מטלות רוחב . מבצע משותף של רשות המסים ומשטרת ישראל למאבק בפשיעה_ מפיקה כתבי אישום בגין עברות מס ומעבירה למשרדי השומה דוחות חקירה שמהווים בסיס לטיפול אזרחי בעבריינים, כל זאת כדי לגבות את המס שהועלם. במסגרת מאבק זה יזמו בשנת 2010 הרשות והמשטרה את המבצע המשותף "מעות צדק". מטרת המבצע הייתה לבסס ולחזק את מעמד הרשות כגורם משמעותי במאבק בפשיעה, להגביר את ההרתעה נגד העבריינים ולהכניס אותם לרשת המס באמצעות חיובם בהגשת דוחות שנתיים והצהרות הון. רשימת הנישומים במבצע כוללת אנשים העוסקים לכאורה בפעילות עבריינית. אוכלוסייה זו נוהגת להסתיר את רכושה, את עיסוקיה ו את הכנסותיה, ולכן היה ראוי לתת עדיפות לטיפול בעבריינים אלה. לדעת משרד מבקר המדינה, התנהלות הרשות ומשרדי השומה במבצע "מעות צדק" הייתה רפה. היעדר הטיפול בעבריינים במשרדי השומה, הימשכות ההליכים לגביהם, והיסוס בקבלת ה החלטה לגבי אופן הטיפול האזרחי בהם, כל אלה הביאו לפגיעה של ממש בהרתעה, לסגירת תיקים רבים על ידי הרשות, ולקבלת הצהרות העבריינים כפי שנמסרו בשל התיישנות וללא כל אפשרות לגביית המס שבו הם חייבים. במצב שבו רק הצהרות הון ושומות עצמיות מעטות נבדקות, עבריינים יכולים להלבין כספים שמקורם בפעילות בלתי חוקית ולעשות שימוש גלוי בכספים אלה. בשל החשש של משרדי השומה האזרחיים לפעול נגד גורמי פשיעה ולגבות מהם מס, על הרשות לבחון אפשרות להקמת יחידה ייעודית בתוך יחי דת יהלום או מחוץ לה שתטפל, נוסף על ההליך הפלילי , בהליך השומה האזרחית ותגבה מן העבריינים את המס המתחייב. על הרשות והמשטרה לפעול להשלמת המבצע: לדרוש הצהרות הון חדשות מהעבריינים, לאתר בהן גידול בלתי מוסבר בהון ולהוציא להם שומות מס ככל נישום אחר. ממצאי הביקורת בדוח זה מצביעים על אי הצלחת המבצע המשותף של הרשות והמשטרה - זאת בשל תכנון לקוי, אי -שיתוף פעולה מודיעיני מצד המשטרה ופעילות לקויה של הרשות. כל אלה גרמו להחטאת מטרות המבצע ואף להחלשת ההרתעה נגד העבריינים. .החלטת הממשלה להגביר את המאבק בפשיעה המאורגנת מעניקה לרשות המס ים מעמד של שותפה טבעית למאבק בפשיעה. בעקבות ההחלטה הקימה הרשות את יהלום, יחידת חקירות למאבק בפשיעה המאורגנת, אשר חוקרת ארגוני פשיעה, לדעת משרד מבקר המדינה, העברת המידע מהמשטרה לרשות על הנישומים הייתה חיונית להמשך רישומם של העבריינים במערך המס, לאימות הנתונים בדוחות העבריינים, להוכחת עיסוקם ולגיבוש שומה לצורך גביית מס אמת. המשטרה הייתה אמורה להעביר לרשות מידע שאין לה מניעה חוקית להעבירו, לרבות תמצית של מידע מודיעיני אשר לא חושפת את מקור המידע. עם זאת, משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המסים כי כרשות מינהלית, היה עליה לגבש החלטה לגבי הנישומים בפרק זמן סביר, בהתאם למידע שהיה מצוי בידה, ולא להמתין שלוש שנים עד לתגובת המשטרה. משרד מבקר המדינה מעיר כי לשיתוף הפעולה המודיעיני בין המשטרה לרשות חשיבות גדולה, ולפיכך עליהן לעשות כמיטב יכולתן כדי לקדם אותו במסגרת המגבלות החוקיות. במקרה זה למידע על הנישומים הייתה חשיבות מכרעת לצורך המשך רישומם ברשויות המס והפעלת הליכים אזרחיים במשרדי השומה. לדעת משרד מבקר המדינה, שיתוף פעולה מודיע יני בין הרשות למשטרה הוא חיוני, ועל שני הגופים מוטלת החובה להחליף מידע ולהשביחו, כבסיס להצלחת המבצע. עם זאת, על הרשות לבחון היטב את נימוקי הבקשות להתרת חיסיון, את נחיצותן ואת תרומתן למאבק בארגוני הפשיעה, ועליה לאזן בין הצורך המבצעי לבין הצורך להגן על פרטיות האזרחים בהתאם לדין. ככלל, על הרשות להימנע מאישור היתרים גורפים לקבלת מידע על נישומים ממחשביה ולהוציא היתרי גילוי ידיעות רק לאחר שהמשטרה נימקה את הצורך במידע. משרד מבקר המדינה מעיר כי על הרשות ועל המשטרה לרענן אפוא את נוהלי הבקשה לגילוי הידיעות. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי הטיפול בעשרות הנישומים החשודים בקשר לארגוני פשיעה אשר נרשמו במערך המס בעקבות המבצע היה כושל והרשות כלל לא חייבה את משרדי השומה לבדוק את ההצהרות שהגישו העבריינים ואת דוחותיהם השנתיים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות ולמשטרה כי היה עליהן לגבש יחדיו את רשימת ה-400 ולבחון אם המידע המודיעיני שברשותן יכול היה לבסס עברות לפי פקודת מס הכנסה. מאחר שפעולות אלה לא בוצעו, התקשתה הרשות לבצע פעולות חקירה פלילית ואכיפה במישור האזרחי כדי להביא לגביית מסים מעבריינים בעלי הכנסות לא מדווחות מפשיעה.