שירות בתי הסוהר . שיקום אסירים בישראל .ממסמכי רש"א עולה כי 52% מקרב האסירים הצעירים שהשתחררו מבתי הסוהר .בשנים 2017 עד2019, ו -65% מקרבאוכלוסיית הקטינים, לא טופל ו במסגרת .שיקומית מחוץ לכלא מסיבות שונות181 . מוצע לרש"א לבחון שנית את ההיתכנות של הפרויקט ואת האפשרות המעשית .לקידום פרויקט החל"ץ עבור אוכלוסיות אסירים שונות, לרבות כאלה שלא נכללו .בו מלכתחילה, ולעניין את הגורמים הרלוונטיים בהנעה מחדש של התהליך נשוא .הפרויקט העשוי לתרום לשיקום האסירים. .ההסכם לשיתוף פעולה בין הצדדים בנושא זה טרם מומש במלואו בעיקר עקב .תהליכים ותוכניות שעוכבו בשל מגפת הקורונה. מומלץ אפוא כי רש"א ושב"ס יפעלו .בדרכים חלופיות גם ליישום יתר ההחלטות שהתקבלו בדיון המשותף ממרץ 2020 . בעניין השיקום התעסוקתי כדי להנגיש את שירותיה של רש"א לכלל האסירים .ולאפשר מעקב סדור אחר התקדמותם בתהליך השיקום. .נוכח עומס המשימות המוטלות על העו"סים לצד עזיבה של כשליש מתקן העו"סים בשנים .האחרונות, על שב"ס לפעול לגיוס ולאיוש המשרות הפנויות על מנת שלא לפגוע בשיקום .האסירים. כמו כן, מוצע לשב"ס לתת דעתו לפערים שהציגה מנהלת מחלקת חטו"ש .לצוות הביקורת בחודש יולי 2020. .בתוכנית העבודה של מערך התעסוקה לא הייתה התייחסות לשלושה היבטים עיקריים .שהופיעו בתוכנית העבודה הכללית של שב"ס - ובהם התאמת ההכשרות המקצועיות .לצורכי העבודה בישראל . מומלץ כי מערך התעסוקה יגבש בסיוע משרד הרווחה רשימה .עדכנית של המקצועות הנדרשים בשוק העבודה ובהתאם לכך יגוון את ההכשרות .המוצעות לאסירים. מומלץ כי מערך התעסוקה יפעל בשיתוף פעולה עם מחלקת חטו"ש .להגדיל את מספר האסירים המשתתפים בהכשרות המקצועיות ולהתאימן לכישוריהם .ולתחומי העניין שלהם. .על המשרד לבט"פ בשיתוף שב"ס להשלים פעולותיהם להסדרת תעסוקת אסירים .בפקודה. .מהתחשיב עולה כי בממוצע התגמול עבור עבודת אסיר בעבודות שת"ם .ובעבודות נוספות הוא 2.2 ,ש"ח לשעהוערך השעה הוא בין 0.8 ש"ח לבין4 ..ש"ח .הכנת חוות דעת בנוגע לסיכויי השיקום של אסיר בלי לראיין אותו אינה מיטבית ועלולה .להביא להמלצה שתתבסס רק על חלק מהשיקולים הרלוונטיים. .מוצע לרש"א להיפגש עם כל אסיר שהגיש לשב"ס בקשה לשחרור מוקדם ממאסר קצר .לפני גיבוש חוות דעת בעניינו. .חוק רש"א מקנה לה את הסמכות לטפל בכלל האסירים המשוחררים תושבי ישראל, .אולם בפועל רש"א מטפלת בפחות משליש מהאסירים המשוחררים בכל שנה. שיעור זה .אינו עונה על מלוא הפוטנציאל הגלום בשיקום אסירים ובהורדת שיעור חזרתם למעגל .הפשע. .תוכניות השיקום שמפעילים גופי התקון נועדו לקדם את רווחת האסיר המשוחרר ואת .השתלבותו התקינה בסביבתו הקרובה ובחברה הכללית. ראוי שגופי התקון ומשרד .המשפטים יתייחסו במסגרת הפורומים הממשלתיים הדנים בנושא גם לשיעור המועדות .של אסירים שריצו מאסר מלא על עבירות שאינן עבירות מין. זאת מאחר שקבוצת אסירים .זו אינה נדרשת להשתתף בהליכי טיפול ושיקום לאחר השחרור. הדבר נוגע בעיקר .לאסירים אשר רמת הסיכון הנשקף מהתנהגותם לנפגעי העבירה או לכלל הציבור עלולה .להיות גבוהה. .דוח צוות התביעה המליץ להתנות את השחרור המוקדם ממאסר לתקופה קצרה בהתאמת .תוכנית שיקום לאסיר. אולם הנתונים מלמדים כי המלצה זו יושמה באופן חלקי, ובפועל .פחות ממחצית מהאסירים שהשתחררו על ידי היחידה הייעודית בשב"ס בשחרור מוקדם .הופנו או פנו בעצמם לקבלת טיפול ברש"א. ראוי שרש"א תפעל להשאת מספר האסירים המרואיינים בכל בתי הסוהר ותבחן .את התאמתם לשיקום כדי לאפשר לאסירים אלו לזכות בשחרור מוקדם במועד .המוקדם האפשרי בחוק ולממש את האינטרס הציבורי להקטין את סיכויי חזרתו של .האסיר להתנהגות עבריינית באמצעות טיפול שיקומי ושחרור בפיקוח רש"א. .1. מסגרות השיקום של רש"א אינן כוללות מענה טיפולי לאסירים פגועי נפש המונים .כ-10% בממוצע מאוכלוסיית המשתחררים בכל שנה. יוער כי שיעור הרצידיביזם .בקרב אסירים עם מוגבלות נפשית הוא 70%168. .מהלוח עולה שמערך התעסוקה עמד ברוב היעדים שהציב לעצמו. משרד מבקר המדינה .רואה זאת בחיוב וממליץ לפעול להגדלת מספר המועסקים בהתאם ליעדים שקבע מערך .התעסוקה. .העלות הממוצעת של קורס הכשרה לאסיר במימון המדינה היא כ- 12,000 .ש"חמשמעות .נשירה של אסיר מקורס היא אי -מיצוי הפוטנציאל ש ההכשרה יכולה להניב לאסיר. מומלץ .כי שב"ס יבחן את הסיבות לנשירת אסירים מהכשרות אלו ויפעל לצמצום שיעור הנשירה. אחת הסיבות העיקריות לחזרה למעגל הפשיעה היא הקושי של אסירים משוחררים .להתפרנס. תעסוקה יציבה לאחר השחרור היא נקודת פתיחה מהותית בשילובו של .האסיר המשוחרר בחברה. פרק זה העלה כי בשנים 2015 עד2019 רק מחציתמהכלואים .הפליליים שולבו בתעסוקה בשב"ס. נוסף על כך בשנים 2017 עד 2019 השתתפו 173 .אסירים בהכשרות מקצועיות של משרד הרווחה במסגרת שב"ס. מוצע לשב"ס לבחון את .האפשרות להגדיל את מספר האסירים המשתתפים בהכשרות המקצועיות ולהתאימן .לכישוריהם ולתחומי העניין שלהם. .לאור הנתונים מהשנים 2017 עד2019 המלמדים על כך שכמחצית מהצרכים .הטיפוליים שהוגדרו לאסירים לא טופלו בשנים אלה, והאסירים לא שולבו בקבוצות .או במחלקות לפי הצורך הטיפולי שהוגדר להם, מומלץ כי שב"ס יבחן מהן הסיבות .לכך ו יפעל להסרת חסמים אלה. .עולה כי שיעור האסירים שלא קיבלו מענה מתוך כלל האסירים הוא 12%, ואילו .41% מהאסירים קיבלו מענהתקוני שלם59 המתאים לצורכיהם . יצויין כי לגבי 18.2% . מכלל האסיריםאין בידי שב"ס מידע בכל הנוגע למענה שניתן להם. מוצע ששב"ס ילמד את התובנות שעלו מממצאי הסקר ובאמצעותם יכוון לפיתוח .התוכניות הקיימות ולהתאמתן לצורכי האסירים. .עד מועד תום הביקורת לא יושמה התוכנית האסטרטגית משנת 2019 בנוגע להכנת .תוכניות מפורטות ומגוונות המותאמות למאפייניהם האישיים של אסירים משוחררים .המשתייכים לאוכלוסיות בעלות צורכי שיקום ייחודיים אשר מסוכנותם לציבור הרחב .ולסביבתם הקרובה נחשבת גבוהה או שהן מועדות לחזור לפשע. על רש"א ליישם .את תוכנית העבודה האמורה ולהפעיל מרכזי טיפול חוץ-ביתיים עבור אוכלוסיות .אלה, בשים לב לתקצוב הנוסף שקיבלה לשם כך החל בשנת 2019 ובכפוף לתקציב .הייעודי שתקבל בשנים הבאות. .בשים לב לכך שלאסירים המשוחררים הקטינים יש סיכוי של 67% ,לחזור לפשיעה .על רש"א לבחון דרכים חלופיות לפיקוח על אוכלוסייה זו ולטיפול בה. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את המאמצים שעשתה רש"א לשם הקמת בית .המעבר, ציודו והפעלתו. .היות שרש"א היא הגוף הסטטוטורי המופקד על תחום השיקום של כלל האסירים .המשוחררים, ראוי כי תנגיש את המידע על אודות תוכניות השיקום שהיא מפעילה .מחוץ לבתי הסוהר לכל האסירים המיועדים לשחרור, לרבות בשחרור מינהלי ולאחר .ריצוי מלוא תקופת המאסר וכי הצדדים ישתפו פעולה בהכנת תוכניות שיקום .משותפות. .ניהול מבוסס נתונים הוא בסיס בכל הארגונים ובפרט בארגון כמו שב"ס המחזיק באלפי .אסירים בכ-30 מתקני כליאה ומעצר ונדרש על בסיס יום-יומי לקבל החלטות בעניינם. .במערכות המידע הממוחשבות של שב"ס חסר מידע רלוונטי לשיקום אסירים ולטיפול .בהם. מידע ממוחשב במערכת התקון היה מאפשר לנטר בכל עת את מספר האסירים .שאינם מקבלים מענה תקוני ומאפשר למטה שב"ס לקבל החלטות ניהוליות ואסטרטגיות .הנגזרות ממידע המצוי במערכת. מידע ממוחשב זה אף נדרש בעת הגעת האסיר לוועדת .המעקב כדי לבחון אם אכן קיבל טיפול מתאים לצרכים שהוגדרו לו. מידע חסר עלול .לפגוע בקבלת ההחלטות , וכתוצאה מכך עלול לפגוע באפשרות של שב"ס להעניק .לאסירי ם את המענה הנדרש ל קראת שחרורם. .על חטיבת התקון לדאוג שכלל המידע הנדרש בנוגע לאסירים יוזן באופן קבוע ומדויק .למערכת הממוחשבת כדי שההחלטות המתקבלות יהיו מבוססות על מידע אמין ועדכני. .מהלוח עולה כי בשנים 2017 עד2019 כ-50% מהאסירים בממוצע נשפטו לתקופה .של עד חצי שנה. משמעות הדבר היא שלא הייתה להם יתרת מאסר מספיקה .לטיפול על פי קביעת שב"ס. .למרות המענים שהציג שב"ס לנושא, בשנת 2018 מבין כלל השפוטים למאסר קצר .2,884 ( אסיריםכ-75%) לא השתתפו כלל בפעילות שיקום, ובשנת 2019 לא .השתתפו בפעילות 3,232 ( אסיריםכ-%97 )78 . נוסף על כך מרבית האסירים שנשפטו .לתקופה של עד שנה לא טופלו באופן ייעודי לפי העבירות שבגינן נאסרו עקב הזמן .הקצר שבו שהו במאסר לאחר שנגזר דינם 79. .על אף עמדת שב"ס כי יש להתמקד בהכנת אסירים השפוטים למאסר קצר לקראת .שחרורם, בפועל מיעוטם של אסירים אלה השתתפו בפעילות הכנה לקראת שחרור .- 1.3% בשנת 2018 ו- 1.8% בשנת 2019 . נתונים אלה מעידים על פער ממשי בין .תפיסת שב"ס לבין פעילותו בתחום הכנת שפוטים למאסרים קצרים לקרא ת .שחרורם. .על שב"ס לפעול למיצוי מרבי של המענים הקיימים לאסירים השפוטים למאסרים קצרים .ובכלל זה לפעול להגדלת שיעור המשתתפים בתוכנית ההכנה לשחרור. כמו כן על שב"ס .להמשיך ולפתח, בשיתוף רש"א, מענים שיתאימו לתקופות מאסר קצרות הנפוצות כיום, .בין שבשלב המאסר ובין שלאחר השחרור. .קרוב למחצית מאוכלוסיית הכלואים אינם יהודים, ורובם דובר י ערבית. תהליך טיפול .דורש, מטבעו, היחשפות אישית והוא מערב רגש ושיתוף בתכנים אישיים. טיפול בשפת .האם יכול להיות אפקטיבי יותר והוא משקף לאסיר שהמערכת מתייחסת ברצינות ובכבוד .לצרכיו, למוצאו, לתרבותו ולש פתו. לצורך כך מומלץ כי שב"ס יבחן תגבור מערך הטיפול .באוכלוסייה הערבית בבתי הכ לא, בין השאר באמצעות גיוס עו"סים שיוכלו לתת מענה .לאסירים הערבים בשפתם, זאת לצד תגבור הפעולות להקניית השפה העברית לאסירים .אלו. פעולה כזו אף עשויה להגביר את האפקטיביות של פעולת השיקום הכוללת של .שב"ס ולהקטין את שיעור המועדות בכלל ובקרב האסירים הערביים בפרט. .נמצא כי חרף החובה שקבע המחוקק כבר בשנת 2012, נכון ליולי 2020 טרםהותקנו .תקנות להסדרת השיקום לאסירים . להלן הפרטים: הועלה כי נוהל הפעלת תוכנית "קשר מחייב" באמצעות גורם פרטי אינו מיושם, וכי .לרש"א אין מעורבות באישור תוכניות שיקום פרטיות. .על שב"ס ורש"א להשלים בחינת הנושא על כלל היבטיו, לרבות הסדרת מעמדן .של תוכניות השיקום הפרטיות ביחס לתוכניות הש יקום של רש"א , ובהתאם .לתוצאות הבחינה לפעול לאישורו של נוהל חדש. .על גורמי משרד המשפטים, שב"ס ורש"א השותפים לוועדת ההיגוי האמורה לעקוב .ולפקח אחר יישום כלל המלצות דוח הוועדה ולבחון תוך כדי ביצוע את מידת .יעילותן. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את יוזמתו של שב"ס ליצירת קשר עם גורמי .התקון בקהילה לצורך קידום רווחת האסירים ולשיקומם גם מחוץ לכותלי בית .הסוהר. לצד זאת, ראוי כי רציפות תהליך השיקום של האסיר תישמר במסגרת .ממשק עבודה שוטף בין שב"ס ובין רש"א, אשר יכלול נוסף על השיתוף במידע .הכנת תוכניות שיקום משותפות והפעלתן. .נוכח זאת וכדי לקדם את שילובן המיטבי של אסירות משוחררות מהפריפריה בשוק .התעסוקה, לרבות אסירות שאינן מטופלות במרכזי שיקום, מומלץ כי רש"א תעבה .את מערך הטיפול הייעודי באסירות בפריפריה, בדגש על מחוז צפון. לנוכח שיעור המועדות של אסירים שריצו תקופת מאסר קצרה (עד שנה) ש הוא כ-40% , . ונוכח המלצת דוח צוות התביעה, מוצע ליחידה לשחרור ממאסרים קצרים לשקול את .התניית החלטותיה לשחרור מוקדם בהשתתפותו של האסיר בתוכנית שיקום של גורם .מטפל. .עד מועד תום הביקורת באוגוסט 2020 לא הקימה רש"א את ההוסטלים ומרכזי .הטיפול היומיים האמורים, נשוא התחייבותה מאוגוסט 2019. .לאור הקשיים שהציפה מחלקת חטו"ש בדבר עומס המשימות הקיים המוטל על עו"סים .בבתי הסוהר, מוצע לשב"ס לבצע בדיקה מקיפה של כלל משימות העו"סים בכל סוגי .האגפים והמחלקות לנוכח מפתח התקינה הנוכחי. .ההזנה במערכת הממו חשבת לגבי רמת העברית אינה סדירה, ולגבי כ -800 .אסירים חסר מידע על כך. היעדר המידע פוגע ביכולת של שב"ס לנתח באופן .מלא את הנתונים ולקבל החלטות בנוגע לצורך לבחון לגבי אוכלוסיית דוברי .הערבית את הצורך לביצוע קבוצות טיפוליות בשפתם ולהשתתפותם בפעילות .להקניית השפה העברית . מצב זה, שבו שב"ס עדכן בפועל את פעילות התקון שלו ברוח תיקון 42 לפקודה, אולם .לא עיגן את פעילותו הענפה בתחום התקון בתקנות, הוראות, פקודות ונהלים, אינו תקין. .על שב"ס לפעול לעגן את פעילות התקון בתקנות, בפקודות ובהוראות עדכניות, וליצור .בכך מסגרת מפורטת ליישום חובתו החוקית וכלי חשוב ויסודי לקידום הפעולות בנושא .והבקרה על מימושן. .עלה כי רש"א לא קיבלה אמצעים לקליטת 20,802 אסירים תושבי ישראל .המשוחררים בשחרור מינהלי בשנים 2016 עד2020 (64% מכללהאסירים הפליליים .תושבי ישראל המשוחררים בשנים אלו), ואף לא הוסדרה הפנייתם לרש"א. .לאסירים שהשתחררו בנסיבות כאמור לא ניתן תמריץ לפנות לקבלת טיפול מגורם .כלשהו. .ניתוח הנתונים מצביע על כך שבשנת 2019 טיפלה רש"א בפחות משליש מהאסירים .הפליליים תושבי ישראל ששוחררו באותה שנה. רש"א אינה מטפלת בכ-70% מהאסירים .המשוחררים שלא משתחררים ברישיון או שאינם מעוניינים להשתחרר בפיקוח רש"א, .למעט אוכלוסיית המטופלים הוולונטריים ברש"א. .נמצא כי לכ -90% מהאסירים המשוחררים שיש להם רקע התמכרותי אין מענה .טיפולי ברש"א. .מומלץ כי רש"א תגדיר משאבים ייעודיים למתן שירותי דיור זמניים לאסירים .משוחררים דרי רחוב ותסדיר עם הגורמים הרלוונטיים במרחב הבין-משרדי את תנאי .הזכאות לקבלת השירות ואת הפרוצדורה הנדרשת לכך. .עלה כי לרש"א אין תקציב ייעודי להקמת מאגר מקומות מגורים זמניים המאפשר .לה להעמיד דיור זמין לרשות אסירים משוחררים דרי רחוב. .בהתבסס על ממצאי המחקרים בנושא זה, מוצע לרש"א לשקול להכין תוכניות .שיקום על פי תפיסת הצדק המאחה לאסירים המתאימים לכך ולהפע יל אותן .בשיתוף נפגעי העבירה המעוניינים בכך; זאת לשם הגברת המועילות של הליכי .השיקום והפחתת שיעור המועדות. לצורך כך מוצע לעגן שיטת טיפול זאת בנהלים .פנימיים. .מהלוח עולה כי רכיבים מהותיים בתוכנית העבודה לשנים 2017 ו-2018 לא יושמו. בשל .כך לא השיגה רש"א חלק מהיעדים שהוגדרו בתוכנית האמורה. התמונה העולה מהלוח משקפת בעיית תפקוד ברש"א הנובעת בעיקר ממחסור במשאבים .בשנים האחרונות ומהיעדר ממשקי פעילות מובנים עם שותפיה המקצועיים - שב"ס .והרשויות המקומיות. נוכח זאת, על רש"א ליזום מיסוד של שיתוף הפעולה הנדרש עם .הגורמים האמורים ועל משרדי הרווחה והאוצר לפעול להקצאת המשאבים הנוספים .הנדרשים לרש"א כדי להוציא לפועל רכיבים מהותיים בתוכניות העבודה שלה, בהתאם .לסיכום התקציבי. .תקנות רש"א קובעות מתווה להפעלת ממשק עבודה סדיר בין כלל הגופים במרחב .הממשלתי העוסקים בשיקום אסירים. אולם שלא בהתאם לתקנות רש"א, הוועדות .להכנת תוכניות לשיקום לאסיר בהרכב הרחב והבין -משרדי אינן מתכנסות ולא .מגבשות תוכניות ש יקום לאסירים. כפועל יוצא, הגורמים הרלוונטיים במשרד .הרווחה ובשלטון המקומי אינם שותפים להליך שנועד לאפשר את הרצף הטיפולי .החל באבחון מצב האסירים ובחינת מידת התאמתם לשיקום וכלה בגיבוש התוכניות .הטיפוליות הפרטניות המיועדות לשיקומם.
.הביקורת העלתה כי על אף ההחלטות שהתקבלו בישיבה האמורה, אין לרש"א .הרשאה לקבל באופן ישיר נתונים מהמערכת הממוחשבת "צהר" של שב"ס.