המועצה להשכלה גבוהה . היבטים בניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות . דוח גוטפרוינד פורסם כאמור בשנת 2005 ,. הועלה כי גם לאחר מכן משנת 2006 ועד דצמבר 2011 , לא גיבשו המוסדות המ נהלים של האוניברסיטאות מדיניות ברורה בשאלות עקרוניות בנושא שהוא בעל חשיבות ציבורית. חלק מהאוניברסיטאות נמצאות בתהליך של שיפור התקנון ובדיקת הדרכים למסחור הידע שלהן, וחלקן לא ביצע בדיקה כזו במשך שנים רבות. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שכל האוניברסיטאות, בין אם החלו בתהליך ובין אם לאו, ייזמו בהקדם בדיקה מעמיקה בנושא מדיניות הקניין הרוחני שלהן, ובה ייתנו גם מענה על השאלות העקרוניות שהועלו לעיל. לדעת משרד מבקר המדינה, לקביעה כי השיקול הכלכלי הוא שיקול מרכזי בכל הנוגע להכנסות ממסחור פטנטים והמצאות, יש השפעה על קבלת ההחלטות בשאלות שהתקנון או הנהלים אינם נותנים עליהן מענה חד-משמעי, גם כאשר מדובר בשאלות שראוי שהנהלות האוניברסיטאות ייתנו עליהן מענה. למשל, בשאלות: האם לרשום פטנט; האם להיענות לבקשת ממציא לקבל בעלות על המצאתו בטענה שאינה המצאת שירות; האם לשחרר פטנטים שלא מוסחרו ומתי; האם להעדיף תעשייה ישראלית; והאם לאשר לממציא להקים חברה. ,משרד מבקר המדינה מעיר כי המצב הקיים בחלק מהאוניברסיטאות ולפיו חברות היישום שלהן מחזיקות מאות המצאות ופטנטים בלתי מטופלים בעיקר בשל מחסור בכוח אדם, מחייב בחינה של הנהלות האוניברסיטאות. בחינה זו נועדה למנוע מצב שבו המצאות ישימות ירדו לטמיון. משרד מבקר המדי נה מעיר כי ראוי היה שדוחות של גופים ציבוריים חשובים - כמו ות"ת, האקדמיה למדעים והמולמו"פ - ואשר יש להם נגיעה גם לאוניברסיטאות, ייבחנו ויידונו על ידי המוסדות המנהלים של האוניברסיטאות ויהוו נדבך בתהליך קבלת ההחלטות ועיצוב המדיניות בנושא הקניין הרוחני. על ות" ת, האקדמיה למדעים והמולמו"פ לוודא שדוחות שהן מעבירות מגיעים ליעדם. 3. עוד עולה מתשובות האוניברסיטאות על השאלון, כי למעט מכון ויצמן לא גיבשו האוניברסיטאות וחברות היישום שלהן נוה ל כתוב לטיפול בהמצאות הנמצאות בחברות היישום ולא מוסחרו בתוך פרק זמן מוגדר, כמפורט להלן: לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטאות לעגן בכתב הליכים ברורים ומסודרים של הטיפול בהמצאות על שלביו השונים, לרבות טיפול תקופתי בהמצאות שכבר נרשמו כפטנטים וממתינות למסחורן וקבלת דיווחים תקופתיים על הטיפול של חברות היישום בפטנטים. כמו כן, בשל המגבלות בכוח אדם ובמשאבים של חברות היישום, וכדי למנוע את הפיכתן של המצאות בעלות פוטנציאל יישומי לאבן שאין לה הופכין, כדאי שהאוניברסיטאות יבחנו את עמדתן בנושא רישום פטנטים ושחרורם. 1. הועלה כי אף שחלק מהאוניברסיטאות השיבו למשרד מבקר המדינה כי במסחור המצאותיהן הן נוהגות לתת עדיפות לתעשיות הישראליות או לחברות המתכוונות לפתח או לייצר את המוצר נשוא ההמצאה בישראל, אף אחת מהן לא עגנה בכתב מדיניות זו ואת הפעולות המת חייבות ממנה. משרד מבקר המדינה העלה כי ות"ת ומל"ג לא דנו בהיבטי דוח ועדת זיו שעסקו בקניין הרוחני באוניברסיטאות ולא בהמלצות הוועדה הנוגעות לניהול הקניין הרוחני. .מהאמור לעי ל עולה כי למרות ניסיונה של אוניברסיטת תל -אביב ליצור כללים מאוזנים בנושא קניין רוחני הנוצר במהלך עבודות חוץ, בפועל חברי הסגל כמעט אינם מדווחים בנושא זה ואף לא מדווחים על חשש להימצאות בניגוד עניינים. ייתכן שהסיבה לכך היא חשש מתגובה אשר תקשה את ביצוע עבודת החוץ. מלבד זאת, חברי סגל טוענים כי בשל אי - הוודאות לגבי דרישות עתידיות מצד האוניברסיטה בעניין הקניין הרוחני הנוצר בעבודות חוץ, הם נתקלים בקשיים בבואם לעבוד עבור גורמים מהתעשייה. יצוין כי מהמידע שמסרה האוניברסיטה העברית למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנות הלימודים התשס"ח, התשס"ט והתש"ע הוגשו 20 ,21 ו- 19 (בהתאמה) בקשות של חברי סגל לעבודה נוספת בחברות מסחריות או במכוני מחקר (פחות מחצי מאלו שבתל-אביב), ולא היו שום פניות של חברי סגל לאוניברסיטה בנושאים הללו: בקשה להחלטה מקדמית לגבי קניין רוחני שיפותח מחוץ לאוניברסיטה; ניגוד עניינים אפשרי בין פעילות מחקרית לפעילות מחוץ לאוניברסיטה; הודעות על קניין רוחני שפותח במהלך ייעוץ או שבתון. מהמידע שהעבירה האוניברסיטה עולה כי היא אינה מנהלת רישום של פניות חברי סגל לאישור עבודה נוספת, ניגוד עניינים אפשרי בין פעילות מחקרית באוניברסיטה לפעילות מחוץ לאוניברסיטה וקניין רוחני שפותח בעבודות חוץ. לדעת משרד מבקר המדינה, היות והתכנית האמורה מכוונת בעיקר למכללות, על ות"ת ואגף התקציבים לשקול, בתיאום עם האוניברסיטאות, נקיטת צעדים נוספים שיאפשרו לתכנית לשפר גם את פעילות המנגנונים הקיימים באוניברסיטאות להעברת הידע לתעשייה. מדיניות האוניברסיטאות בכל הנוגע לניהול הקניין הרוחני שלהן יש בה כדי להשפיע על תקציביהן, על איכות המחקר המתקיים בהן ואופיו, על היחסים שבין האוניברסיטאות לחברי הסגל שלן, על קשרי האוניברסיטאות עם התעשייה וכן על המשק בכללו. לדעת משרד מבקר המדינה, משום שהחדשנות הטכנולוגית הי א אחד ממנועי הצמיחה של המשק בישראל, על ות"ת ומל"ג לשקול, בתיאום עם האוניברסיטאות, קביעת קווים מנחים לניהול הקניין הרוחני ולגיבוש מדיניות כוללת בנושא. .האוניברסיטה העברית קבעה "מסלול ירוק" כדי להקל את מסחור ההמצאות מתחום טכנולוגיות המידע. הועלה כי האוניברסיטאות האחרות לא אימצו כללים ספציפיים למסחור המצאות מתחום זה. נושא זה אמנם נדון על ידי מקצת חברות היישום, אך הוא לא עלה על סדר יומם של המוסדות המנהלים של האוניברסיטאות והם לא דנו בו בצורה מסודרת. על אף התועלת הרבה שמפיקים המחקר, ההוראה והכלכלה מעבודות החוץ של חברי סגל, ועל אף קיומם של כללים המסדירים אותן, נמצא כי נושא הקניין הרוחני בעבודות חוץ מעורר באוניברסיטאות קשיים לא מבוטלים. המטרה העומדת ביסוד הכללים שגיבשה כל אוניברסיטה בעניין היא ההגנה על קניינה הרוחני ועל זכותה למסחר אותו לטובתה ולטובת הממציאים. ואולם הנושא גורם לעתים לעימותים בין חברי הסגל להנהלות האוניברסיטאות ועלול לגרום לחברי סגל להימנע מלדווח על ייעוצים ולהקשות את העברת הידע ושיתופי הפעולה בין האוניברסיטאות לתעשייה. קיומו של מחקר אקדמי איכותי שתוצאותיו היישומיות יועברו לתעשייה ולחברה הוא אינטרס ציבורי. מסחור הידע באמצעות חברות היישום האוניברסיטאיות מחד גיסא, ועבודות החוץ של החוקרים מאידך גיסא, הם שתי דרכים להעברת ידע יישומי המתנגשות לעתים זו בזו. הועלה כי אף אחת מהאוניברסיטאות לא קיימה, לפחות משנת 2006 , דיונים רשמיים בנושא במוסדותיה המנהלים במטרה להתמודד עם קשיים אלה מתוך ראייה רחבה של כל האינטרסים המעורבים ומציאת האיזון ביניהם. שתי אוניברסיטאות - הטכניון ומכון ויצמן - החלו בתהליכים שמטרתם בחינה מחדש של כללי הקניין הרוחני. אוניברסיטה אחת - חיפה - מסרה כי היא נמצאת בתהליך של גיבוש חזון אסטרטגי ומדיניות בנושא קניין רוחני בכלל, ואו ניברסיטה נוספת - תל-אביב - הודיעה כי הנושא ייבחן בהקדם האפשרי על ידי הנהלתה. לדעת משרד מבקר המדינה, על המוסדות המנהלים של כל אחת מהאוניברסיטאות לדון בנושא הקניין הרוחני בעבודות חוץ, על כל היבטיו, לרבות התאמתו לחזון האוניברסיטה ומטרותיה, ובשים לב לאינטרס הציבורי הרחב. בהתאם למסקנות הדיונים, על כל אחד מהמוסדות המנהלים לגבש מדיניות שלפיה יפעלו הנהלת האוניברסיטה וחברת היישום שלה. מן הראוי לבחון דרכים שונות לפתרון הבעיות שהתעוררו בנושא זה, ובהן הדרכים המוצעות להלן: 1. קביעת פורום שבו יתקיים תהליך משותף של השמעת דעות וגיבוש הסכמה רחבה בין בעלי האינטרסים השונים (חברי סגל, הנהלת האוניברסיטה, חברת היישום, חברות תעשייתיות, נציגי ציבור וכיו"ב) בנוגע לכללים הנוגעים לקניין רוחני בעבודות חוץ ולאופן יישומם. 2. בחינה השוואתית של המדיניות הננקטת באוניברסיטאות שונות בארץ ובע ולם בנושא זה, ובכלל זה הכללים ודרכי יישומם 71 . זאת כדי ללמוד ממוסדות דומים שמדיניותם בנושא השיגה את מידת ההסכמה ושביעות הרצון הגדולה ביותר של הצדדים המעורבים. 3. .בחינה של המלצות ועדת זיו בנוגע לעבודות הייעוץ 4. בחינה של הצורך בניסוח קוד אתי לחברי הסגל, לעתים אף כתחליף לאסדרה, שבו ייקבעו קווים מנחים בין היתר למצבים של ניגודי עניינים ויזמות עסקית בתחום הפעילות המדעית של החוקר.
משרד מבקר המדינה העלה כי לא הוקמה הוועדה המצומצמת, ולמותר לציין כי לא הוצגה לוות"ת הצעת החלטה בעניין המלצות ועדת גוטפרוינד. גם מל"ג לא קיימה דיון כדי לבחון את ההיבטים השונים של ניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות, אף שהנושא צובר תאוצה, ויש לו השפעה ניכרת על הפעילות האוניברסיטאית, הן בהיבט הכספי והן בהיבט האקדמי. ות"ת ומל"ג גם לא יישמו את המלצת הוועדה לביוטכנולוגיה ולא קבעו "קווי מדיניות" למעורבותן בהעברת ידע מהאוניברסיטאות לתעשייה.