רשות השירות הלאומי - אזרחי . השירות הלאומי והשירות האזרחי נמצא כי במסד הנתונים של הרשות על המתנדבים אין מידע על תחומי הפעילות .של המתנדבים (כגון חינוך, רווחה ובריאות). א ומנם רישום הגוף המפעיל עשוי לתת .אינדיקציה על תחום ההתנדבות, כמו למשל משרד החינוך, ואולם כשליש .מהמתנדבים (כ- 5,400 ) מועסקים ישירותבידי הרשות (בעיקר מתנדבים מהחברה .הערבית, מתנדבים עם מוגבלות ונוער במצוקה), ולגביהם גם אינדיקציה כזו לא .קיימת. לבקשת משרד מבקר המדינה הרשות העבירה נתונים על תחומי הפעילות .של מתנדבים פעילים מקרב החברה הערבית, נתונים שאינם נכללים במסד הנתונים .האמור על המתנדבים אלא קובצו ידנית ממקורות שונים. .על הרשות לנהל קובצי מידע מלאים ומדויקים על כלל המתנדבים, לרבות מידע .הרלוונטי לפיקוח ובקרה, ובין היתר על מקומות השירות ותחומי ההתנדבות. .על פי מסמך האפיון של הרשות את המערכת הממוחשבת לניהול תלונות, היא כוללת .תלונות שקיבלה הרשות ואין בה מידע על תלונות שקיבלו גופים מוכרים. כמו כן, הרשות .אינה מסווגת את הפניות שקיבלה לנושאים. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את יוזמת הרשות לקידום מסלול טכנולוגי למתנדבים .מקרב החברה החרדית וממליץ לרשות להשלים הסדרת מסלול זה . זאת על הרשות .לעשות לצד בחינה סדורה ותקופתית של מסלולי ההתנדבות הקיימים כיום למתנדבים .מהחברה החרדית לשם הגברת האפקטיביות של ההתנדבות בקרב ה חברה החרדית .בהתאם למטרות שהיו בסיס להחלטת הממשלה משנת 2013 . בבחינה זו מוצע להתייחס .גם לפיזורם של מתנדבים חרדים בין מאות מקומות שירות. מומלץ כי הרשות תבחן עריכת .מחקרים מלווים, בפרט לת ו כנית ההתנדבות של המתנדבים מהחברה החרדית, לשם .עמידה על החסמים במימושה והתרחבותה, לשם קביעת יעדים ריאליים וכבסיס לקבלת .החלטות עתידיות. נמצא כי מכיוון שנוהל הרשות חל רק על גופים מוכרים, וארגון "חברים" האחראי לליווי .המתנדבים החרדים בשירות אינו גוף מוכר, הרי שלמעשה הרשות לא הסדירה את .האחריות לטיפול במניעת הטרדות ופגיעות מיניות במתנדבים חרדים. עוד עלה כי אין .בידיה נתונים בדבר תלונות של מתנדבים חרדים על הטרדות מיניות או לחלופין נתונים .המלמדים שלא היו תלונות כאלה. .מומלץ כי הרשות תפעל להחיל את נוהל ה על מתנדבים מקרב החברה החרדית. .על כל המשרדים לפעול על פי הוראת התכ"ם האמורה - להגביל את "תקני החוץ" לעד .50% ממספר המתנדבים או לפנות, ככל שהדבר דרוש לדעתם, לוועדת התעריף לקבלת .אישורה. על הרשות לפקח על עמידת הגופים המפעילים בהוראת התכ"ם כאמור. .החלטות הממשלה קבעו יעדים שנועדו להעלות את מספר המתנדבים מהחברה .הערבית במשך השנים. על פי לוח 2 , חלו תנודות בהיקף השנתון ובמספר .המתנדבים בחברה הערבית ובשיעורם מהשנתון. מהלוח עולה כי בסך הכול בשנים .2013 עד 2020 גדל השנתון בחברה הערבית בכ-20%, ומספר המתנדבים גדל .בכ-44%. עוד עולה מהלוח ששיעור המתנדבים מהשנתון נותר דומה ברוב השנים .האלה ועמד על כ- 10% - 11%. בשנים 2015 - 2020 לא הושגו היעדים שהממשלה קבעה בהחלטותיה בנוגע .למספר המתנדבים שיגויסו מקרב החברה הערבית לשירות האזרחי. בסך הכול .מספר המתנדבים גדל בכ- 200 (כ-4% ). גידול זה הינובשיעור נמוך מזה שאליו .כיוונה הממשלה, שהתכוונה להכפיל את מספר המתנדבים מקרב החברה .הערבית. .המשימות שהטילה הממשלה על ועדת ההיגוי נועדו לטיפול בנקודות התורפה .בנושא השירות ה אזרחי בקרב החברה הערבית, כפי שיפורט להלן בפרק זה . ואולם .נמצא כי ועדת ההיגוי לא פעלה באופן סדיר לקידום הפעולות לעידוד ההתנדבות .בקרב החברה הערבית. .ב. מבדיקת נתוני הרשות לגבי המתנדבים הפעילים בשנת התש"ף עולה כי במשרד .הביטחון ובשני גופים ביטחוניים - שירות הביטחון הכלל י והמוסד למודיעין .ולתפקידים מיוחדים (להלן - המשרדים), שיעור "תקני החוץ" מסך המתנדבים .בפועל 25 היה יותר מ-50% , וזאת בלי שהמשרדים קיבלו אישור לכך מוועדת .התעריף, כנדרש בהוראת התכ"ם האמורה. על פי נתוני הרשות, משרד החינוך .חרג בפועל גם מהשיעור החורג שאישרה לו הרשות כאמור. בסך הכול היה מספר .התקנים החורג 395; כ-84% מהחריגה הכוללת מקורה במשרד החינוך. תוספת .העלות בגין כלל החריגות האלה מסתכמת בכ-4.8 .מיליון ש"ח בשנה .מומלץ כי הרשות, בהמשך לפעולות שוטפות שביצעה על פי תשובתה, תפעל .לכינ וס ועדת ההיגוי בהתאם להחלטת הממשלה משנת 2016 ולביצוע כלל .המשימות שהממשלה הטילה על ועדת ההיגוי; בכלל זה קביעת יעדים פרטניים .לגבי מספר המתנדבים, עידוד משרדי הממשלה וגורמים אחרים להגדלת מספר .מקומות השירות שבהם יוכלו לשלב מתנדבים מקרב החברה הערבית וגיוון מקומות .השירות (ראו להלן בפרק "מיקוד ההתנדבות בתחום החינוך"). .נמצא כי אתר האינטרנט של הרשות הוא בשפה העברית ואין בו מידע בשפה .הערבית. זאת, אף שכרבע מהמתנדבים בפועל הם מקרב החברה הערבית. לקראת .סיום הביקורת מסרה הרשות למשרד מבקר המדינה כי היא עוסקת כעת בתרגום .התוכן שבאתר לערבית. נמצא כי מאז סקר הבוגרים בשנת 2015 הרשות לא ערכה בדיקה שיטתית בדבר .הגורמים המעודדים והמעכבים שירות בחברה הערבית. עוד נמצא כי הרשות לא .בדקה באופן שיטתי את עמדות המתנדבים בתקופת השירות או לאחריה ואת .עמדות המתנדבים הפוטנציאליים לשירות. .מומלץ כי הרשות תפעל באופן שיטתי לעידוד ההתנדבות בקרב החברה הערבית גם על .סמך התובנות שעלו בסקרי הבוגרים שערכה ובמחקר א'. לדוגמה, חלק מהמתנדבים .התנדבו לשירות אף שנתקלו בהתנגדות מתוך ההחברה הערבית, וההתנגדות קיימת בין .השאר על רקע הטענה שהמנהיגות הערבית מודרת מהפעלת השירות. במסגרת זו מומלץ .להמשיך לקיים שיח עם ההנהגה המקומית של החברה הערבית וראשי הרשויות .הרלוונטיים ולפעול להגברת פעולות ההסברה והשיווק , לרבות ברשתות החברתיות, לשם .עמידה ביעדי הממשלה. .נמצא כי המידע והמסמכים שהיו בידי הרשות בנוגע לפעולות ההסברה והמניעה .כללו דיווחים של שבעה גופים מוכרים על תוכניות ההסברה המתוכננות שלהם .למתנדבים לשנת 2019 . לרשות לא היה מידע על פעולות ההסברה של העמותה .לשוויון חברתי. .רשות השירות הלאומי-אזרחי אחראית לפיקוח על פעולות הגופים המוכרים והמפעילים, .גם במטרה להבטיח מקומות התנדבות ומקומות מגורים בטוחים מספיק למתנדבות .ולמתנדבים. פעולות הפיקוח של הרשות נמצאו חסרות הן בעניין וידוא שגופים מוכרים .ומפעילים פועלים היטב כדי למנוע הטרדות ופגיעות מיניות במתנדבות ובמתנדבים והן .בטיפול בתלונות שהתקבלו. הדבר מחייב תיקון כמפורט להלן. .על הרשות לבסס מערך פיקוח על דיווחים מלאים תכופים ו"סגירת מעגל" של תלונות .שיאפשר לוודא שכל הגורמים בשירות פועלים למניעת פגיעות והטרדות מיניות של .מתנדבות ומתנדבים. עוד מומלץ כי הרשות תבחן הטמעה של מערך מקוון להדרכת כל .המתנדבים והמתנדבות לפני תחילת שירותם בשפות הרלוונטיות לכל אוכלוסייה, עברית .או ערבית, תוך ביצוע התאמות תרבותיות ככל שנדרש, וכן תוודא כי כל המתנדבים .והמתנדבות מקבלים הדרכה בנושא . .מהסקרים שביצעה הרשות ומהמחקרים האמורים עולה כי מטרות מרכזיות של השירות - .חיזוק יכולותיו המקצועיות של המתנדב והכנתו לתעסוקה בעתיד, העלאת שיעור .התעסוקה בחברה החרדית וחיזוק הקשר של האזרח הצעיר עם החברה והמדינה - מומשו .במידה מוגבלת בכל הנוגע למתנדבים חרדים. יצוין כי דעות אחרות עלו מארגון "חברים" .המפעיל עבור הרשות את המתנדבים מקרב החברה החרדית. . על פי הבדיקה הכלכלית, עלות ההשקעה בשירות של מתנדבים מקרב החברה החרדית .מוחזרת למדינה במשך השנים. שכן, שיעור הגברים החרדים המועסקים בסוף שנת 2019 .שהתנדבו לשירות היה גדול ב-25% משיעור כלל הגברים החרדים המועסקים בקבוצת .גיל זו, ושכרם החודשי הממוצע היה 8,815 ש"ח לעומת 7,372 ש"ח, בהתאמה. יצויין כי .על מנת להשיג איזון בין ההשקעה בשירות לתועלת המופקת ממנו, די ל הגדיל את שיעור .התעסוקה של גברים חרדים ב- 5% , ודי בתוספת של642 ש"חלשכרם . .עוד עולה מהבדיקה הכלכלית כי על מנת להחזיר למדינה את ההשקעה בשירות של .המתנדבות מהמגזר הערבי ולהשיג איזון בין ההשקעה בשירות לתועלת ממנו, נדרשת .תוספת שכר של 209 ש"ח בחודש במשך חיי העבודה של המתנדבת (אף שבפועל שכרן .קטן ב - 1,034 ש"ח) או לחלופין- גידול של 3.9% בתעסוקה (לעומת גידול של9% .)בפועל .בהתאם, ממצאי המחקר הכלכלי בכל הנוגע לתועלת הכלכלית של העסקת מתנדבות .מהמגזר הערבי לא מובהקים, הגם ששיקפו בעיקרם עודף תועלת חיובי. .ממצאי הבדיקה הכלכלית מלמדים אפוא כי עודף התועלת על העלות בהפעלת מתנדב .מהחברה החרדית הוא בממוצע בטווח של 389,000 - 422,000 ש"ח, כלומר, ההתנדבות .של גברים חרדים בשירות מניבה תועלת משקית כלכלית, בעיקר עקב גידול בשיעורי .התעסוקה והשכר יחסית לגברים חרדים מועסקים אחרים. ממצאי הבדיקה הכלכלית .בנוגע למתנדבות מהחברה הערבית אינם מובהקים: עודף התועלת על העלות הוא .בממוצע בטווח של ( 9,000-)- 123,000 ש"ח. עם זאת, הטווח של עודף התועלת על העלות .הוא חיובי ברובו, וכדי לחדד את המסקנות נדרש מחק ר נוסף המבוסס על נתונים .המאפשרים פילוח של אוכלוסיית מתנדבות זו לתתי-קבוצות. .השירות האזרחי כרוך בהשקעת משאבים ניכרת של המדינה, שהרי ההתנדבות מקרב .החברה הערבית והחברה החרדית ממומנת כמעט במלואה מתקציב המדינה. לפיכך יש .מקום שהרשות תשלים את הבדיקה הכלכלית בנוג ע לתתי -קבוצות של מתנדבות .מהחברה הערבית וכן בנוגע לקבוצות מתנדבים אחרות, שהכדאיות הכלכלית של .הפעלתן טרם נבדקה, תבצע בדיקות אלו באופן עיתי ותציג את תוצאותיהן לציבור כחלק .מדיווחיה. ראוי כי ממצאי בדיקות אלו ישמשו את הרשות בין היתר בפעולותיה, לעידוד .ההתנדבות בק רב האוכלוסייה החרדית ולהרחבה של מסגרות ההתנדבות בעבור .אוכלוסייה זו וכי בנוגע לאוכלוסייה הערבית הרשות תבחן דרכים להגביר את התועלות .הכלכליות בקרב המתנדבות והמתנדבים, ובכלל זה באמצעות הקניית כלים למתנדבות .ולמתנדבים להשתלב בתחומי תעסוקה שיניבו להם הכנסות עתידי ות גבוהות יותר .והשתלבות מיטבית בשוק התעסוקה. .נמצא כי במסד הנתונים היה חסר מידע. במסד הנתונים ממרץ 2020 חסרו נתונים .בנוגע לכשליש מהמתנדבים ( 5,900) , לדוגמהעל זהות הגוף המפעיל, על מקומות .השירות ועל יישוב המגורים; במסד הנתונים ממאי 2020 חסרו נתונים בנוגע לכ-8% .( מהמתנדבים 1,400) , לדוגמהעל יישוב מקום השירות ועל יישוב המגורים; במסד .הנתונים מיוני 2020 צומצם החסר בנתוניםלכ-3% ( מהמתנדבים580) , לדוגמה על .יישוב מקום השירות. הרשות השלימה במידת-מה את הנתונים במסד זה באמצעות .המידע המצוי בידי הגופים המוכרים. .על הרשות להשלים את פעולותיה לתיקון המצב באופן שיבטיח סביבת התנדבות בטוחה, .ולוודא כי הגופים המוכרים פועלים לתיקון הליקויים כאמור. .במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2020 , נמצא שנציבות שירות המדינה כללה בתקנון האמור .התייחסות לעובדי קבלן שעובדים בשירות המדינה. עם זאת, לא נמצאה התיחסות .מפורשת למתנדבות ולמתנדבים בשירות אזרחי המשולבים בשירות המדינה (לרבות בבתי .החולים הממשלתיים). .נמצא שבידי הרשות לא היו תוכניות העבודה של החברה הקבלנית לשנת העבודה .2017 - 2018 ו-2018 - 2019 . בידי הרשות הייתה תוכנית עבודה שנתית ממאי2019 . עד אפריל2020 ., אולם הרשות לא אישרה אותה מראש . נמצא כי עד למועד סיום הביקורת, כשנה לאחר המועד שנקבע בחוק, טרם אישרה .הרשות 186 גופים מפעילים שפעלו טרם כניסתו של החוק לתוקף וטרם סיימה את .רישומם של 213 .)גופים מפעילים נוספים שכבר אושרו (כמפורט בלוח שלהלן .בשנה זו כל הגופים האלה שימשו כגופים מפעילים. אי-הסדרת רישומם של הגופים .המפעילים כנדרש אינו מאפשר לרשות לוודא כי כל הגופים המפעילים עומדים .בתנאים שהוגדרו בחוק. .א . נמצא שרק באוגוסט 2019 - במהלך הביקורת- העבירה העמותה לשוויון חברתי .לרשות את הנוהל, וכי עד אותו מועד לא פעלה הרשות כדי לקבלו. .ב. נמצא שבידי הרשות לא היו נהלים של הגופים המוכרים בשפה הערבית, אף .ששפת אימם של כרבע מהמתנדבים היא ערבית (רובם המכריע - נשים). .ג. עוד נמצא שנהלים של שני גופים מוכרים - עמינדב ובת עמי - לא כללו פרטים .שנדרשים על פי נוהל מניעה וטיפול בהטרדות ובפגיעות מיניות של הרשות. .נמצא כי הגם ששלוש שנים לאחר חקיקת חוק שירות אזרחי טרם נקבעו הוראות לעניין .דרך הפנייה לממונה כאמור, הרשות ניהלה את הטיפול בפניות הציבור באמצעות מסמך .עבודה פנימי. עוד נמצא כי במסמך זה הטילה הרשות את האחריות לבירור פניות הנוגעות .לדוגמה בדירות שירות, בעבודת הרכזים והרכזות ובמקומות השירות על הגופים המוכרים; .וכי המסמך לא הופץ לגורמים שמחוץ לרשות ואף לא פורסם לגופים המוכרים ולא פורסם .לציבור באתר הרשות. כמו כן הרשות לא קבעה לוחות זמנים מחייבים לטיפול בפניות. .מומלץ כי הרשות תפעל לגיבוש ן של תקנות בנושא, ועד להשלמתן תסדיר בנוהל את .הטיפול בפניות הציבור ו בתלונות , לרבות סדרי העבודה ולוחות הזמנים לטיפול בהן, תוך .הבחנה בין פניות לקבלת מידע לבין תלונות. עוד מומלץ להבחין במסגרת התקנות .שיותקנו בין טיפול שהוא בסמכות הרשות לבין טיפול שהוא בסמכות הגורמים המוכרים .ולהסדיר את פיקוח הרשות על טיפול זה. . מומלץ כי הרשות תכלול בהטמעת המערכת הממוחשבת לניהול פניות את כל המידע על .פניות שהתקבלו מהציבור לרבות פניות לגופים המוכרים, וכן סדרי עבודה ולוחות זמנים .מחייבים לטיפול. לנוכח הטיפול של הרשות בתלונות עד אמצע 2020 והשינוי שנעשה .באמצעות המערכת הממוחשבת, יש מקום שהרשות תבצע סקר שביעות רצון בקרב .הפונים אליה ובקרב המתנדבים באופן סדור ועיתי. על הרשות לפרסם את תהליך ונוהלי .הטיפול בפניות הציבור לכל הגורמים הרלוונטיים - הגופים המוכרים, הגופים המפעילים .והמתנדבים - ובאתר האינטרנט שלה, ומומלץ כי הרשות תפיק דוח שנתי על הפניות .והתלונות שנתקבלו ודרכי הטיפול בהן, ותקיים דיון בדוח זה לצורך טיוב השירות לציבור .על ידי הרשות. .בנוגע למתנדבים בגופים המפעילים האלה (כ- 2.5% מהמתנדבים), מסד הנתונים .של הרשות חסר אפוא מידע בדבר זהות הגוף המפעיל. משכך אין בידה גם מידע .על מקום השירות של המתנדב והיישוב שבו הוא משרת. .על הרשות להשלים בחינה ואישור של כל הגופים המפעילים, ובכלל זה של קרוב .ל-200 הגופים המפעילים שפעלו טרם כניסתו של החוק לתוקף. על הרשות ל עדכן .בהתאם את מסד הנתונים בדבר גופים אלו לשם טיוב הפיקוח של הרשות על כל .המתנדבים והגופים המפעילים. .ממצאי הפרק מצביעים על כך שבסיס הנתונים של הרשות חסר. פעולת תיקון בתחום זה .תתרום לטיוב הפיקוח של הרשות על הפעלת השירות. .על רקע זה ועל רקע ממצא י מחקר ב' בדבר שחיקת דמי הכלכלה של מתנדבים חרדים .המהווה חסם להגדלת מספר המתנדבים, מומלץ כי הרשות תבחן שינויים מסוימים .בסכומי דמי הכלכלה. זאת בשים לב לדמי הכלכלה המשולמים למתנדבים שאינם חרדים .בעלי מאפיינים אישיים דומים המבצעים היקף התנדבות דומה לרבות אפשרות ם של .המתנדבים החרדים לעבוד במהלך השירות, ולשמירת הפער בין דמי הכלכלה של .החיילים ושל המתנדבים. על הרשות להציג את הנתונים והשינויים הנדרשים לפני השר .האחראי על השירות לצורך השלמת הסדרת השינויים ככל שיאומצו. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי בהמשך לפעולות שהנציבות מתכננת לבצע, היא תבחן .את האפשרות לשלב בתקנון התייחסות מפורשת למתנדבות ולמתנדבים בשירות האזרחי .המשולבים בשירות המדינה (לרבות בבתי חולים ממשלתיים) ולגבש מתווה להגברת .ההגנה על עובדות קבלן ועובדי קבלן בשירות המדינה. .נמצא כי הרשות לא פיקחה על טיפול הגופים המפעילים בתלונות על הטרדות .מיניות. בכלל זה, הרשות לא בדקה אם הגופים המפעילים מטפלים בתלונות, אם .התלונות נבדקות באופן ממצה ואם נע שות הפעולות הנדרשות על פי ממצאי .הבדיקה. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הפעלת המערכת הממוחשבת לניהול פניות .הציבור. אולם, נמצא כי הרשות לא קבעה לוחות זמנים מחייבים לטיפול בסוגי הפניות .השונים. .נמצא כי הרשות לא בדקה אם להתנדבות תרומה מובהקת אל מול בני השנתון שלא .שירתו. .מומלץ כי הרשות תבדוק מפעם לפעם באופן מעמיק באיזו מידה הושגה מטרת השירות .בתחום ההכנה לתעסוקה, ובכלל זאת תנתח נתונים על השתלבות בוגרי השירות בשוק .העבודה בהשוואה לבני גילם בחברה הערבית שלא התנדבו לשירות. לצורך זה יש מקום .גם להבחין בין האוכלוסיות בחברה הערבית המשרתות בצבא לאלו שלא . עוד מוצע .למקד את מאמצי הפרסום והשיווק בקרב מתנדבים פוטנציאליים מקרב האוכלוסייה .הערבית בתועלות לבוגרי השירות, ובכלל זה בהיבט של השתלבות בשוק התעסוקה. .אי-ידיעה מספקת של השפה העברית היא אחד הגורמים המקשים על מציאת גוף מפעיל .למתנדב בחברה הערבית, בייחוד אם הוא מתגורר ביישוב קטן שבו מצאי מקומות .ההתנדבות מצומצם. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את מעורבות הרשות בהקניית השפה העברית .למתנדבים וממליץ לרשות לפעול בקר ב גופים מפעילים ביישובים יהודיים המצויים .בסביבת מגורים של מתנדבים מהחברה הערבית ולעודדם לקלוט מתנדבים מקרבם. .שירות במקומות אלו עשוי לתרום להשגת מטרות השירות שעניינה חיזוק הקשר של .המתנדב עם החברה והכנתו לתעסוקה בעתיד. .יעדים בדבר מספר המתנדבים מהחברה החרדית נחוצים לרשות לשם תכנון והכוונת .פעילותה, ולשם הקצאת משאביה לעידוד התנדבות, איתור, הכשרה והשמת מתנדבים .מהקבוצות השונות. מומלץ כי הרשות תגבש יעדים למספר מתנדבים לשירות מקרב .החרדים. מומלץ לבסס את היעדים על ניתוח מגמות רב-שנתיות בחברה החרדית ומאפייני .ההתנדבות בקרבה. .בדיקת משרד מבקר המדינה בנקודות זמן שונות העלתה ש השיעור הגבוה ביותר של .המתנדבים מקרב החברה הערבית, רובם המכריע נשים, התנדבו בתחום החינוך: קרוב .ל-40% בשנת 2011 ,קרוב ל-60% בשנת 2013 ובשנת 2014 וכ- 70% בספטמבר 202053. .מציאות שבה רוב המתנדבות מקרב החברה הערבית פונות לתחום החינוך עלולה להגביל .את היכולת לקדם באופן המיטבי את מטרות השירות בדבר הכנה לתעסוקה. למעשה, .השירות מסייע בהכוונת המתנדבות דווקא לתחום שבו יש ממילא עודף כוח אדם. .מומלץ כי הרשות תרחיב את פועלה למתן כלים להשתלבות בשוק התעסוקה לאחר סיום .השירות ותפעל לגיוון תחומי ההתנדבות. זאת, בשים לב לתחו מים שבהם סיכויי .ההשתלבות של המתנדבים בשוק העבודה גבוהים יותר ולהחלטת הממשלה בדבר .המשך מגורי המתנדבים בבתיהם. מתרשים 7 עולהכי משנת 2015 ,מספר החרדים המתנדבים לשירות הולך ופוחת .למעט עלייה קטנה בשנים 2018 עד2019 , ושיעור הירידה היה כ-36% בשנים .2015 - 2019 . בשנים 2013 - 2016 , שעבורן קבעה הממשלה יעד למספר המתנדבים .שיצטרפו לשירות האזרחי מקרב החרדים, מספרם בפועל הגיע לכ-32% - 48% .מהיעד שנקבע בשנים 2015 - 2016, וב-2019 הואכרבע מהיעד השנתי האחרון .שנקבע73 . .עוד עולה מתרשים 7 שמספר החרדים שהתגייסו לצה"ל מצוי גם הוא בירידה מאז .שנת 2016 , ואינו עומדביעדים שקבעה הממשלה. מכאן שלא ניתן להסביר את .הירידה במספר המתנדבים לשירות בגידול מספר המתגייסים לצה"ל. .א . כ-31% מהמתנדבים החרדים ביוני 2020 החלו את השירות לאחר שכבר מלאו .להם 24 שנים, ולכן היה ניתן לפטור אותם על פי הוראות החוק משירות צבאי. .בסך הכול כללה קבוצה זו כ- 370 מתנדבים, רובם - כ-70% - היו בני 25 או .יותר, 15 מהם היו בני 28 . יוצא אפוא שכשליש מהמתנדבים בוחרים להצטרף .לשירות שלא כחלופה לשירות צבאי. ניתוח הנתונים הגיאוגרפיים והדתיים-עדתיים מצביע על האתגרים המשמעותיים העומדים .לפתחה של הרשות בהקשר של אוכלוסיית המתנדבים מקרב החברה הערבית, לרבות .הגדלת מספר המתנדבים הערבים-מוסלמים; הגדלת מספר המתנדבים מהיישובים .הגדולים ומהערים המעורבות; והגדלת המצטרפים לשירות מקרב אוכלוסיית הבדואים .בדרום. .מומלץ כי הרשות תנקוט מגוון דרכי פעולה, ככל הנדרש, להעלאת מספר המתנדבים, גם .מקבוצות אוכלוסייה שמיוצגות פחות בקרב המתנדבים עד כה, לר בות תושבי הערים .המעורבות שבהן, לכאורה, מגוון אפשרויות ההתנדבות גדול. מומלץ כי הרשות תמקד .מאמצים גם במזרח ירושלים, ש בה שיעור המתנדבים ביחס לאוכלוסייה הוא הנמוך ביותר .- בין היתר, על רקע החלטות ממשלה התומכות בקידום שילובם של תושביה 44 . לשם כך .מומלץ כי הרשות תסתייע ברשויות המקומיות הרל וונטיות, לרבות עיריית ירושלים , לצורך .שילוב המתנדבים במסגרות עירוניות שונות ובהן מסגרות חינוך, תרבות ורווחה. .מוצע שהרשות תקדם שיתופי פעולה עם גורמים מקרב החברה הערבית ותפתח דרכי .פעולה להשגת מטרה זו. בנוגע לגברים מקרב החברה הערבית, מוצע שהרשות תתאים .מסלולי שירות עבורם באופן שעשוי להשיג את אחת המטרות של השירות, חיזוק היכולות .המקצועיות של המתנדב והכנתו לתעסוקה בעתיד, כפי שהרשות החלה לעשות עבור .מתנדבים מהחברה החרדית (ראו להלן בפרק "ההתנדבות לשירות אזרחי בקרב החברה .החרדית"). .נמצא כי התהליך שנוקט צה"ל כדי להפנות לשירות אזרחי חרדי בן 24 ,ומעלהלאחר .שכבר פטר אותו מחובת גיוס , הוא החזרתו למעמד של חייב בגיוס רק כדי להפנותו .לשירות אזרחי. .מומלץ כי הרשות ואגף כוח אדם בצה"ל יבצעו בחינה סדורה בדבר השפעות ההפניה .לשירות על ידי הצבא; בדבר המוטיבציה של מתנדבים חרדים בני 24 ומעלה להתנדב .לשירות האזרחי; וכן בדבר השתלבות בוגרי השירות האזרחי החרדים שהתנדבו בגילים .אלו בשוק העבודה. בהתאם לממצאי הבחינה יש לפעול להסדרת התנדבותם לשירות .האזרחי ולקבוע יעדים לקבוצת גיל זו. .מהאמור לעיל עולה כי דמי הכלכלה של המתנדבים החרדים הרווקים נמוכים מדמי .הכלכלה של מתנדבים אחרים בשירות שאינם חרדים (רוב המתנדבים שאינם .חרדים הם רווקים): דמי הכלכלה של המתנדבים החרדים הרווקים במסלול .החברתי נמוכים בשיעור של מ -40% עד50% בהשוואה לתעריפים של מתנדבים .אחרים, ובמסלול הביטחוני – מ-35% עד45%81. . מהלוח עולה שמשנת 2010 לשנת2020 התעריף לדמי כלכלה למתנדב רווק .במסלול החברתי נשחק במונחים ריאליים בכ -20% , והתעריף לדמי כלכלה .למתנדב נשוי עם ילדים נשחק בכ-6%82 . בנוגע למתנדביםנשואים ללא ילדים אין .כמעט פער בין דמי הכלכלה ששולמו בשנת 2010 לאלה ששולמו בשנת2020 . . השחיקה הגדולה ביותר חלה אפוא בדמי הכלכלה של המתנדבים הרווקים שהיוו .כ-12% מהמתנדבים החרדיים ביוני2020 . . הרציונל לקביעת דמי הכלכלה למתנדב חרדי בשיעור נמוך מזה של חיילשמצבו .המשפחתי זהה נקבע עוד בשנת 2005 ליצירת תמריץ לשירותהאזרחי לצד פער .סביר בין התשלום לחייל בצבא לבין התשלום למתנדב בשירות. כאשר הועלו .בצורה ניכרת דמי הקיום של החיילים בשנת 2015 , גדל מאוד הפער בינם לבין דמי .הכלכלה למתנדבים חרדים. .לשירות הלאומי ולשירות האזרחי מטרות חברתיות וכלכליות כבדות משקל, ובהן צמצום .אי-השוויון בין המשרתים (בכל סוג שירות שהוא) ובין אלו שאינם משרתים וקידום סיכויי .הבוגרים להשתלב בכל תחומי החיים לרבות בתעסוקה. השירות הוא מפעל ענף: הוא .כולל אלפי מתנדבים מקרב חלקים שונים ב חברה הישראלית, ופעילותו מוסדרת .באמצעות רשות ממשלתית ותשעה גופים ציבוריים. ההוצאה הציבורית בעניין הסתכמה .בשנת 2019 בכ-756 "מיליון שח. .מספר המתנדבים הולך ומצטמצם עם השנים. הממשלה שמה לעצמה כיעד לפעול .להגדלת מספר המתנדבים מקרב החברה הערבית ומקרב החברה החרדית, אך יעד זה .לא הושג. יתר על כן, פעולות רשות השירות הלאומי -אזרחי לעידוד התנדבות בקרב .החברה הערבית והחברה החרדית הייתה מצומצמת, והרשות נדרשת להגביר את .פעולותיה בקרב קבוצות אוכלוסייה אלו. .עוד עלו בדוח ליקויים הנוגעים לאחד מתפקידיה המרכזיים של הרשות - פיקוח ובקרה על .הפעילות במסגרת השירות, ו כן עלו ליקויים בתנאי השירות למתנדבים, לרבות טיפול .במניעת הטרדות מיניות. .על הרשות לפעול לתיקון הליקויים ולבחינת ההמלצות שהועלו בדוח זה, ובפרט בכל .הנוגע להתנדבות בקרב החברה הערבית והחברה החרדית. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעילותה של עיריית תל אביב -יפו להשוואת .ההטבות הניתנות בכרטיס הדיגיתל לחיילים גם למתנדבי השירות. .על רקע הוראות החוק המשוות את מעמדם של מי שהתנדבו בשירות לחיילים ששירתו .בצה"ל בעניין זכויות והטבות הנוגעות לחיילים משוחררים, יש מקום כי גופים ציבוריים .יפעלו לבחינת השוואת הזכויות וההטבות שניתנות לחיילים המשרתים בשירות סדיר גם .למתנדבים בשירות אזרחי. מוצע כי הרשות תפעל מול גופים ציבוריים לבחינת השוואת .מתן הזכויות וההטבות, במקום שבו יימצא כי ישנם פערים בקבלתם. . ממסקנות סקר זה עולה לכאורה כי שיעור התלונות שעליהן קיבלה הרשות .דיווחים מהגופים המוכרים (כ- 0.4% ) נמוך באופן משמעותי (פי5.5 ) משיעור .ההטרדות המיניות באוכלוסייה. .נוכח השיעור הנמוך של דיווחי התלונות מומלץ כי הרשות תיזום סקרים עיתיים .בקרב המתנדבים והמתנדבות בע ניין הביטחון האישי שלהם וחשיפתם .להטרדות מיניות, כדי להגביר את המודעות לנושא ולאמוד את היקף התופעה .והדרכים למניעתה.
.נמצא כי תוכנית הפיקוח והבקרה של הרשות על הגופים המוכרים, הגופים .המפעילים והמתנדבים התבססה על פעילות הבקרה בשטח של חברת הבקרה .הקבלנית. על פי דוחות ביצוע שהגישה החברה לרשות, החברה בדקה את נוכחות .המתנדבים במקומות השירות, את דירות השירות שהגופים המוכרים מעמידים .לרשות המתנדבים ואת הקורסים ללימוד עברית למתנדבים שהרשות מפעילה. על .פי התוכנית, חלק מהבקרה נעשתה בביקורים מתואמים בשטח עם הגופים .המוכרים, וחלק בביקורי פתע. תוכנית הפיקוח והבקרה לא כללה נושאים נוספים .בהפעלת השירות, לדוגמה שיבוץ המתנדבים לתפקידים השונים, ההתנהלות .הכספית של הגופים המוכרים, פעילות הרכזות והרכזים שמלווים את המתנדבים .ותוכני התפקידים של המתנדבים.