תחום הגנת הסייבר . מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 - ניתוח נתונים ככלי מסייע לבקרה על טוהר הבחירות מוצע שוועדת הבחירות תשלים את הבדיקה של כל המקרים שבהם בוחרים הצביעו לכאורה בשם נפטרים בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו, ולגבי אלו שתמצא כי אכן הצביעו, תפעל בהתאם לסמכותה בדין. כמו כן מוצע שהוועדה תיישם מייד לאחר כל מערכת בחירות בדיקה כוללת שתשווה בין הנתונים המופיעים בטופסי 1,000 לנתונים שיתקבלו מרשות האוכלוסין וההגירה בנוגע לנפטרים. עוד מוצע שוועדת הבחירות תבדוק את הסיבות לכך שלמרות הפעולות שנקטה, יש עדיין אזרחים שמצביעים בזהות של נפטרים. מחשוב שלב הזדהות הבוחר ובדיקת זהותו מול מרשם האוכלוסין עשוי לסייע במניע ת הצבעה בשם נפטרים (ראו את ה פרק בנושא "תהליך ההצבעה באמצעות מעטפות הכפולות"). בבדיקה נמצאו 79 בוחריםשהצביעו בשם אנשים ששהו בחו"ל (כ-18% מהמצביעים במדגם) ולגבי 64 אחרים (כ-14% ) לא מצאה ועדת הבחירות את האלפונים של הקלפיות בהן הצביעו. מתוצאות הבדיקה אפשר להסיק כי כ- 1,600 בוחרים הצביעו בשם שוהים בחו"ל (כ- 0.035 % .)מהבוחרים בפועל מוצע שוועדת הבחירות תבחן דרכים למניעת הצבעה בשם נפטרים או בשם מי ששוהים מחוץ לגבולות המדינה ביום הבחירות. עוד מוצע שרשות האוכלוסין וההגירה תעביר לוועדת הבחירות מידע בנושא זה כדי שהוועדה תאתר את ההצבעות שנעשו שלא כדין ותפעל למגר את התופעה. במסגרת זו אף מוצע שרשות האוכלוסין וההגירה בשיתוף ועדת הבחירות יבחנו כיצד לשפר את הזדהות הבוחר, כגון זיהויו באמצעות תעודת הזהות החכמה כפי שיפורט להלן: משרד מבקר המדינה מציע לוועדת הבחירות לבחון את הצורך במיעוט שינויים במספרי הזיהוי של הקלפיות ורשימת הבוחרים בכל קלפי בין מערכות הבחירות השונות, בשיתוף כל גורמי המקצוע המעורבים בתהליך ובהם משרד הפנים, רשות האוכלוסין וההגירה והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה. ועדת הבחירות לא ניהלה מסד נתונים אחוד וממוחשב שבו מתועדים כל האירועים שקרו בקלפיות לאורך מערכות הבחירות. מסד נתונים אחוד ושימוש בטכנולוגיה של בינה מלאכותית לניתוח נתונים אלו עשויים לסייע לוועדה בתהליך קבלת ההחלטות, למשל: באמצעות זיהוי מהיר של קלפיות שהיו בהן אירועים חריגים לאורך כמה מערכות בחירות וחיזוי של הפעולות שעל הוועדה לנקוט כדי למנוע הישנות מקרים אלו, כגון הצבת מזכיר נוסף וביקור של מפקחים בקלפי ביום הבחירות. מוצע כי ועדת הבחירות תיצור מסד נתונים אחוד וממוחשב בהתאם להוראות הדין שבו יישמרו נתונים על אירועים שהיו בקלפיות לאורך כמה מערכות בחירות. באופן זה יהיה אפשר ל נתח את הנתונים הקיימים במסד הנתונים ולהפיק מהם מידע היסטורי לגבי אינדיקציות חריגות שהיו בכל קלפי בכל מערכת בחירות וכן מידע היסטורי לגבי הפעולות שנקטה הוועדה ולהפיק תובנות על מידת ההשפעה של פעולות אלו. כמו כן מסד נתונים אחוד ושימוש בטכנולוגיה של בינה מלאכותית לניתוח נתונים אלו עשויים לסייע לוועדה בתהליך קבלת ההחלטות בעת היערכותה לבחירות הבאות וכן בתהליכי הפקת הלקחים. לסיכום, תמונת המצב העולה מהפרק מ למדת כי ועדת הבחירות הכירה באמצע שנת 2017 באיום של תקיפת סייבר על תהליך הבחירות, זאת לאחר שהיה חשש לשיבוש הבחירות בארה"ב בסוף שנת 2016 . כתוצאה מכך החלה ועדת הבחירות בגיבוש תפיסת ההגנה שלה לתקופת הבחירות ובביצוע פעולות להעלאת רמת ההגנה של מערכותיה ולהגנה על דיוק תוצאות הבחירות. נוסף על כך החלה הוועדה בשלוש תקופות הבחירות שנבדקו לשתף פעולה עם מערך הסייבר, שביצע פעולות ובהן גיבוש מעטפת הגנה לכל מערכת בחירות, וביצוע כעשר ביקורות ובדיקות חדירות למערכות. מוצע כי שיתוף פעולה זה יתקיים גם בתקופת שגרה. עם זאת נמצא כי עלו פערים בעניין גיבוש מדיניות הגנת הסייבר. כמו כן נמצא כי במסגרת הביקורות שנערכו בשלוש מערכות הבחירות עלו פערים שלעיתים לא היה אפשר לטפל בהם מפאת החשש לפגיעה תפקודית במערכות בתקופת בחירות ובגלל אילוצי הזמן. בנסיבות הללו ועדת הבחירות גידרה חלק מהפערים שנמצאו בביקורות באמצעים חליפיים. לפיכך מוצע שוועדת הבחירות תכנס את ועדת ההיגוי להגנת הסייבר ותגבש מדיניות לתקופת בחירות ולתקופת שגרה, השונות זו מזו באופן ניכר. כמו כן מוצע שוועדת הבחירות תנהל באופן שוטף את סיכוני הסייבר ברמת הארגון וברמת המערכות. עוד מוצע שוועדת הבחירות תנהל את כל המשימות לתיקון הפערים במסגרת תוכנית עבודה שנתית ורב-שנתית ותבצע מעקב אחר הטיפול בפערים באמצעות ביקורות חוזרות. מוצע שוועדת הבחירות תבקש מכל החברות החיצוניות שמקימות ומתחזקות את מערכות המידע שלה להכין ולנהל באופן שוטף תוכנית עבודה לפיתוח המערכות ולתחזוקה שלהן. כמו כן מוצע שהוועדה תבקש מהחברות להביא לאישורה את תוכניות העבודה כדי תוכל לבחון אם אבני הדרך העיקריות והמשימות שהיא הגדירה כחיוניות ומופיעות בחוזה ההתקשרות נכללו בהן. כמו כן מוצע שהוועדה תבצע בקרה על מידת העמידה ביעדי התוכניות. לסיכום, תמונת המצב העולה מהפרק מלמדת כי בידי מקבלי ההחלטות בוועדת הבחירות אין תמונה מלאה ועדכנית של מערכות המידע והתשתיות המשמשות אותן (רשימת מצאי מעודכנת) ויחסי הגומלין בין המערכות (מסמך ארכיטקטורה). כמו כן הועלה כי הוועדה לא הגדירה לכל נכס מידע את בעל הנ כס, סיווגו ורמת הדחיפות שלו במקרה של התאוששות מאסון. נתונים אלו חיוניים בעת ביצוע סקרי סיכונים וכן כדי לאתר רכיבים פחות מוגנים - שאינם נתמכים על ידי היצרן או שיש להם חולשות מוכרות ועשויים להיות החוליה החלשה שבאמצעותה תוקפים ינסו לפגוע באמון הציבור. כמו כן ועדת הבחירות פועלת ללא מסמך לניהול המשכיות תפקודית המגדיר את המערכות והתהליכים החיוניים להמשך פעילותה בתקופת הבחירות ואת הזמן הנדרש להתאוששותם. על פי הגדרת יה"ב לספק מהותי עולה כי כל ספקי מערכות המידע של ועדת הבחירות הם ספקים מהותיים, היות שהם מספקים לוועדה שירותי פיתוח, תמיכה ותחזוקה של מערכות המידע שלה. אף שוועדת הבחירות אינה כפופה להנחיות יה"ב, נוכח רגישות המידע במערכות, יש מקום שוועדת הבחירות תחיל על עצמה את הנחיית יה"ב בנושא או תגבש הנחיה מקבילה, תוודא כי ספקיה המהותיים מיישמים את תהליך ההתעדה וכן תבצע בחינת עמידות לספקים. מומלץ שוועדת הבחירות תקפיד בכל התקשרות חדשה או חידוש התקשרות על כך שהספק יהיה בעל תעודה בתוקף של "ספק מאושר" בהיבט של אבטחת מידע. מומלץ שוועדת הבחירות תאמץ מתודולוגיה מקובלת בתחום התקשוב ותכסה את כל הנדבכים הרלוונטיים בעת כתיבת מכרז להקמת מערכת מידע ובפרט כל נושאי האבטחה. מוצע שאגף המחשוב יכין תוכניות עבודה שנתית ורב-שנתית לפעולותיו העיקריות ויבצע בקרה חצי-שנתית על מידת עמידתו ביעדי התוכנית. כמו כן אף שוועדת הבחירות היא גוף סטטוטורי שאינו כפוף לרשות התקשוב הממשלתי, מוצע כי הוועדה ואגף המחשוב יבחנו את התועלת בקבלת ייעוץ מרשות התקשוב במהלך הכנת תוכנית העבודה ובבקרה על ביצועה, בדומה לייעוץ שמקבלים המנמ"רים בכל משרדי הממשלה, ואף ישקלו לאמץ את הנחיות רשות התקשוב לגבי נתונים שכדאי שייכללו בתוכנית העבודה. נמצא כי אגף המחשוב אינו מנהל תוכניות עבודה שנתיות עבור מערכות המידע שלו שמצויות בשלבי תחזוקה, אף שכאמור ב לוח 2 ,בשנת 2019 , שהתקיימו בה שתי מערכות בחירות, היקף התשלומים לחמש החברות החיצוניות שמתחזקות את המערכות האלו היה כ-50 .מיליון ש"ח עוד נמצא כי אגף המחשוב לא ניהל בשנת 2019 תוכנית עבודה שנתית או רב-שנתית להקמת מערכת, אף שהקמת המערכת הייתה כרוכה בביצוע משימות רבות שמעורבים בהן גורמים שונים שנדרש תיאום ביניהם, ואף שסך התשלומים עבורה לחברות החיצוניות בבחירות לכנסות ה-22 וה-23 היה בשווי 6.8 מיליון ש"ח. להלן דוגמאות לנושאים חסרים בנספחי אבטחת המידע מול הנדרש בנספח אבטחת המידע לפי נוהל מפת"ח: משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את מיסודו של הצוות ואת הפיילוט שנערך. עם זאת, נמצא כי עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2020 , כשישה חודשים לאחר הבחירות לכנסת ה-23 ,לא חודשה פעילות הצוות לשיפור סוגיית ההנגשה. מוצע כי ועדת הבחירות תחדש את פעילותו של צוות הנגישות שהקימה בספטמבר 2017 כדי להיערך מבעוד מועד לבחירות הבאות. מוצע כי הצוות יבחן את כלל האפשרויות לשילוב פתרונות טכנולוגיים בתהליך ההצבעה שיס ייעו לכלל האנשים עם מוגבלות לבחור באופן עצמאי וחשאי, זאת בשיתוף משרד הרווחה והעמותות הפועלות בנושא. התובנה העיקרית העולה מביצוע הפיילוט היא שלקויי ראייה הצליחו לראשונה להצביע באופן עצמאי באמצעות שימוש בטכנולוגיה. מהפקת הלקחים של חברה א' עלה כי בכמה מערכות מידע בוצעו שינויים לפני הבחירות לכנסת ה-21 , וכי שינויים אלו לא נבדקו בתהליך בדיקות סדור, לא אושרו על ידי ועדת הבחירות במסגרת בדיקות קבלה ואף לא נבדקו במסגרת החזרה הגנרלית שהתקיימה לפני הבחירות לכנסת ה-21 (בדיקות הרצה). עלה כי רק בעת הפעלת המערכות ביום הבחירות עצמו התגלו התקלות במערכות בעקבות השינויים האמורים. להלן כמה דוגמאות: מהמשוב של מנהל הוועדה האזורית ירושלים על הבחירות לכנסת ה-23 עלה כי במערכת מרכז שליטה ובקרה (BI ) בוצע עדכון של אבטחת מידע יומיים לפני הבחירות. לדבריו המערכת עבדה באופן תקין לפני העדכון ובעקבות העדכון נגרמו בעיות ועיכובים קשים ביום הבחירות. מוצע כי ועדת הבחירות תעגן את מועד הקפאת התצורה בנוהל העבודה וכן תקבע הנחיות לתהליך ביצוע שינויים אקוטיים ימים אחדים לפני הבחירות הכוללים בדיקות מקיפות של תהליכים שהשתנו ויידוע כל הגורמים הנוגעים בדבר. במסמך הפערים על הכנסת ה-21 שהעביר משרד מבקר המדינה לוועדת הבחירות נכתב כי בחזרה הגנרלית נבדקו רק חלק מהתהליכים הממוחשבים שהיו כרוכים בבחירות. משרד מבקר המדינה מציין כי במסגרת החזרות הגנרליות של הבחירות לכנסות ה-22 וה- 23 נבדקו מרבית התהלי כים העסקיים באופן המדמה תהליך בחירות. מוצע שוועדת הבחירות תוודא שכל פיתוח חדש או שינוי בתוכנה או בממשקים מתועד ונבדק, ותוצאות הבדיקה מועברות לאישורה לפני הפעלתו (בדיקות קבלה), זאת לפני החזרה הגנרלית. כמו כן ראוי שבממשקים יבוצעו בקרות לוגיות לבחינת תקינות הנתונים המועברים. כמו כן מוצע שמקרים חריגים שבהם לא הושלמו הבדיקות לפני הבחירות, השינויים יובאו לאישור האחראים לתהליך העסקי בוועדת הבחירות ויתבצע ניתוח של התקלות שעשויות לקרות. מוצע שוועדת הבחירות תימנע כ כל האפשר מביצוע שינויים במערכות, בתשתיות ובממשקים בדחיפות סמוך לבחירות ותגדיר מועד להקפאת תצורה. כמו כן עליה לוודא שלא מתבצעים שינויים לאחר שכל התהליכים נבדקו במסגרת החזרה הגנרלית. אם עולה צורך אקוטי בביצוע שינוי כמה ימים לפני יום הבחירות ולאחר החזרה הגנרלית, מוצע שהוועדה תיידע את כלל הגורמים המעורבים ותנתח עימם את השפעות השינוי כדי לתת מענה לתקלות שעלולות לקרות בעקבותיו. כמו כן מוצע שכל הגורמים המעורבים בשינוי יבצעו בדיקה מקיפה של כל התהליך לאחר ביצוע השינוי. נמצא כי אין בידי ועדת הבחירות מסמכי ייזום עבור חלק ממערכות המידע החדשות שהחליטה להקימן בשנים 2019 - 2020 או מסמך הערכת עלויות, ובהן מערכת שסך התשלומים ששולמו לחברות החיצוניות עבורה בבחירות לכנסות ה-22 וה-23 היה בשווי 6.8 מיליון ש"ח. כמו כן ועדת הבחירות פיתחה את מערכת5 וכתבה עבורה את "מסמך69 אפיון-על", אולם במסמך לא צו ינה הערכת העלויות של המערכת. .נמצאו פערים בנושא דיווח על אירועי אבטחת מידע למערכת SIEM . מוצע שוועדת הבחירות תטפל בפערים שעלו ותקבל באופן עצמאי כל התרעה על אירוע חריג במערכות. מוצע כי ועדת הבחירות תתקף את רמת ההגנה של הספקים אחת לשנה ואת מידת עמידתם בחוזה ההתקשרות. מתצפיות של צוותי הביקורת של משרד מבקר המדינה שנכחו בליל הבחירות לכנסת ה- 23 בשני מקרים נמצא כי עמדות קצה לא היו מוקשחות כנדרש. מוצע שוועדת הבחירות תוודא שעל עמדות הקצה בחדרים המאובטחים מותקנות רק תוכנות הנדרשות לעבודה ביום הבחירות. נמצא כי לוועדת הבחירות אין מדיניות בנושא הקשחה. ראוי שוועדת הבחירות תגדיר מדיניות הקשחה ותוודא מפעם לפעם מול החברות החיצוניות שמתחזקות את מערכות המידע שלה שהן פועלות ומתחזקות את מאגרי המידע לפי תקנות הגנות הפרטיות ושמורשים לגשת למערכות רק הגורמים שהגדירה הוועדה ככאלה. אף שיצרן גרסת התוכנה של מערכת 1 הפסיק כבר לפני מספר שנים את הפצת העדכונים והתיקונים של הגרסה, ועדת הבחירות לא נערכה בזמן להחלפת גרסת התוכנה של המערכת ולא עשתה זאת בתקופת שגרה שבה אין משתמשים במערכת, אלא בחרה להחליף את הגרסה ולהשלים את התהליך במהלך תקופת הבחירות, דבר שהיה עלול לסכן את הפעילות התקינה של המערכת. כמו כן בתקופת הבחירות לכנסת ה-21 נצפתה איטיות במערכת 1 .שהוועדה יכלה לטפל בה בתקופת שגרה מהפקת הלקחים של חברה א' על הבחירות לכנסת ה -21 עלה כי בתקופת הבחירותזמני התגובה של המערכת היו איטיים בשל שינויי תוכנה שנעשו ובהם החלפת התוכנה. יצוין כי גם מתשובתם של מנהלי הוועדות האזוריות לשאלון ששלחה להם ועדת הבחירות בנוגע לבחירות לכנסת ה-21 ומכנס הפקת הלקחים עלה כי מערכת1 הייתה איטית מאוד בתקופה שקדמה לבחירות, ורק שבועיים לפני יום הבחירות חל שיפור. נמצא כי מאז קיבלה ועדת הבחירות את החלטותיה בספטמבר ובדצמבר 2018 ועד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2020 היא לא קידמה את שלב איסוף הדרישות מהמערכת החדשה שתחליף את מערכת 1 ואף לא קיימה דיונים לצורך בחינת התקדמות ההיערכות להחלפת מערכת 1 . כמו כןנמצא כי עד מועד זה גם לא הקימה ועדת היגוי, כפי שקבעה בדיון באוגוסט 2018 , שתפקידה לבקר את התקדמות הפרויקט. מתשובותיהם של כל תשעת מנהלי הוועדות האזוריות לשאלון של משרד מבקר המדינה על תפקוד המערכות בבחירות לכנסת ה-23 עלה כי ועדת הבחירות לא נעזרה בהם כדי לאסוף דרישות עבור המערכת החדשה, אף שמחצית מהמנהלים מועסקים על ידי ועדת הבחירות זה עשרות שנים והם היו עשויים לתרום מניסיונם לפיתוח המערכת החדשה. נוכח העובדה שבשנת 2023 תסתיים ההתקשרות עם חברה א', שמפעילה את מערכת 1 , ונוכח המורכבות הכרוכה ביציאה למכרז ובהקמת מערכת ממוחשבת, מוצע כי ועדת הבחירות תחדש את פעילותה בנושא ההיערכות להחלפת מערכת 1 ותמנה ועדת היגוי שתבקר את התקדמות הפרויקט. מוצע כי הרכב ועדת ההיגוי יהיה בהתאם להנחיית רשות התקשוב, ובוועדת ההיגוי יהיו חברים גם חלק ממנהלי הוועדות האזוריות כנציגי המשתמשים העיקריים במערכת. זאת ועוד, לנוכח המידע הרגיש המנוהל במערכת 1 , ראוי שדרישות הקשורות לנושאי אבטחת מידע ייכתבו בהתאם לנספח שפרסמה יה"ב בנושא (בעניין זה ראו את הפרק בנושא שרשרת האספקה). מנתוני87 ממשל זמין בנוגע לבחירות לכנסתה-20 שהתקיימו במרץ2015 עלה כי ביום הבחירות גלשו במערכת 6 של ועדת הבחירות בטווח זמן של כ-15 דקות- 148,493 - 202,062 ,משתמשיםמספר גדול משמעותית ממספר המשתמשים שהאתר תוכנן לתמוך בו. נוכח זאת, האתר לא עמד בעומסים במשך כמה שעות והיה לא זמין בכ-13% מהיממה, וממשל זמין נקטה פעולות ביום הבחירות ושילשה את כמות השרתים שתמכו באתר. עוד עלה מנתוני ממשל זמין כי מערכת 6 לא תמכה בגלישה באמצעות מכשירים ניידים אף שכ-80% מהמשתמשים גלשו באמצעותם באתר ביום הבחירות. נמצא כי בשנת 2019 , שבה התקיימו שתי מערכות בחירות, לא ניהל אגף המחשוב בוועדת הבחירות תוכניות עבודה שנתית ורב-שנתיות עבור כלל פעילויות המחשוב באגף, אף שהוא ביצע פעילויות בהיקף של כ-80 .מיליון ש"ח ובהן הקמת מערכות מידע חדשות נמצא כי אף שבכל אחת משלוש מערכות הבחירות שנבדקו יותר מ-70% מהמשתמשים גלשו באתר באמצעות מכשירים ניידים, התצוגה של מערכת 6 לא הותאמה לגלישה באמצעותם. נוסף על כך עלות תחזוקת האתר בשנים 2019 עד 2020 הייתה כ- 800,000 ש"ח, עלות שיכולה הייתה להיחסך לו הועברה מערכת 6 לאתר האחוד. נוכח סיום ההתקשרות עם חברה ה', המתחזקת את מערכת 6, בדצמבר 2023 והעלויות הגבוהות של תחזוקת מערכת 6 בתשתית נפרדת מהאתר האחוד, ולאור תמיכת האתר האחוד בגלישה באמצעות מכשירים ניידים ועמידתו בעומסים בהיקף גדול, מוצע כי ועדת הבחירות תבחן שנית את האפשרו ת להשתמש באתר האחוד, תוך ביצוע ההתאמות הנדרשות ובהן עיצוב כותרת מערכת 6 בצבע שונה בדומה לפתרון שנמצא עבור אתר הרשות השופטת, לחלופין מוצע שהוועדה תיערך לבניית אתר חדש שיתאים לעומסים הרצויים ולגלישה באמצעות מכשירים ניידים. מוצע שוועדת הבחירות תוודא עם הספקים החיצוניים שמתחזקים את מערכות המידע שלה שהמערכות עומדות בעומסים הרצויים, זאת לפני הפעלתן בכל מערכת בחירות. נמצא כי רק כארבעה חודשים לפני הבחירות לכנסת ה-21 החלה ועדת הבחירות לטפל בנושא שיפור העמידה בעומסים של מערכת 6 שלה לאחר שהאתר לא עמד בעומסים כבר בבחירות לכנסת ה-20. ממסמך הפקת הלקחים של כל שלוש החברות האמורות עלתה בקשה לבצע שינויים ושיפורים במערכות המידע שלא בתקופת הבחירות. להלן דוגמאות: החברה שאחראית למערכות 6 ו-9 ביקשה את אישור ועדת הבחירות לפתח שינויים במערכות קרוב ככל הניתן לסיום הבחירות כדי שתוכל לבצע את מרב השינויים כולל בדיקתם - ללא העומס הכבד שמופעל עליה בתקופת הבחירות. נוסף על כך החברה שמפתחת ומתחזקת את מערכת 2 , המופעלת ברציפותמתחילת תקופת הבחירות עד קרוב ליום הבחירות, העירה שביצוע שינויים ברמת קוד המוצר בתקופה זו מגלם סיכונים מהותיים ויש להימנע מ כך. מוצע שוועדת הבחירות תבצע שינויים מהותיים במערכות המידע שלה בתקופת השגרה (לא בתקופת הבחירות) כך שתוכל לבדוק את השפעתם מול כלל הגורמים המעורבים ללא החשש ששינויים אלו יפגעו במערכות שחלקן כבר פועלות בתחילת תקופת הבחירות. נוכח עלויות השכר של תומכי המחשוב, שהן כ- 4.47% עד 7.5% ,מביצוע תקציב המחשוב מוצע כי ועדת הבחירות תתעד את כל הפניות שבהן סייעו תומכי המחשוב לעובדי הוועדות האזוריות ולעובדי ועדת הבחירות במשכן הכנסת בכל תקופת בחירות. כמו כן מוצע שוועדת הבחירות תמפה את הנושאים שבהם סייעו תומכי המחשוב ותבחן אפשרות להכשיר ישירות את עובדי הוועדה בנושאים אלו כדי שיוכלו לבצע באופן עצמאי חלק מהפעולות, למשל להפיק דוחות ממערכת 1 . כמו כן מוצע כי ועדת הבחירות תבחן את התועלת שבהפעלת שירותי תמיכה מרחוק שיספק מוקד מידע מרכזי במקום העסקה של תומכי מחשוב בכל ועדה אזורית. שלוש ועדות אזוריות ציינו במענה לשאלון שהפיצה ועדת הבחירות על הבחירות לכנסת ה-21 כי תומכי המחשוב לא היו בקיאים בתהליכי העבודה של מערכות המידע, ובייחוד של מערכת 1 והפקת דוחות ממנה, והמליצו לשפר את הכשרתם בנושא. בשאלון על תפקוד המערכות בבחירות לכנסת ה-23 ( שלושה33% ) מתשעת מנהלי הוועדות שהשיבו הביעו חוסר שביעות רצון מעבודת תומכי המחשוב, ושניים מה מנהלים אף דירגו את עבודת תומכי המחשוב בציון 1 מ-10 .)(לא שבע רצון כלל ראוי כי ועדת הבחירות תבחן את הגורמים לחוסר שביעות הרצון ותפעל לשיפור הנושא. מניתוח עלויות השכר של תומכי המחשוב עולה כי בממוצע כל תומך מחשוב עבד בכל יום בכל אחת מתקופת הבחירות שנבדקו יותר מ-11 שעות. עוד נמצא כי במרכז המידע לא תועדו מספר הפניות שבהן טיפלו תומכי המחשוב בוועדות האזוריות ובמשכן הכנסת והנושאים שבהם סייעו. נוכח זאת אין אפשרות לבצע ניתוח של האירועים שהיו כדי לשפר את האיכות והיעילות של התמיכה שסיפקו וכן אין אפשרות להפיק נתונים על עומסי העבודה שחוו תפקידים אלו בוועדות השונות במהלך תקופת הבחירות. נוכח העלויות הגבוהות של הפעלת מרכז המידע לציבור שהיו בכל מערכת בחירות בשיעור של 5.3% עד 9.5% מביצוע תקציב המחשוב, מוצע שוועדת הבחירות תבחן את השינויים במספר הפניות על פני ציר הזמן ותבחן אם השקעת המשאבים נעשית בצורה יעילה בתקופת הבחירות וביום הבחירות. כמו כן מוצע שהוועדה תבחן אפשרות לשלב אמצעים טכנולוגיים במרכז המידע בדומה למקובל במוקדים טלפוניים של חברות פרטיות, למשל: שימוש בנציג טלפוני אוטומטי (BOT ) או פרסום שאלות ותשובות לשאלות נפוצות - אמצעים העשויים לאפשר את הפחתת כמות המוקדנים האנושיים שיועסקו ולהוזלת עלויות הפעלת המוקד. משרד מבקר המדינה מציין שבבחירות לכנסת ה -23 הוועדה הכינה תוכנית עבודה מפורטת ואף עקבה אחר ביצוע הפעילויות לפי לוחות הזמנים שהוגדרו בתוכנית. .ועדת הבחירות לא תיעדה בחזרה הגנרלית ובליל הבחירות לכנסות ה -21 וה-22 את התקלות ואת האירועים החריגים שאירעו במערכות המידע ואת הטיפול בהן, אף שהדבר נדרש לצורך חקירת האירועים והפקת הלקחים. כך לדוגמה, בבחירות לכנסת ה -21 לא תועדו תקלות כמו הצגת נתוני הצבעה לא נכונים במערכת 7 .)(ראו פירוט בהמשך הפרק מהבדיקה שעשתה ועדת הבחירות עולה כי היו מקרים של הצבעה בשם נפטרים. מהאמור לעיל אפשר להסיק כי כ-30% מכלל ההצבעות שהיו לכאורה בשמם של נפטרים בשלושת מערכות הבחירות שנבדקו היו נכונות בבחירות לכנסת ה-21 נעשתה לכאורה הצבעה בשמם של כ-70 בוחרים שנפטרו, ובבחירות לכנסת ה-23 - בשמם של כ-78 .בוחרים מוצע כי ועדת הבחירות תבחן את האפשרות לשלב במסגרת הבקרות הממוחשבות שהיא מבצעת גם ניתוח סטטיסטי בדומה לניתוח שביצע משרד מבקר המדינה, לאיתור קלפיות עם התנהגות חריגה בהשוואה לתוצאות ההצבעה באותן הקלפיות שפורסמו במערכות הבחירות הקודמות. אם תנסה הוועדה לשמור על מיעוט שינויים ברשימת הבוחרים ובמספרי הקלפיות יהיה אפשר לבצע ניתוחים כדוגמת הניתוח שבוצע כדי לאתר התנהגויות חריגות שקרו באותן הקלפיות לאורך כמה מערכות בחירות. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי ועדת הבחירות הודיעה למשרד מבקר המדינה כי היא בחנה את כל הקלפיות שעלו כחריגות בניתוח הסטטיסטי שביצע משרד מבקר המדינה במסגרת מבצע טוהר הבחירות שקיימה הוועדה בבחירות לכנסות ה-22 וה-23 , וזאת בפרק זמן של ימים אחדים שעמדו לרשותה לפני פרסום התוצאות הרשמיות. .ועדת הבחירות לא הכינה עבור תקופת הבחירות לכנסות ה-21 וה-22 תוכניות עבודה המפרטות את הפעילויות המרכזיות שעל כל אחד מהאגפים לבצע ובהם אגף המחשוב, אף שחלק מהמשימות הצריכו שיתוף פעולה של גורמים חיצוניים רבים, למשל: קביעת מועד לקבלת אתרי הדילוג, הקפאת התצורה של כל מערכות המידע וקיום חזרה גנרלית המדמה את כל תהליך הבחירות ובה משתתפים כל ספקי המחשוב (ראו פירוט בהמשך). ראש צוות הבדיקות קובע את אופן הטיפול הנדרש בבדיקה (תקינה, מועברת לחקירת משטרה, נדרש לעדכן את תוצאות ההצבעה במערכת הממוחשבת ועוד). הכרעתו בדבר סיום הטיפול בפנייה מסומנת בטופס הבדיקה אולם כאמור טופס זה לא נסרק, ולא התבצעה השוואה בין הכתוב בטופס לאופן סגירת הבדיקה. משרד מבקר המדינה מציין שבבחירות לכנסת ה-23 תיעדהועדת הבחירות את התקלות בחזרה הגנרלית ובליל הבחירות לכנסת. מיומני התקלות שניהלה הוועדה בבחירות לכנסת ה-23 עולה כי חלק מהתקלות חזרו בחזרה הגנרלית ובליל הבחירות, למשל: תועדה בעיית תקשורת למערכת 1 והודבקו מדבקות על טופס 24 .שהקשו על תהליך הסריקה משרד מבקר המדינה מציין את פעילות הוועדה לתיעוד התקלות בבחירות לכנסת ה-23 . .עם זאת לא נמצאו מסמכים המלמדים שהוועדה תחקרה את הגורמים לתקלות מוצע שוועדת הבחירות תתעד אירועים חריגים בהיבטי אבטחת מידע לאורך כל תקופת הבחירות, היות שהם עשויים לסכן את אמינות המידע של המערכות, זמינותו ושלמותו. כמו כן ראוי שהוועדה תבצע תחקירים על כל אירועי אבטחת המידע כדי להפיק לקחים ותפעל למניעת הישנותם. . משרד מבקר המדינה מציין את השימוש של ועדת הבחירות בגלאים בחלק מהוועדות האזוריות בבחירות לכנסת ה-23 .ומציע לוועדה לבחון את הרחבתו לכלל הוועדות על הוועדה לבחון את הממצאים שהעלו מנהלי הוועדות האזוריות לגבי תהליך הסריקה ולגבי מיומנות עובדי הסריקות ולשפר את הכשרתם. משרד מבקר המדינה מציין את פעולות הוועדה ומציע כי תגדיר לכל מערכת מידע מועד שלאחריו תוודא מול החברות החיצוניות שכל ההרשאות של בעלי התפקידים שסיימו את עבודתם הוסרו וכי אין להם גישה לרשת. הבדיקה תיעשה על ידי גישה עצמאית של הוועדה למערכות. כמו כן מוצע שוועדת הבחירות תאמץ את הנחיית יה"ב בנושא הרשאות או תפעל לפי תקנים מקובלים אחרים בתחום. .בנובמבר 2019 , כחודשיים לאחר הבחירות לכנסת ה -22 , נמצא כי עדיין לא בוטלו ההרשאות של עובדי הבחירות במערכת 1, ו ממצא זה הובא לידיעת הוועדה במסמך הפערים ששלח לה משרד מבקר המדינה לטיפולה. גם בדוח89 משרד מבקר המדינה מ- 2014 עלה כי הרשאות הגישה של עובדי הבחירות למערכת1 לא בוטלו לאחר הבחירות לכנסת ה-19. עוד הועלה בבחירות לכנסת ה -21 כי ועדת הבחירות מעבירה לספקים שמתחזקים את מערכות המידע שלה בקשה לשינויים בהרשאות, אך אין גורם מטעם ועדת הבחירות שמוודא שהבקשה בוצעה כנדרש ואף מבצע בקרה על השימוש שנעשה במערכות. בעיון במסמך האחוד שניהלה ועדת הבחירות נמצא כי לגבי חלק מהפערים שהתגלו בביקורות שערכו מערך הסייבר ויה"ב במהלך תקופות הבחירות, הוועדה לא יכלה לטפל בגלל אילוצי הזמן והסיכון שביצוע שינויים במערכות סמוך לבחירות יביא לפגיעה תפקודית במערכות. בנוגע לחלק מפערים אלו הגדירה ועדת הבחירו ת פעולות גידור להפחתת הסיכון באמצעים חליפיים או פעלה לטיפול בהם במסגרת מערכות הבחירות העוקבות לכנסות ה-22 או ה-23 או ה-24 . נוכח העובדה שאי אפשר לשנות את מועד הבחירות ומכאן את מועד הפעלת המערכות ונוכח החולשות שנמצאו בביקורות שנעשו בתקופת הבחירות, מוצע שוועדת הבחירות תקיים את הבדיקות לבחינת אבטחת המידע של המערכות בתקופת שגרה כך שיהיה די זמן לטפל בפערים שיועלו. כמו כן מוצע שלפחות למערכות המרכזיות יתבצעו סקרי סיכונים ומבדקי חדירות לפני כל תקופת בחירות כדי לוודא שהפערים המרכזיים תוקנו. עוד מומלץ שוועדת הבחירות תשלים את הטיפול בכל הפערים שעלו בביקורות במהלך שלוש מערכות הבחירות וטרם טופלו בשל המגבלות שפורטו. נמצא כי הוראות ההתגוננות בשעת חירום למערכת הבחירות לכנסת ה-23 לא פירטו כיצד על מנהלי הוועדות האזוריות לאבטח את החומר הרגיש במצב זה. עוד נמצא כי במסגרת החזרה הגנרלית של הבחירות לכנסת ה-23 ערכה ועדת הבחירות תרגול של מצב חירום בחמש ועדות אזוריות. לא נערך תרגול בוועדות אזוריות שמצויות בצפון ובדרום הארץ. בשלוש מהוועדות התרגול בוצע באמצעות תשאול העובדים בנוגע להיכרותם עם הפעולות שיעשו אם תהיה התרעה. בשאלון שהעביר משרד מבקר המדינה בבחירות לכנסות ה-22 וה-23 נמצא כי בשבע (35% ) מעשרים הוועדות האזוריות שנבדקו בשתי מערכות הבחירות, מנהלי הוועדות או מנהלי החדרים המאובטחים לא ידעו במדויק כיצד עליהם לפעול במצב חירום. עוד עלו פערי מיגון בחלק מהאתרים, ולכן העובדים התבקשו להישאר במקומם ולפעול בהתאם להנחיות פיקוד העורף. ראוי לציין לחיוב כי החדר עם ציוד המחשוב בוועדה אזורית אחת נקבע במחשבה תחילה כמרחב מוגן ולכן לא נדרש היה להתפנות ממנו במצב חירום. מוצע שוועדת הבחירות תוודא מול מנהלי הוועדות האזוריות שהם יודעים כיצד עליהם לפעול במצב חירום. כמו כן על הוועדה לתרגל תרחיש חירום לפני יום הבחירות. עוד מומלץ לבחון את מיקומם של החדרים עם ציוד המחשוב במרחבים מוגנים, בפרט בוועדות אזוריות בדרום ובצפון. נוכח רגישות המידע במערכות המידע של ועדת הבחירות, מומלץ כי הוועדה תבחן אימוץ הנחיית יה"ב ותייצר תבנית קבועה לנספח אבטחת המידע שתתבסס על נספח אבטחת המידע שפרסמה יה"ב למשרדים, זאת תוך ביצוע התאמות למאפייני ה הייעודים של הוועדה ולמאפייני כל מערכת. הביקורת העלתה כי בחלק מההתקשרויות של ועדת הבחירות עם ספקי מערכות המידע הופיעו דרישות אבטחת מידע שלא מולאו בידי הספקים, ואף ועדת הבחירות לא וידאה שדרישות אלו מולאו. להלן דוגמה: מאחר שמדובר בסוגיה של מדיניות - האם בתהליכים רגישים נדרשת בדיקה של שני גורמים שונים ובלתי תלויים כך שייושם עקרון הפרדת סמכויות - ומאחר שאין מדובר בנושא תפעולי, משרד מבקר המדינה מציע לבחון את הנושא במסגרת הליך הפקת לקחים כולל שייעשה לאחר הבחירות לכנסת ה-24 בשיתוף כל יושביהראש של ועדת הבחירות במערכות הבחירות לכנסות ה-21, ה-22, ה-23 וה-24. עוד מוצע שוועדת הבחירות תבחן את האפשרות להיעזר במערכת בינה מלאכותית שתחילה "תלמד" את המידע ההיסטורי שנאסף במבצעי טוהר הבחירות במערכות הבחירות לכנסות ה-22 וה-23 , ובכלל זה את הפניות שהועברולבדיקות במסגרת מבצעי טוהר הבחירות בכל אחת ממערכות הבחירות, את הקריטריונים שבגינם נבדקו הקלפיות ואת ממצאי הבדיקות. בהתבסס על המידע ההיסטורי תוכל המערכת לנתח את הנתונים בכל פנייה חדשה ולהמליץ לוועדה אם להעביר את הקלפי לבדיקות תקינות. המלצה זו יש בה כדי לסייע בידי גורם אנושי לקבל בעצמו את ההחלטה. תופעת ההצבעה בשם אחרים כגון נפטרים או אנשים ששוהים מחוץ לגבולות המדינה ביום הבחירות צפויה להצטמצם במידה ניכרת כשההזדהות של הבוחר בקלפי תיעשה באמצעים ביומטריים בעת השימוש בתעודת הזהות החכמה לאחר שיוסרו החסמים המשפטיים והטכנולוגיים. מומלץ כי ועדת הבחירות תפעל בשיתוף רשות האוכלוסין וההגירה לקידום בחינת נושאים אלו. .מן הראוי שבתהליכים רגישים כמו הטיפול בקלפיות שעלה בהן חשש לטוהר הבחירות תתבצע קבלת ההחלטות בידי שני גורמים שונים, שאין ביניהם תלות, כך שאדם אחד לא יוכל לבצע לבדו תהליך מלא ושייושם עקרון הפרדת הסמכויות ויימנעו טעויות אנוש. כמו כן, ראוי לבצע בדיקה מדגמית של הנתונים שהוזנו למערכת המידע בהשוואה לטופסי הבדיקה הפיזיים שייסרקו למערכת המידע, כך שיהיה אפשר לערוך בקרה על הטיפול בפנייה כפי שהוזן למערכת המידע ולוודא שהוא התבצע בהתאם לכתוב בטפסים. יצוין כי ממצא בנושא היעדר ניהול תוכניות עבודה עבור השנים 2014 - 2015 עלה גם בדוח68 הביקורת מ-2016 , ובעקבותיו ועדת הבחירות גיבשה תוכניות עבודה לשנים2016 - 2018. בפגישה שקיים משרד מבקר המדינה בנובמבר 2019 עם מנהלת אגף המחשוב נמצא כי הוועדה ניהלה ועדות היגוי למערכות המידע העיקריות שלה: 1 ו-2 . לא נמצאו בביקורת פרוטוקולים של דיוני ועדות ההיגוי למעט שני פרוטוקולים שהומצאו: פרוטוקול דיון בעניין מערכת 1 מדצמבר 2012 ופרוטוקול בעניין מערכת 2 מאוגוסט 2017 . כמו כן ועדת הבחירות לא ניהלה ועדות היגוי למערכות מידע אחרות שהיקפן הכספי היה גדול מ-2.5 מיליון ש"ח ובהן מערכת 3 ועבור מערכת 8 . מומלץ שוועדת הבחירות תאמץ את הנחיית רשות התקשוב בנושא מחזור החיים של מערכת תקשוב, ותבחן הקמת ועדת היגוי לפרויקטים העומדים בהגדרת רשות התקשוב כבינוניים ומעלה או כפרויקטים מורכבים. ועדות ההיגוי אחראיות לבקר את התקדמות הפרויקט ותוצריו העיקריים, לאשר אבני דרך ולקבל החלטות בנושאים עקרוניים בטרם עליית הפרויקט לאוויר. נוכח זאת, קיום ועדות היגוי חשוב בתקופת שגרה וחשוב אף יותר בתקופת בחירות, שבה נדרש לקבל החלטות עקרוניות ולוודא את תקינות המערכות לפני הפעלתן (מרביתן כאמור אינן פועלות בשגרה). להלן כמה דוגמאות להחלטות שמקבלת ועדות היגוי: דיון בסיכונים בחומרה גבוהה ואישור הפעולות להפחתתם; וידוא שכלל הגורמים ביצעו בקרות למערכת והם מאשרים את הפעלתה (למשל: אישור משתמש על בדיקות הקבלה, ממצאי בדיקות עומסים תקינים, אישור ממונה הגנת הסייבר ועוד). אף שנפילת אחת המערכות בליל הבחירות מצריכה פעילויות מורכבות ומשולבות מצד גורמים רבים, ועדת הבחירות פועלת ללא מסמך לניהול המשכיות תפקודית המגדיר את המערכות והתהליכים החיוניים להמשך פעילות ועדת הבחירות בתקופת הבחירות ואת הזמן הנדרש להתאוששותם. לאור ייחודיות פעילות ועדת הבחירות והעובדה שמרבית מערכות המידע והתשתיות שלה מופעלות רק בתקופת הבחירות והן נדרשות לזמינות מלאה ביום הבחירות, יש מקום שוועדת הבחירות תכתוב נוהל העוסק בניהול המשכיות תפקודית ותבצע לפני כל מערכת בחירות ובתדירות שתיקבע ניסוי של מערך השיקום וההתאוששות במקרה של אסון. כמו כן מוצע שהוועדה תוודא שבכל המערכות שהגדירה שנדרשת עבורן המשכיות תפקודית מתקיימים תרגולים, והממצאים מועברים אליה ומטופלים. .ועדת הבחירות כתבה נוהל למצב חירום והפיצה אותו ב- 16.9.19 - יום לפני הבחירות לכנסת ה -22 . לאור זאת בבחירות לכנסת ה -22 לא בוצעו ת רגולים של מצבי חירום. הדברים אמורים, בין היתר, בוועדה האזורית אשקלון, אשר בחזרה הגנרלית שקיימה לקראת הבחירות לכנסת ה-22 נשמעה אזעקה, וזאתסמוך ל בחירות. מוצע שוועדת הבחירות תפעל בהתאם להנחיית שרשרת האספקה של יה"ב , תקבל דוחות על ביצועי המערכת בכל תקופה ותבחן מפעם לפעם את עמידת הספקים בדרישות אבטחת המידע שהיא קבעה בהתקשרויות עימם. כמו כן מומלץ להגדיר את חלוקת תחומי האחריות בין הוועדה ובין הספק וכן את התוצרים המצופים בכל תקופה. .מבצע המעטפות הכפולות נמשך כאמור זמן רב, ובבחירות לכנסת ה -23 הסתכמה עלותו בכ-8 מיליון ש"ח (כ -2% מתקציב הבחירות הכולל). כמו כן חל גידול ניכר בעלויות התהליך עקב הגידול הניכר במספר הבוחרים בשיטה זו ושיפור חלק מתהליכי העבודה בשנת 2019 - כ-96% יותר מעלות התהליך בבחירות לכנסת ה-21 שהתקיימו פחות משנה קודם לכן. מהתרשים עולה כי13% עד23% מהמעטפות הכפולות שנפסלו או שלא נספרו בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו היו של חברי ועדות קלפי או מזכיריהן, האחראים בין היתר לטוהר הבחירות. עוד עולה מהתרשים כי 31% עד41% מהמעטפות שנפסלו היו של מצביעים שלא נמצאו בפנקס הבוחרים ואינם זכאים להצביע, למשל: מצביעים שטרם הגיעו לגיל 18 . יצוין כי מחשוב תהליך זיהוי הבוחר בקלפי ובדיקה מקוונת של פרטי הבוחר מול פנקס הבוחרים ימנעו מצבים אלו. מומלץ כי ועדת הבחירות תבחן את הגידול שחל בהיקף השימוש בהצבעות באמצעות המעטפות הכפולות, לשם חידוד הנחיותיה ובחינת האוכלוסיות העושות שימוש בזכות זו. מומלץ לחדד את ההנחיות לחברי ועדות קלפי ולמזכירים, כדי להפחית את שיעור הפסילות של הצבעותיהם. עוד מומלץ לבחון את האפשרות לנק וט צעדים להפחתת העלויות המושקעות במבצע המעטפות הכפולות, אשר מגיעות ל-8 מיליון ש"ח. להלן פירוט על הניסיונות שביצעה ועדת הבחירות כבר משנת 2007 כדי למחשב את תהליך הזדהות הבוחר בקלפי ולא צלחו. עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2020 מחשובפנקס הבוחרים לא בוצע, וועדת הבחירות לא נקטה צעדים נוספים למחשוב התהליך אף שכאמור עשרות מדינות מחשבו את השלב הזה. מוצע שוועדת הבחירות תוודא לפני הבחירות שרשת התקשורת התומכת את תהליכי הסריקה ערוכה לעמוד בעומסים הצפויים ביום הבחירות ושהיא עובדת באופן תקין. כמו כן מוצע שוועדת הבחירות תתחקר את התקלות שאירעו במערכות הבחירות הקודמות כדי להפיק לקחים. 2. להלן דוגמאות לממצאים הנוגעים למיומנות העובדים שהועסקו בסריקת חומרי ההצבעה: מוצע שוועדת הבחירות תוודא את שלמות התהליך. איתור בזמן אמת של החוסרים ייעל את התהליך הקיים כיום, שבו הפרוטוקולים מאותרים בסוף תהליך קליטת כל הפרוטוקולים אולם מושקעים מאמצים ומשאבים בחיפוש אחריהם. 4. חלק מהחומרים נסרקו באיכות לקויה: מוצע שוועדת הבחירות תבחן את איכות הסריקה של חומרי ההצבעה השונים בשיתוף חברה ג' ו תנקוט פעולות לשיפור האיכות, ובהן עיצוב מחדש של חלק מהטפסים, שיפור איכות הני יר הכימי, קביעת גודל דף אחיד ומיטבי ושיפור ההדרכות הנוגעות למילוי הטפסים בידי עובדי יום הבחירות. .מהלוח עולה כי לאחר הבחירות לכנסות ה-22 וה-23 לא התקיים כנס הפקת לקחים עם מנהלי הוועדות האזוריות, ולאחר הבחירות לכנסת ה-21 הוא התקיים כחודשיים לאחר מועד הבחירות. נוכח העובדה שמנהלי הוועדות האזוריות מועסקים רק בתקופת הבחירות וחוזרים לעבודתם הקבועה כשבועיים לאחר מועד הבחירות, עולה חשש שאירועים מהותיים שקרו בבחירות יישכחו עד קיום כנס הפקת הלקחים, לא יטופלו ולא יהיה אפשר ללמוד מהם לשם ההיערכות לבחירות הבאות. במועד סיום הביקורת באוגוסט 2020 ועדת הבחירות טרם הקימה ועדת היגוי לתחום התקשוב שתפקידיה הם בין היתר לקבוע את האסטרטגיה והמדיניות של המשרד בנושאי תקשוב ומעקב ובקרה אחר תוכניות העבודה והתקציבים השנתיים והרב-שנתיים של כלל פעילויות אגף המחשוב. כמו כן ועדת הבחירות טרם גיבשה אסטרטגיה ומדיניות בנושאי תקשוב, כנדרש בתקנים מקובלים ובהם ת"י 27001 ISO .יוצא אפוא שו ועדת הבחירות פעלה בתחום התקשוב בשנים 2019 עד2020 בלי שהגדירה את יעדי-העל של אגף המחשוב. מוצע כי מנכ"לית ועדת הבחירות תבחן את האפשרות להקים ועדת היגוי לתקשוב על פי המתווה שנקבע בהחלטת הממשלה, שתהיה אחראית בין היתר לקבוע את האסטרטגיה והמדיניות של הוועדה בנושאי תקשוב, לאשר את יעדי אגף המחשוב ולוודא את התאמתם ליעדי ועדת הבחירות ולאשר את תוכניות העבודה והתקציבים הרב-שנתיים והשנתיים של כלל הפעילויות המתקיימות בתחומי מערכות המידע והתקשוב. מוצע כי ועדת הבחירות תחדש את פעילותה בנושא אימוץ ת"י ISO27001 או נהלים מוכרים אחרים ובהם הנחיות הגופים הממשלתיים הפועלים בתחום כמו יה"ב ומערך הסייבר , ותכתוב נוהלי אבטחת מידע שמטרתם להנחות כיצד יש לפעול בתקופת בחירות ובתקופת שגרה ותחייב את כל ספקי מערכות המידע שלה לעבוד לפיהם. לאנמצא כי עד שנת 2018 הוגדרה שיטת אבטחהברמה גבוהה למערכת 1 , אף שוועדת ה בחירות ציינה בנספח אבטחת המידע להקמת המערכת ש"מערכת 1 כוללת מידע רגיש ביותר ושלצורך הגנה מיטבית על עדכוני המערכת הרגישים ובעיקר על תוצאות הבחירות תיקבע שיטת אבטחה ברמה גבוהה לצורכי עדכון". ממועד הפעלת המערכת בשנת 2008 ועד לשנת 2018 לא בוצעו בה בדיקות אבטחה ובהן סקרי סיכונים כדי לבחון את רמת ההגנה על עדכוני המערכת הרגישים, זאת אף שהתקיימו בטווח זמן זה שלוש מערכות בחירות שבהן הופעלה המערכת ( 2009, 2013, 2015). כמו כן לא נמצא שבוצעו סקרי סיכונים בתקופה זו על מערכות אחרות המתממשקות למערכת 1 . אף שוועדת הבחירות הגדירה את המידע המצוי במערכת 3 כמידע רגיש ודרשה במסגרת ההתקשרות בשנת 2017 עם החברה הזוכה שהחברה תבצע סקרי קוד ומבדקי חדירות (לפני חשיפת המערכת, בכל שינוי מהותי ומדי 18 חודשים לכל היותר גם אם לא בוצע בה כל שינוי) - לא נמצא כי לפני ההפעלה הראשונה של המערכות, בוצעו בהן בדיקות אבטחה ובהן סקרי קוד ומבדקי חדירות. עוד מוצע שוועדת הבחירות תבחן מול כל החברות החיצוניות שמתחזקות את מערכות המידע שלה את דרישות אבטחת המידע ותעגן במסגרת הסכם ההתקשרות עימן את הבקרות הרלוונטיות שיבוצעו בכל מערכת ואת תדירותן. כמו כן מוצע שהוועדה תפקח על הספקים כדי לוודא שהם עומדים בדרישות שהוגדרו ותעדכן מדי תקופה את דרישות האבטחה בהתאם ל סיכונים שנמצאו בסקרים. בכל התקשרות חדשה לצורך הקמת מערכת מידע מוצע כי ועדת הבחירות תגבש דרישות אבטחת מידע כפי שנקבעו בתקנים האמורים המחייבות את הספקים. .נמצא כי לא בוצעו סקרי סיכונים מערכתיים על המערכות העוסקים בכל ההיבטים הנדרשים בתורת ההגנה בסייבר: אפליקציה ארגונית, רשת ותשתית. ממסמך הפקת הלקחים של חברה א' לאחר הבחירות לכנסת ה -21 ומשיחות שקיים משרד מבקר המדינה עם עובדי יחידת ממשל זמין נמצא כי בבחירות לכנסת ה-21 לא הגדירה ועדת הבחירות מועד להקפאת התצורה של מערכות המידע והתשתיות שלה, הקובע שהחל במועד זה המערכות לא יעודכנו בפיתוחים חדשים. עוד נמצא כי סמוך לבחירות לכנסת ה-21 אישרה ועדת הבחירות לבצע שינויים בחלק ממערכות המידע בלי שתכולת השינויים תואמה עם מנהלי המערכות שמתממשקות למערכת שעודכנה, ולכן המערכות המשיקות לא בדקו את השפעת השינוי (בדיקות רגרסיה). הועלה גם כי ביום הבחירות לכנסת ה-21 נגרמו תקלות במערכות המשיקות כתוצאה מביצוע השינויים. להלן הפירוט: נמצא כי בליל הבחירות לכנסת ה-21 , במועד שתוכנן להעברת הקובץ הראשון עם נתוני תוצאות ההצבעה לממשל זמין, הכספת לא עבדה . כמו כן מהפקת הלקחים של חברה א' עולה כי בניסיון השני להשתמש בכספת העבירה החברה קובץ עם תוצאות הצבעה לא נכונות שנותר בטעות בתיבת הדואר האלקטרוני שלה לאחר החזרה הגנרלית. העלאת הקובץ עם תוצאות הצבעה לא נכונות נגרמה משתי סיבות: 1. ועדת הבחירות לא ביצעה בקרות בעת הפעלת הממשקים כדי לוודא שלא נותרו נתונים קודמים בממשקים. 2. ועדת הבחירות לא פיתחה בקרות ממוכנות לבחינת תקינות הנתונים לפני הצגתם לציבור ואף לא בדקה את איכות הנתונים, ולפיכך קובץ הנתונים השגוי לא התגלה לפני הצגתו לציבור הרחב. לאור זאת באתר תוצאות ההצבעה בבחירות לכנסת ה-21 הוצגו במשך כחצי שעה תוצאות לא נכונות כתוצאות האמת, וכן במשך קרוב ליממה בחלק מהיישובים הוצג שיעור הצבעה שגוי, לדוגמה: גבוה מ- 100% . ועדת הבחירות תחקרה את התקלות שאירעו בליל הבחירות לכנסת ה-21 בנושאפרסום תוצאות הבחירות, והתחקיר הובא לעיונם ולאישור ם של יו"ר הוועדה ומנכ"לית הוועדה. בעקבות התחקיר, בבחירות הבאות התווספו כלים ממוחשבים רבים לבחינת כלל התהליכים הקשורים להצגת תוצאות ההצבעה ובהם: פיתוח בדיקות תקינות ממוכנות של נתוני תוצאות ההצבעה שמטרתן לוודא שהנתונים תואמים את הנתונים המצופים ושאין בהם נתונים חריגים, למשל: שאין קלפיות ששיעור ההצבעה בהן היה גדול מ- 100% , וכן הוספת בקרה מונעת שבה גורם מטעם הוועדה מאשר את תקינות הנתונים לפני העלאתם למערכת 7 .. כמו כן הוועדה הוסיפה תהליך של חזרה טכנית לבחינת המערכות בבחירות לכנסות ה -22 וה-23 הפער תוקן, ותהליך פרסום תוצאות ההצבעה לציבור היה תקין. מוצע שוועדת הבחירות תתעד את השלבים בתהליך פרסום תוצאות ההצבעה ואת הבקרות שיש לבצע ובהן הבדיקות שמוודאות שאין מידע ישן בממשקים ובבקרות לבדיקת תקינות הנתונים לפני הצגתם לציבור. .מוצע שוועדת הבחירות תוודא שקיבלה משובים ומסמכי הפקת לקחים מספקי המחשוב העיקריים שלה שהועסקו בבחירות לא יאוחר ממועד סיום העסקתם בבחירות. כמו כן מוצע לקיים דיון מקיף בנושא וכן לקיים כנסי הפקת לקחים של מנהלי הוועדות האזוריות ככל האפשר סמוך למועד סיום הבחירות כדי שאירועים שקרו בבחירות לא יישכחו . נמצא כי בבחירות לכנסת ה-22 שהתקיימו בספטמבר2019 לא התקייםפיילוט נוסף באמצעות הפתרון הטכנולוגי. עוד נמצא כי בנובמבר 2019 , כחצי שנה לאחר הבחירות לכנסת ה-21 שבהן התקיים הפיילוט וכחודשיים לאחר הבחירות לכנסת ה-22 , מינתה מנכ"לית הוועדה צוות לבחינת יישום הניסוי ומסקנותיו. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הצעדים שנקטה הוועדה לטיפול בממצאים אלו. יצוין כי לגבי חלק מהנושאים מצא משרד מבקר המדינה לנכון לכתוב בדוח זה המלצות כדי לטייב את פעולות הוועדה בעניינם וכדי שנושאים אלו לא יחזרו גם במערכות בחירות עתידיות ויוטמעו במסגרת נהלים. נוסף על הממצאים שתוקנו, פרק זה סוקר גם נושאים לשימור. נושאים אלו מציגים תהליכים ומערכות חדשים שוועדת הבחירות הטמיעה במהלך שלוש תקופות הבחירות שנבדקו ובמהלך היערכותה לבחירות החדשות ולכן הם ראויים לציון לחיוב. תשובת הוועדה מדגישה את החשיבות שנודעת לתקופה שבין מערכות הבחירות לקיום הליכי היערכות וייזום של פרויקטים בתחום התקשוב בהתבסס על ניתוח צרכים רב-שנתי ולטווח הרחוק. 2. נמצא כי אגף המחשוב לא ריכז את כלל העלויות של כל מערכת מידע ברמה השנתית והרב-שנתית, ולא נמצא שהייתה בקרה על ביצוע התקצוב בכל מערכת ביחס לתקציב שתוכנן עבורה. נמצא כי ועדת הבחירות ביצעה בדיקות של הממשקים במערכת 2 ובמערכת1 בנפרד, אולם לא ביצעה בדיקות אינטגרציה (מקצה לקצה) לפני הפעלת חלק מהממשקים בין מערכת 2 למערכת 1, ועקב כך התגלו הטעויות והחסרים במידע בעת הפעלת המערכת. על הוועדה לבצע בדיקות לכל מערכת לפני הפעלתה בכל מערכת בחירות כדי לאתר תקלות מבעוד מועד. עוד מומלץ שבעת פיתוח ממשקים שבהם מעורבים ספקים שונים יגובש האפיון של הממשק במשותף עם הספקים, ויתבצעו בדיקות אינטגרציה לפני הפעלת המערכת. מוצע שוועדת הבחירות תנהל את תוכנית העבודה ואת אופן הטיפול שהיא בוחרת בכל פער שנתגלה בראייה קצרת טווח (לאותה מערכת בחירות) ובראייה ארוכת ט ווח (כמשימה עתידית לטיפול במערכות הבחירות הבאות, אם בחרה לטפל בפער). כמו כן מוצע שוועדת הבחירות תוודא במסגרת ביקורות חוזרות שהפערים שבחרה לטפל בהם אכן תוקנו, ותנהל זאת בתוכנית העבודה. עוד מוצע שכל פער שהתגלה יהיה משויך לתרחיש ייחוס שהגדירה הוועדה עבור אותה מערכת בחירות כדי שיהיה אפשר לנתח את הפעולות להפחתת תרחישי הייחוס. .לצורך גזירת פעולות מעשיות בנוגע לכל אחד מהפערים שהתגלו בביקורות ובמבדקי החדירה נדרשת הוועדה לקיים הליך שיטתי שבמסגרתו היא בוחנת לגבי כל פער אם קיימות בקרות מפצות, ומה השפעת הפער על תרחישי הייחוס ועל התהליכים העסקיים הרגישים, ואף מביאה בחשבון היבטים של אפקטיביות הבקרה (תרומתה להפחתת הסיכון), עלות מימוש הפתרון ומהירות יישום הבקרה. מומלץ בתום בחינת כל הפערים שוועדת הבחירות תקבל החלטה בדבר מרכיבי ביצוע לצורך צמצום הפערים ותג בש תוכנית עבודה כוללת עם לוחות זמנים והקצאת משאבים. הביקורות שערכו מערך הסייבר ויה"ב על המערכות המרכזיות של ועדת הבחירות נעשו בתקופות הבחירות של שלוש מערכות הבחירות שנבדקו (בשנים 2019 עד 2020 ) וסמוך למועד הבחירות. ממסמך מערך הסייבר עולה כי ב- 24.1.19 , במהלך תקופת מערכת הבחירות לכנסת ה -21 , התקיים דיון בראשות יו"ר ועדת הבחירות דאז בו הוא ביקש ממערך הסייבר "לבצע בדיקה מהירה". ממסמכי מערך הסייבר עלה כי ביצוע ביקורות בתקופת הבחירות, שבה מופעלות המערכות, השפיע על תכולת הביקורות שנעשו, ובטווח הזמן הנתון לא היה אפשר לבצע בדיקות מקיפות ומורכבות, ולכן לא נבדקו חלק מהנושאים שנכללים בתורת ההגנה בסייבר. כמו כן בחלק מהביקורות לא התקבלו כל החומרים הנדרשים לבדיקה, דבר שהשפיע על התוצאות. מוצע שוועדת הבחירות תקיים את הביקורות בתקופת שגרה, שבה תכולת הביקורות לא תהיה מושפעת מאילוצי הזמן של מועד הבחירות. באופן זה הוועדה תוכל להיערך לביקורות ולוודא מול כל הגורמים שכל החומר הנדרש לביצוען קיים. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הקמת המערכת הממוחשבת של טוהר הבחירות בעקבות הליכי הפקת לקחים ממערכות בחירות קודמות ובתוך זמן קצר. עם זאת, במבצע טוהר הבחירות של הבחירות לכנסות ה-22 וה-23 , שבהן הופעלו מערכות מידע, הועלו ממצאים הנוגעים לתהליכי בקרה חסרים על שלמות המידע. להלן הפירוט: בכל מערכות המידע שבהן מתקבלות פניות בנוגע לחשש לפגיעה בטוהר הבחירות (מערכות המקור) לא תועד סטטוס סגירת הפנייה (אם הוחלט להעבירה לטיפול במערכת 5 ,)ולא תועדו הנימוקים שעל פיהם קיבלה הוועדה החלטה לטפל בפנייה או לסגור אותה. בהיעדר תיעוד אי אפשר לבצע בקרה על שלמות התהליך כדי לוודא שכל הפניות שוועדת הבחירות החליטה להעביר לטיפול במערכת 5 אכן נפתחו במערכת וטופלו. מוצע שוועדת הבחירות תנהל את הסטטוס הסופי של כל פרוטוקול, כך שיהיה אפשר לדעת כיצד הסתיים הטיפול בו. כמו כן מוצע שוועדת הבחירות תבחן את שלמות הנתונים שהוזנו למערכת במערכות הבחירות הקודמות לכנסת כדי להצביע על דרישות שיוודאו את שלמות הנתונים בה. למשל: קיום שדות חובה - לא ייפתח תהליך טיפול בפרוטוקול ללא פנייה. כמו כן מוצע שהוועדה תקפיד לבצע הכשרה על תהליכי הקלדת הנתונים למערכת טוהר הבחירות, כך שיימנעו מצבים של תיעוד לא נכון במערכת שבה יש מידע כה רגיש על קלפיות שעלה בהן חשש לטוהר הבחירות. להלן הממצאים שהועלו בשלוש מערכות הבחירות בנוגע לסריקת חומרי ההצבעה: 1. בעיות תקשורת בליל הבחירות – נוכח בעיות העומסים והאיטיות שנצפו בהפעלת מערכת 2 בבחירות לכנסות ה-21 וה-22 , מוצע שוועדת הבחירות תוודא לפני הפעלת המערכת בכל תקופת בחירות שהיא עומדת בעומסים הצפויים לה בתקופת הבחירות וביום הבחירות. מוצע שו ועדת הבחירות תבחן את הסיבות להיעדר עמידה במכסה הרצויה של מזכירי ועדות קלפי בכל אחת מהוועדות האזוריות בציון סף של 80 ותבחן אם יש צורך בהתאמת המערכת כך שתתמוך בתקופות רישום שונות בהתאם למכסות הרצויות בכל ועדה אזורית. כמו כן מוצע שוועדת הבחירות תעריך אם יש צורך בהארכת תקופת הרישום, בהרחבת הפרסום ובנקיטת צעדים ייחודיים בחלק מהוועדות להגדלת הביקוש. בפרק זה יוצגו בעיות במערכת 2 שחזרו בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו. להלן פירוט התקלות: 1. אי-תאימות בין נתוני מערכת 1 לנתוני מערכת 2 מביאה לחוסר אמון של חלק ממנהלי הוועדות בנתונים המופיעים בשתי המערכות: .בשלוש מערכות הבחירות נמצאו פערים בנושא הבקרה על הגישה לחדרים עם ציוד מחשוב. מוצע שוועדת הבחירות תפעל לתיקון הפערים שהועלו. בביקורת50 משנת2014 שערך משרד מבקר המדינה עלה כי חלק מוועדות הספירה בכנסת לא אוישו בהתאם לנדרש, וכמה מהן אף פעלו ללא מזכירים. גם בביקורת זו נמצא כי חלק מוועדות הספירה בכנסת לא פעלו בהתאם לנוהל. להלן פירוט על מקרים שנצפו בבחירות לכנסת ה-23 : בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו נצפו מקרים שבהם פתקי ההצבעה והפרוטוקול נותרו ללא ההשגחה הנדרשת על ידי ועדת הבחירות, של שני חברי ועדה מטעם שתי סיעות שונות ומזכיר. איוש חסר של ועדת הספירה אינו עולה בקנה אחד עם הנחיות הוועדה ועלול לגרום לסיכון של שינוי הפתקים ותוצאות הספירה (ראו תמונות). נמצא כי המפקח על הבחירות קיים שיחה להבהרת נקודות שעלו במסמך, אולם עד אוגוסט 2019 טרם ניתנה הנחיה מעודכנת בעקבות הערות הרשות להגנת הפרטיות. בעיון בתוכנית העבודה שניהלה ועדת הבחירות נמצאו הפערים האלה: הפעולות בתוכנית העבודה ובהן הטיפול לגישור על הפערים שהועלו בביקורות של מערך הסייבר נרשמו בהתייחס למערכת הבחירות שבה התגלו הפערים, והשדה "סטטוס" התייחס לאפשרות ליישם בקרה מתאימה באותה מערכת בחירות. כמו כן הוועדה לא ניהלה את השדות "בדיקה חוזרת" ו"אישור סופי" ולפיכך אי אפשר להסיק מהמסמך אם פערים שהוחלט שאי אפשר לתקן אותם במסגרת מערכת הבחירות שבה התגלו, תוקנו בהמשך ולא חזרו במערכות הבחירות הבאות. כמו כן נוכח העובדה שכל ביקורת שנערכה על אותה המערכת לא כללה גם בדיקת פערים שנמצאו בביקורות קודמות ולעיתים לא בחנה את אותם הנושאים, אי אפשר היה להסיק ממסמכי הביקורות שנערכו על שלוש מערכות הבחירות אם כל הפערים טופלו. מוצע שוועדת הבחירות תוודא שההרשאות בכל מערכות המידע שלה ניתנות לפי עקרון מספר ההרשאות המזערי הנדרש למילוי תפקיד העובד וכן לפי עקרון הצורך לדעת ותחדד את ההנחיות בנושא. לסיכום, תמונת המצב העולה מהפרק מלמדת כי ועדת הבחירות לא הגדירה את רמת ההגנה הלוגית המתאימה להגנה על המידע המצוי במערכותיה ובפרט על מידע רגיש, ונמצאו פערים בנדבכים שונים בהגנה הלוגית. מוצע שוועדת הבחירות תגדיר את רמת ההגנה הלוגית המתאימה להגנה על המידע ועל התהליכים העסקיים הרגישים שהיא מנהלת. עוד מוצע שהוועדה תאמץ את הנחיות יה"ב ליישום מנגנוני הגנה. נמצא כי בשני תהליכים רגישים שמקיימת ועדת הבחירות בעל תפקיד אחד יכול היה להשלים לבדו את תהליך הבחינה וההחלטה על המשך הטיפול בפנייה בנושא החשש לטוהר הבחירות, בלא שהתבצעה עליו בקרה נוספת, אף לא מדגמית, כדי לוודא שלא נעשתה טעות אנוש, כנדרש בהנחיית יה"ב. יצוין כי ועדת הבחירות הגדירה בתוכנית ההיערכות לתהליך טוהר הבחירות מדדים חריגים לחלק מהנתונים כך שבמרבית המקרים היה אפשר לבצע בקרה ולבחון את תהליך קבלת ההחלטה בדבר המשך הטיפול בפנייה. להלן הפירוט על שני התהליכים: עובד אחד יכול היה להחליט כיצד לטפל בפניות שבהן עלה חשש לפגיעה בטוהר הבחירות - אם להעבירן לבדיקות טוהר הבחירות או לסגור אותן. ועדת הבחירות לא הגדירה את חלוקת האחריות בין הממונה להגנת הסייבר לממונה הביטחון, ואף נמצא כי בתקופת שגרה , שבה הוועדה אינה מעסיקה ממונה ביטחון , נושאים בתחום האבטחה הפיזית נותרים לא מטופלים. מוצע כי ועדת הבחירות תגדיר את תחומי האחריות של כל בעל תפקיד העוסק בתחום הגנת הסייבר ותוודא שלא קיימים נושאים חיוניים שאינם מטופלים. ועדות ההיגוי אחראיות לבקר את התקדמות הפרויקט ותוצריו העיקריים, לאשר אבני דרך ולקבל החלטות בנושאים עקרוניים לפני עליית הפרויקט לאוויר. נוכח זאת, קיום של ועדות היגוי חשוב בתקופת שגרה וחשוב אף יותר בתקופת בחירות, שבה נדרש לקבל החלטות עקרוניות ולוודא את תקינות המערכות לפני הפעלתן (מרביתן כאמור אינן פועלות בשגרה). מהתרשים עולה כי בישראל רק השלבים של סכימת תוצאות הבחירות ופרסומן במרשתת נעשים באופן ממוחשב. עוד עולה כי ב-26% מהמדינות תהליך הזדהות הבוחר בקלפי מתבצע באופן ממוחשב; בכ-20% מהמדינות תהליכיההצבעה וסכימת הקולות בקלפי מתבצעים באופן ממוחשב ; ובכ-60% מהמדינות סכימת התוצאות ופרסומן מבוצעות באופן ממוחשב. עד ספטמבר 2014 קיימה הוועדה הציבורית חמישה דיונים, ובשל הקדמת הבחירות לכנסת ה-20 הופסקו הדיונים, והוועדה לא הגישה את המלצותיה לשר הפנים כפי שנדרש בכתב המינוי שלה. בשנת 201623 המליץ מבקר המדינה ששר הפנים דאז יחדש את פעילות הוועדה הציבורית, אולם עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2020 לא קודם הנושא. מוצע כי ועדת הבחירות ומשרד הפנים יחדשו את פעילות הוועדה הציבורית לבחינת מחשוב מערכת הבחירות לכנסת ולרשויות המקומיות. עוד מוצע כי ימליצו על התנאים הנדרשים למחשוב תהליך הזדהות הבוחר בקלפי, ובהמשך גם למחשוב תהליך הבחירה כולו, בין היתר בהשוואה לנעשה בעולם בנושא זה. לעניין זה נכון לתת את הדעת לטכנולוגיה שמאפשרת כבר כיום לאזרחים לבצע הזדהות חזקה ולצרוך שירותים מקוונים, ולאפשרות להשתמש בתעודת הזהות החכמה. הליך בחירות מקוון עשוי לתת מענה לחולשות שונות שקיימות כיום בתהליך הבחירות: הצורך בהצבעה באמצעות מעטפות כפולות ותופעת ההצבעה בשם נפטרים ובשם אנשים השוהים בחו"ל. מנגד, הליך בחירות מקוון מחייב מענה לסיכוני סייבר שעשויים לפגוע בחשאיות הבחירות או לשבש את תוצאות הבחירות. נכון גם להביא בחשבון שמדובר בתחום שיחייב מעצם טיבו עלויות כספיות ניכרות ו היערכויות ממושכות ובהן בחינה, תכנון, בדיקת היתכנות, היערכות ליישום ו היישום עצמו, ועל כן חידוש פעילות הוועדה הציבורית נחוץ גם בהיבט של היערכות למתן מענה בטווח הארוך. מומלץ שוועדת הבחירות תבחן את יישום ההצבעה הממוחשבת בגזרה הבין -לאומית ואת מכלול השיקולים בסוגיה זו, ולאחר שתסיק מסקנות, תקיים דיון בנושא ותתווה מדיניות לשנים הקרובות. מוצע כי הוועדה הציבורית תפעל בשים לב לצורך בהקמת מערכות המידע החדשות הן בוועדת הבחירות והן במשרד הפנים. עוד מוצע לבחון שיתוף פעולה בין הגורמים העוסקים בהקמת המערכות ולחלופין להקים מערכת מידע אחת לניהול הבחירות לכנסת ולרשויות המקומיות. מוצע לוועדת הבחירות להיערך כבר עתה להחלפת מערכות המידע שמועד ההתקשרות שלהן צפוי להסתיים בחמש השנים הקרובות או לחידוש ההתקשרות בהתאם לדרישות חדשות של הוועדה, היות שהתהליך להקמת מערכת מידע חדשה הוא תהליך ארוך ומורכב, והחלפת כמה מערכות במקביל אף טומנת בחובה סיכון לפעילות הוועדה, בייחוד אם תידרש לקיים מערכות בחירות נוספות בטווח זמן זה. כמו כן מוצע שוועדת הבחירות תתייעץ בנושא זה עם רשות התקשוב, שהיא מרכז ידע ויועץ מקצועי לכל משרדי הממשלה בתחום התקשוב, ותיעזר בידע שלה ובניסיונה בתהליך החלפת המערכות. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הוספת השימוש באמצעים ממוחשבים בתהליך ספירת המעטפות הכפולות בכנסת ה-23 . .מהתרשים עולה כי בין מערכות הבחירות לכנסת ה-21 ולכנסת ה-23 חל גידול ניכר של כ-37% במספר הבוחרים שהצביעו באמצעות מעטפות כפולות, אף שחלפה פחות משנה בין מועדי הבחירות ואף ששיעור הגידול במספר הבוחרים הכולל בתקופה האמורה היה רק כ- 6.3% . הגידול נבע בעיקר מכך שבבחירות לכנסות ה-22 וה-23 הצביעו באמצעות מעטפות כפולות גם אנשים שלכתחילה לא היו אמורים להצביע באמצעי זה ובהם שוטרים, מפקחים על טוהר הבחירות ואנשים ששהו בבידוד עקב וירוס הקורונה. כמו כן חל גידול ניכר (פי 3 - גידול של כ - 80,000 מצביעים) במספר המצביעים בקלפיות המיועדות להצבעת מוגבלים בניידות בין הבחירות לכנסת ה -21 לבחירות לכנסת ה-23 . אף שתהליך ההצבעה באמצעות המעטפות הכפולות מתנהל כפי שנקבע בדין הקיים, מוצע לוועדת הבחירות נוכח האמור לעיל לבחון מחדש את האפשרות למחשב את תהליך זיהוי הבוחר בקלפי ולבצע בדיקה מקוונת של פרטי הבוחר מול פנקס הבוחרים, זאת בהתחשבות במכלול השיקולים ובהם: הגידול הניכר בשיעור הבוחרים באמצעי זה מדי מערכת בחירות, העלויות הגבוהות של מבצע המעטפות הכפולות, עלויות מחשוב התהליך החדש, היבטי הגנת הסייבר והגנת הפרטיות במחשוב התהליך ועוד . יצוין כי שינוי שיטת ההצבעה יצריך שינוי חקיקה ראשית. זאת ועוד, פנקס הבוחרים המלא מופץ למפלגות מכוח החוק, וכאמור בפרק בנושא הפצת פנקס הבוחרים, כלל הגורמים המעורבים בהפצת הפנקס (היחידה הארצית לפיקוח על הבחירות, רשות האוכלוסין וההגירה, ועדת הבחירות והרשות להגנת הפרטיות) הביעו נכונות לבחון שיטת הפצה חדשה ומאובטחת יותר. מוצע שוועדת הבחירות תבחן את האפשרות לפתח פתרון טכנולוגי לצורכי זיהוי הבוחרים ביום הבחירות. נמצא כי ביום הבחירות לכנסת ה-21 ( 9.4.19 ) הצביעו ב-11 הקלפיות122 בוחריםעם לקויות ראייה. עוד נמצא כי כל המצביעים בקלפיות אלו בחרו באופן עצמאי וללא סיוע של מלווה, ומכאן שלפי מדדי הוועדה הניסוי הצליח - "הצבעה של כ-70% מהמשתתפים בפיילוט שאמצעי העזר אפשר להם לממש את זכותם באופן עצמאי לחלוטין". לא נמצא כי ועדת הבחירות ביצעה תהליך קבלת משוב מ-122 הבוחריםשבחרו באמצעות הפתרון הטכנולוגי כדי לשמוע על מידת שביעות רצונם מתהליך הבחירה החדש. נמצא כי אין בידי ועדת הבחירות מסמך ארכיטקטורה מערכתי המכיל מידע על כלל התשתיות, המערכות, רכיבי האבטחה והאפליקציות , כנדרש בתקנות הגנת הפרטיות. מסמך זה חיוני למקבלי ההחלטות כדי לראות את התמונה המלאה של המערכות ואת יחסי הגומלין ביניהן וכדי לאתר מערכות שמשיקות למערכת 1 אך מוגנות פחות ועשויות להיות החוליה החלשה שבאמצעותה תוקפים ינסו להגיע למערכת. בעלי תפקיד עם הרשאות חזקות49 כמו מנהל בסיס הנתונים של מערכת1 רשאי לבצע מתוקף תפקידו פעולות נרחבות בבסיס הנתונים. מוצע כי ועדת הבחירות תכתוב מדיניות ועקרונות יסוד בנושא ניהול הרשאות ותפעולן שתתייחס באופן שונה לסוגי מערכות המידע ולסוגי המשתמשים בכל מערכת בהתאם לרגישות המערכות ולהרשאות בעלי התפקידים ולסיווג הביטחוני שהגדירה עבורם. כמו כן יש מקום שוועדת הבחירות תבצע בקרה שוטפת על מידת החוזק ושיתוף הסיסמאות של משתמשים חזקים. נמצא כי בשני מקרים בבחירות לכנסת ה-23 ניתנו לקלדנים הרשאות גבוהות מאלו שהם היו צריכים לקבל. עד מועד סיום הביקורת לא נמצא כי הוועדה קיבלה את מסמכי הפקת לקחים מכלל מערכות הבחירות, אף לא בנוגע למערכות מידע שהופעלו לראשונה באופן מלא בבחירות אלו ועלותן הייתה מיליוני ש"ח ואף לא בנוגע מערכת המידע המרכזית שלה - מערכת 1 . להלן הפירוט: בליל הבחירות לכנסת ה -22 ( , בשבע 70% ) מעשר הוועדות שנבדקו דווח על תקלות בתהליך ההקלדה של טופס 24 , על בעיות בתקשורת ועל איטיות של מערכת2 . פער זה הובא לידיעת ועדת הבחירות במסמך הפערים על הבחירות לכנסת ה-22 . מוצע כי ועדת הבחירות תנסה להמעיט בשינויים ברשימות הבוחרים באופן שישמר ככל האפשר את מספרי הזיהוי של הקלפיות ואת רשימת הבוחרים בכל קלפי בין מערכות הבחירות השונות. כמו כן מוצע לשמור על אותו מספר זיהוי ייעודי (מספר ברזל) לאותה הקלפי בין מערכות בחירות שונות. רציפות שכזו תאפשר לוועדת הבחירות לאתר התנהגויות חריגות שקרו באותן הקלפיות לאורך כמה מערכות בחירות הדורשות בחינה, למשל בהיבטים של טוהר הבחירות. ראו דוגמה בהמשך לניתוח הסטטיסטי שביצע משרד מבקר המדינה על נתוני ההצבעה באותן ה קלפיות לאורך שתי מערכות בחירות. לסיכום, תמונת המצב העולה מהפרק בנושא אבטחת מידע פיזית מלמדת כי בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו היו פערים. לסיכום, תמונת המצב העולה מהפרק בנושא תחזוקת מערכות המידע של ועדת הבחירות ומוכנותן לבחירות מלמדת שהוועדה לא נערכה כראוי בתקופת השגרה להחלפת מערכות המידע ולביצוע עדכונים מהותיים בהן כך שיתמכו בדרישות ובתהליכים חדשים. מוצע שוועדת הבחירות תבצע שינויים מהותיים במערכות המידע שלה בתקופת השגרה כך שתוכל לבדוק את השפעתם מול כלל הגורמים המעורבים ללא החשש ששינויים אלו יפגעו במערכות בתקופת הבחירות. כמו כן נוכח המורכבות שבהחלפת מערכות מידע, מוצע שהוועדה תיערך מבעוד מועד להחלפת מערכות מידע שמועד סיום ההתקשרות להפעלתן הוא בחמש השנים הקרובות ובהן מערכת 1 . ראוי כי ועדת הבחירות תתעד את הנתונים האלה בכל אחת מהמערכות שבהן מתקבלות פניות בנוגע לחשש לפגיעה בטוהר הבחירות: סטטוס סגירת הפנייה (הועברה לטיפול, נסגרה) והנימוקים להחלטת הוועדה לסגור את הפנייה או לטפל בה. מוצע שסוג הפנייה ייבחר מרשימות ערכים סדורה כך שיהיה אפשר לעבד את המידע באופן ממוחשב. תיעוד זה יסייע לוועדה לבצע בקרה על שלמות התהליך ולוודא שכל הפניות הועברו לטיפול במערכת 5 ושהטיפול בהן הסתיים. כמו כן הוועדה תוכל לנתח את המידע הכוללעל הפניות כדי לזהות מגמות ולהפיק לקחים בהיערכות לבחירות הבאות. לסיכום, תמונת המצב העולה מהפרק בנושא ניהול פרויקטים מלמדת כי אגף המחשוב אינו מנהל את פעילויות המחשוב לפי תקנים מקובלים: האגף אינו מנהל תוכניות עבודה ותקציבים ברמת מערכות המידע הנפרדות, הגם שביצוע תקציב אגף המחשוב בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו היה 139 מיליון ש"ח; לא הוקמו ועדות היגוי לפרויקטים העומדים בהגדרת רשות התקשוב כבינוניים ומעלה, האחראיות לבקר את התקדמות הפרויקט ותוצריו העיקריים ולקבל החלטות בנושאים עקרוניים לפני הפעלת המערכות. מוצע שוועדת הבחירות תנהל תוכניות עבודה ותקציבים ברמת אגף המחשוב וברמת כל מערכת בנפרד ותפקח על הביצוע מול התכנון, תבחן אפשרות לאמץ את הנחיית רשות התקשוב בנושא מחזור החיים של מערכת תקשוב ותבחן להקים ועדות היגוי לפרויקטים העומדים בהגדרת רשות התקשוב כבינוניים ומעלה או כפרויקטים מורכבים. בדיון הייתה הסכמה של כלל הנוכחים לגבי הצורך בשינוי שיטת הנגשת המידע כדי לאפשר רמת אבטחה גבוהה יותר של המידע, ניטור ותיעוד של אופן השימוש במידע על ידי המפלגות, הסיעות וספקיהן. נמצא כי אין בידי ועדת הבחירות רשימת מצאי מעודכנת של כל הנכסים הארגוניים שלה הכוללים את פירוט הנכס, ציון בעל הנכס, סיווג הנכס ורמת הדחיפות של אחזורו במקרה של התאוששות מאסון, כנדרש מבעל מאגר המידע בתקנות הגנת הפרטיות (אבטחת מידע). מוצע שוועדת הבחירות תנהל רשימת מצאי של ציוד התקשורת, התשתיות והציוד האפליקטיבי המצוי בכל מערכות המידע בתקופת בחירות ובתק ופת שגרה. פירוט נכסי המידע, כמו גרסת הציוד, חיוניים לאופן קבלת ההחלטות של הוועדה על מועד החלפת הציוד או שדרוגו ולניהול תקין ויעיל שלו. כמו כן מוצע שהוועדה תקבע את הסיווג של כל נכס ואת רמת הקריטיות שלו כדי לקבוע אילו מעגלי הגנה נדרשים לו ומה רמת הדחיפות באחזורו במקרה של התאוששות מאסון. .להלן רשימת תהליכים ומערכות חדשים שהטמיעה ועדת הבחירות במהלך שלוש תקופות הבחירות שנבדקו ובמהלך היערכותה לבחירות החדשות והם ראויים לציון לחיוב: ראוי שוועדת הבחירות תבחן את הצורך בהדבקת מדבקות על גבי כלל טופסי 24 לזיהוי מספר הקלפי. בהתייחס לתשובת הוועדה, מציין משרד מבקר המדינה כי מרכזי הקרנות שניהלה הוועדה עבור כל מערכת מידע שלה לא כללו את כלל הפעילויות הנוגעות למערכת. הדבר נובע מכך שהוועדה מנהלת מרכזי קרנות לנושאים רוחביים הכוללים עלויות של פרויקטים שונים, ולמשל הקמת מערכת NAC למערכת1 נכללה בתת-מרכז קרנות לנושא הרוחבי "סייבר" ולא נכללה בעלויות מערכת 1 . נוכח דברי ועדת הבחירות ולפיהם נדרשת מוכנות לבחירות בכל רגע נתון, מומלץ כי הוועדה תכין ותנהל תקציב נפרד עבור כל מערכת מידע שיכלול את עלויות ההקמה ואת עלויות התחזוקה השנתיות בתקופת בחירות ובתקופת שגרה. הפרדה זו חיונית היות שמאפייני התקציב שונים בתקופות אלו. ניהול תקציב נפרד עבור כל מערכת מידע יסייע לוועדה לבצע בקרה על העמידה ביעדי התקציב של כל מערכת ולאתר את הסיבה לפערים, אם יהיו. כמו כן ניהול התקציב עבור כל מערכת יסייע לוועדה לבנות את תקציב אגף המחשוב השנתי ולהיערך לפעולות שתידרש בהן השקעת משאבים מרובה, למשל היערכות להחלפת מערכת 1 .או הצורך בהטמעת רכיבי אבטחת מידע במערכות מסוימות כאמור רשות התקשוב (ובה יה"ב) ומערך הסייבר הם גופים האחראים להנחיית המשרדים והכוונתם בתחום התקשוב ובתחום הגנת הסייבר. בהיעדר הנחיות של ועדת הבחירות בתחומים שנסקרו בדוח ז ה, משרד מבקר המדינה השתמש בנורמות מקובלות בין- לאומיות וכן בהנחיות שפרסמו רשות התקשוב ומערך הסייבר ומחייבות את המשרדים, ומן הראוי שוועדת הבחירות תבחן את אימוצן בהיעדר הנחיות אחרות. מהאמור לעיל עולה כי ועדת הבחירות החלה לראות בתחום הסייבר איום על הבחירות רק באמצע שנת 2017 , ועיקרהפעולות שביצעה בתחום זה נעשו בשנים 2019 ו-2020 לקראת שלוש מערכות הבחירות שנערכו בשנים אלו ובמהלכן. ההיערכות הממשלתית לטיפול בתחום הגנת הסייבר החלה לפני למעלה מעשור, ובשנים 2011 ו-2015 קיבלה הממשלה החלטות להסדרת התחום. ועדת ההיגוי להגנת הסייבר, שהוקמה ב נובמבר 2018 , לא התכנסה עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2020 , בתקופה שבה עסקה ועדת הבחירות בקיום שלוש מערכות בחירות. הפעילות הממשלתית בתחום הגנת הסייבר במהלך השנים הייתה אמורה להוביל לקיום פעולות היערכות של הוועדה בשלבים מוקדמים יותר ובכלל זה גיבוש מדיניות הגנת הסייבר, היערכות לעמידה בתקני אבטחת המידע, הפעלת ועדת היגוי להגנת הסייבר ויישום החלטותיה. היערכות מוקדמת יותר ככל שהייתה נעשית בתקופה שבין מערכות הבחירות עשויה הייתה לתת מענה רחב ויסודי יותר לתחום רגיש זה. משרד מבקר המדינה מציין כי אומנם ועדת הבחירות אינה כפופה להנחיות מערך הסייבר הלאומי ויה"ב, וזאת מכוח עצמאותה ואי-תלותה בממשלה. אולם דווקא הפעולות ושיתוף הפעולה שנעשו במהלך מערכות הבחירות מלמדים יותר מכול שקשרי הגומלין של הוועדה עם הגורמים הממשלתיים האמונים על הטיפול בתחום הסייבר ראויים לבחינה, במטרה להבטיח היערכות יסודית ומקיפה של הוועדה מבעוד מועד. לדעת משרד מבקר המדינה יש מקום שוועדת הבחירות תבחן את האפשרות לשתף פעולה עם מערך הסייבר באופן שוטף, גם בתקופת שגרה וגם בתקופת בחירות, כך שמערך הסייבר ילווה את ועדת הבחירות וייע ץ לה בכל התהליכים העיקריים, ובהם גיבוש תוכנית העבודה השנתית שלה, תכנון וביצוע של סקרי סיכונים, ביקורות ובדיקות חוסן באופן שוטף על המערכות והגדרת אופן הטיפול בממצאים שיעלו בסקרים. בשל חשיבות פעילותה של ועדת הבחירות לדמוקרטיה בישראל ובשל הסיכון הרב לדמוקרטיה עקב תקיפות סייבר שעשויות להטות את תוצאות הבחירות והסיכון לשיבוש תהליך הבחירות ולפגיעה באמון הציבור, מוצע שוועדת הבחירות תאמץ כללים מחמירים בכל הנוגע להגנת הסייבר. מכיוון שאין כללים שמנחים את הוועדה בתחום הגנת הסייבר בדומה להנחיותיהם של יה"ב ומערך הסייבר, באופן שנותן מענה מיטבי לבעיות בתחום הגנת הסייבר, לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי שהוועדה תאמץ כנורמות מקצועיות מחייבות (בשינויים המחויבים) את הכללים המנחים של מערך הסייבר ויה"ב או כללים אחרים לפי סטנדרטים בין-לאומיים. עלו פערים בעניין גיבוש מדיניות להגנת הסייבר. מוצע שוועדת ה בחירות תכנס את ועדת ההיגוי להגנת הסייבר, תגבש את עקרונות המדיניות לעבודת ועדת הבחירות בתקופת בחירות ובתקופת שגרה, תתייחס ליעדי-העל של הוועדה ולפעולות ארוכות הטווח וקצרות הטווח שיש לבצע כדי לעמוד במדיניות שנקבעה. עוד מוצע שעקרונות המדיניות יכללו את כל הנדבכים הקיימים בהנחיית יה"ב, וכן שהמדיניות ותפיסת ההגנה שיגובשו יתועדו ויאושרו מדי תקופה שתיקבע. לסיכום, נוכח העלויות הגבוהות של מבצע המעטפות הכפולות, הגידול במספר הבוחרים בשיטה זו מדי מערכת בחירות והסיכונים הכרוכים באבטחה הפיזית של המעטפות, מוצע שוועדת הבחירות תקיים הליך בחינה יסודי ונרחב לנושא מחשוב פנקס הבוחרים ותהליך הזדהות הבוחר בקלפי תוך בחינת מכלול השיקולים, השלכות השינוי והתאמתו להליך הבחירה בישראל. מחשוב התהליך צפוי לייתר את מבצע המעטפות הכפולות וצפוי בעקיפין לתרום לטוהר הבחירות בישראל. מומלץ לבצע באופן עיתי בחינה יסודית של מחשוב כלל מערכת הבחירות בישראל בהתאם להתפתחויות הטכנולוגיות ולניסיון שנצבר בנושא זה בעולם. מוצע שוועדת הבחירות תבצע על המערכות המרכזיות שלה סקר סיכונים מערכתי שיעסוק בכלל ההיבטים הנדרשים בתורת ההגנה בסייבר: אפליקציה ארגונית, רשת ותשתית. עוד מוצע כי סקרי הסיכונים יבוצעו באופן עתי כנדרש בהנחיית יה"ב. כמו כן מוצע שוועדת הבחירות תבצע לפני כל מערכת בחירות מבדקי חדירות על מערכות אלו בהתאם לנדרש בתקנים מקובלים. בהתייחס לתשובת ועדת הבחירות, עמדת מערך הסייבר שליווה כאמור את ועדת הבחירות החל בשנת 2017 ומכיר את תצורת מערכותיה היא שמוצע שסקר הסיכונים ובדיקות החדירות יבוצעו או יתוקפו בתדירות שלא תפחת מאחת לשנה. בהתייחס לתשובת הוועדה, משרד מבקר המדינה מציין שהיערכות מוקדמת של ועדת הבחירות וביצוע ביקורות באופן שוטף בתקופות שגרה, כמו זו שהייתה לפני הבחירות לכנסת ה-21 ונמשכהכשלוש שנים, עשויים היו לתת מענה משופר בתחום הגנת הסייבר. תצוין לחיוב עמידתה של ועדת הבחירות בביצוע שלוש מערכות בחירות בפרק זמן קצר של שנה אחת. כמו כן, בביקורות נמצא כי חל שיפור בהיבטים שנבדקו בין שלוש מערכות הבחירות, וראוי לשמר מגמה זו. נוכח התפתחות הטכנולוגיה והגידול בשימוש בהצבעה באמצעות מעטפות כפולות והעלויות הכרוכות בכך, מוצע שוועדת הבחירות תקיים הליך בחינה יסודי ונרחב של האפשרות למחשוב תהליך פנקס הבוחרים ותהליך הזדהות הבוחר בקלפי, וכן תבחן את האפשרות לשפר את הזדהות הבוחר באמצעות שימוש בתעודת הזהות החכמה. בבחינה זו יש לשקול את מכלול השיקולים הרלוונטיים, את השלכות השינוי ואת התאמתו להליך הבחירה בישראל. מחשוב התהליך צפוי לייתר את מבצע המעטפות ה כפולות וצפוי בעקיפין לתרום לטוהר הבחירות בישראל. עוד מוצע כי ועדת הבחירות ומשרד הפנים יחדשו את פעילות הוועדה הציבורית לבחינת מחשוב מערכת הבחירות לכנסת ולרשויות המקומיות, וימליצו על התנאים הנדרשים למחשוב תהליך הזדהות הבוחר בקלפי ובהמשך למחשוב תהליך הבחירה כולו בהתאם להתפתחויות הטכנולוגיות ולניסיון שנצבר בנושא זה בעולם. על ועדת הבחירות ויתר הגופים המבוקרים לפעול לתיקון הליקויים ולבחינת ההמלצות. .הבחירות לכנסת עומדות בבסיס אופיו הדמוקרטי של המ שטר בישראל , ולפיכך יש חשיבות רבה לכך שתהליך הבחירות יהיה שקוף ושתוצאות הבחירות ייצגו את רצון הבוחר. פגיעה באמינות, בזמינות ובסודיות של המידע המצוי במערכות המידע המשמשות את תהליך הבחירות עלול לפגוע באמון הציבור בתהליך הבחירות. ההיערכות הממשלתית לטיפול בתחום הגנת הסייבר החלה לפני יותר מעשור, ובשנים 2011 ו-2015 קיבלה הממשלה החלטות להסדרת התחום. הפעילות הממשלתית שנעשתה בתחום הגנת הסייבר במהלך השנים הייתה אמורה להוביל לקיום פעולות היערכות של ועדת הבחירות בשלבים מוקדמים יותר, ובכלל זה הפעלת ועדת היגוי להגנת הסייבר ויישום החלטותיה. היערכות מוקדמת יותר - אילו נעשתה בין מערכות הבחירות - הייתה עשויה לתת מענה רחב ויסודי יותר לתחום רגיש זה. ועדת הבחירות הכירה באיום של תקיפת סייבר על מערכת הבחירות רק במחצית שנת 2017 , לאחר החשש לשיבוש תוצאות הבחירות בארה"ב. במועד זה החלה ועדת הבחירות לפעול למיפוי האיומים בתחום בשיתוף מערך הסייבר. בשלהי שנת 2018 גיבשה הוועדה תפיסת הגנה לטיפול בסיכונים קריטיים שהגדירה והחלה לפעול להגנת המערכות והתהליכים הקריטיים בהתאם לתפיסת ההגנה שגיבשה. עם זאת, בביקורת עלתה שורה של פערים בתחומים של הגנת הסייבר, ניתוח נתונים ככלי מסייע לבקרה על תהליך טוהר הבחירות וביקורת מערכות מידע. כן הועלו פערים בעניין גיבוש מדיניות הגנת הסייבר ובתחום התקשוב. מוצע שוועדת הבחירות תכנס את ועדת ההיגוי להגנת הסייבר ותגבש את עקרונות המדיניות ל עבודת ועדת הבחירות בתקופת בחירות ו בתקופת שגרה, תקופות השונות זו מזו באופן ניכר. כן מוצע שהוועדה תאמץ כנורמות מקצועיות מחייבות (בשינויים המחויבים) את הכללים המנחים של רשות התקשוב ומערך הסייבר - גופים האחראים להנחיית המשרדים בתחומים אלו - או תאמץ כללים אחרים לפי סטנדרטים בין-לאומיים, זאת נוסף על הוספת כלים ייעודים, כדי להתמודד עם תקיפות מורכבות של ארגונים. ביצוע פעולות פיתוח ופעולות לתיקון פערים שעולים בתקופת הבחירות מסכן את הפעלת המערכות ועלול להביא לתקלות, ולכן מוצע שהוועדה תפעל באופן שוטף להעלאת רמת ההגנה של מערכותיה ובכלל זה תבצע ניהול סיכוני סייבר באופן שוטף ותעקוב אחר הטיפול בפערים. עוד מוצע שהוועדה תכנס ועדות היגוי שיהיו אחראיות לוודא שהפ יתוח והתחזוקה של המערכות מתנהלים בהתאם לתכנון. בכל הקשור לנושאים של בקרה על טוהר הבחירות, מוצע שהוועדה תקפיד שבתהליכים רגישים כמו הטיפול בקלפיות שעלה בהן חשש לטוהר הבחירות תתבצע קבלת ההחלטות בידי שני גורמים שאין ביניהם תלות, ואדם אחד לא יוכל לבצע לבדו את התהליך במלואו. כמו כן ראוי לבצע בדיקה מדגמית של הנתונים שהוזנו במערכת המידע בהשוואה לטפסים הידניים. מומלץ שהוועדה תרחיב את השימוש בניתוח נתונים ככלי מסייע לקבלת החלטות ולהפקת לקחים על אירועים שהיו במערכות הבחירות הקודמות כדי לשפר את היערכותה לבחירות הבאות. מטרת החזרה הגנרלית המתקיימת לפני הבחירות היא לדמות באופן מלא את תהליך הבחירות. ראוי כי ועדת הבחירות תבצע במסגרת החזרה הגנרלית בדיקות המדמות את תהליך הסריקה המלא, ובכלל זה שימוש בחומרי הצבעה הדומים לאלו שיתבצע בהם שימוש ביום הבחירות, או תבחן שימוש בפתרון שיספק מענה לבעיה שצוינה, שביום הבחירות הגיעו חומרי הצבעה שלא תאמו לתהלי ך שאופיין. 6. הצורך בהדבקת מדבקות ברקוד על טופסי 24 (לזיהוימספר הקלפי) מקשה על תהליך הסריקה: נוכח הפגיעה בפרטיותם של אזרחי ישראל, הגלומה בשימוש שנעשה בפועל במידע שבפנקס, ההשלכות הכלכליות שיש בפגיעה הזאת, כגון סחר במאגרי מידע, והסכנה שיש בדלף שכזה, מוצע שהיחידה הארצית לפיקוח על הבחירות בשיתוף כלל הגופים האחראים לנושא - רשות האוכלוסין וההגירה, ועדת הבחירות המרכזית והרשות להגנת הפרטיות - תשלים את הטיפול בבחינת הנושא ובגיבוש השינויים הנדרשים לצורך הנגשת פנקס הבוחרים למפלגות ולסיעות, תוך התייחסות לסיכונים בשינוי שיטת הנגשת המידע . משרד מבקר המדינה הפיק נתונים באופן עצמאי על קלפיות שנבדקו במערכת 5 בבחירות לכנסת ה-23 מקבצים שהעבירה לו ועדת הבחירות והופקו מהמערכת והעלה את הפערים האלה: במערכת 5 לא מנוהל הסטטוס הסופי של כל פרוטוקול המייצג את ההחלטה הסופית שהתקבלה לגביו (למשל: תקין, הועבר למשטרה, תוקן ע"י שופט) אלא הסטטוס מנוהל עבור כל תהליך טיפול, וכאמור לכל פרוטוקול עשויים להיות כמה תהליכי טיפול; נמצאו 420 פרוטוקולים שאינם משויכים לשום פנייה; נמצאה חוסר תאימות בין הנתונים. נמצא כי בחלק מהוועדות האזוריות בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו פרק הזמן של תקופת הרישום לתפקיד מזכיר ועדת קלפי לא היה מספק, ולא גויסו די מזכירי קלפי בפרק הזמן שניתן. עוד נמצא כי המערכת לא תמכה בבחירות לכנסות ה-21 וה-22 בביצוע כמה שלבים בו -זמנית, למשל: המערכת לא איפשרה לרשום מועמדים חדשים לתפקיד מזכירים (שלב הרישום) ולשבץ מועמדים שסיימו את שלב הרישום בהדרכות (שלב ההדרכה), ולכן לצורך עמידה במכסת המזכירים המבוקשת וכדי לא לעכב את התהליך עבור ועדות אזוריות שהגיעו למכסה, ועדת הבחירות נקטה פעולות נוספות, ובהן הורדת ציון הסף מתחת ל-80 כדי לגייס גם מועמדים שנרשמו למערכת 2 בתקופה האמורה אך קיבלו ציון נמוך מזה; ופיתוח מערכת חדשה לגיוס נוסף של מועמדים. להלן פירוט הפעולות: נוכח השינויים הטכנולוגיים ה תכופים בתחום התקשוב וההבדלים הניכרים ביכולות, בביצועים ובאבטחת המידע בין הטכנולוגיות כיום לטכנולוגיות שהיו לפני כעשור, מוצע שוועדת הבחירות תבחן את משך ההתקשרויות עם חברות בתחום התקשוב, וכשמדובר במערכות המבוססות על מוצר מדף ועל טכנולוגיה, תבחן הוועדה אם נדרש לקצר את טווח הזמן של התקשרויות מהסוג הזה. כמו כן מוצע שבהסכמים עם החברות ייקבע שוועדת הבחירות תוכל לעדכן מפעם לפעם את תנאי ההתקשרות בהתאם לעלויות השימוש בטכנולוגיה באותה התקופה.
משרד מבקר המדינה ממליץ לוועדת הבחירות לבחון אחת לשנה את מערכות המידע העיקריות שלה ואת הטכנולוגיה שלהן בהתייחס לשיקולים ה אלה: האם המערכות תומכות ביעדים העסקיים של הוועדה; האם גרסאות המערכת נתמכות ומתוחזקות על ידי הספק (בדיקה הנדרשת גם נוכח סיכוני אבטחת המידע); האם תנאי ההתקשרות תואמים למקובל בשוק באותה התקופ ה; מה החזר ההשקעה על המערכת ( ROI ) והסיכונים בהחלפתה.