חברת נמל חיפה בע_מ . סדרי הקבלה של עובדים בכירים - חברת נמל חיפה בע_מ משרד מבקר המדינה העיר ליו"ר הדירקטוריון כי היה עליו להודיע לחברי הדירקטוריון על היכרותו הקודמת עם עובד ג' ולהימנע מלהתערב בהליך האישור של המינוי בוועדת המשאבים של הדירקטוריון ובדירקטוריון עצמו, ללא אישור מפורש של הדירקטוריון. היה עליו לעשות זאת כדי למנוע חשש של העדפת אדם שהייתה לו היכרות קודמת עימו. הביקורת העלתה כי שלא כמו שאמר המנכ"ל בישיבת הדירקטוריון, החברה שלחה רק שניים מהמועמדים שראיין המנכ"ל לבחינות התאמה בחברת ההשמה. עוד העלתה הביקורת כי החברה שלחה מועמד נוסף למבחני ההתאמה בחברת ההשמה, אף על פי שהוא לא הופיע בשום שלב משלבי המיון. גם פרט זה לא נזכר בדיווחו של המנכ"ל לדירקטוריון. משרד מבקר המדינה העיר למנכ"ל על הדיווחים השגויים שמסר לדירקטוריון. משרד מבקר המדינה העיר לחברי הדירקטוריון, כאמור לעיל, כי היה עליהם לפקח על התקינות של הליך האיתור והמיון של מועמדים לתפקידים בכירים בחברה. משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שיהיה בחברה נוהל בעניין משרות אמון, סוגיהן, אורח בחירתן, לרבות בעניין אמות מידה לאיוש עובדים במשרות אמון, ותנאי העסקת העובדים המאיישים אותן. בנוסף לזה, מן הראוי שהחברה תגדיר, בין היתר, מהם דרישות ההשכלה, הניסיון ויתר הכישורים הנדרש ים מעוזר מנכ"ל. זאת ועוד, הביקורת העלתה כי החברה לא עשתה עם העובד הסכם אישי המאפשר לה להפסיק את עבודתו בעת הצורך, כמקובל בעניין עובדים המועסקים במשרות אמון; הוא הועסק כעובד ארעי בהסכם קיבוצי של החברה. הועלה כי בדרישות התפקיד שנקבעו במודעה שפורסמה במסגרת המכרז לא נמנתה דרישה לעניין ידע או ניסיון בתחומי הים והספנות. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי אם סברה שהמועמד צריך להיות בעל ידע וניסיון בתחומי הים והספנות, היה עליה לציין דרישה זו במודעה שפירסמה. משרד מבקר המדינה מעיר כי בידי החברה לא נמצאו מסמכים המסבירים כיצד הועלה שמו של עובד ב' לדיון, אף שחברת ההשמה לא כללה אותו בן שבעת המועמדים שהציגה לחברה. לדעת משרד מבקר המדינה אין ההסברים האלה מצדיקים הליך בלתי מתועד הנעשה שלא על פי המתחייב בנוהלי החברה. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי לא נמצאו מסמכים המתעדים את הליך ההתקשרות שנועד לאתר ולמיין מועמדים למשרת ראש אגף מערכות מידע. יתרה מזו, לא נמצאו מסמכים המסבירים מדוע התקבלה הצעתה של חברת השמה א' אף על פי שגם לאחר המשא ומתן היא הייתה יקרה מההצעה של חברת השמה ב' (שדרשה 14,500 .)ש"ח בתיקי החברה לא נרשם מתי היא פנתה לחברת השמה א' כדי שזו תעשה הליך השמה ומתי פורסמו מודעות בעיתונים בעניין זה, אם אכן פורסמו. זאת ועוד, החברה לא דרשה מחברת ההשמה לתעד את כל שלבי החיפוש: תיאור הליך ההשמה; דרישות הסף; מספר המועמדים שהגישו את מועמדותם לתפקיד; מספר הנבחנים; אופי הבחינה; מספר המועמדים שעברו את השלב הראשון; מספר הנפסלים; סיבות הפסילה; מספר המועמדים שחברת ההשמה המליצה עליהם והנימוקים לבחירתם. 4. הביקורת העלתה כי לפי הרישומים של רשם החברות בספטמבר 2003 , המועמד הסופי שלא נבחר בסופו של דבר למשרת מנכ"ל ה חברה שימש יו"ר הדירקטוריון של חברה שחברת השמה א' החזיקה ברבע ממניותיה. כאמור, החברה לא חתמה עם חברת השמה א' על חוזה בעניין השמת מנכ"ל ולא עיגנה בכתב את דרישותיה מחברת ההשמה, ובהן, בין היתר, הדרישה להימנע מניגוד עניינים והדרישה לדווח מיד לדירקטוריון החברה על כל זיקה (בעבר או בהווה) בין חברת ההשמה ובין כל אחד מהמועמדים. משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם מר עוזני העביר את זכויותיו במניותיו לנאמנים אך נוכח האמור בתקנון נוצרת אי בהירות האם ההוראה בתקנון גוברת על הזכויות שהועברו לנאמנים ועל כן, לדעת משרד מבקר המדינה עניין זה טעון הבהרה על מנת למנוע ספק. עוד העלתה הביקורת כי במכתב ששלחה רשות החברות לוועדת רביבי ב- 20.3.05 היא לא עסקה בניגוד העניינים שהוזכר לעיל, ואף לא וידאה שדרישתה להימנעות אכן מולאה כראוי. משרד מבקר המדינה העיר לרשות החברות הממשלתיות כי משדרשה ממועמד דרישה כלשהי כדי למנוע ניגוד עניינים, היה עליה לוודא שדרישתה מולאה ולדווח על כך לוועדת רביבי. (ב) כאמור, בנוהל איוש בכירים נקבע שלמועמדים בעלי תואר שני יהיה יתרון כאשר ינסו להתקבל למשרת סמנכ"ל כלכלה וכספים. נציג רשות החברות אף העלה את נושא החשיבות של התואר השני בדירקטוריון החברה. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי עניין זה הושמט מהמודעה שפורסמה בעיתון. הביקורת העלתה כי החברה לא דרשה מחברת השמה א' לתעד את הליך המיון שעשתה בעבורה, על שלביו השונים, ולכן לא נמצאו בחברה נימוקים כתובים להחלטות של חברת ההשמה לדחות מועמדים מסוימים ולקבל אחרים. כך נשלל מהדירקטוריון של החברה אמצעי חשוב היכול לסייע לו לפקח על תהליך המיון שעשתה חברת השמה א' ולבקר אותו. הביקורת העלתה כי בחלק מקורות החיים שנשלחו ציינה חברת ההשמה כי המועמד נפסל כיוון שלא היה לו ניסיון קודם בתפקיד סמנכ"ל כספים, אף על פי שבמודעה שפרסמה החברה לא נזכרה דרישה כזו. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי אם חשבה שאחד מתנאי הסף למשרה האמורה צריך להיות ניסיון קודם בתפקיד סמנכ"ל כספים, היה עליה לכתוב זאת במודעה שפרסמה, ולא לפסול מועמדים שאינם עומדים בתנאי הזה. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי לא דרשה מחברת ההשמה להכין רשימה מרוכזת של הסיבות לפסילת 58 מועמדים בסינון הראשוני ושישה מועמדים בסינונים הנוספים, אף על פי שסדרי המינהל התקין מחייבים את החברה לתעד את כל פעולות המיון כדי שיהיה אפשר לבקרן ולבדוק את תקינותן. שלא על פי הוראות הנוהל לאיוש בכירים, הדירקטוריון אישר את המינוי ולא וידא שהליך האיתור היה תקין, כלומר שההליך היה שוויוני ותחרותי ושהמיונים שנעשו בשלבי הביניים שלו מנומקים כראוי. לדעת משרד מבקר המדינה, כאשר שינתה הוועדה את החלטתה היה עליה לנמק זאת במסמך כתוב, בייחוד מפני שיום לפני כן היא קבעה כי שני המועמדים הם המתאימים ביותר לתפקיד מנכ"ל החברה וכי תשוחח עם הממליצים של שני המועמדים. בתיקי החברה לא נמצאו מסמכים של חב רת ההשמה המתעדים את המשך הליך הבחירה - לאחר שנבחרו 14 מועמדים פוטנציאליים. לא נאמר כמה מ -14 המועמדים נבחנו ואיך נבחרו שלושת המועמדים הסופיים. המסמכים האלה חשובים מאוד בשל ההבדלים בין התיאור של הליך הבחירה הראשוני שמסרה חברת ההשמה ובין התיאור שמסר מנכ"ל החברה (והוצג גם לדירקטוריון). עובד א' נמצא מתאים על אף שלא היה לו ניסיון לתפקיד סמנכ"ל לכספים או ראש אגף מחלקת כספים, דרישה שמי שלא עמד מבין המועמדים האחרים, לא הומלץ להמשך הליך המיון על ידי חברת השמה א'. לדעת מ שרד מבקר המדינה, על החברה להבטיח כי כאשר היא נעזרת בחברות השמה ישמרו אלה על עקרון השקיפות ויתעדו את הליכי הבחירה במלואם - עד ההמלצה על המועמד הסופי. הביקורת העלתה כי שמו של עובד ב' שנבחר בסופו של דבר לא נזכר ברשימת המועמדים שנתנה חברת ההשמה ב - 24.7.05 . יתרה מזו, ב - 10.7.05 , המועד האחרון להגשת המועמדות, שמו לא נזכר ברשימת המועמדים שנענו למודעה שפורסמה בעיתון. נוכח הממצאים כבדי המשקל שהועלו בדוח זה והצורך להשריש בחברה זו את כללי המינהל התקין, מן הראוי שדירקטוריון החברה ורשות החברות הממשלתיות ייתנו דעתם לממצאי הביקורת שהוזכרו בדוח זה וינקטו את הצעדים הנדרשים כדי לוודא שהליקויים יתוקנו וכדי למנוע את הישנותם. יצוין כי החברות האחרות לא התנו תנאים כאלה בהצעותיהן. לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה תקין שהחברה העדיפה להתקשר עם חברה א' על אף התנאי הזה, המגדיל עוד יותר את פער הכדאיות בין הצעתה ובין ההצעה הזולה ביותר שקיבלה החברה, בלי לנמק זאת בכתב. במסמכי החברה לא נמצאו נימוקים להחלטתה להעדיף את חברת השמה א' על חברת השמה ב' אף על פי שדרשה כמעט כפליים ממנה בעבור אותו הליך. לדעת משרד מבקר המדינה, העדפת חברה שהצעתה יקרה על חברה שהצעתה זולה, בלי טעם מיוחד לכך, אינה מתיישבת עם עקרונות השוויון והתחרות ההוגנת , שהם מאושיות דיני המכרזים. חברת ההשמה לא תיעדה את הליך קליטתו של הסמנכ"ל הנבחר, עובד ב' ובתיקי החברה לא נמצאו נימוקים לבחירת עובד ב'. הביקורת העלתה כי אין רשימה מרוכזת של כל המועמדים שניגשו למכרז, וכמו כן אין רשימה המפרטת את הסיבות לפסילת חלק מהמועמדים. הדבר סותר את סדרי המינהל התקין, המחייבים את החברה לתעד את כל תהליך המיון, כדי שיהיה שקוף וכדי שתוכל לשחזר את הפעולות שנעשו, לבדוק את תקינותן ולבקר את התהליך כולו. הביקורת העלתה כי בחוזה שחתמה החברה עם חברת השמה ב' לא נמצא סעיף ולפיו מטרת ההתקשרות לא הייתה מיון והשמה של כוח אדם לתפקידים בכירים. לדעת משרד מבקר המדינה, למרות האילוצים שהיו לחברה באותה עת, לא היה מקום לפעול שלא על פי סדרי המינהל התקין. היה על החברה ומנהליה לקבל רשימה מאושרת של חברות השמה, לפנות אליהן בכתב, לבחון מהי ההצעה הטובה והמתאימה ביותר, לנמק בכתב מדוע התקשרה עם חברת ההשמה הנבחרת ולהעלות את ההסכמים על הכתב. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי הואיל והמלצת ועדת האיתור היא המלצה מהותית וחשובה, שחברי הדירקטוריון מביאים בחשבון כאשר הם מאשרים את המינוי, לא היה ראוי שוועדת האיתור תקבל את החלטתה בישיבה טלפונית ובלי לשוחח עם כל הממליצים של שני המועמדים הסופיים.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי אין זה תקין שעובד ארעי המועסק במשרת אמון יועסק בהסכם קיבוצי שיקנה לו בעתיד מעמד של עובד קבוע. מעצם טבעה משרת אמון יכולה להימשך רק כל עוד שורר האמון בין הצדדים, ורק כל עוד המנכ"ל מכהן בתפקיד. מכאן שלהסכם ההעסקה עם העובד צריך להוסיף תנאי מפורש, ולפיו אפשר להפסיק את ההתקשרות עמו בהודעה מוקדמת מתאימה, ועל כל פנים עבודתו תסתיים כשכהונתו של המנכ"ל תסתיים, לכל היותר.