משרד האוצר . שכר עידוד בשירות המדינה משרד מבקר המדינה מעיר כי מועצת הייצור אינה מוסמכת לקבל החלטות המנוגדות להנחיות הוועד ה המרכזית, והוא רואה בחומרה את העובדה כי תשלום שכע"ד שלא על פי הכללים נמשך שנים רבות והגיע לקצו רק עם הסבת ממ"י לרשות. לדעת משרד מבקר המדינה, על הממונה על השכר לבחון שוב אילו תפקידים בכירים וייחודיים מתאימים לקבלת שכע"ד ו לחייב את המשרדים להוציא מן המערך את אלו שאינם מתאימים, כדי ששכע"ד ישמש תמריץ להגברת הפריון ולשיפור האיכות ולא יהיה חלק קבוע משכר העבודה. בהתאם לכך על הממונה על השכר לקבוע הנחיות אחידות לכל העובדים במשרדי הממשלה - כל זאת מתוך שמירה על זכויות המועסקים. משרד מבקר המדינה מעיר כי מדובר ברכיב המודד את איכות העבודה, אולם ברכיב זה אין התייחסות לגורם הכמות. לדעת משרד מבקר המדינה, יש פגם בשיטה המאפשרת כי שני מפקחים יזכו ל-10% מהפרמיה, גם אם אחד מהם טיפל בהשגה אחת ואילו האחר טיפל ב-100 ,השגות. יש להביא זאת לידי ביטוי בחלק זה של הפרמיה שאם לא כן נפגעת השוויוניות. מבירור של משרד מבקר המדינה עולה כי האישור החריג ניתן בעל פה, ולא נמצאו מסמכים בנדון. יודגש ששכע"ד הוא כלי שנועד להגדיל את פריון העבודה ולא לשמש פיצוי או תשלום חלופי למרכיב שכר אחר. הרשות ניסתה להתמודד עם בעיית הזמ"ק או היעילויות החריגות באמצעות הכללת מרכיב של השגת יעדים בשיטת הפרמיה. אולם מאחר שהרכיב הכמותי בפרמיה הוא חלק הארי, על הרשות לבחון את הרכב הפרמיה ובהתאם לכך לקבוע זמ"ק אמין יותר שיביא להשגת יעדיה - ביצוע שומה איכותית, היינו טיפול מקצועי ומעמיק בתיקים. לדעת משרד מבקר המדינה, על נציבות מס הכנסה לפעול לתיקון שיטת שכע"ד כדי להשיג את יעדיה להגברת הטיפול המקצועי והאיכותי בתיקים. לדעת משרד מבקר המדינה, על הממונה על השכר ליצור מנגנון שישפר את תפקוד חברות הייעוץ ויבטיח את מחויבותן להגבר ת ההתייעלות ולאינטרסים הציבוריים, להבדיל מהאינטרס של שיפור השכר גרידא. בכלל זאת יש מקום לבחון את האפשרות שהממונה על השכר יפרסם את המכרזים לבחירת חברות הייעוץ. לדעת משרד מבקר המדינה, על הנציבות לקבוע מדד איכות גם בשיטת הפרמיה של המפקחים כדי לעודד ביצוע ביקורות ראויות ואיכותיות. משרד מבקר המדינה לא הצליח לקבל מהרשות פירוט ממוחשב של הנימוקים להפניה או לאי -הפניה של תיקים לביקורת במקום העסק. יש בנתונים האלה כדי להשפיע על מספר התיקים שבהם אפשר לעשות ביקורת במקום, ובעצם - על הפרמיה למפקח. בהיעדר הנתונים אי -אפשר לקבוע אם מרכיב זה בשיטת שכע"ד אכן מעודד ביצוע ביקורת במקום העסק. בהיעדר נתונים כאמור גם לא ניתן לקבוע אם המפקח עמד בתנאי הפרמיה. משרד מבקר המדינה מעיר כי למועצת הייצור נתונה הסמכות שלא לקבל את המלצות ועדת ההיגוי, ואולם ראוי שתנמק את החלטותיה, אם אינן תואמות את ההמלצות, כדי להבטיח כי שקלה את כל המלצותיה המקצועיות של ועדת ההיגוי כנדרש וכראוי. משרד מבקר המדינה מעיר כי על הממונה על השכר לפעול ליישום המלצותיו ביחידות אלו, וזאת בהדרגה ומתוך שמירה על זכויות המועסקים בהן עד כה. 3. בבדיקת דוחות שכע"ד של השירות הציבורי אוששו הקביעות לעיל שכן נמצא שבמקרים רבים עברה היעילות את התקרה והגיעה לכ - 200% ואף ל - 300% כבר חודשים ספורים לאחר העדכון שעשו חברות ייעוץ חיצוניות. ממצאים כאלה נמצאו בלמ"ס, במשרד הביטחון, בשע"ם (שירות עיבודים ממוחשבים), במשרד הפנים, במשרד הרווחה ובמשרד החינוך. 2. מסקירת דוחות שכע"ד בשירות המדינה לשנים 2007 -2010 עולה כי ב-18 מ-30 משרדים וגופי משנה עלתה היעילות מ - 155.36 % בשנת 2007 ל- 166.97 % בשנת 2010 , אף שהיעילות המרבית המותרת היא 142% . אלה המשרדים שבהם נמצאו חריגות ניכרות ומתמשכות מבחינת היעילות: באגף מס הכנסה ומיסוי מקרקעין - ממוצע היעילות היה 187% , ברשות לזכויות ניצולי שואה במשרד האוצר - 192% , ברשות האכיפה והגבייה - 344% ובמינהל מקרקעי ישראל- 212%. מתברר אפוא כי היעילות במשרדי הממשלה גבוהה מתקרת היעילות פי כמה מהמותר, דבר הפוגע קשות בהשפעתו על שכע"ד ומקשה את השגת מטרתה הבסיסית של השיטה - העלאת הפריון בעבודה. על כן, יש להדגיש כי בפועל נעשתה הפרמיה המרבית למרכיב קבוע בשכר, אף שלא הובטח כי הושגה התייעלות.
ממסמכי הלמ"ס עולה כי ב -21 קבוצות חישוב שבהן אומצה השיטה הנזכרת נכללו מטלות ש נוסחו בדיוק באותו נוסח ביותר מרבעון אחד. מטלות אלו היו אמורות להיות מטלות המשך, אולם לא הוגדרה עבורן תפוקה צפויה, ולכן אין לדעת אם ברבעון האמור אכן נעשתה פעילות כלשהי להשגת אותה מטלה. לחלק מן המטלות לא הוגדרו תפוקות כמותיות, והתוצר של חלקן אינו מתאים לתוכן המטלה. משרד מבקר המדינה מעיר כי על הלמ"ס להקפיד על הכללת מטלות מפורטות שאפשר להגדירן באופן כמותי, כדי למנוע את ניצול השיטה להשגת פרמיה גבוהה שאינה נובעת מהגדלת היעילות ומשיפור בעבודה. 4. בביקורת נמצא כי חלק מהנתונים בשיטות שכע"ד בלמ"ס נאספים באופן ידני ולא ממקורות ממוחשבים. לפיכך איסוף המידע נמשך זמן רב ומקשה על ביצועה של בקרה שוטפת על הנתונים הנכללים בחישוב הפרמיה. איסוף נתונים ידני הוא אף מקור לטעויות אנוש שעלולות להשפיע על תוצאות החישוב של הפרמיה.