נושאים מערכתיים . טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון .מן המקובץ עולה כי מס"א מתפקד בתור גוף לאומי והוא משרת את כלל מערכות .האכיפה והביטחון. פעילותו הרב-תחומית של מס"א נעשית, כאמור, בידי שני .קצינים, שני סטו דנטים וחמש בנות שירות לאומי ובמערכות מחשוב מיושנות .באופן שמקשה את טיוב הנתונים, את תיעוד ההמלצות של מס"א ואת המעקב .אחר יישומן. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעילותו של מס"א על אף המחסור בכוח .אדם מיומן ובאמצעים טכנולוגיים מתאימים. מומלץ להסדיר את כלל התפקידים .והמשימות המוטלות על מס"א, לבחון מחדש את מיקומו במבנה הארגוני של .המשטרה, להקצות לו את התקנים ואת המשאבים החומריים הנחוצים לו ולוודא .כי במסגרת פעילותו האמורה נשמר האיזון בין הצרכים המודיעיניים והחקירתיים .של המשטרה ובין זכויות הפרט. .הועלה כי מס"א אינו מקב ל דיווחים שוטפים ומלאים מכלל הגופים החוץ - .משטרתיים העוסקים בפשיעת סייבר. לפיכך, סיכומי מס"א השנתיים מציגים .תמונה חלקית לגבי מצב העבריינות במרחב המקוון בישראל, ואין בהם השוואה .לנתונים בנושא זה שפורטו בדוחות מקבילים של גופים פיננסיים ושל גופים .מהמגזרים העסקי והשלישי ולפרסומים אקדמיים. .נמצא כי בקרות שעושה חוליית הסייבר על ניהול תיקי החקירה בנושא במחוזות, .אינה כוללת בדיקת יישום המלצות מס"א. לשם ייעול ניהול תיקי החקירה .במחוזות מומלץ שחטיבת החקירות תשקול כיצד לנהל מעקב ובקרה בנוגע .ליישום המלצות מס"א על ידי כלל יחידות מערך הסייבר והזי"ט. .עלה כי אין בפרקליטות תיעוד מלא בנוגע לפניות ששלחה למפעילות האתרים .בשנים 2018 עד2020 , וכי אין בידה נתונים באשר לזהות המבקשים להסיר את .התכנים. .מומלץ כי הפרקליטות תפעל ליישם את המלצות ועדת ארבל ופסיקת בג"ץ לאור .ההערות שנכתבו בפסק הדין בנוגע לתיעוד החסר ולהשלמות הנדרשות בנוהלי .היחידה בנוגע לרכיבים הרלוונטיים לפעילותה בנושא זה. הגברת השקיפות בנושא .זה תתרום לאיזונים הנדרשים בפעילותה הוולונטרית של הפרקליטות למול ערכי .חופש הביטוי והשימוש במרחב המקוון. .עלה כי יחידת הסייבר ממליצה לציבור הרחב להגיש תלונות במשטרה .במקרים שבהם התוכן הפוגעני עולה כדי עבירה פלילית, ואינה מפרסמת .לציבור את האפשרות להגיש אליה בקשות מאת הציבור הרחב להסיר .תכנים שונים מהמרשתת. מומלץ, כי משרד המשפטים ישקול להנגיש לכלל .הציבור את שירותי האכיפה במישור הוולו נטרי; בשים לב לכך שתיעוד .ההליכים יהיה שקוף לציבור, ויתבצע התיעדוף הנדרש בהתאם לכלים .ולמשאבים העומדים לרשותה. .בעניין זה העלתה הביקורת, כי הפרקליטות פועלת במישור האכיפה .הוולונטרי לבקשת עובד ציבור שנפגע או גורם ממונה בהסכמה העובד. .נמצא כי ההגנה במסגרת זו ניתנת לעובדי משרד הרווחה ולשוטרים, ולעתים .לעובדי ציבור אחרים, בהם עובדי משרד המשפטים, אך הפרקליטות אינה .פועלת במישור זה עבור נפגעים מקרב הציבור הרחב. מומלץ כי משרד .המשפטים יבחן דרכים לקיום ההגנה הניתנת לעובדי ציבור בצורה שווה .וישקול מתן מענה גם לנפגעים מקרב הציבור הרחב, בהתאם למשאביו. . מהלוח לעיל עולה כי החל בשנת2015 הפעילה הב"ה אכיפה וולונטרית עצמאית לשם .הסרת פרסומים נגד שופטים. פעילות זו, אשר לא נכללה במפורש במסגרת הסמכות .המנהלית שהוקנתה בחוק בתי המשפט למנהל בתי המשפט, עוגנה בנוהל פנימי שעודכן .בדצמבר 2019 .באישור היועץ המשפטי לממשלה . על אף יעדי הרכש שקבעה המשטרה ליחידות הסייבר והזי"ט, בדיונים שונים ובבדיקות .עיתיות שנעשו ביחידות השונות התברר כי קיים מחסור ניכר בציוד בסיסי ומתקדם .ביחידות הסייבר והזי"ט, שאינו עומד בהלימה עם תוכניות הרכש לשנים 2019 עד2020 . .בעשור שחלף מאז תוקן חוק המחשבים, חלו שינויים רבים ומואצים בטכנולוגיות .המשמשות לפשיעת סייבר 139 ולכן חמש העבירות המפורטות לעיל, הכלולות בחוק .האמור, מהוות למעשה מסגרת משפטית לא מעודכנת לטיפול בהן.: (א) שיבוש פעילות .תקינה של מחשב או הפרעה לשימוש בו; (ב) עבירות באמצעות מחשב; (ג) חדירה לחומר .מחשב שלא כדין; (ד) חדירה לחומר מחשב שלא כדין כדי לבצע עבירה אחרת; (ה) .עריכת תוכנה או ביצוע פעולות שעלולות להביא לידי שיבוש פעולתו התקינה של מחשב .או הפרעה לשימוש בו; פעולות שתוצאתן היא מידע כוזב; האזנת סתר או פגיעה בפרטיות. .בבדיקת תיקוני החקיקה הנדרשים, מוצע כי הוועדה להתאמת המשפט לאתגרי החדשנות .תיתן דעתה לפערים שבין החקיקה הקיימת ובין צורכי מערכת האכיפה בשנים האחרונות .בטיפול בעבריינות במרחב המקוון, תוך שמירה על זכויות הנוגעים בדבר. להלן .הממצאים: לאור פסיקת בג"ץ, הממליצה לשקול יוזמת חקיקה בנוגע לפעילותה הוולונטרית של .יחידת הסייבר בפרקליטות המדינה129 , ובהינתן שהפעילות האמורה עלולה לפגוע בזכויות .היסוד לחופש ביטוי ולמחאה, מומלץ כי בעת שתישקל ההסדרה בנוגע לפעילות .הפרקליטות, תינתן הדעת גם על הסדרת סמכויות הנהלת בתי המשפט למנוע פגיעה .בשופטים במרחב המקוון, בתנאים שייקבעו. .פעילות הפרקליטות במישור האכיפה הוולונטרי נעשית ללא הסמכה .מפורשת בחוק, אלא מכוח הסמכות השיורית של הממשלה ומכוח סמכויות .העזר של היועץ המשפטי לממשלה. .לאור זאת ובעקבות פסיקת בג"ץ, על פיה יש לשקול יוזמת חקיקה מסדירה .ומפורטת, מומלץ כי משרד המשפטים יפעל להסדרה ולהסמכה של .פעילותה הוולונטרית של יחידת הסייבר בפרקליטות המדינה בנושא. מהלוח עולה כי בשנת 2019 הסתמנה עלייה תלולה במספר האתרים שלגביהם .פעלה יחידת הסייבר במישור הכופה, מ-146 אתרים בשנת2018 ל- 5,406 בשנת .2019 (עלייה של כ- 3,700% ). עם זאת נמצא כי העלייה בפעילות יחידת הסייבר .בתקופה האמורה נגעה לתכני פדופיליה, ואולם עלייה ז ו לא התקיימה בכל .הנוגע לאתרים שפרסמו זנות, לאתרי הימורים ולאתרים של ארגוני טרור. .במחצית הראשונה של 2021 הפעילה הפרקליטות את סמכותה רק לגבי עשרה .אתרי הימורים. מפילוח נתוני התיקים שטופלו בידי יחידות הפרקליטות בשנים 2017 עד2020 התברר כי .457 מהם נגנזו109 (כ-66% ), ורק ב -86 תיקים (כ -12% ), שהם כ-2% ממספר התלונות .שעניינן חוק המחשבים הוגשו כתבי אישום. נוכח אופייה הייחודי של העבריינות במרחב המקוון ומורכבותה, ובשים לב לפוטנציאל .העלייה המתמדת בפשיעה במרחב זה, מומלץ כי המרכז להכשרה ולהשתלמות שופטים .ישקול את הצורך הגובר להגדיל את היקף ההכשרות המקצועיות לשופטים בתחום .האמור. .לאור הודעתו, מומלץ כי משרד המשפטים יכלול בהצעתו לשינויי חקיקה, בין היתר, .את הנושאים האלה: הסדרת החיפוש בחומר מחשב הנוגע לחיפוש ראיות על ידי .התביעה, וכן הסדרת החיפוש בחומר מחשב הנוגע למימוש זכויות היסוד של .נחקרים ושל נאשמים בפלילים לעיין בחומר החקירה בעניינם ולהגן על פרטיותם .ועל הפרטיות של צדדים שלישיים. .מומלץ כי במסגרת קידום הצעת החוק האמורה יוודא משרד המשפטים כי .ההצעה משקפת את האיזון הדרוש בין חופש הביטוי ובין מתן מענה הולם .לטיפול בעבירות שעניינן פרסום תוכן המסית לאלימות, לטרור, לגזענות או .תכנים בלתי חוקיים אחרים. מומלץ גם כי משרד המשפטים יקיים בחינה בין- .לאומית של החקיקה בנושא עובר להנחת הצעת החוק על שולחן הכנסת. .הסתמכות על עובדים זמניים בתחום הסייבר במשטרה אינה יכולה למלא את המחסור .בכוח אדם מיומן וקבוע. הממצאים האמורים מצביעים על הצורך בבחינה של דרכים .נוספות לצמצום הפער בין הצרכים במערכי הסייבר והזי"ט לבין כוח האדם שהמשטרה .מסוגלת לגייס, ולצורך זה בין היתר, לבחון את העלות הכלכלית הנוספת הדרושה לכך. . מן הנתונים בלוח עולה כי במסלולי גיוס כוח האדם הזמני, ובמיוחד ביחס לשמ"זים, קיים .פער בין התקן לבין המצבה ולמעשה, גם הפתרון הזמני שגיבשה המשטרה אינו נותן .מענה מלא לבעיית גיוס כוח האדם לטיפול בפשיעה מקוונת. .מומלץ כי המשטרה תפעל להסדר ה של תקינת כוח האדם הנדרשת לפעילותם של .משרדי הזי"ט על פי הצרכים המקצועיים בתחום התקשוב והטכנולוגיה. .בהעדר הסדרה מפורשת בחקיקה של היקף החיפוש המותר בחומר מחשב, עלולה .להיפגע זכות הנאשם לעיון בחומרי החקירה הנוגעים לאישומו המצויים במחשב. .מניתוח הנתונים בלוח מתברר כי בארבעה מתוך ששת המחוזות לא הושלם איוש תקן .המשרות הקיים. נוסף על כך, בכל המחוזות חלק ממצבת החוקרים הוקצה למשימות .שאינן חקירת פשעי סייבר, אלא למשימת מיצוי ראיות של משרדי הזי"ט. למעשה, מתוך .מצבת כוח האדם בכל מחוז כ -38% (בממוצע) מחוקרי המחשב אינם עוסקים בתפקידים .שיועדו להם במחלקי הסייבר. למעשה, מדובר בפער של 54% בין כוח האדם שהוקצה .ודרוש לפעילות מחלקי הסייבר במחוזות לבין כוח האדם שמבצע את הפעילות. .על פי חוק הסמכויות הקיים, חשד לביצוע מרמה והונאה במרחב המקוון אינו .עילה להגבלת גישה או חסימת אתר במרשתת. נוכח העובדה שנפגעי עבירות .אלה משתייכים לעיתים לאוכלוסיות מוחלשות, מומלץ שמשרד המשפטים יבחן .את המענה הנדרש לשם הגנה על נפגעי עבירות אלה במרחב המקוון. . הועלה כי לא הוסדר בחקיקה היקף החיפוש המותר בחומר מחשב. כמו כן הנחיית .פרקליט המדינה מנובמבר 2020 , אינה מרפאת את הפגיעה האפשרית בפרטיותם .של צדדים שלישיים שאינם נוגעים בדבר באמצעות החיפוש בחומרי מחשב שנמצאו .ברשותם של חשודים ושל נאשמים. .עולה מן הנתונים כי למשטרה אין כוח אדם מיומן במקצועות הסייבר בהיקף הנדרש .לצרכים שהיא הגדירה, אך היא לא גייסה מומחים חיצוניים מחד גיסא, ולא הכשירה .שוטרים מתאימים מאידך גיסא. בולט במיוחד החוסר במומחים במקצועות המודיעין .במרחב המקוון לשם ביצוע התפקידים הנדרשים ביחידת הסייבר בלהב, כאמור. . בעשורהשלישי של המאה העשרים ואחת רבים מחומרי המחשב הדרושים לגורמי .החקירה לצורכי החקירה הפלילית שמורים במרחב המקוון (ענני מידע במובחן .מאובייקטים במרחב הפיזי) ולכן אינם ניתנים לתפיסה מוחשית. מוצע למחלקת ייעוץ .וחקיקה לתת את הדעת על המענה החקיקתי הנדרש, בשים ל ב להשפעות שיש .להבחנה בין המקרים שבהם קבלת מידע באמצעות תקשורת בין מחשבים נופלת .להגדרת "האזנת סתר", אם לאו. .הפערים בתחום סמכויות החיפוש שהעלתה המשטרה נוגעים בסוג יות מורכבות .הדורשות ליבון ודיון מעמיק. משום כך, מומלץ שמשרד המשפטים יבחן את הסוגיות .האמורות בשיתוף המשטרה, תוך איזון בין הצרכים המבצעיים של המשטרה לבין .זכות היסוד לפרטיות. מומלץ כי הוועדה המתמדת תיישם את המלצות הצוות המשותף בדבר חיזוק שיתופי .הפעולה הבין-רשותיים, ובהם גופי א כיפה וביטחון. אלו יסייעו למשטרה לשפר את .יכולותיה באיסוף מידע מודיעיני, ברכישת ידע מקצועי ומיומנויות טכנולוגיות, לשם .טיוב אמצעי החקירה בפענוח פשיעה ואיתור חשודים באירועי עבריינות במרחב .המקוון. .נמצא כי עד תחילת שנת 2022 לא נחתםהמזכר בין מס"ל ובין המשטרה. .בשים לב להסתייגויות שפירטה יחידת הסייבר בפרקליטות בנוגע לתוכן המזכר, .מומלץ שגורמי אח"ם יפעלו בנוגע לתיקון הוראות טיוטת המזכר באופן שיטיב .לשקף את האיזון הראוי בין ההגנה על מאגרי המידע ועל המערכות הממוחשבות .של גופים במשק ובין צורכי המאבק בעבריינות במרחב המקוון. .מומלץ כי מס"ל והמשטרה יקדמו את החתימה על מזכר ההבנות לאחר עדכונו .ויפעלו ליישומו. .נמצא כי מס"א פועל בתחום החקירות ללא הרשאה, תוך התמודדות עם הקשיים .שיפורטו להלן, הנובעים בעיקר מהפער בין סמכויותיו לבין המשימות והתפקידים .שעליו לבצע: מנתוני הלוחעולה כי בכל המחוזות הוקצו חוקרים ושוטרים למשרדי הזי"ט בכ -33% ויותר .מכוח האדם הנדרש על פי התקינה שנקבעה למשרדים אלה. העובדים הללו נגרעו .מעבודתם ביחידות השונות במחוזות ובכך הקצאתם משנה את התפקיד שהם מבצעים .באופן סדיר במחוזות ומאידך, יצרה מחסור של כוח אדם המיועד על פי התקינה הקיימת .לעבוד בתפקיד אחר במחוז. משרד מבקר המדינה בדק את מידת ההתאמה של הציוד שיש במשטרה ואת היקף הרכש .הנדרש של העזרים והכלים הטכנולוגיים לשם מניעת עבירות ואיתור עבריינים במרחב .המקוון. להלן הממצאים: .מומלץ כי המשטרה תבחן את הצרכים המקצועיים שהצביעו עליהם הצוות המשותף .וחטיבת הסיגינט-סייבר בנוגע להגדרת התפקיד הנדרשת עבור חוקרי פשיעת סייבר ואת .הנתונים הנוגעים לפערי התקינה מול המצבה בפועל ותגבש הסדרה כוללת של ניהול .כוח האדם המקצועי במחלקי הסייבר. נוכח הצמצום בתקן (15% ( ) ובמצבה19% ) של .כוח האדם שפועל ביחידות הסייבר המחוזיות, על המשטרה לבחון האם גריעת החוקרים .מעבודתם הסדירה במחלקי הסייבר פוגעת ביכולת הטיפול בעבירות במרחב המקוון .ובמענה שניתן לציבור. המחסור באמצעים האמור ים פוגם ביכולת האיסוף המודיעינית ובאמצעי התקיפה לסיכול .פשיעת סייבר ומקשה על החוקרים לאתר פעילות עבריינית במרחב המקוון ולהתחקות .אחריה. בהיעדר אמצעים טכנולוגיים כאמור מתקשים מערכי הסייבר והזי"ט למצות ראיות .דיגיטליות בכלל האירועים. כדי לממש את התוכנית האסטרטגית ואת יעדי המפכ"ל, מומלץ שאח"ם ימפה את צורכי .מערך הסייבר והזי"ט בתחום המשאבים החומריים, בדגש על החסרים בציוד הטכני .ובאמצעים הטכנולוגיים, יחשב את עלותם ויעביר לבחינה ולאישור פיקוד המשטרה הבכיר .את המיפוי הכולל לשם קבלת החלטה בנוגע לרכש הנדרש. .ההצטיידות בכלים טכנולוגיים מתקדמים הכרחית כדי לאפשר למשטרה להתמודד עם .האתגרים של הפשיעה המקוו נת באופן מיטבי, אולם העלויות של ההצטיידות בכלים .טכנולוגיים אלה הן משמעותיות וצפויות להיות מאות מיליוני ש"ח. מומלץ כי המשטרה .ומשרד האוצר יבחנו את האופן שבו ניתן יהיה להסיר חסמים ת קציביים שעומדים בפני .המשטרה כדי לממש באופן המיטבי את הצורך בהתעצמות הטכנולוגית המתבקשת .ולנוכח הפשיעה הגואה במרחב המקוון. . מהתרשים עולה כי בשנת 2019 מספר כרטיסי האשראי שפרטיהם נחשפו זינק .ביותר מ- 330% לעומת מספרם בשנת2016, והגיע ל- 10,500 . .נמצא כי אין קשר רציף וקבוע ואין ממשקי עבודה בין מערך הסייבר והזי"ט במשטרה .ובין גורמי אבטחת המידע במגזר הפיננסי והעסקי. בעקבות הנחיית ראש אח"ם .מאפריל 2021 , מומלץ שאח"ם יגבש מתווהלשיתוף פעולה ברובד המודיעיני עם .גופים רלוונטיים בתאגידים בנקאיים ומסחריים המקיימים ניטור אפקטיבי אחר .ניסיונות הונאה ומרמה במרחב המקוון. .הועלה כי הפקת הדוח היומי של מס"א נעשית באמצעות טיוב נתונים ידני .שאינו ממוחשב. .טיוב נתונים רבים בתחום הפשיעה המקוונת באופן ידני אינו יעיל, ובהיקפי .מידע ניכרים אינו מדויק ואף יכול להכביד על רציפות פעילותו הכוללת של .מס"א בתחום הסיוע ליחידות החוקרות. מומלץ כי היחידה הארצית תפעל .לצייד את מס"א במערכת הטכנולוגית הנדרשת שתאפשר לייעל את הפקת .הדוח היומי ותדייק את ממצאיו. .על אף הגידול בשיעור של 150% בהיקף הפשיעה בתחום הכופרה בעולם שהוערך בשנת .2020 בכ-20 ,מיליארד דולר והנזק הכלכלי הכבד שנגרם למשק הישראלי, המוערך .כאמור במאות מיליוני ש"ח, לא נמצא כי המשטרה גיבשה תוכנית להתמודדות עם תופעת .פשיעה ייחודית זו. .מוצע כי המשטרה תרכז מאמץ לשיפור יכולותיה בתחום זה כדי לתת מענה הולם לאירועי .הכופרה שהציבור נפגע מהם. מתן מענה הולם לנושא זה ישפיע גם על אמון הציבור .בעבודת המשטרה בתחום הפשיעה במרחב המקוון. .בדוח משנת 2017 העיר מבקר המדינה כי הגידול הניכר בעבירות המתבצעות במרחב .המקוון ובנזקיהן והתעצמות היכולות הטכנולוגיות שמשמשות את העבריינים, מדגישים .את חובתה של המשטרה להקים מערך מקצועי שיבטיח טיפול יעיל בפשיעת הסייבר .המתוחכמת טכנולוגית וייתן מענה למאפייני פשיעה זו. משרד מבקר המדינה בחן את .החלטות המשטרה לאורך השנים בקשר למיקומו במדרג הארגוני ו לסמכויותיו של המערך .לחקירת עבירות מחשב ומיצוי ראיות ממחשב במשטרה (להלן - מערך הסייבר והזי"ט) .ולהלן הממצאים. .מומלץ כי הוועדה המתמדת תבחן את החלופות המעשיות ליישום המלצת הצוות .להקים מרכז ידע להתמודדות עם העבריינות במרחב המקוון כמפורט לעיל; זאת בין .היתר, כדי לתכלל את ההכשרות הרב-ארגוניות והבין -ארגוניות הנדרשות בנושא .הפשיעה הפיננסית, במיוחד עבור רשויות החקירה הנוגעות בדבר - במשטרה .וברשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור. מומלץ כי המשטרה תבחן את הדרכים להשלמת הפערים הנוגעים למומחיות .הנדרשת בתחומי הסייבר לביצוע משימות מוד יעין, חקירות ומבצעים במסגרת .הטיפול בעבריינות במרחב המקוון. .הנתונים המפורטים בלוח מצביעים על הכשרה מקצועית בהיקף מצומצם שניתנת לעובדי .משרד המשפטים בתחום המשפט והטכנולוגיה (לכ -23% מכלל הפרקליטים בתחום .הפלילי), באופן שעלול להקשות על מילוי תפקידם בניהול תיקי עבריינות במרחב המקוון .באופן מיטבי. . בהיעדר הוראת חוק ברורה בנושא, אין מענה לשאלות יסודיות שרשויותהחקירה .נדרשות אליהן בבואן לערוך חיפוש בחומר מחשב ולתפוס ראיות פליליות .במרחב המקוון. .נמצא כי למשטרה אין אפיקי שיתוף פעולה קבועים עם רשויות אכיפה זרות, .בעיקר עם גורמי האכיפה בארה"ב, ובכך נפגעת יכולתה להחליף מידע מודיעיני .עם גופי שיטור רלוונטיים במדינות שוחרות סייבר, העשויה לסייע לה בסיכול .פשיעה חמורה במרחב המקוון. .נוכח האמור לעיל ולשם ייעול המאבק בעבריינות במרחב המקוון חסר הגבולות, מומלץ .כי המ שטרה תגבש תפיסת הפעלה עדכנית, הכוללת: עדכון המבנה הארגוני הקיים; .הסדרת תשתית פעילותם של כל גופי המודיעין, החקירות והמבצעים במערך הסייבר .והזי"ט; אפיון ממשקי העבודה בין הגופים המשטרתיים וקביעת שיתופי הפעולה הנדרשים .בינם ובין הגופים הנוגעים בדבר במרחב הממשלתי ובזירה הבין- לאומית. כמו כן מומלץ .שהמשטרה תגבש תובנות בנוגע להיקף הפשיעה על סוגיה השונים ותפעל לכתיבת .מתודולוגיה ותוכניות פעולה מפורטות שייתנו מענה ראוי לאיומים במרחב זה. .התמודדות עם סוגי פשיעה במרחב המקוון דורשת, בין היתר, מוכנות טכנולוגית והקצאת .משאבים טכניים ואנושיים המבוססים על נתוני הפשיעה המקומית והעולמית. מומלץ כי .המשטרה תשקול העמדת משאבים אלו כנדרש. היחידות המשטרתיות האמורות עוסקות באיסוף מודיעין בקשר ל פשיעת סייבר אך .אינן מאורגנות במבנה אחיד והיררכי, וחלקן אף אינן כפופות מקצועית ומנהלית .לחטיבת המודיעין המרכזית באח"ם. .הביזור הקיים של יחידות המודיעין באח"ם, במטה הארצי ובמחוזות: חטיבת .המודיעין, חטיבת הסיגינט-סייבר, מודיעין יחידת הסייבר בלהב, המודיעין במחוזות .וחטיבת הדוברות, עלול להקשות על המשטרה לאגם משאבים ולרכז ידע, מיומנות .מקצועית, מומחיות ויכולות איסוף וניתוח מודיעין במרחב המקוון הן בבניין הכוח והן .בהפעלתו. יוצא אפוא כי הביזור הקיים מקשה על ביצוע של פיקוח ובקרה ברמה .הארצית על טיב הטיפול של אח"ם בתיקי העבריינות במרחב המקוון. מומלץ .למשטרה לשקול לאגם משאבים בתחומי איסוף ומחקר מודיעין במרחב המקוון, .באופן שיסייע בהגברת המיומנות והיכולות בתחום זה. .במצב דברים זה על המשטרה להמשיך ולעקוב אחר ההשפעות של אי -היישום .המלא של התוכנית בשים לב לצרכי האכיפה בתחום זה. מן הממצאים עולה כי אין בחקיקה בכלל ובהוראות חוק הסמכויות בפרט, סמכויות .אכיפה המקנות לרשויות את הזכות לבקש צווי הגבלה שיפוטיים המחייבים את .מפעילי האתרים במרחב המקוון להסיר תכנים ומסרים פוגעניים או לחסום את .הגישה לאתרים מסוכנים במרשתת. .הועלה כי במצב הקיים אין בין מס"ל ובין מערכת האכיפה, חלוקת סמכויות .ותפקידים ברורה. כמו כן, אין הגדרות מפורטות ומחייבות בנוגע לממשקי העבודה .בין מס"ל ובין יתר הרשויות הנוגעות בדבר, ובפרט בנוגע לחובת שיתוף המידע בין .מס"ל ובין המשטרה. .היעדרה של מסגרת חקיקתית מתאימה להתוויית שיקול הדעת של גורמי .החקירה, התביעה והשפיטה בכל הנוגע לתפיסת מחשב ולחדירה אליו, וכן .לחיפוש בחומר מחשב, פוגע ביכולת לבצע חקירה יעילה של פשעי סייבר ולמנוע .אותם מחד גיסא, ובזכויות הפרט לכבוד האדם ולקניינו, להגנה על הפרטיות .ולקבלת הליך הוגן מאידך גיסא. הועלה כי עד מועד סיום הביקורת, ולאחר יותר משבע שנים, הליכי קידום הצעת .חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - המצאה, חיפוש ותפיסה), התשע"ד-2014 , .שנועדה לעדכן את דיני ההמצאה, החיפוש ותפיסת הראיות, לרבות בנוגע לתוכנה .ולחומר מחשב, טרם הושלמו. משלא תוקנה החקיקה בנוגע לחיפוש בחומרי מחשב, .המשטרה נדרשת לפעול במגבלות הדין הקיים לשם השגת ראיות פליליות.
.מומלץ לגורמי משרד המשפטים להשלים את העדכונים הנדרשים בטיוטת הצעת .חוק החיפוש, ולהפיץ לעיון הציבור תזכיר חוק המשקף את האיזונים הנדרשים .בין צורכי רשויות האכיפה והבטחת יכולתן לקיים פעולות אכיפה יעילות לגילוי .עבירות ומניעתן ובין זכויות היסוד של הנחקרים ושל צדדים שלישיים.