משרד האוצר . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה .כעולה מהתרשים שלעיל, יש שונּות בין המדינות בשיעורי ההפרשה לחובות מסופקים. .לצד מדינות שבהן שיעור ההפרשה גבוה מזה של ישראל, כמו ארה"ב, אוסטרליה וניו .זילנד (בין כ-22% לכ-42% ), יש מדינות שבהן שיעור ההפרשה נמוך מזה שבישראל, כמו .קנדה (כ-11% .) .בהתאם לדוחות הכספיים המאוחדים של המדינה לשנת 2020 , הופרש לחובות מסופקים .סכום של 14.1 מיליארד ש"ח, שהם16.96% מסעיף חייבים ויתרותחובה (ברוטו). .מומלץ כי אגף החשכ"ל יעקוב אחר היקף ההפרשה לחובות מסופקים ואחר שיעורו מתוך .סעיף חייבים ויתרות חובה, יבחן את המשמעויות מנתונים אלו ויפעל להקטנתם ככל .שניתן. .כעולה מהלוח שלעיל, עשרה מ-15 המשרדים שנבדקוביצעו הפרשה ספציפית ובחנו .ביצוע הפרשה כללית בנוגע ליתרות החוב שלא בוצעה הפרשה ספציפית לגביהן; גוף .אחד ביצע הפרשה כללית בלבד; וגוף אחר לא ביצע הפרשה לאחר בחינה של החובות .אליו. אשר לשלושה מ-15 המשרדים שנבדקו, הם אינם מיישמים את ההוראה ככתבה .וכלשונה ואינם מבצעים כנדרש הפרשה כלשהי לחובות מסופקים בדוחות הכספיים, אף .על פי שיש להם יתרות חייבים. .על משרדי הממשלה ויחידות הסמך לבחון את אחוזי ההפרשה הכללית אחת לתקופה .ולעדכנם בהתאם לגבייה בפועל, לגיל החוב ולניסיון העבר. נוסף על כך, על אגף .החשכ"ל, בשיתוף משרדי הממשלה, להתאים את מערכות המחשוב במשרדים כדי .שיוכלו לשמש בסיס נאות לחישוב ההפרשה לחובות מסופקים. .נוסף על כך, עולה כי 14 מ-15 המשרדים שנבדקו אינם עומדים בהוראת התכ"ם הנוגעת .לדרישות הגילוי על אודות התנועה בחשבון ההפרשה לחובות מסופקים, ובפרט אינם .מציגים את היקף החובות שנמחקו ואת סכומי הגבייה של חובות מס ופקים או אבודים, אם .היו. .מומלץ כי רשות האכיפה והגבייה, מ ינהלת היישום ואגף החשכ"ל יבחנו הקמה של מערך .ממוחשב להעברת החובות למנ"ג. מערך מעין זה עשוי למנוע טעויות אפשרויות ויחסוך .זמן ומשאבים נוספים בעת העברת החובות. .מאחר שכאמור מרבית משרדי הממשלה אינם מחוברים למערכת אבן ראשה, המאפשרת .לקבל מידע על אודות החובות שהועברו לטיפול, יש משרדים כדוגמת משרד האנרגייה .שלא מחקו חובות בספריהם (אף כי חשבונאית יכלו לעשות כן) מאחר שלא קיבלו היזון .חוזר שאִ פשר להם לסגור את החובות בספרים. .נמצא כי משנת 2009 נרשמות בדוחות הכספיים של המדינה הסתייגויות מהותיות הנוגעות .לנתוני הסעיף חייבים ויתרות חובה שבאחריות רשות המיסים . עוד נמצא כי אף שלדברי .רשות המיסים היא החלה בטיוב הנתונים בדוחות הכספיים לפני כמה שנים, עד מועד .סיום הביקורת היא לא סיימה פעולה זו. . שיפור מערכות המידע הקשורות לרישום החייבים ולגבייה ברשות המיסים יביא לרישום .מלא של הנכסים במסגרת הדוחות הכספיים, שכיום אינם מצוינים, ולהצגתם באופן נאות. .מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי יש שונות באופן ההצגה של סעיפים שונים בדוחות .הכספיים בין משרד למשרד. כך לדוגמה, משרדים מסוימים כוללים בסעיף חייבים ויתרות .חובה גם את "ההוצאות מראש " או את "ההכנסות לקבל ", בעוד שאחרים כוללים סעיפים .אלו בנפרד או תחת סעיפים אחרים. כמו כן, יש משרדים שמפצלים בדוח על המצב .הכספי את סעיף "חייבים ויתרות חובה" ל"חייבים מעסקאות שאינן חליפין", ל"חייבים .מעסקאות חליפין" וכן ל "חייבים אחרים", בעוד שמשרדים אחרים מציגים הפרדה זו רק .בביאור . עוד עלה כי הדוחות הכספיים של המשרדים (דוחות סולו) אינם מתפרסמים .לציבור. .יצירת האחדה בדיווח ובהצגה של הדוחות הכספיים של משרדי הממשלה השונים תסייע .במלאכת איחוד הדוחות על ידי אגף החשב הכללי, וכן תסייע ל ציבור משתמשי הדוחות .הכספיים לבחון את פעילות משרדי הממשלה ולהשוות ביניהם. .על אגף החשכ"ל להסדיר את הפעולות הנדרשות בעת העברת חוב לרשות האכיפה .והגבייה, הן הפעולות של המשרד המעביר והן הפעולות של הרשות. יש לוודא שכלל .המשרדים המעבירים את החוב לטיפול המג"ק , והחוב נגבה עבורם, חוסמים את .האפשרות לביצוע תשלום אצלם כדי למנוע פעולות גבייה כפולות. מתן אפשרות גבייה של חובות ע"י המשרדים אף לאחר שאלו הועברו לטיפול המג"ק, .עלול להביא לביצוע פעולות על ידי המג"ק לשם גביית חוב גם לאחר שכבר שולם, דבר .היוצר בזבוז של משאבי ציבור וכן פגיעה אפשרית באזרח ששילם את חובו. .מומלץ כי משרדי הממשלה יפעלו לגביית החובות סמוך למועד התגבשותם, כדי לצמצם .מצבים של התיישנות החובות והגשתם למחיקה 86 . מומלץ כיאגף החשכ"ל ורשות האכיפה והגבייה ימשיכו לשפר את שיתוף הפעולה בין .משרדי הממשלה לגופי האכיפה, בין היתר באמצעות חתימה על מסמך אמנת השירות, .וקידום הקמת הוועד המנהל על מנת שגביית החובות עבור המדינה תתבצע בצורה .היעילה ביותר. .מומלץ כי רשות האכיפה והגבייה תקפיד להעביר בצורה מסודרת פירוט בנוגע לגבייה, .לצד העברות התשלומים למשרדי הממשלה , כדי לאפשר למשרדים לפעול למחיקת .החובות בספרים. .על אגף החשכ"ל להסדיר נושא חשבונאי זה ישירות מול המשרדים השונים, כדי שאלו .יוכלו ליישם כיאות את ההנחיה, ובכלל זה לפרסם הוראת תכ"ם רלוונטית. זאת כדי למנוע .אפשרות להצגה כפולה של חובות למדינה ב דוחות הכספיים המאוחדים. .משרד מבקר המדינה מציין כי פרסום הוראת התכ"ם בתחום הגבייה, עם נוהלי הגבייה .במשרדי הממשלה ויחידות הסמך השונות, הוא צעד חשוב לצורך העמקת פעילות גביית .החובות בממשלה. .מלוח 11 עולה כי בשלושה משרדי ממשלה וגופי סמך מתוך עשרה שנבדקו בביקורת- .במשרד לביטחון הפנים, בהנהלת בתי המשפט, ובמשרד התחבורה - לא הוסדרו סרגלי .גבייה ואכיפה או הוסדרו באופן חלקי. .כדי למצות את פוטנציאל הגבייה, מומלץ כי אגף החשכ"ל יפקח על יישום ההוראה ועל .הסדרת סרגל הגבייה והאכיפה בכלל משרדי הממשלה. עוד מומלץ כי משרדי הממשלה .שכבר יישמו את ההוראה והסדירו את סרגל הגבייה והאכיפה יבחנו מדי פעם בפעם את .יעילותו והתאמתו בפועל לסוגי החיובים. . כדי למצות את פוטנציאל הגבייה, מומלץ כימשרד התחבורה, המשרד לביטחון הפנים .והנהלת בתי המשפט יפעלו להשלמת יישום סרגל האכיפה והגבייה במשרדיהם. .מטיוטת הדוח עולה כי אין מתודולוגיה סדורה בעניין הטיפול ב כל 723 אגרות המקצוע .במשרדי הממשלה. הדבר מביא לחוסר תיאום ולהיעדר אחידות בפעילות המשרדים, .ואגרות המקצוע - אשר צריכות להיגבות פעם בשנה - נגבות בדרכים שונות ולעיתים אינן .נגבות57. .מומלץ כי אגף החשכ"ל י שלים בשיתוף המג"ק את ההסדרה בנו שא ייעול הגבייה .הממשלתית בתחום האגרות המקצועיות. כפי שעולה מהתרשים שלעיל, קיימת שונות בין משרדי הממשלה השונים לגבי שיעור .היחס השוטף. במשרד הכלכלה והתעשייה שיעור היחס השוטף גבוה מאוד, וחלה בו .ירידה במשך השנים שנבדקו, שנבעה בעיקר מקיטון מתמיד בנכסים השוטפים. בשנים .שנבדקו, שיעור היחס השוטף במשרד הכלכלה והתעשייה גבוה באופן ניכר לעומת .המשרדים האחרים (בין כ-350% לכ-2,500% במשרד הכלכלה והתעשייהלעומת בין כ- .15% לכ-300% במשרדים האחרים), מכיוון שההתחייבויות השוטפות של המשרד נמוכות .יחסית למשרדים האחרים. .במשרד הבינוי והשיכון ובמשרד המשפטים יש יציבות בשיעור היחס השוטף במשך .השנים, (בין 16% ל-31%). במשרד הבריאותיש חוסר יציבות בשיעור היחס השוטף .במשך השנים. בין שנת 2016 לשנת 2017 חלה עלייה, והיאמוסברת הן בגידול בנכסים .השוטפים והן בקיטון בהתחייבויות השוטפות. בין שנת 2017 לשנת 2018 חל קיטון, והוא .מוסבר הן בקיטון בנכסים השוטפים והן בגידול בהתחייבויות השוטפות. .במשרד הפנים יש יציבות בשיעור היחס השוטף במשך השנים - כ -25%, למעט גידול בין .שנת 2019 לשנת2020, שנבעהן מגידול בנכסים השוטפים והן מקיטון בהתחייבויות .השוטפות. .מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי נערכו כמה דיונים של אגף החשכ"ל עם אגף .התקציבים במשרד האוצר בנוגע למודל התמריצים , אך במועד הביקורת לא נקבע .למשרדי הממשלה מודל תמריצים לגביית חובות. .מומלץ כי בהתאם להחלטת הממשלה יקבע שר האוצר, בשיתוף אגף החשכ"ל, מודל .תמריצים חיוביים ושליליים למשרדי הממשלה. .נמצא שאופן העברת הטיפול בחובות למנ"ג כרוך בכמה פעולות ידניות שטמון בהן סיכון .לטעויות, וכן אינה מאפשרת מעקב של הגוף הממשלתי על פעולות המנ"ג לשם גביית .החובות. .מומלץ כי אגף החשכ"ל יפעל להשלמת הפתרון של מערכת גבייה רוחבית ממוחשבת .שתוכל לתת תמונת מצב מהימנה בנוגע למצבת החייבים במשרדי הממשלה ותמצה את .פוטנציאל הגבייה של הממשלה. .למרות הנחיית אגף החשכ"ל בדבר מחיקת הרישום הכפול, יש חוסר אחידות באופן ניהול .הרישום במשרדים השונים. נמצא שיש עדיין מקרים שבהם החוב רשום בדוחות הכספיים .של רשות האכיפה והגבייה, אף על פי שהוא מופיע גם בדוחות הכספיים של המשרדים, .כדוגמת משרד הכלכלה והתעשייה ומשרד הבינוי והשיכון74. .במועד סיום הביקורת אין בקרה על יישום ההנחיה , ועלולה להיווצר כפילות בהצגת נתוני .החובות למדינה בדוח המאוחד. .על אף הגידול בשיעור התמיכות כאמור לעיל, חלה בין השנים 2019 ל-2020 ירידה .בסכום הכולל של סעיף גמלאות המוסד ביטוח לאומי בתוך סעיף תמיכות, הקצבות .והעברות, הנובעת מקיטון של כ-105 מיליארד ש"ח במחויבות האקטוארית של .המוסד לביטוח לאומי לזכאים 21 . לפיכך, סך ההוצאות בגין תמיכות, הקצבות .והעברות ירדו מ-412,431 מיליון ש"ח בשנת2019 ל-383,022 מיליון ש"ח בשנת .2020 . .סך ההוצאות התפעוליות עלו מ-114,476 מיליון ש"ח בשנת2019 ל-129,864 מיליון .ש"ח בשנת 2020 . חלק גדול מהגידול בהוצאות התפעוליות נבע מגידול של צריכת .חומרים וביצוע עבודות מ - 33,623 מיליון ש"ח בשנת2019 ל-46,139 מיליון ש"ח .בשנת 2020 .בגין רכישת ציוד רפואי להתמודדות עם מגפת הקורונה .סך הוצאות שכר עבודה והטבות לעובדים ירדו מ-130,498 מיליון ש"ח בשנת2019 .ל-115,419 מיליון ש"ח בשנת2020 .הקיטון נבע מירידה בהוצאות בגין תוכנית .להטבה מוגדרת 22 מ-19,086 מיליון ש"ח בשנת2019 ל-2,427 מיליוןש"ח בשנת .2020 .הקיטון קוזז חלקית על ידי גידול בהוצאות שכר עבודה מ-108,273 מיליון ש"ח .בשנת 2019 ל-110,119 מיליון ש"ח בשנת2020 שנבע מגיוס נטו חיובי של עובדים, .בין היתר במערכת הבריאות ובמשרד החינוך בע קבות משבר הקורונה. .מהתרשים לעיל עולה, שרמת הוצאות הממשלה בשנת 2020 עמדה על כ -34.5% תוצר .לעומת כ-28.4% תוצר בשנת 2019 .יחד עם זאת, ללא השפעת משבר הקורונה ותחת .מגבלות התקציב ההמשכי רמת ההוצאה הממשלתית הייתה יורדת בשנת 2020 לכ- .28.0% תוצר. בבחינה של הכנסות המדינה ניתן לראות שבשנת 2020 הרמה עמדה על .כ-22.9% תוצר לעומת כ-24.7% תוצר בשנת 2019 .יחד עם זאת, הכנסות המדינה החזויות .טרם משבר הקורונה צפויות היו לעמוד בשנת 2020 על סך של כ- 24.6% תוצר.
. מהתרשיםעולה כי פעולות הממשלה לסיוע למשק ולצמצום הפגיעה הכלכלית באזרחי .המדינה בגין משבר הקורונה הביאו להגדלה ניכרת של ההוצאה הציבורית כך שרמת .הגירעון המצטבר בשנת 2020 עמדה על כ-11.5% תוצר לעומת כ-3.7% תוצר בשנת .2019. יצוין כי בהתאם להערכות משרד האוצר , הגירעון המשוער ללא השפעות משבר .הקורונה בשנת 2020 צפוי היה לעמוד על כ-3.3%24.