משרד החקלאות ופיתוח הכפר . פיקוח על מוצרי מזון מן החי משרד מבקר המדינה מעיר כי הליקויים הניכרים שעלו בבדיקה שנעשתה במשחטה ביולי 2012 , מלמדים בין היתר שדרישות שהעלו השירותים הווטרינריים קודם לביצועה, לא מולאו. נוסף על כך, בירורים שעשו נציגי משרד מבקר המדינה בשנת 2013 עם הווטרינרית המפק חת מטעם השירותים הווטרינריים על המשחטה, העלו כי גם בשנה זו חרגה המשחטה מהמכסה לשחיטה שאושרה לה. המשחטה פעלה אפוא בניגוד לדרישה המקצועית של השירותים הווטרינריים. משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי היה שהשירותים הווטרינריים יוודאו שמשחטה ב' תקבל מהם אישור מראש, ולא בדיעבד, להגדלת מכסת השחיטה. על השירותים הווטרינריים לעקוב אחר עבודת המשחטה ולוודא כי היא פועלת על פי הכללים המחייבים. אם במעקב מתגלים ליקויים, יש לפעול לתיקונם לאלתר. מן האמור לעיל עולה שמשרד החקלאות סבר שהווטרינר אינו ממלא את תפקידו כראוי, דבר העלול לסכן את בריאות הציבור ולגרום לצער בעלי חיים, ועל כן החליט לבטל את ההסמכה של הווטרינר לפקח על המשחטה. לעומת זאת, ראתה העירייה, המשלמת את שכרו של הווטרינר, בביטול הסמכתו זו פעולה הגורמת לכאורה לפיטוריו, וטענה שאין למשרד החקלאות סמכות לעשות זאת. משרד החקלאות אמנם סתר טענה זו, אולם עם זאת הסכים לעשות לווטרינר שימוע, שבעקבותיו נתן לו הזדמנות נוספת לשמש בתפקיד המפקח על המשחטה. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שבמסגרת הפיקוח והאכיפה יש לעתים לקבל הכרעות כבדות משקל בדבר סגירת עסק או הפסקת העסקתו של וטרינר מפקח - יש לקבוע נוהל פיקוח ואכיפה שיגדיר את ההליכים הנדרשים לכך, כגון ביצוע ביקורת ראשונה; ביצוע ביקורת חוזרת; מתן התראת סגירה; ביצוע שימוע; וקבלת החלטות בנוגע לאכיפה. נוהל כזה גם יכול לסייע לקבוע את אמות המידה לקבלת ההחלטות השונות, ובעיקר למנוע דחייה או הימנעות מביצוע פעולות מחויבות. כמו כן, יש לקבוע לוחות זמני ם לתיקון על ידי המשחטות של הליקויים שעולים בביקורות שמבצעים השירותים הווטרינרים בהן. נוסף על כך, על הנהלת השירותים הווטרינריים להשלים בהקדם את הטיפול בטיוטת הנוהל, שגובש רק לאחרונה. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי הגם שמדובר בפחות מ-1% של ראשי בקר שהועברו לשחיטה ואין דיווח שנשחטו, מדובר במספר רב של ראשי בקר - כ- 1,400 , שמהם עלולה להתפתח מחלה מידבקת. כמו כן, על המשרד לבצע בקרה על ראשי הצאן ועל החזירים שמועברים לשחיטה. מהשתלשלות העניינים שתוארה לעיל עולה כי למרות הליקויים הבולטים שהתגלו במשחטה בביקורות שעשו בה השירותים הווטרינריים במשך השנים, לא נקטו השירותים הווטרינריים כלפיה פעולות אכיפה אפקטיביות. במקום לעשות כן החליטו השירותים הווטרינריים פעם אחר פעם לדחות את הסרת היתר ההפעלה של המשחטה, דבר שהיה מפסיק את פעילותה, והאריכו שוב ושוב את פרק הזמן שניתן להנהלתה לתקן את הליקויים. גם כאשר הודיעו השירותים הווטרינריים לבסוף, באוקטובר 2012 , להנהלת המשחטה כי הוחלט שלא להאריך את היתר ההפעלה שלה, לא בוצע הדבר אלא חצי שנה לאחר מכן. משרד מבקר המדינה מעיר לשירותים הווטרינריים כי בשל תקופות החסד החוזרות והנשנות שהעניקו למשחטה, היא הוסיפה למכור את תוצרתה לציבור, אף שפעלה בתנאים לקויים. משרד מבקר המדינה מעיר לשירותים הווטרינריים כי ביטול היתר ההפעלה של משחטה הוא כלי אכיפה שיש להפעילו כאשר יש צורך בכך. במקרה זה התריעו השירותים הווטרינריים על ליקוי ים בולטים שהתגלו במשחטה והזהירו את הנהלתה שיסירו את היתר ההפעלה שלה, אך דחו פעולה זו במשך שנים. בבירורים שנעשו במשרד החקלאות ובמשרד הבריאות הועלה כי למעט שתי בדיקות - האחת בשנת 2008 והאחרת בשנת 2012 (תוצאותיה פורסמו בשנת 2013 , ראו להל ן) - לא נעשו בישראל בדיקות לאיתור ולמדידת הרמה של דיאוקסינים במזון. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי ראוי לבחון אם קיימים טעמים מהותיים שבשלהם יש שוני בין הדרישות המקצועיות והתברואתיות המוטלות על המשחטות המייצאות לאלה המוטלות על המשחטות המקומיות. על פי מסקנותיה של בחינה זו, יש לבדוק אם יש צורך לעדכן את הדרישות החלות מכוח התקנות על המשחטות המקומיות. כעולה מן האמור לעיל, ניטור רמות של חומרים רעילים במזון הניתן לחיות המשק הוא חוליה חשובה בפיקוח על בטיחות המזון מן החי המסופק לציבור. לדעת משרד מבקר המדינה, היה על משרדי הממשלה העוסקים בנושא להרחיב את פעולות הניטור האמורות עוד בשנים קודמות, ועליהם להתמיד בצעדים שהחלו בהם בשנת 2013 . ניטור כזה חשוב בעיקר בנוגע לייצור של מזון בסיסי כביצי מאכל, שנצרכות באופן שוטף על ידי האוכלוסייה, לרבות בגילאים הצעירים. ראוי לזכור כי מוצר מזון יכול להיות איכותי ומומלץ על ידי תזונאים בכל הנוגע למרכיביו הבסיסיים, אולם בעל רמה בטיחותית ירודה בגלל תכולת מזהמים רבה שנמצאת בו. לפיכך על משרדי החקלאות והבריאות להמשיך בפעולותיהם לניטור מזהמים מסוגים שונים שעלולים להימצא במזון. כמו כן חשוב שהמשרדים האמורים יפעלו להנגיש את תוצאות הבדיקות של מוצרי המזון לציבור הרחב, כדי שבידי הציבור יהיה מידע עדכני, מלא ובהיר על איכות המזון ועל בטיחותו. מידע כזה יסייע לציבור להחליט החלטות מושכלות בנוגע לצריכה של סוגי מזון שונים ולתדירות הצריכה של כל אחד מהם. משרדי החקלאות והפנים לא הסדירו את תקני המשרות של הווטרינרים הרשותיים זה עשרות שנים. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדים אלו לקבוע הוראות מחייבות בעניין זה, בין היתר על פי מספר התושבים ביישוב והיקף המסחר במזון מן החי שנעשה בו; לקבוע לוחות זמנים לאיוש המשרות על פי התקנים שנקבעו; ולפעול לאכיפתן של ההוראות. 1. כמה מהרשויות שנבדקו לא עשו בדיקות משנה כלל. בכמה רשויות אחרות עשה לעתים את הבדיקות, בניגוד לנדרש, עובד של הרשות המקומית שאינו וטרינר. להלן חמש דוגמאות: מן האמור לעיל עולה כי יש רשויות מקומיות שאינן ממלאות את תפקידן בדבר קיום בדיקות המשנה על ידי וטרינר רשותי כנדרש. בכך נפגע אחד מכלי הפיקוח שנקבעו בדין לשיווק מזון מן החי. משלא מבוצעת בדיקה משנה ב כלי הרכב המוביל בשר ומזונות אחרים מן החי, או שבדיקה כזו אינה מבוצעת על ידי הגורם המתאים לכך, לא ניתן להבטיח כי ליישובים לא יוכנס מזון שאינו ראוי למאכל אדם ושמסכן את בריאות הציבור. 2. נמצא כי בחלק מבדיקות המשנה שבהן צפו נציגי משרד מבקר המדינה, בדקו הווטרינרים, מדגמית, את מוצרי המזון, בכל הנוגע לצבעם, ריחם והמרקם שלהם, כדי לאתר מוצרים פגומים. ואולם בחלק אחר מן הבדיקות האמורות הסתפקו הווטרינרים בבדיקת המסמכים ובמדידת הטמפרטורה בתאי האחסון של כלי הרכב המוביל, אולם לא בדקו, ולו בחטף, את מוצרי המזון שאוחסנו בכלי הרכב. במקרים אלה שוחררו כלי הרכב לדרכם אם נמצא כי המסמכים והטמפרטורה תקינים, אף שייתכן שמצויים בהם מוצרי מזון מקולקלים שאינם ראויים למאכל אדם. על פי תוצאות התשאול שצורפו לתשובה, 16% מהרשויות המקומיות אינן מבצעות בדיקות משנה, ו -9% .מהן מבצעות את הבדיקות באופן חלקי בלבד כלומר, רבע מהרשויות המקומיות אינן מבצעות בדיקות אלה כנדרש. משרד מבקר המדינה מעיר כי ממצאי התשאול שעשה משרד החקלאות מתיישבים עם ממצאי הביקורת, שלפיהם חלק מהרשויות המקומיות אינן מבצעות בדיקות משנה או מבצעות אותן באופן חלקי בלבד. על משרד החקלאות לאכוף, באמצעות השירותים הווטרינריים, את הוראות החוק בנושא ביצוע בדיקות המשנה, כל עוד לא שונו ההוראות ולא אושר נוהל חדש בנושא. כמו כן, נוכח הממצאים שלפיהם רבע מהרשויות המקומיות אינן מבצעות את הבדיקות כנדרש, על משרד הבריאות לבחון את האפשרות להרחיב את תדירות בדיקותיו בבתי העסק ובמסעדות המשווקים מזון מן החי. (א) כאמור, על פי העמדה של מנהלי השירותים הווטרינריים לא יפחת היקף המשרה המזערי של הווטרינר הרשותי מ- 33% . ואולם הועלה כי ביישובים רבים הועסק הווטרינר הרשותי בהיקף משרה נמוך יותר: 107 ( 43% ) מ-251 הרשויות המקומיות האמורות העסיקו וטרינר בהיקף משרה של 10% עד 30% ;בלבד ובשלושה יישובים לא הועסק וטרינר רשותי כלל. (ב) עוד קבעו השירותים הווטרינריים שווטרינר רשותי לא יועסק בשיעור משרה מצטבר העולה על 100% . ואולם הועלה כי ארבעה וטרינרים הועסקו בהיקף משרה מצטבר העולה על 100% . בעניין זה יצוין כי אחת הווטרינריות הועסקה בו-זמנית בשש מועצות מקומיות בהיקף מצטבר שהג יע ל- 170% משרה בסך הכול. מממצאים אלה עולה שהעמדות המקצועיות של השירותים הווטרינריים לגבי היקפי המשרה שיש להקצות לווטרינרים הרשותיים לא יושמו, ובפועל נקבע היקף משרתו של הווטרינר הרשותי על פי שיקול דעתה של הרשות המקומית. נמצא כי הנהלת השירותים הווטרינריים, לרבות מנהלי הלשכות האזוריות, לא פיקחה על ביצוע בדיקות המשנה על ידי הווטרינרים הרשותיים. מנהלי הלשכות האזוריות מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי ככלל הם אינם מפקחים על עבודתם של הווטרינרים הרשותיים, אלא עומדים לרשותם לסיוע ולייעוץ. בשל היעדר הפיקוח לא היה להנהלת השירותים הווטרינריים והלשכות האזוריות מידע על האופן שבו מבוצעות בדיקות המשנה בכל יישוב, ועל יישובים שבהם הבדיקות אינן מבוצעות כלל. לגבי הטופס נמצא כי ככלל, לא השתמשו בו השירותים הווטרינריים למעקב ולבקרה. לדברי מנהלי הלשכות האזוריות, לאחר שהם מקבלים את הטפסים מהווטרינרים הרשותיים הם שולחים אותם לאחד המנהלים במטה הנהלת השירותים הווטרינריים. ואולם נמצא כי המנהל במטה גם הוא אינו מפקח על ביצוע בדיקות המשנה, אלא שולח את הטפסים למרכז השלטון המקומי. לתשובת משרד החקלאות צורף סקר שעשו השירותים הווטרינריים בעקבות ביקורת זו, וממנו עלה כי כ- 30% מן הווטרינריים הרשותיים אינם מעבירים דוחות כנדרש, על בדיקות משנה שהם מבצעים. כאמור, כאשר נמצא בבדיקת משנה מזון, לדוגמה בשר, שאינו ראוי למאכל אדם, משמיד אותו הווטרינר הרשותי מיד או מורה לנהג המוביל לשוב למפעל שממנו יצא המזון, כדי להשמידו שם. במקרה כזה מודיע הווטרינר הרשותי למנהל המפעל על ההחזרה של התוצרת. ואולם אין נוהל עבודה שעל פיו על וטרינר רשותי שמצא מזון מקולקל להעביר את המידע על כך (פרטי כלי הרכב המוביל ופרטי המפעל שממנו יצא המזון) לווטרינרים ביישובים אחרים. לפיכך אם יחליט נהג כלי הרכב שלא לציית להוראות הווטרינר הרשותי להחזיר את המזון למפעל כדי להשמידו וינסה למכור אותו ביישובים אחרים, עלולים הווטרינרים הרשותיים שלא לדעת על כך בעוד מועד, ולפיכך הם עלולים להתקשות לסכל זאת או להיכשל בכך. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהנהלת השירותים הווטרינריים תקבע נוהל עבודה להעברת מידע בין הווטרינרים הרשותיים, ובמידת הצורך תיעזר לצורך כך במערכת מידע ממוחשבת. הדבר עשוי לסייע באיתור של ניסיונות להחדיר ליישובים מזון שנקבע שאינו ראוי למאכל אדם ובהשמדתו של מזון זה. יוצא אפוא כי בשנת 2013 היה השטחהמוקצה לתרנגולות המטילות ברוב הלולים בישראל נמוך במידה ניכרת מהשטח שיש להקצות להן על פי הנורמות של הדירקטיבה האירופית לתרנגולות. לגבי אחת המשחטות המקומיות שסווגה ברמה הנמוכה ביותר, נכתב במסמך כי אין את הדרישות כלל"; לגבי כמה משחטות מקומיות צוין שיש לבחון ]בה[ "מבצעים את המשך פעילותן. בתשובת משרד החקלאות נכללה הערכה מעודכנת של המשחטות בישראל באוקטובר 2013 ,. ההערכה מתבססת על ציונים שניתנו למשחטות בשמונה תחומים ובהם רמת התשתיות, רמת התחזוקה, רמת הניקיון, רמת בטיחות המזון וטיב היחס לבעלי החיים. על פי הערכה זו, כל שמונה המשחטות המייצאות הן ברמה טובה עד מצוינת. לעומת זאת, רק לגבי שבע ( 30% ) מבין24 המשחטות המקומיות שפעלו באותו מועד צוין כי הן ברמה טובה; לגבי 15 (כ- 62% ) מהמשחטות צויןכי הן ברמה סבירה; ולגבי 2 .משחטות צוין כי הן טעונות שיפור משרד מבקר המדינה מעיר כי גם מהנתונים המעודכנים שהציג משרד החקלאות עולה כי רמתן של רוב המשחטות המקומיות נמוכה יותר מזו של המשחטות המייצאות. אף שמצבה של המשחטה לא היה תקין, ואף שנמצאו בה ליקויים שהיו יכולים לכאורה לגרום לזיהום של בשר העוף הנמכר לציבור, בחרו השירותים הווטרינריים לתת להנהלת המשחטה הזדמנויות חוזרות ונשנות לתקן את הליקויים שהתגלו. על אף האמור במכתב, לא ביטלו השירותים הווטרינריים את היתר ההפעלה של המשחטה מיד, אלא נתנו להנהלתה, כמו בשנים קודמות, עוד הזדמנויות לתיקון הליקויים. לדעת משרד מבקר המדינה, נוסף על קידום התקנת התקנות מן הראוי שמשרד החקלאות יבחן אם יש צורך בחיזוק אמצעי ההרתעה, כדי למנוע הישנות מקרים של התעללות באפרוחים. הממונה ציינה כי הטיפול בתלונות הציבור גוזל מהזמן שנדרש לה לביצוע העבודה הנוגעת לתקנות ולהנחיות בעניין צער בעלי חי ים, ולפיכך היא נאלצת לעתים לדחות משימות הנוגעות לכך למשך חודשים. משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שמשרד החקלאות יפעל באופן נמרץ ויתמיד בצעדים שהחל לנקוט בשנת 2013 בנוגע לבדיקת מזהמים במזון הניתן לבעלי חיים, לאיתור מקורותיהם ולטיפול בליקויים שהתגלו בנושא זה, כדי לשפר את בטיחות המזון המשווק לציבור. משרד מבקר המדינה מעיר כי פרטיו של מקרה זה מדגישים את הצורך בקביעת אמות מידה להעסקתם של הווטרינרים שפועלים בתחומי שיפוטן של הרשויות המקומיות, ובקביעת כללים בנוגע לתחומי האחריות והסמכות של משרד החקלאות והרשויות המקומיות. הדבר יסייע לעמוד על מילוין של דרישות הנוגעות לבריאות הציבור ולצער בעלי חיים, וכן על מילוין של דרישות המוטלות על מעסיק בקשר לעובדיו. משרד מבקר המדינה מעיר כי לא הייתה סיבה להמתין קרוב לשני עשורים מאז חוקק חוק צער בעלי חיים עד לקביעת הנחיה, ולפיה על בעלי המכלאות לספק לחזירים מקום רביצה וכן מים ומזון לפי הצורך, וכן לבצע אלחוש לפני ביצוע פעולות פולשניות בגופם של החזירים. לא יעלה על הדעת כי במשך שנים לא הייתה ולו הנחיה אחת אשר יהיה בה כדי להבטיח כי החזקת החזירים תיעשה בדרך שתקל את סבלם. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי אי-קביעה של נורמות מחייבות בנושא במשך שנים, יש בה משום הפקרת החזירים לחסדיהם של בעלי העניין בתעשייה זו. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי נושא בטיחות המזון נוגע לבריאות הציבור, ולכן ראוי לתת לו עדיפות גבוהה, ובכלל זה להפעיל את המעבדה בשירותים הווטרינריים במתכונת שתאפשר לה לבצע בדיקות בפרק זמן קצר ולספק תוצאות בפרק זמן סביר. זאת כדי שאם יתגלו ממצאים חריגים, יהיה ניתן להתחקות אחר מקורותיהם ולעצור או להשמיד את השיווק של התוצרת שלגביה התגלו ממצאים אלה. נמצא כי בסקר נדגמו ביצים רק ממספר קטן מאוד של לולים - כ-15 לולים בלבד מבין כ- 3,000 לולים שפועלים בארץ- ולפיכך לא היה ניתן לראות בתוצאותיו תוצאות של דגימה מייצגת. משרד מבקר המדינה העיר לשירותים הווטרינריים ולמשרד הבריאות בזמן ביצוע הביקורת כי נוכח הרמות הגבוהות של הדיאוקסינים שנמצאו בביצים שנדגמו, דבר שיש לו השפעה על ב ריאות הציבור, מן הראוי שהם יבצעו דגימה מייצגת של הביצים. דגימה כזאת תאפשר לאתר ביצים נוספות שיש בהן דיאוקסינים ברמה החורגת מהרמה המרבית המותרת ולמנוע את שיווקן לציבור, וכן להעריך את גודל הבעיה. כמו כן, יש לבדוק את תערובות המזון שמקורן ביצרני מזון שונים, כד י לבחון את רמת הדיאוקסינים שבהן. מעיון בתוצאות סקר זה בנוגע לשנים 2012 -2011 עולה כי בשיעור ניכר מביצי המאכל שנבדקו נמצאו שאריות ביולוגיות. בשנת 2011 נמצאושאריות של תרופה בשם קלופידול 25 ב-10 (%20 ) מבין 50 הביצים שנבדקו; בשנת 2012 נמצאו שאריות של קלופידול ב -44 (כ-%18 ) מבין 250 ביצים שנבדקו, וכן נמצאו שאריות של תרופה בשם יונופורים26 ב-52 (כ- 22% ) מבין240 ,ביצים שנבדקו. על פי אנשי המקצוע בשירותים הווטרינריים ביצי מאכל אינן אמורות כלל להכיל שאריות של תרופות אלה, מכיוון שנאסר לתת אותן לתרנגולות מטילות. הביקורת העלתה כי עוד בשנת 2010 נמצאו שאריות של קלופידול ב - 42% .מהביצים שבדקו השירותים הווטרינריים בדגימות שנטלו משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי כאשר ממצאים חריגים - דוגמת שאריות של תרופות - מתגלים בשיעורים ניכרים של ביצים שנה אחר שנה, עליו לפעול כדי לאתר את מקורו של הליקוי ולאכוף על האחראים לו למלא אחר הדרישות המקצועיות, כדי שהליקוי יתוקן במידת האפשר. יוצא אפוא כי השירותים הווטרינריים סיווגו א ת יותר ממחצית המשחטות המקומיות ( 56% ) בשתי הרמות הנמוכות ביותר; לעומתן, סווגו כל המשחטות המייצאות ברמה הגבוהה ביותר. הדבר מלמד על פער מובהק בין המשחטות המייצאות למשחטות המקומיות, בנוגע לרמה התברואתית והמקצועית. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי עיכוב ביצוע במשך שנים של עבודת המטה הדרושה להסדרה חוקית של נושא צער בעלי חיים, שהוא בעל חשיבות ציבורית, אינו סביר. על המשרד לפעול להשלמת עבודת המטה האמורה ולקבוע לכך במידת האפשר לוח זמנים. בדוח שהגיש הצוות הבין -משרדי להנהלת משרד החקלאות באפריל 2012 צוינו ליקויים הדומים לליקויים שציינה כמעט עשור קודם לכן הוועדה לגיבוש תקנות בנושא תנאי ההחזקה של החזירים. מכאן עולה כי הליקויים לא תוקנו במשך כעשור, אף על פי שהנהלות המשרד לדורותיהן היו מודעות להם. ממצאי הצוות הבין -משרדי העלו כי תנאי המחיה של החזירים במכלאות היו ירודים. יתרה מזו, בגופם של החזירים התבצעו דרך שגרה וללא אלחוש פעולות פולשניות ומכאיבות. להלן דוגמאות: (א) קטימת זנבות ועקירת ניבים של חזירים ללא אלחוש. (ב) פעולות לסירוס חזירונים זכרים (בנימוק שהדבר משפר את טעם בשרם) ללא אלחוש. (ג) החזקת חזירה אם בתא מבודד וצר, שאינו מאפשר לה תזוזה בתקופת ההיריון ועד לגמילת הגורים. דרך פעולה זו נאסרה במדינות האיחוד האירופי, באוסטרליה ובניו זילנד, והמדיניות הנהוגה בהן היא להחזיק חזירה הרה בתא כזה רק בימים הסמוכים למועד ההזרעה ולמועד ההמלטה, ולא בכל תקופת ההיריון. (ד) החזקת חזירים במכלאות ללא אוורור.
יוצא אפוא כי דיאוקסינים ברמות הגבוהות מן הרמה המרבית המותרת התגלו בדגימות של ביצי מאכל, שהן מוצר מזון שהציבור צורך באופן כמעט יום -יומי (צריכה ממוצעת של כ-240 )ביצים לנפש בשנה31.