משרד החקלאות ופיתוח הכפר . פיקוח על מוצרי מזון מן החי משרד מבקר המדינה מעיר כי הליקויים הניכרים שעלו בבדיקה שנעשתה במשחטה ביולי 2012 , מלמדים בין היתר שדרישות שהעלו השירותים הווטרינריים קודם לביצועה, לא מולאו. נוסף על כך, בירורים שעשו נציגי משרד מבקר המדינה בשנת 2013 עם הווטרינרית המפק חת מטעם השירותים הווטרינריים על המשחטה, העלו כי גם בשנה זו חרגה המשחטה מהמכסה לשחיטה שאושרה לה. המשחטה פעלה אפוא בניגוד לדרישה המקצועית של השירותים הווטרינריים. משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי היה שהשירותים הווטרינריים יוודאו שמשחטה ב' תקבל מהם אישור מראש, ולא בדיעבד, להגדלת מכסת השחיטה. על השירותים הווטרינריים לעקוב אחר עבודת המשחטה ולוודא כי היא פועלת על פי הכללים המחייבים. אם במעקב מתגלים ליקויים, יש לפעול לתיקונם לאלתר. מן האמור לעיל עולה שמשרד החקלאות סבר שהווטרינר אינו ממלא את תפקידו כראוי, דבר העלול לסכן את בריאות הציבור ולגרום לצער בעלי חיים, ועל כן החליט לבטל את ההסמכה של הווטרינר לפקח על המשחטה. לעומת זאת, ראתה העירייה, המשלמת את שכרו של הווטרינר, בביטול הסמכתו זו פעולה הגורמת לכאורה לפיטוריו, וטענה שאין למשרד החקלאות סמכות לעשות זאת. משרד החקלאות אמנם סתר טענה זו, אולם עם זאת הסכים לעשות לווטרינר שימוע, שבעקבותיו נתן לו הזדמנות נוספת לשמש בתפקיד המפקח על המשחטה. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שבמסגרת הפיקוח והאכיפה יש לעתים לקבל הכרעות כבדות משקל בדבר סגירת עסק או הפסקת העסקתו של וטרינר מפקח - יש לקבוע נוהל פיקוח ואכיפה שיגדיר את ההליכים הנדרשים לכך, כגון ביצוע ביקורת ראשונה; ביצוע ביקורת חוזרת; מתן התראת סגירה; ביצוע שימוע; וקבלת החלטות בנוגע לאכיפה. נוהל כזה גם יכול לסייע לקבוע את אמות המידה לקבלת ההחלטות השונות, ובעיקר למנוע דחייה או הימנעות מביצוע פעולות מחויבות. כמו כן, יש לקבוע לוחות זמני ם לתיקון על ידי המשחטות של הליקויים שעולים בביקורות שמבצעים השירותים הווטרינרים בהן. נוסף על כך, על הנהלת השירותים הווטרינריים להשלים בהקדם את הטיפול בטיוטת הנוהל, שגובש רק לאחרונה. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי הגם שמדובר בפחות מ-1% של ראשי בקר שהועברו לשחיטה ואין דיווח שנשחטו, מדובר במספר רב של ראשי בקר - כ- 1,400 , שמהם עלולה להתפתח מחלה מידבקת. כמו כן, על המשרד לבצע בקרה על ראשי הצאן ועל החזירים שמועברים לשחיטה. מהשתלשלות העניינים שתוארה לעיל עולה כי למרות הליקויים הבולטים שהתגלו במשחטה בביקורות שעשו בה השירותים הווטרינריים במשך השנים, לא נקטו השירותים הווטרינריים כלפיה פעולות אכיפה אפקטיביות. במקום לעשות כן החליטו השירותים הווטרינריים פעם אחר פעם לדחות את הסרת היתר ההפעלה של המשחטה, דבר שהיה מפסיק את פעילותה, והאריכו שוב ושוב את פרק הזמן שניתן להנהלתה לתקן את הליקויים. גם כאשר הודיעו השירותים הווטרינריים לבסוף, באוקטובר 2012 , להנהלת המשחטה כי הוחלט שלא להאריך את היתר ההפעלה שלה, לא בוצע הדבר אלא חצי שנה לאחר מכן. משרד מבקר המדינה מעיר לשירותים הווטרינריים כי בשל תקופות החסד החוזרות והנשנות שהעניקו למשחטה, היא הוסיפה למכור את תוצרתה לציבור, אף שפעלה בתנאים לקויים. משרד מבקר המדינה מעיר לשירותים הווטרינריים כי ביטול היתר ההפעלה של משחטה הוא כלי אכיפה שיש להפעילו כאשר יש צורך בכך. במקרה זה התריעו השירותים הווטרינריים על ליקוי ים בולטים שהתגלו במשחטה והזהירו את הנהלתה שיסירו את היתר ההפעלה שלה, אך דחו פעולה זו במשך שנים. בבירורים שנעשו במשרד החקלאות ובמשרד הבריאות הועלה כי למעט שתי בדיקות - האחת בשנת 2008 והאחרת בשנת 2012 (תוצאותיה פורסמו בשנת 2013 , ראו להל ן) - לא נעשו בישראל בדיקות לאיתור ולמדידת הרמה של דיאוקסינים במזון. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי ראוי לבחון אם קיימים טעמים מהותיים שבשלהם יש שוני בין הדרישות המקצועיות והתברואתיות המוטלות על המשחטות המייצאות לאלה המוטלות על המשחטות המקומיות. על פי מסקנותיה של בחינה זו, יש לבדוק אם יש צורך לעדכן את הדרישות החלות מכוח התקנות על המשחטות המקומיות. כעולה מן האמור לעיל, ניטור רמות של חומרים רעילים במזון הניתן לחיות המשק הוא חוליה חשובה בפיקוח על בטיחות המזון מן החי המסופק לציבור. לדעת משרד מבקר המדינה, היה על משרדי הממשלה העוסקים בנושא להרחיב את פעולות הניטור האמורות עוד בשנים קודמות, ועליהם להתמיד בצעדים שהחלו בהם בשנת 2013 . ניטור כזה חשוב בעיקר בנוגע לייצור של מזון בסיסי כביצי מאכל, שנצרכות באופן שוטף על ידי האוכלוסייה, לרבות בגילאים הצעירים. ראוי לזכור כי מוצר מזון יכול להיות איכותי ומומלץ על ידי תזונאים בכל הנוגע למרכיביו הבסיסיים, אולם בעל רמה בטיחותית ירודה בגלל תכולת מזהמים רבה שנמצאת בו. לפיכך על משרדי החקלאות והבריאות להמשיך בפעולותיהם לניטור מזהמים מסוגים שונים שעלולים להימצא במזון. כמו כן חשוב שהמשרדים האמורים יפעלו להנגיש את תוצאות הבדיקות של מוצרי המזון לציבור הרחב, כדי שבידי הציבור יהיה מידע עדכני, מלא ובהיר על איכות המזון ועל בטיחותו. מידע כזה יסייע לציבור להחליט החלטות מושכלות בנוגע לצריכה של סוגי מזון שונים ולתדירות הצריכה של כל אחד מהם. משרדי החקלאות והפנים לא הסדירו את תקני המשרות של הווטרינרים הרשותיים זה עשרות שנים. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדים אלו לקבוע הוראות מחייבות בעניין זה, בין היתר על פי מספר התושבים ביישוב והיקף המסחר במזון מן החי שנעשה בו; לקבוע לוחות זמנים לאיוש המשרות על פי התקנים שנקבעו; ולפעול לאכיפתן של ההוראות. 1. כמה מהרשויות שנבדקו לא עשו בדיקות משנה כלל. בכמה רשויות אחרות עשה לעתים את הבדיקות, בניגוד לנדרש, עובד של הרשות המקומית שאינו וטרינר. להלן חמש דוגמאות: מן האמור לעיל עולה כי יש רשויות מקומיות שאינן ממלאות את תפקידן בדבר קיום בדיקות המשנה על ידי וטרינר רשותי כנדרש. בכך נפגע אחד מכלי הפיקוח שנקבעו בדין לשיווק מזון מן החי. משלא מבוצעת בדיקה משנה ב כלי הרכב המוביל בשר ומזונות אחרים מן החי, או שבדיקה כזו אינה מבוצעת על ידי הגורם המתאים לכך, לא ניתן להבטיח כי ליישובים לא יוכנס מזון שאינו ראוי למאכל אדם ושמסכן את בריאות הציבור. 2. נמצא כי בחלק מבדיקות המשנה שבהן צפו נציגי משרד מבקר המדינה, בדקו הווטרינרים, מדגמית, את מוצרי המזון, בכל הנוגע לצבעם, ריחם והמרקם שלהם, כדי לאתר מוצרים פגומים. ואולם בחלק אחר מן הבדיקות האמורות הסתפקו הווטרינרים בבדיקת המסמכים ובמדידת הטמפרטורה בתאי האחסון של כלי הרכב המוביל, אולם לא בדקו, ולו בחטף, את מוצרי המזון שאוחסנו בכלי הרכב. במקרים אלה שוחררו כלי הרכב לדרכם אם נמצא כי המסמכים והטמפרטורה תקינים, אף שייתכן שמצויים בהם מוצרי מזון מקולקלים שאינם ראויים למאכל אדם. על פי תוצאות התשאול שצורפו לתשובה, 16% מהרשויות המקומיות אינן מבצעות בדיקות משנה, ו -9% .מהן מבצעות את הבדיקות באופן חלקי בלבד כלומר, רבע מהרשויות המקומיות אינן מבצעות בדיקות אלה כנדרש. משרד מבקר המדינה מעיר כי ממצאי התשאול שעשה משרד החקלאות מתיישבים עם ממצאי הביקורת, שלפיהם חלק מהרשויות המקומיות אינן מבצעות בדיקות משנה או מבצעות אותן באופן חלקי בלבד. על משרד החקלאות לאכוף, באמצעות השירותים הווטרינריים, את הוראות החוק בנושא ביצוע בדיקות המשנה, כל עוד לא שונו ההוראות ולא אושר נוהל חדש בנושא. כמו כן, נוכח הממצאים שלפיהם רבע מהרשויות המקומיות אינן מבצעות את הבדיקות כנדרש, על משרד הבריאות לבחון את האפשרות להרחיב את תדירות בדיקותיו בבתי העסק ובמסעדות המשווקים מזון מן החי. (א) כאמור, על פי העמדה של מנהלי השירותים הווטרינריים לא יפחת היקף המשרה המזערי של הווטרינר הרשותי מ- 33% . ואולם הועלה כי ביישובים רבים הועסק הווטרינר הרשותי בהיקף משרה נמוך יותר: 107 ( 43% ) מ-251 הרשויות המקומיות האמורות העסיקו וטרינר בהיקף משרה של 10% עד 30% ;בלבד ובשלושה יישובים לא הועסק וטרינר רשותי כלל. (ב) עוד קבעו השירותים הווטרינריים שווטרינר רשותי לא יועסק בשיעור משרה מצטבר העולה על 100% . ואולם הועלה כי ארבעה וטרינרים הועסקו בהיקף משרה מצטבר העולה על 100% . בעניין זה יצוין כי אחת הווטרינריות הועסקה בו-זמנית בשש מועצות מקומיות בהיקף מצטבר שהג יע ל- 170% משרה בסך הכול. מממצאים אלה עולה שהעמדות המקצועיות של השירותים הווטרינריים לגבי היקפי המשרה שיש להקצות לווטרינרים הרשותיים לא יושמו, ובפועל נקבע היקף משרתו של הווטרינר הרשותי על פי שיקול דעתה של הרשות המקומית. נמצא כי הנהלת השירותים הווטרינריים, לרבות מנהלי הלשכות האזוריות, לא פיקחה על ביצוע בדיקות המשנה על ידי הווטרינרים הרשותיים. מנהלי הלשכות האזוריות מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי ככלל הם אינם מפקחים על עבודתם של הווטרינרים הרשותיים, אלא עומדים לרשותם לסיוע ולייעוץ. בשל היעדר הפיקוח לא היה להנהלת השירותים הווטרינריים והלשכות האזוריות מידע על האופן שבו מבוצעות בדיקות המשנה בכל יישוב, ועל יישובים שבהם הבדיקות אינן מבוצעות כלל. לגבי הטופס נמצא כי ככלל, לא השתמשו בו השירותים הווטרינריים למעקב ולבקרה. לדברי מנהלי הלשכות האזוריות, לאחר שהם מקבלים את הטפסים מהווטרינרים הרשותיים הם שולחים אותם לאחד המנהלים במטה הנהלת השירותים הווטרינריים. ואולם נמצא כי המנהל במטה גם הוא אינו מפקח על ביצוע בדיקות המשנה, אלא שולח את הטפסים למרכז השלטון המקומי. לתשובת משרד החקלאות צורף סקר שעשו השירותים הווטרינריים בעקבות ביקורת זו, וממנו עלה כי כ- 30% מן הווטרינריים הרשותיים אינם מעבירים דוחות כנדרש, על בדיקות משנה שהם מבצעים. כאמור, כאשר נמצא בבדיקת משנה מזון, לדוגמה בשר, שאינו ראוי למאכל אדם, משמיד אותו הווטרינר הרשותי מיד או מורה לנהג המוביל לשוב למפעל שממנו יצא המזון, כדי להשמידו שם. במקרה כזה מודיע הווטרינר הרשותי למנהל המפעל על ההחזרה של התוצרת. ואולם אין נוהל עבודה שעל פיו על וטרינר רשותי שמצא מזון מקולקל להעביר את המידע על כך (פרטי כלי הרכב המוביל ופרטי המפעל שממנו יצא המזון) לווטרינרים ביישובים אחרים. לפיכך אם יחליט נהג כלי הרכב שלא לציית להוראות הווטרינר הרשותי להחזיר את המזון למפעל כדי להשמידו וינסה למכור אותו ביישובים אחרים, עלולים הווטרינרים הרשותיים שלא לדעת על כך בעוד מועד, ולפיכך הם עלולים להתקשות לסכל זאת או להיכשל בכך. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהנהלת השירותים הווטרינריים תקבע נוהל עבודה להעברת מידע בין הווטרינרים הרשותיים, ובמידת הצורך תיעזר לצורך כך במערכת מידע ממוחשבת. הדבר עשוי לסייע באיתור של ניסיונות להחדיר ליישובים מזון שנקבע שאינו ראוי למאכל אדם ובהשמדתו של מזון זה. יוצא אפוא כי בשנת 2013 היה השטחהמוקצה לתרנגולות המטילות ברוב הלולים בישראל נמוך במידה ניכרת מהשטח שיש להקצות להן על פי הנורמות של הדירקטיבה האירופית לתרנגולות. לגבי אחת המשחטות המקומיות שסווגה ברמה הנמוכה ביותר, נכתב במסמך כי אין את הדרישות כלל"; לגבי כמה משחטות מקומיות צוין שיש לבחון ]בה[ "מבצעים את המשך פעילותן. בתשובת משרד החקלאות נכללה הערכה מעודכנת של המשחטות בישראל באוקטובר 2013 ,. ההערכה מתבססת על ציונים שניתנו למשחטות בשמונה תחומים ובהם רמת התשתיות, רמת התחזוקה, רמת הניקיון, רמת בטיחות המזון וטיב היחס לבעלי החיים. על פי הערכה זו, כל שמונה המשחטות המייצאות הן ברמה טובה עד מצוינת. לעומת זאת, רק לגבי שבע ( 30% ) מבין24 המשחטות המקומיות שפעלו באותו מועד צוין כי הן ברמה טובה; לגבי 15 (כ- 62% ) מהמשחטות צויןכי הן ברמה סבירה; ולגבי 2 .משחטות צוין כי הן טעונות שיפור משרד מבקר המדינה מעיר כי גם מהנתונים המעודכנים שהציג משרד החקלאות עולה כי רמתן של רוב המשחטות המקומיות נמוכה יותר מזו של המשחטות המייצאות. אף שמצבה של המשחטה לא היה תקין, ואף שנמצאו בה ליקויים שהיו יכולים לכאורה לגרום לזיהום של בשר העוף הנמכר לציבור, בחרו השירותים הווטרינריים לתת להנהלת המשחטה הזדמנויות חוזרות ונשנות לתקן את הליקויים שהתגלו. על אף האמור במכתב, לא ביטלו השירותים הווטרינריים את היתר ההפעלה של המשחטה מיד, אלא נתנו להנהלתה, כמו בשנים קודמות, עוד הזדמנויות לתיקון הליקויים. לדעת משרד מבקר המדינה, נוסף על קידום התקנת התקנות מן הראוי שמשרד החקלאות יבחן אם יש צורך בחיזוק אמצעי ההרתעה, כדי למנוע הישנות מקרים של התעללות באפרוחים. הממונה ציינה כי הטיפול בתלונות הציבור גוזל מהזמן שנדרש לה לביצוע העבודה הנוגעת לתקנות ולהנחיות בעניין צער בעלי חי ים, ולפיכך היא נאלצת לעתים לדחות משימות הנוגעות לכך למשך חודשים. משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שמשרד החקלאות יפעל באופן נמרץ ויתמיד בצעדים שהחל לנקוט בשנת 2013 בנוגע לבדיקת מזהמים במזון הניתן לבעלי חיים, לאיתור מקורותיהם ולטיפול בליקויים שהתגלו בנושא זה, כדי לשפר את בטיחות המזון המשווק לציבור. משרד מבקר המדינה מעיר כי פרטיו של מקרה זה מדגישים את הצורך בקביעת אמות מידה להעסקתם של הווטרינרים שפועלים בתחומי שיפוטן של הרשויות המקומיות, ובקביעת כללים בנוגע לתחומי האחריות והסמכות של משרד החקלאות והרשויות המקומיות. הדבר יסייע לעמוד על מילוין של דרישות הנוגעות לבריאות הציבור ולצער בעלי חיים, וכן על מילוין של דרישות המוטלות על מעסיק בקשר לעובדיו. משרד מבקר המדינה מעיר כי לא הייתה סיבה להמתין קרוב לשני עשורים מאז חוקק חוק צער בעלי חיים עד לקביעת הנחיה, ולפיה על בעלי המכלאות לספק לחזירים מקום רביצה וכן מים ומזון לפי הצורך, וכן לבצע אלחוש לפני ביצוע פעולות פולשניות בגופם של החזירים. לא יעלה על הדעת כי במשך שנים לא הייתה ולו הנחיה אחת אשר יהיה בה כדי להבטיח כי החזקת החזירים תיעשה בדרך שתקל את סבלם. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי אי-קביעה של נורמות מחייבות בנושא במשך שנים, יש בה משום הפקרת החזירים לחסדיהם של בעלי העניין בתעשייה זו. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי נושא בטיחות המזון נוגע לבריאות הציבור, ולכן ראוי לתת לו עדיפות גבוהה, ובכלל זה להפעיל את המעבדה בשירותים הווטרינריים במתכונת שתאפשר לה לבצע בדיקות בפרק זמן קצר ולספק תוצאות בפרק זמן סביר. זאת כדי שאם יתגלו ממצאים חריגים, יהיה ניתן להתחקות אחר מקורותיהם ולעצור או להשמיד את השיווק של התוצרת שלגביה התגלו ממצאים אלה. נמצא כי בסקר נדגמו ביצים רק ממספר קטן מאוד של לולים - כ-15 לולים בלבד מבין כ- 3,000 לולים שפועלים בארץ- ולפיכך לא היה ניתן לראות בתוצאותיו תוצאות של דגימה מייצגת. משרד מבקר המדינה העיר לשירותים הווטרינריים ולמשרד הבריאות בזמן ביצוע הביקורת כי נוכח הרמות הגבוהות של הדיאוקסינים שנמצאו בביצים שנדגמו, דבר שיש לו השפעה על ב ריאות הציבור, מן הראוי שהם יבצעו דגימה מייצגת של הביצים. דגימה כזאת תאפשר לאתר ביצים נוספות שיש בהן דיאוקסינים ברמה החורגת מהרמה המרבית המותרת ולמנוע את שיווקן לציבור, וכן להעריך את גודל הבעיה. כמו כן, יש לבדוק את תערובות המזון שמקורן ביצרני מזון שונים, כד י לבחון את רמת הדיאוקסינים שבהן. מעיון בתוצאות סקר זה בנוגע לשנים 2012 -2011 עולה כי בשיעור ניכר מביצי המאכל שנבדקו נמצאו שאריות ביולוגיות. בשנת 2011 נמצאושאריות של תרופה בשם קלופידול 25 ב-10 (%20 ) מבין 50 הביצים שנבדקו; בשנת 2012 נמצאו שאריות של קלופידול ב -44 (כ-%18 ) מבין 250 ביצים שנבדקו, וכן נמצאו שאריות של תרופה בשם יונופורים26 ב-52 (כ- 22% ) מבין240 ,ביצים שנבדקו. על פי אנשי המקצוע בשירותים הווטרינריים ביצי מאכל אינן אמורות כלל להכיל שאריות של תרופות אלה, מכיוון שנאסר לתת אותן לתרנגולות מטילות. הביקורת העלתה כי עוד בשנת 2010 נמצאו שאריות של קלופידול ב - 42% .מהביצים שבדקו השירותים הווטרינריים בדגימות שנטלו משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי כאשר ממצאים חריגים - דוגמת שאריות של תרופות - מתגלים בשיעורים ניכרים של ביצים שנה אחר שנה, עליו לפעול כדי לאתר את מקורו של הליקוי ולאכוף על האחראים לו למלא אחר הדרישות המקצועיות, כדי שהליקוי יתוקן במידת האפשר. יוצא אפוא כי השירותים הווטרינריים סיווגו א ת יותר ממחצית המשחטות המקומיות ( 56% ) בשתי הרמות הנמוכות ביותר; לעומתן, סווגו כל המשחטות המייצאות ברמה הגבוהה ביותר. הדבר מלמד על פער מובהק בין המשחטות המייצאות למשחטות המקומיות, בנוגע לרמה התברואתית והמקצועית. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי עיכוב ביצוע במשך שנים של עבודת המטה הדרושה להסדרה חוקית של נושא צער בעלי חיים, שהוא בעל חשיבות ציבורית, אינו סביר. על המשרד לפעול להשלמת עבודת המטה האמורה ולקבוע לכך במידת האפשר לוח זמנים. בדוח שהגיש הצוות הבין -משרדי להנהלת משרד החקלאות באפריל 2012 צוינו ליקויים הדומים לליקויים שציינה כמעט עשור קודם לכן הוועדה לגיבוש תקנות בנושא תנאי ההחזקה של החזירים. מכאן עולה כי הליקויים לא תוקנו במשך כעשור, אף על פי שהנהלות המשרד לדורותיהן היו מודעות להם. ממצאי הצוות הבין -משרדי העלו כי תנאי המחיה של החזירים במכלאות היו ירודים. יתרה מזו, בגופם של החזירים התבצעו דרך שגרה וללא אלחוש פעולות פולשניות ומכאיבות. להלן דוגמאות: (א) קטימת זנבות ועקירת ניבים של חזירים ללא אלחוש. (ב) פעולות לסירוס חזירונים זכרים (בנימוק שהדבר משפר את טעם בשרם) ללא אלחוש. (ג) החזקת חזירה אם בתא מבודד וצר, שאינו מאפשר לה תזוזה בתקופת ההיריון ועד לגמילת הגורים. דרך פעולה זו נאסרה במדינות האיחוד האירופי, באוסטרליה ובניו זילנד, והמדיניות הנהוגה בהן היא להחזיק חזירה הרה בתא כזה רק בימים הסמוכים למועד ההזרעה ולמועד ההמלטה, ולא בכל תקופת ההיריון. (ד) החזקת חזירים במכלאות ללא אוורור. יוצא אפוא כי דיאוקסינים ברמות הגבוהות מן הרמה המרבית המותרת התגלו בדגימות של ביצי מאכל, שהן מוצר מזון שהציבור צורך באופן כמעט יום -יומי (צריכה ממוצעת של כ-240 )ביצים לנפש בשנה31. משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרדי החקלאות והבריאות לגבש את עמדתם המקצועית בעניין בדיקות המשנה, נושא שהוחל בבחינתו כבר לפני כארבע שנים. כמו כן, עד להסדרת הנושא נדרש משרד החקלאות לפקח על ביצוע בדיקות המשנה ברשויות המקומיות כנדרש. משרד מבקר המדינה מעיר למרכז השלטון המקומי כי בחלוקת הפדיון מן האגרות גם לרשויות מקומיות שאינן מבצעות בדיקות משנה נמנע שימוש בתמריץ אשר היה עשוי להניע אותן לקיים חובה זו. (ג) בשלושה יישובים (דבוריה, ג'לג'וליה וחורפיש) לא מונה וטרינר רשותי כלל. לפיכך אין בהם גורם מקצועי המופקד על ביצוע פיקוח וטרינרי על עסקים לממכר מזון מן החי. (ד) בפגישות עם וטרינרים רשותיים העלו כמה מהם מקרים שבהם הופעלה כלפיהם אלימות מילולית ואף פיזית, כאשר ביקשו להשמיד מוצרי מזון מן החי שלא היו ראויים לפי שיקול דעתם המקצועי לשיווק לציבור. (ה) מנהל הלשכה הווטרינרית האזורית שבדק את עבודת הווטרינ ר הרשותי בזרזיר מצא כי בשנת 2012 בדק הווטרינר רק עסק אחד לממכר מזון מן החי הפועל ביישוב. משרד מבקר המדינה מעיר למרכז השלטון המקומי כי על פי נתוני משרד החקלאות שהובאו לעיל בתשובתו, רבע מהרשויות המקומיות אינן מבצעות בדיקות משנה או שמבצעות אותן באופן חלקי. מן הראוי שהכספים יינתנו רק לרשויות המקומיות שמבצע ות את הבדיקות, מאחר שחלוקת כספים לרשויות מקומיות שאינן מבצעות אותן יוצרת עיוות. על מרכז השלטון המקומי לשקול מחדש את שיטת חלוקתם של כספים אלה לרשויות המקומיות. משרד מבקר המד ינה מעיר כי ראוי שרשויות מקומיות שלא חוקקו חוק עזר המאפשר הטלת קנס על בית עסק שנמצאו בו ליקויים וטרינריים, ישקלו לחוקק חוק כזה. הדבר יעמיד לרשותן כלי לאכיפה ולהרתעה, וכן יביא לאחידות בנוגע לכלי האכיפה העומדים לרשות הווטרינרים הרשותיים ביישובים השונים. 1. נציגי משרד מבקר המדינה בדקו ב -20 יישובים את הפיקוח על המזון שמשווקים בתי העסק בהם. להלן הליקויים שהועלו: (א) נמצא כי בעיריות נתניה ועפולה, במועצה המקומית קצרין ובמועצה האזורית גולן מפקחים הווטרינרים הרשותיים על מזון מן החי בבתי עסק גדולים, כגון מפעלים ורשתות שיווק, אך אינם מבצעים פיקוח כזה במסעדות ובאולמות שמחה, אלא במקרים נדירים או כאשר מתקבלת תלונה על מסעדה או אולם מסוימים. (ב) בטירה ובאום אל -פחם עלו ממצאים לפיהם מבין העופות השחוטים שמשווקים לציבור יש שנשחטו שחיטה שחורה. 2. הביקורת העלתה כי אין גורם ממשלתי שבודק אם הווטרינרים הרשותיים מבצעים ביקורות בעסקים לשיווק מזון מן החי, ואם כן, באיזה היקף. נוכח הממצאים שעלו לעיל, ולפיהם בחלק מן היישובים הפיקוח של הווטרינרים הרשותיים על בתי העסק חסר, היה ראוי שפיקוח ממשלתי כזה יתקיים. עד למועד סיום הביקורת, יולי 2013 , עדיין לא הבשילה טיוטת הצעת החוק לכדי תזכיר הצעת חוק, והיא נמצאת במעמד של טיוטה מוקדמת בתיאום בין משרד החקלאות ומשרד הבריאות - וממילא גם לא הוקמו תחנות אזוריות. נוכח האחריות המוטלת על משרד הבריאות ועל הווטרינרים הרשותיים לפקח על המזון מן החי המשווק לציבור בבת י העסק שבתחומי היישובים, עליהם לפעול יחדיו בהקדם להסדרת הפיקוח על עסקים המשווקים מזון מן החי ולתיקון הליקויים שעלו בחוליה זו של שרשרת הפיקוח הנוגעים לעבודת הווטרינריים הרשותיים. 1. ראשי בקר - בפרק הזמן 1.1.12 עד 1.8.13 ,"הוצאו, על פי "קובץ הבקר היתרי העברה לבתי מטבחיים ל - 178,090 ראשי בקר. בנוגע ל - 1,396 מהם, אין דיווח שנשחטו. במערכת הממוחשבת שבאמצעותה נעשית הבקרה על תנועת הבקר, נשארו ראשי הבקר שלא נשחטו בסטטוס של "העברה לשחיטה", אף שבפועל הם לא הגיעו לבית המטבחיים. אי -עדכון המידע לגבי ראשי הבקר שהועברו לשחיטה ולא נשחטו מלמד על ליקוי בבקרה על תנועת הבקר. נוסף על כך לא ניתן לדעת אם ראשי בקר אלה חזרו למשקים או נשחטו שחיטה שחורה. 2. ראשי צאן- המשרד אינו מבצע בקרה על השחיטה של ראשי הצאן. למערכת הממוחשבת מוקלדים נתונים בנוגע לראשי הצאן שהתקבלו עבורם היתרי העברה לשחיטה, אך לא מוקלדים נתונים בנוגע לראשי הצאן שנשחטו. 3. חזירים- המשרד לא מבצע בקרה על השחיטה של חזירים. אין במערכת הממוחשבת נתונים על חזירים שהתקבלו עבורם היתרי העברה לבתי נחירה וכן לא נמצאו נתונים על חזירים שנשחטו. הממצאים שעלו בדוח זה מלמדים על ליקויים בכמה תחומים: המזון שניתן לחיות המשק אינו מבוקר דיו וכולל לעתים חומרים בלתי רצויים שעלולים לעבור לתוצרת המזון המשווקת לציבור; המשחטות המשווקות בשר עוף לשוק המקומי בלבד הן ברמה מקצועית ותברואתית נמוכה, לעומת המשחטות המייצאות גם לחו"ל; הווטרינרים הרשותיים בחלק מן היישובים בודקים את כלי הרכב המובילים תוצרת של מזון מן החי לתחומי היישובים בדיקה חלקית או שאינם בודקים אותם כלל. כמו כן, בכמה יישובים נמצא כי הפיקוח על חלק מבתי העסק המשווקים לציבור מזון מן החי נעשה על ידי הווטרינריים הרשותיים בתדירות נמוכה או שלא נעשה כלל. נוסף על כך, אין פיקוח של גורם ממשלתי על הווטרינרים הרשותיים בכל הנוגע לביצוע הבדיקות של מזון מן החי הנכנס לתחומי היישובים ומשווק בהם. משרד החקלאות מבצע, באמצעות השירותים הווטרינריים, סקרים שנתיים לאיתור שאריות ביולוגיות במזון מן החי. בסקרים אלה נמצא כי בשיעור ניכר של ביצי מאכל היו שאריות של תרופות שאינן צריכות להימצא בהן. בשל הליקויים שנמצאו בשלבי הפיקוח על המזון מן החי, יש מקום לחשש שמזון שאינו ראוי למאכל אדם או שנפגם בדרך אל הצרכן לא יאותר ויושמד כנדרש, אלא ישווק, דבר שעלול לפגוע בבריאות הציבור. כדי למנוע סכנה לבריאות הציבור, על משרדי החקלאות, הבריאות והפנים לוודא שבתחום שיפוטן של הרשויות המקומיות יתבצע פיקוח על מזון מן החי כנדרש. כדי להשיג מטרה זו על משרדים אלה בין היתר להסדיר את הפיקוח הממשלתי על עבודת הווטרינרים הרשותיים; ולקבוע הוראות מחייבות לגבי היקפי המשרה של הווטרינרים הרשותיים ביישובים, על פי מאפייני כל יישוב, ולגבי הכלים הנחוצים להם בעבודתם. על משרדי החקלאות והבריאות לשקול לקדם חקיקה לעדכון הדרישות שמוטלות בחוק על משחטות המשווקות לשוק המקומי בלבד, כדי להעלות את רמת בטיחות המזון המסופק באמצעותן. עוד יש להגביר את האכיפה על משחטות שאינן עומדות ברמה הנדרשת. נוסף על כך, על משרדים אלה להתמיד בפעולות שהחלו לקדם בשנת 2013 בנוגע לבדיקת המזון שניתן לחיות המשק, כדי למנוע חדירה של חומרים בלתי רצויים לתוצרת המזון מן החי המשווקת לציבור. אף שחוק צער בעלי חיים נחקק בשנת 1994 , בשנת 2013 עדיין לא נקבעו כללים מחייבים שיבטיחו את רווחתן של תרנגולות מטילות המוחזקות בכלובים בישראל, והנחיות שיחייבו את עובדי בתי המטבחיים בנושא צער בעלי חיים; והעבודה הנוגעת להתקנת תקנות להמתת אפרוחים בדרך שתקל את סבלם עדיין נמשכת. כמו כן, הנחיות להחזקת חזירים במכלאות הכוללות כללי "עשה ואל תעשה" , נכנסו לתוקף רק בראשית שנת 2013 . על משרדי הממשלה לזרז את קביעת הכללים המחייבים הנוגעים להחזקת חיות משק אלה ולהחזקת בעלי חיים בכלל, בתחומים שבהם הדבר נדרש, כדי למנוע מבעלי החיים סבל מיותר. יש לפעול לסגור את הפרצות בנורמות, כדי למנוע מצב של "איש הישר בעיניו יעשה" בבעלי החיים שבהחזקתו. .בכל שנה משווקים בישראל מיליוני ק"ג של מזון מן החי, ובכלל זה בשר בקר, בשר צאן, בשר חזירים, בשר עוף, ביצים ומוצרי חלב. כדי לוודא שהמזון המשווק ראוי למאכל ולמנוע פגיעה בבריאות הציבור, יש לפקח על השלבים של הייצור והשיווק שלו. יש לפקח על המזון שמסופק לחיות המשק שמהן מופק המזון לציבור; על תנאי הובלתן ושחיטתן של חיות המשק; על הובלת התוצרת ליישובים ובדיקתה בכניסה אליהם; ועל בתי העסק וההסעדה המוכרים מזון מן החי. רק בינואר 2013 , כשני עשורים מאז נחקק חוק צער בעלי חיים, נכנסו לתוקף הנחיות "עשה ואל תעשה" בנושא החזקת חזירים במכלאות. יוצא אפוא כי בעבר לא הושם בשרשרת הפיקוח על בטיחות המזון המשווק לציבור, דגש מספק על בטיחות המזון הניתן לבעלי החיים. רק בשנת 2013 מצא משרד החקלאות שהמזון הניתן לתרנגולות מטילות גורם לזיהום שפוגע בביצי המאכל, והחל לטפל בליקוי. .הביקורת העלתה כי כחצי שנה - מאוגוסט 2012 ועד לראשית שנת 2013 - לא היה במעבדה של השירותים הווטרינריים עובד שיקלוט דגימות של מזון מן החי, כדי לבדוק את השאריות הביולוגיות בהן 27 . עקב כך התעכב ביצוע הבדיקות במשך חודשים, וממילא חל עיכוב גם בקבלת התוצאות. כאשר הגיעו התוצאות, חלקן לאחר חצי שנה, התקשו עובדי השירותים הווטרינריים לאתר את המקור לממצאים החריגים שצוינו בהן, מכיוון שהתרנגולות כבר הוזנו בזמן שעבר מהבדיקה בתערובות מזון מיצרנים שונים.
במועד סיום הביקורת, יולי 2013 , עדיין לא קבע משרד החקלאות כללים מפורטים בדבר מניעת צער בעלי חיים, שיחייבו את הנהלות בתי המטבחיים ועובדיהם. על משרד החקלאו ת לקבוע בהקדם כללים כאלה כדי למנוע מקרים של התעללות בבעלי חיים.