדים כמותיים, למשל גדל מספר מסירות הצווים לפינוי הקרקע ומספר הפינויים העצמיים, אולם בנושאים מהותיים לא חל שינוי: לרמ"י אין מדיניות של פיקוח ואכיפה המעוגנת בהחלטות של המועצה; רק ביוני 2015 פורסמה, לראשונה, תכנית העבודה השנתית של חטיבת השמירה במתכונת שעליה הורה משרד ראש הממשלה, והיא אינה שלמה ואינה הולמת במלואה את תכנית העבודה המתכללת של היחידה המשטרתית (מתפ"א), המתאמת בין גופי האכיפה; רמ"י עדיין לא סיימה למפות את הנפות שבאחריות מפקחיה על פי פוטנציאל העבירות שקיים בהן; הטיפול המשפטי בתביעות בגין עברות מקרקעין היה ונותר "צוואר בקבוק" ביישום האכיפה, והוא שם לאל מאמצים של מפקחים זה שנים; עיקר עבודתם של מפקחי רמ"י היה ונותר בתחום של הכנת דוחות פיקוח לקראת עסקות במקרקעין ולא בתחום הליבה של השמירה על הקרקע; לא חוברו נהלים חדשים; לא גדל מספר המפקחים; ולא הוקם מערך מודיעיני התומך בפיקוח ובאכיפה. בעניין של כריית החול שלא כדין בראשון לציון - אופן תפקודם של הגורמים הנוגעים בדבר ממרחב השמירה מרכז-תל אביב ברמ"י, היה למצער רשלני, ואפשר ביצוע מתמשך של עברות חמורות לאור היום שבגינן נגרמו למדינה הפסדים ניכרים. בבירור שעשה משרד מבקר המדינה בינואר 2016 ,, לאחר מועד סיום הביקורת עלה כי מרחב השמירה מרכז -תל אביב לא גיבש תביעה אזרחית בגין התמלוגים שצריכים להשתלם למדינה עקב החול שנכרה שלא כדין בצומת בר נר. זאת, אף שהכרייה נחשפה לראשונה כמעט שנתיים לפני כן, אף שבעקבות פעילות הסיירת הירוקה הוגש כאמור כתב אישום פלילי נגד הכורה, ואף שזהותו ידועה. מכל האמור לעיל עולה שעל אף הרפורמה וייחוד הפעילות המשפטית לטיפול בעברות המקרקעין ליועצים משפטיים המתמחים בכך - לא חל תיקון יסודי של הליקויים משנת 2009 , השנה שבה העיר משרד מבקר המדינה לרמ"י כי הוא רואה בחומרה את הטיפול הלקוי בתיקים משפטיים. משך הזמן הלא סביר להשלמת המידע בתיקים שלפני תביעה והעיכובים בטיפולם של התו בעים החיצוניים בתביעות פוגעים באכיפה בכלל ובעבודתם ובמאמציהם של המפקחים בפרט , ונותר "צוואר הבקבוק" בתחום פעולות האכיפה. האחריות הכוללת למצב זה מוטלת על יחידת הייעוץ המשפטי של רמ"י, ובראשה היועץ המשפטי של רמ"י, עו"ד יעקב קווינט, שלא מנעה את המשבר המתמשך שגרם לאותו "צוואר בקבוק". משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי היה עליה לפעול נמרצות לתיקון הליקויים בעניין זה שהועלו עוד בדוח הק ודם על ידי נקיטת צעדים כ גון קביעת לוחות זמנים לגיבוש התביעה ולהגשתה לבית המשפט וקביעת סנקציות בעניין זה. לדעתמשרד מבקר המדינה, על רמ"י לקבוע מתכונת סדורה של דוחות הפיקוח באופן שיובא בהם מלוא המידע הדרוש לתיעוד המקרה. ראוי שרמ"י תשקול לאמץ נורמות הנהוגות ב דוחות הפיקוח של הסיירת הירוקה , אשר עבודת ה דומה לזו של רמ"י. הביקורת העלתה כי רמ"י לא קלטהולא הזינה את פרטי האירועים בצומת ברנר במערכת הפיקוח של החטיבה לשמירת הקרקע ולמותר לציין כי לא הכינה תיק נתונים הדרושים להגשת כתב תביעה, על אף מצע הראיות שקיבלה. עוד התברר כי לרמ"י אין ממשקי מידע ראויים עם הסיירת הירוקה ועם גורמי אכיפה אחרים, על אף נחיצותם. עקב כך לא עומד לרשות רמ "י מידע שלם וע דכני על עברות מקרקעין מהסוגים שבאחריותה אשר גורמים אחרים איתרו וטיפלו בהם. מידע זה נדרש למקבלי ההחלטות לצורך ניתוח המצב הקיים וקביעת סדרי עדיפויות ולצורך אכיפה וענישה. מנתוני מתפ"א עולה כי שיעור הפעילויות שהיו קשורות במישרין לייעודה של היחידה המבצעית מכלל פעולותיה היה בשנת 2013 רק%47 , בשנת 2014 רק %3317 , ובמחצית הראשונה של 2015 רק%35. .מהתרשים עולה כי היחידה הארצית לפיקוח על הבנייה הגישה למשטרה 224 בקשותלסיוע בביצוע של צווי הריסה מינהליים ושיפוט יים, אולם המשטרה סייעה לה לטפל רק ב -68 ( 30% ) מהבקשות. למשל, בשנת 2014 היחידה ביקשה מהמשטרה סיוע באכיפתם של 58 צווים בכל המחוזות, אולם המשטרה סייעה לה באכיפתם של תשעה צווים בלבד, כולם במחוז ירושלים; רמ"י הגישה למשטרה 200 בקשותלסיוע בביצוע של צווי הוצאת לפועל, אולם קיבלה את הסיוע המבוקש רק ב-45 ( 23% )מהם.
גםאופן תפקודה של העירייה הי ה תמוה: העירייה הפסיקה את העבודות חמש פעמים ותבעה את החברה בגלל עברות על חוק התכנון והבנייה, אך בד בבד העירייה אפשרה לחברה לעבוד במתחם גם לאחר פקיעת תוקפו של היתר הבנייה שנתנה לחברה, באמצע שנת 2013. במשך רוב תקופת פעילותה של החברה לא התקיימו בין העירייה ובין רמ"י כל תיאום וחילופי מידע בנושא כריית החול שלא כדין, ועקב כך הם חידשו לחברה מפעם לפעם את ההרשאות לפעול.