נתיבי אילון בע"מ . חברת נתיבי איילון בע"מ - התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים .משרד ממבקר המדינה ממליץ למת"ח לשקול לשמור את הנתונים האלה ולהשתמש .בהם במסגרת הבקרות על חברות התשתית. .בביקורת הנוכחית נמצא כי קיים מחסור בעובדים במינהל התשתיות, ומועסקים בו .שני מהנדסים כפי שעלה בביקורת הקודמת מ-2017 . באגף תקציבי פיתוח- האחראי .בין היתר לבדיקת תוכניות העבודה של חב רות התשתית, לתקצוב הפרויקטים .ולמעקב אחר עמידתם בתקציב ובלוחות הזמנים - קיים תקן לשש משרות. עם זאת, .בפועל, נכון לנובמבר 2021 , היו מאוישות שתי משרות, נוסף על מנהל האגף. באגף .תשתיות - האחראי לבקרת החשבונות שמגישות חברות התשתית למת"ח ולאישור .החשבונות - מועסקים מנהל אגף, שהוא גם המהנדס הראשי, ושני עובדים. המחסור .בעובדים עלול לפגוע בתהליכי הפיקוח והבקרה על חברות התשתית ובהן נת"א. .בשל היקפי התקציב הגבוהים שבאחריות מינהל התשתיות (שהסתכמו בכ-19.6 .מיליארד ש"ח ב-2021 ובכ-20.9 מיליארד ש"ח ב-2020 ) ובשל החשיבות שבבקרה .על ניצול התקציבים האלה, מומלץ כי מת"ח יבחן מהו תקן כוח האדם הדרוש למינהל .תשתיות לצורך ביצוע משימותיו ויפעל לאיוש המשרות במינהל כנדרש. .מומלץ שמשרד התחבורה יבחן את היתרונות והחסרונות של תהליך עבודה זה וישקול .למסד אותו בחברות התשתית האחרות. כפי שעולה מנתוני הלוח, הפרשות החברה לתביעות במאזן הסתכמו בסוף שנת 2020 בכ- .3.7 מיליון ש"ח. בה בעת קיימות תביעות בסכום של 594 מיליון ש"ח שבגינן לא בוצעה .הפרשה, רובן בגין ירידת ערך נכסים לפי סעיף 197 . החברה רשמה בביאורים לדוחותיה .הכספיים כי בהתבסס על ניסיון העבר ועל חוות הדעת של יועציה המשפטיים, אין לה .חשיפה כספית בהקשר לתביעות שבגינן היא לא ביצעה הפרשה במאזנה , זאת בשל .הערכה נמוכה של סיכויי התביעות או בשל השלב המקדמי שבו מצויות התביעות. .בביקורת הועלה כי הנושא של קבלת כתבי שיפוי ממשרד התחבורה ומרשויות מקומיות .לא הוזכר בדוחותיה הכספיים של נת"א. .מומלץ שנת"א תכלול גילוי במסגרת הדוחות הכספיים של החברה בדבר כתבי השיפוי .שהתקבלו אצלה. עוד מומלץ כי משרד התחבורה, משרד האוצר, רשות החברות .הממשלתיות ונת"א יבחנו את הצורך בעיגון הנושא של מתן כתבי השיפוי לחברה מטעם .המדינה ורשויות מקומיות. כן מומלץ שרשות החברות הממשלתיות תבחן את המדיניות .בעניין ביצוע הפרשות בדוחות הכספיים של חברות התשתית בגין תביעות אשר הוגש ו .נגדן. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את השיפור ביכולת הביצוע של החברה וניצול התקציב .על ידה, אשר עמד על כ-72% בשנת2017 , ובשנים2018 - 2020 עלה על100% . .מהלוח עולה כי בכ-68% מהחשבונות ששילמה החברה לספקיה בשנת2020 בהיקף של .כ-314 מיליון ש"ח, היו חריגות מחוק מוסר תשלומים. בשנת2021 שיעור החריגות היה .דומה: בכ -68% מהחשבונות ששילמה החברה לספקיה היו חריגות מחוק מוסר .התשלומים, ואלה הסתכמו בכ-555 מיליון ש"ח. על פי נתונים שהעבירה נת"א למשרד .מבקר המדינה, בשנת 2021 שולמו בסך הכל19,516 חשבונות, ושיעור החריגות היה21% . משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הקמת המערכת לתיאום תשתיות על ידי משרד .התחבורה, משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר. מערכת זו אמורה להקל על איתור .התשתיות ועל תהליך בקשת התיאום. עם זאת, כפי שעולה מן האמור לעיל, עדיין קיימים .קשיים רבים לאחר שלב הגשת הבקשה לתיאום, בעת קביעת תכולות העבודות, מועד .ביצוען וזהות המבצעים ובשלבים של ביצוע העבודות בפועל. לדוגמה: עיכובים בתיאום .ובביצוע של עבודות העתקת תשתיות שמבוצעות על ידי חברות תשתית אחרות ושעות .עבודה מצומצמות בתחומי מסילות הרכבת על מנת להקטין את הפגיעה בפעילות .הרכבתית. .עלה כי הנדל"ן להשקעה מוצג בספרי החברה בסך כולל של כ- 25 מיליון ש"ח על בסיס .עלות מופחתת , וכי בהתאם לביאורים, השווי ההוגן של הנדל"ן עומד על כ-280 מיליון ש"ח. .לפיכך קיימת במאזן החברה "רזרבה סמויה" בהיקף של כ-255 מיליון ש"ח, והון החברה .מוצג בשווי מופחת בהיקף זה. לשיטת רישום זו יכולות להיות השלכות במצבים מסוימים, .למשל הדבר יקשה את הבקרה בעניין התמורה שתתקבל בעת מכירת נכסי החברה. .מומלץ כי דירקטוריון החברה ורשות החברות הממשלתיות יבחנו בשנית את היתרונות .והחסרונות שבהצגת סעיף הנדל"ן בדוחותיה הכספיים על בסיס עלות מופחתת לעומת .שווי הוגן. עלה כי אין פערים בין האומדן המקורי של הפרויקטים לפני יציאתם לביצוע לבין האומדנים .המעודכנים. ייתכן שהסיבה לכך היא ניהול מקצועי מיטבי של הפרויקטים. עם זאת, .תיתכנה גם סיבות אחרות לתופעה: מהיקפי פעילות החברה הצ פויים להמשיך ולגדול באופן מואץ בשנים הקרובות, עולה .הצורך בהמשך של התארגנות החברה כדי לקלוט את הפרויקטים המתוכננים. מומלץ .שמשרד התחבורה, משרד האוצר ורשות החברות הממשלתיות ימשיכו לעקוב אחרי .תהליכי ההתארגנות של החברה ופיתוח יכולות הביצוע שלה לקראת מסירה של פר ויקטים .עתידיים. .כדי למזער סיכונים כאלה, חטיבת הפרויקטים היזמיים בחברה, המנהלת את פרויקט .הנתיבים המהירים, יזמה תהליך עבודה שבו אחת לתקופה היא בודקת עם הקבלן .אילו תכולות התווספו לפרויקט ("חריגים"), ובמסגרת ההתחשבנות על הסעיפים .האלה חותמת עם הקבלן על מסמך היעדר תביעות הדדי, לתק ופה שמתחילת .הפרויקט ועד לאותה נקודת הזמן. שיטת עבודה זו מקטינה את הסיכונים לפריצת .התקציב לקראת סוף הפרויקט. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה, למשרד האוצר ולרשות החברות .הממשלתיות להכין עבודת מטה משותפת שבה תיבחן בראייה מערכתית וכוללת חלוקת .תחומי האחריות בין חברות התשתית, ובכלל זה יתרונותיהן וחסרונותיהן של הגישות .השונות, בין היתר לאור הניסיון שהצטבר עד כה. מומלץ כי בהתאם למסקנות תגובש .הצעת החלטה לממשלה אשר תכלול קווים מנחים למסירת עבודות לחברות הממשלתיות .השונות. בדרך זו הפעלת הסמכות למסירת עבודות ע"י משרדי התחבורה והאוצר תעשה .בדרך מושכלת והדבר יתרום לטיוב פעולות חברות התשתית בראייה ארוכת טווח. .במהלך השנים מסר משרד התחבורה פרויקטים רבים לנת"א ולשאר חברות התשתית בלי .שקיים הסכם מסגרת בין המדינה לנת"א. עוד עלה בביקורת כי משרד התחבורה לא ערך .מכרזים בין החברות, הגם שהיו עבודות שעלו בקנה אחד עם מטרותיהן של שתי חברות .או יותר. .על מת"ח לפעול בהתאם להוראות תקנות חובת המכרזים, ואם הדבר נדרש, עליו לערוך .מכרז בין חברות התשתית. .בביקורת עלה כי שלא בהתאם להמלצת משרד האוצר וכמקובל בקרב חברות תשתית .אחרות, נת"א פ ועלת ללא תוכנית חומש, דבר היוצר חוסר ודאות בכל הקשור לפרויקטים .שתידרש לבצע בשנים הקרובות ול הקצאת המשאבים המתאימים לצורך קידום .הפרויקטים. יצוין כי במועד סיום הביקורת החברה עסקה בהכנת תוכנית חומש. .מומלץ שנת"א תשלים את גיבוש תוכנית חומש בשיתוף משרד התחבורה ומשרד האוצר, .בשל חשיבות התוכנית ליעילות התפקוד שלה וליציבותה ולנוכח התקציבים המועברים .אליה בשיעור הולך וגדל. בביקורת נמצא כי במשך שנה וחצי (למעט חודשיים) הרכב הדירקטוריון היה חסר על פי .תקנון החברה, ומנה שניים עד ארבעה חברים במקום חמישה עד תשעה חברים כפי .שנקבע בתקנון החברה. זאת ועוד, במשך חודשיים לא היה מניין חוקי לישיבות .הדירקטוריון. נכון למועד סיום הביקורת, הדירקטוריון מתנהל בהרכב חסר, ומכהנים בו .ארבעה חברים. מצב זה עלול להשפיע על ניהולה התקין של החברה. .על שרי התחבורה והאוצר למנות דירקטורים בחברה בהתאם לחוק החברות הממשלתיות, .וזאת כדי לאפשר ממשל תאגידי תקין בחברה. .בביקורת עלה כי מת"ח לא גיבש מסמך מדיניות הנסמך על עבודת מטה, כזאת הנעשית .מתוך ראייה מערכתית ועומדת על היתרונות והחסרונות של האפשרויות השונות לחלוקת .תחומי הפעילות בין חברות התשתית. על כן, החלטות הממשלה שקבעו את מטרות חברות .התשתית ואת תחומי הפעילות של החברות התקבלו בהתאם למצב ששרר בעת קבלתן, .בלי שנעשתה עבודת מטה לגיבוש אסטרטגיה בעניין. היעדר מדיניות ברורה גורם גם .לחוסר ודאות מנקודת מבטן של חברות התשתית, והוא עלול להקשות עליהן לתכנן את .פעילותן באופן מיטבי. .מהאמור לעיל עולה כי נעשתה בחברה בדיקה חיצונית בדבר אפקטיביות הביקורת .הפנימית בשנת 2017 ובתחילת שנת2018 . ועדת הביקורת של דירקטוריון החברה דנה .בממצאי הביקורת כפי שהובאו בטיוטת דוח הבדיקה, אך הבדיקה לא הניחה את דעת .ועדת הביקורת, והנחיותיה לקבל טיוטת דוח מתוקנת לא יושמו. עד למועד סיום הביקורת .לא נעשתה בחברה בדיקה נוספת בדבר איכות הביקורת הפנימית, אף שחלפו כארבע .שנים מאז הבדיקה האחרונה. יצוין כי בדצמבר 2019 נכנס לתפקידו בחברה מבקר פנימי .חדש שהוא עובד החברה, לאחר שבמשך שנים הביקורת הפנימית בחברה בוצעה על ידי .משרד חיצוני. .על החברה והדירקטוריון שלה ליישם את חוזר רשות החברות הממשלתיות, לעשות אחת .לשלוש שנים בדיקה של איכות הביקורת הפנימית ולהגיש את תוצאותיה לרשות. על .הרשות לוודא שנת"א והדירקטוריון שלה ידונו בנושא איכות הביקורת הפנימית בתדירות .שקבעה ובהתאם להנחיותיה. .מהלוח עולה כי בשנים 2019 - 2021 פרשו מהחברה14 בעלי תפקידים בכירים: מנכ"ל .החברה, 6 סמנכ"לים, ראש מערך המיעוטים ו-6 .מנהלי אגפיםתחלופה גבוהה של עובדים .בכירים בחברה עלולה לפגוע בהמשכיות של פעילות החברה , בקידום הפרויקטים .ובשימור ידע. .לאור המלצה זו ולנוכח הממצאים שהובאו לעיל בפרק "ניהול פרויקטים" - ממצאים .המצביעים על כך שכמעט אין חריגות תקציב בפרויקטים המנוהלים על ידי נת"א - משרד .מבקר המדינה ממליץ לרשות החברות הממשלתיות ולמת"ח לבחון את אופ ן החישוב של .מדד העמידה בתקציב הפרויקטים נוסף על בחינת השיטה של תקצוב הפרויקטים. .מתרשים 6 ,מסתמן גידול ניכר גם בצבר ההזמנות של החברה בתקופה הנסקרת .שמשמעותו המשך של ההאצה בהיקפי הפעילות של החברה בשנים שלאחר מכן. .בשנים 2016 - 2020 גדל צבר ההזמנות של החברה פי4.6 , נתון המגלם שיעור גידול .שנתי ממוצע של 46% . .מניתוח הדוחות הכספיים של החברה עולה כי לצד הגידול המואץ בפעילות החברה, .רמת הנזילות שלה הולכת ופוחתת. מדדי הנזילות מלמדים שהאמצעים העצמיים של .החברה למימון פעילותה הולכים ופוחתים, והחשיבות של תזמון קבלת הכספים .ממשרד התחבורה לצורך תשלומים לספקיה ושל אישור המשרד את מלוא .התשלומים עולה. יצוין כי על פי סקר הסיכונים שערכה החברה, תלותה בהחלטות .ממשלה ובגורמים רגולטוריים דורג על ידי החברה כסיכון שעוצמתו גבוהה (דרגה 5 . מתוך5 ) ומידת סבירותו גבוהה אף היא (דרגה4 מתוך5 .) לאור חשיבות התזמון של קבלת כספים ממת"ח, מומלץ שהחברה ומת"ח ימשיכו .לייעל את ממשקי העבודה ביניהם לצורך אישור התשלומים לספקים במועד. כמו כן .חשוב להקפיד שעלויות הפרויקטים לא יחרגו מהאומדנים ומהתקציבים שהוקצו .להם. עוד מומלץ שמשרד התחבורה, משרד האוצר ורשות החברות הממשלתיות .ינהלו מעקב שוטף אחר ההתחייבויות והתשלומים של החברה. מהאמור לעיל עולה כי רשות החברות הממשלתיות לא השלימה את תהליך קביעת .היעדים מול החברה בהתאם למכתבה לחברה ולחוזר שפרסמה: הרשות לא נתנה מענה .להסתייגויות שהעלתה החברה בעניין היעדים, ובהמשך לכך החברה קבעה לעצמה יעדים .שנתיים של יחס הוצאות הנהלה וכלליות מסך הוצאות החברה, ואלה אושרו מדי שנה על .ידי הדירקטוריון והרשות, ללא הכנה של תוכנית עסקית וללא מתווה ואבני דרך להתכנסות .ליעדים ארוכי טווח. עם זאת, לדירקטוריון החברה לא הוצג היחס בפועל, אלא הובא מידע .על עלויות המטה במסגרת הדוח התקופתי לשנת 202174 . עוד עלה כי יחס הוצאות הנהלה .וכלליות לשנת 2020 ו-2021 עמד על כ-5.5% ו-5% (בהתאמה), וזאת בהתאמה אל מול .היעדים שנקבעו ושעמדו על 8.8% ל-2020 ו-7.9% ל-2021 . .משרד מבקר המדינה ממליץ כי רשות החברות הממשלתיות ונת"א ישלימו את התהליך .של קביעת יעדים ארוכי טווח לחברה ואישורם וכי החברה תכין תוכנית הכוללת מתווה .התכנסות ליעדים, בהתאם לחוזר יעדים פיננסיים. .על החברה ומשרד התחבורה לבדוק את הסיבות לחריגות מחוק מוסר התשלומים, לפעול .לעמידה בדרישות החוק ולפעול בשיתוף פעולה מלא לקיצור זמני אישור התשלומים .והטיפול בהם. כמו כן על נת"א להקפיד להעבי ר נתונים מלאים ובזמן לחשבות מת"ח. .מהתרשים עולה כי בשנת 2018 - שנת המפנה בפעילות החברה עם התארגנותה מחדש .ותחילת ההאצה בפעילותה - עלה שיעור הוצאות הנהלה וכלליות לכ-11.5% , ובשנים2019 .ו-2020 ירד השיעור ל-8.7% ו-5.7% . לנוכח הבעיות שהועלו לעיל בנוגע לשימור המידע על הפרויקטים ולנגישותו ובנוגע .לאי-השימוש במערכת BI שהוקמה בעקבות זיהוי צרכים של מינהל התשתיות- .משרד מבקר המדינה ממליץ למת"ח לפעול לפיתוח מערכת לניהול ומעקב אחרי .ביצוע פרויקטים. מערכת כזאת תרכז את כלל הנתונים הנדרשים לאורך חיי .הפרויקטים, והנתונים בה יתעדכנו אוטומטית באמצעות ממשקים מקוונים למערכות .של חברות התשתית, חברות הבקרה והמרכב"ה. מומלץ לוודא שהמערכת תכלול .לפחות את המידע הבא לגבי כל פרויקט: אומדני תקציב ולוחות זמנים בשלבים .השונים, סיבות לשינויים במועד סיום הפרויקט, נתונים כספיים על הפרויקט (בין .היתר סך ההתחייבויות, סך התשלומים שבוצעו , תזרים המזומנים הצפוי לפי שנים, .שינויי תקציב וסיבותיהם, ובין היתר סכומי פשרות ומהותם), סטטוס ביצוע הפרויקט .ולוח הזמנים לסיומו. .מומלץ כי משרד התחבורה יפעל כדי להשלים הטמעת מערכת מידע כוללת לניהול .פרויקטים בחברות התשתית בתחום התחבורה בכלל ובנת"א בפרט וכי חברות התשתית .ישתפו פעולה עם המהלך, בייחוד לנוכח התחלופה הגבוהה של עובדים בכירים בחברה .והחשיבות שבשימור המידע על פרויקטים. עוד מומלץ לשקול לשלב במערכת מודול מקוון .לדיווחים למשרד התחבורה בפורמט אחיד לכלל חברות התשתית. משרד מבקר המדינה מציין כי יש יתרון להשגת המטרה של השארת גמישות ניהולית .לחברות ומתן מענה לאירועים בלתי צפויים באמצעות תקצוב סעיף בצ "ם המותאם .לסיכונים של הפרויקט הספציפי, מפני שכאמור לגבי סעיף הבצ"ם הוגדרו מנגנוני .פיקוח ובקרה סדורים, שאינם קיימים ביתר סעיפי התקציב. זאת ועוד, שיטת העבודה .הנוכחית מביאה לכך שהגמישות התקציבית הגבוהה יותר ניתנת בפרויקטים שבהם .מתקבלת הנחה גדולה יותר במכרז, ואלה לא בהכרח הפרויקטים שבהם אי-הוודאות .גדולה יותר ושבהם מוצדק להשאיר תקציב פנוי גדול יותר . .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האוצר ולמשרד התחבורה להתאים את .ההתחייבויות לביצוע הפרויקטים בשים לב לתוצאות המכרזים, בפרט לנוכח הפערים .המשמעותיים בין אומדני העלויות לבין תוצאות המכרזים. כמו כן מומלץ לבחון אם .אכן קיים צורך במנגנון שיאפשר את הגדלת ההוצאה מעבר להסכם הקבלני, ואם כן .- הרי שמומלץ ליישם מנגנון גמיש ומבוקר שיקצה לצורך כך סכומים המותאמים .לרמת הסיכון המוערכת של הפרויקט, לדוגמה באמצעות תקצוב סעיף בצ"ם בהתאם .לנדרש, סעיף שלגבי השימוש בו הוגדרו מנגנוני פיקוח ובקרה סדורים, או באמצעות .תקצוב רזרבה ייעודית. עוד מומלץ שנת"א תמשיך לבחון את הפערים בין אומדניה .לבין תוצאות המכרזים, ובכלל זה את שיטת קביעת האומדנים ואת מידת דיוקם. על פי נתוני התרשים, בשנת 2020 כ-38% מהתשלומים החורגים הועברו לספקים באיחור .של מעל ל-50 יום. בשנת2021 נתון זה היה כ-29% . .משרד מבקר המדינה ממליץ שמשרד התחבורה ימשיך לעקוב אחר אפקטיביות השימוש .במערכת לתיאום תשתיות. עוד מומלץ להמשיך לבחון וליישם דרכים להקל על חברות .התשתית בתחום התחבורה בכל הקשור לגיוס שיתופי הפעולה הנדרשים לתיאומים .הנדסיים ולהקלת תהליכי העבודה, לדוגמה באמצעות שיתוף פעולה עם גורמים .ממשלתיים ורגולטורים רלוונטיים כדוגמת שיתוף הפעולה עם משרד התקשורת, יצירת .אחידות בנוסחי ההסכמים, ההתחייבויות והדרישות הביטוחיות. .מלוחות 14 ,15 ו-16 מסתמן שיפור אצל נת"א בעמידה ביעדים שהציבה לה הממשלה וכי .חל שיפור בציון הממוצע בו נוקדה החברה - מ-92 בשנת2019 ל-95 בשנת2021 . .בביקורת נמצא כי ריכוז במרכב"ה של כלל ההתחייבויות הנוגעות לפרויקט מסוים .נעשה באופן ידני לפיכך גם באמצעות מערכת זו קשה לרכז נתונים ברמת הפרויקט .- לדוגמה, מה סך התקציב שהועבר לחברה בגין פרויקט מסוי ם. יצוין כי גם .במערכות של נת"א הקישור בין ההתחייבויות לפרויקטים אינו מיידי. זאת ועוד, כאשר .גובה ההתחייבות משתנה במהלך תקופת ביצוע הפרויקט, הנתון של ההתחייבות .מתעדכן אף הוא, ואי אפשר לשלוף מיידית את גובה ההתחייבות המקורית. נתון זה .חיוני כדי לבחון שינויים שנעשו באומדן הפרויקט. מהדוגמאות שהובאו בלוח עולה כי העלויות שנקבעו במכרז היו נמוכות ב-3% עד .27% מאומדן העלויות הקבלניות לפני פרסום המכרז. דפוס זה מסתמן במרבית .הפרויקטים של נת"א שנבדקו במסגרת הביקורת (64 מתוך69 ), בפרט הגדולים .שבהם, אף שבביקורת נמצאו גם מקרים הפוכים. התקציב שמקצה מת"ח לביצוע .הפרויקטים נקבע בשלב שלפני פרסום המכרז, על פי דוח ה-RFT , והוא אינו מתעדכן .לאחר מכן בהתאם לעלות שנקבעה במכרז. מצד אחד, שיטה זו מאפשרת גמישות .רבה לחברה בכל הקשור להתמודדות עם שינויים בפרויקטים, הנובעים לעתים .ממורכבות הפרויקטים ואי-ודאות גדולה בנ יהולם; מן הצד האחר, הפער בעלויות .עלול להיות מקור מימון להגדלת ההוצאה על הפרויקט, בפיקוח ובבקרה מעטים, .שכן תוספת ההוצאה אינה פורצת את מסגרת התקציב. ואכן, מנתוני הלוח עולה כי .בכל הפרויקטים עלות העבודות הקבלניות גדלה במהלך ביצוע הפרויקט ביחס .לעלות שנקבעה בהסכם עם הקבלן. בעניין פרויקטים שביצועם טרם הסתיים, עלות .העבודות הקבלניות עשויה להשתנות בהמשך, עם התקדמות הפרויקט. בביקורת עלה כי החברה לא הטמיעה בנהליה את הנחיית רשות החברות .הממשלתיות בדבר ייצוג הולם של נשים בעת איתור בכירים בחברה ומינוים. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את שיעור הייצוג של נשים מכלל עובדי החברה, ובפרט .את ייצוגן של נשים בקרב הדרגים הבכירים בחברה. עם זאת, למרות שהנשים מהוות .למעלה ממחצית מכלל עובדי החברה, שיעורן בקרב ראשי האגפים עומד על כשליש (8 . מנהלות מתוך25 ). כמו כן ייצוגם של בני העדה הדרוזית מקרב כלל עובדי החברה הוא .מעל ליעד שנקבע (2.8% לעומת1.6% ). עם זאת, ייצוגם של אנשים עם מוגבלות עומד .על שיעור של כ-1.7% ואינו עומד ביעד שנקבע בחוזר רשות החברות הממשלתיות שהוגדר .על שיעור של כ -5% ., ובחברה אין עובדים שהם יוצאי אתיופיה מהדוגמאות המובאות לעיל עולה הצורך בתיאום הדוק בין נת"א לבין הרשויות המקומיות .על מנת לקדם פרויקטים בשטח העירוני. בשל העובדה שאין בידי החברה סמכויות .הנדרשות לצורך קידום הפרויקטים, ובהן סמכויות מסוימות של רשות תימרור, התקדמות .הפרויקטים של החברה תלויה בהסכמתן של רשויות מקומיות, שלעיתים האינטרסים .שלהן אינם עולים בקנה אחד עם האינטרסים שבבסיס קידום הפרויקטים. התופעה .מהותית במיוחד כאשר מדובר בפרויקטים העוברים בתחומיהן של כמה רשויות, כך בעניין .פרויקט "מהיר לעיר". בחלק מהמקרים שהובאו לעיל, בשל מורכבות התכנון והזמן הרב .הנדרש להשלמתו, הרשויות שינו את עמדתן ודרשו שינויים בתכנון. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברה להמשיך לבחון דרכים להגדיל את שיעור העסקתן .של האוכלוסיות הזכאיות לייצוג הולם, ובפרט לגבי אנשים עם מוגבלות ולגבי עובדים שהם .יוצאי אתיופיה. .בביקורת נמצא כי החברה החלה להתארגן מחדש בשנת 2018 , ועד מועד סיום הביקורת .ביצעה בין היתר שינוי מהותי במבנה הארגוני, גיבשה והטמיעה מערכת נהלים חדשה, .הגדילה במידה ניכרת את מצבת כוח האדם שלה, הטמיעה מערכות מחשוב חדשות, .הפיקה לקחים מדוחות ביקורת קודמים, הטמיעה תהליכי בקרה, ערכה סקר סיכונים, .גיבשה תוכנית אסטרטגית ועוד. כל זאת תוך הגדלה ניכרת של היקפי הפעילות והרחבה .שלהם. עם זאת, מתוך החלטת הממשלה להטיל על חברות ממשלתיות אחרות פרויקטים .שעל פי חלוקת תחומי הפעילות בין חברות התשתית היו מתאימים לתחומי הפעילות של .נת"א ומסקר הסיכונים של החברה עולה כי החברה לא השלימה ההתארגנות הנדרשת .כדי להתמודד עם היקפי הפעילות הנגזרים מהמטרות שהוגדרו לה, מה גם שהוטלו עליה .משימות מתחומי פעילות רבים ומגוונים. . מומלץ כי החברה תמשיך לפתח את יכולותיה בתחומים שהוגדרו לה וכי משרד התחבורה .ורשות החברות הממשלתיות ימשיכו לעקוב אחר התפתחות החברה לשם עמידה מיטבית .בסוגי המשימות שהממשלה מטילה על החברה. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה ונת"א להמשיך לפעול לתיאום הדוק .ומוקדם ככל ש ניתן מול הרשויות המקומיות, ולהשלים בחינת הסמכויות הנחוצות לנת"א .לצורך קידום המטרות שנקבעו לה. מומלץ לשקול אילו סמכויות אפשר להעניק לה וכיצד .יכול משרד התחבורה לסייע לה לקדם את הפרויקטים ולמנוע את עיכובם כאשר מתגלעים .חילוקי דעות מול רשויות מקומיות. .מומלץ שדירקטוריון החברה ורשות החברות הממשלתיות יבחנו את הסיבות לעזיבתם של .בכירים רבים בחברה ואת השפעת התופעה על תפקוד החברה. בהתאם לכך מומלץ .שיוסקו מסקנות בכל הקשור לנקיטת אמצעים לשימור עובדים בחברה. . עלה כי קיים פער בין האחריות של החברה לקידום פרויקטים בתווך עירוני לבין הסמכויות .שלה. לפיכך, קיומה של רשות מטרופולינית - גוף בעל ראייה אזורית -מערכתית, המחזיק .בידיו סמכויות מתאימות כגון סמכויות של רשות תימרור - היה עשוי לסייע לבחון בראיית- .על את המחלוקות והסוגיות שעולות בפעילותה של החברה אל מול הרשויות המקומיות .ואף להכריע בהן. לגוף כזה היכולת לגייס את שיתוף הפעולה הנדרש לצורך קידום .הפרויקטים שבאחריות נת"א. כמו כן הוא עשוי לסייע בתיאום ובשיתוף פעולה בין רשויות .שונות במטרופולין ובפתרון סוגיות שעולות גם בפרויקטים גדולים אחרים, כדוגמת פיתוח .הרכבת הקלה בגוש דן. .במועד סיום הביקורת נחתמו הסכמים בין נת"א לשלוש עיריות - בני ברק, פתח תקווה ובת .ים - והחלו שלבי תכנון ברשות מקומית אחת. אמורים להיחתם הסכמים עם 12 עד15 ..רשויות נוספות .בהיעדר רשויות תחבורה מטרופוליניות, החברה ממלאת חלק מהתפקידים שרשויות אלה .היו אמורות למלא, ובהם הקמה והפעלה של מרכזים מטרופוליניים לניהול ולבקרה של .התנועה. ואולם, בהיעדר אסדרה שתעגן את סמכויות הגוף המנהל את המרכזים, נת"א .נדרשת להגיע להסכמות עם כל רשות מקומית בנפרד, מה שמעכב את הפעלת המרכז .שהקימה במטרופולין תל אביב-יפו. .מומלץ שמשרדי התחבורה והאוצר יפעלו להקמת רשויות תחבורה מטרופוליניות בעלות .סמכויות, וע ד אז ימצאו דרכים חלופיות כפתרונות ביניים להסרת החסמים הקיימים .בפעילות החברה, כדי לאזן בין האינטרסים המטרופוליניים לאינטרסים המקומיים. עוד .מומלץ כי משרד התחבורה ונת"א יפעלו כדי להשלים את חיבור כלל הרשויות במטרופולין .גוש דן למרכז השליטה והבקרה המטרופוליני על מנת שזה יפעל באופן מלא. .מאז החלה ההתארגנות מחדש של נת"א הורחבו תחומי פעילותה, ונוסף על קידום .פרויקטים תשתיתיים היא עוסקת גם בהכנת תוכניות אב לתחבורה במטרופולינים, בשילוב .של טכנולוגיות בעולם התחבורה, בבקרת תנועה ועוד. כמו כן חלה הגדלה ניכרת של .היקפי פעילותה, גידול שנתי ממוצע של 61% בשנים2017 - 2020, מ-309 מיליון ש"ח ל - .1,296 מיליון ש"ח. בתקופה זו ביצעה החברה שינוי מהותי במבנה הארגוני ובשיטות .העבודה, הגדילה את מצבת כוח האדם שלה במידה ניכרת (מ-71 בסוף שנת2017 ל-175 . בסוף שנת2021 ), הטמיעהמערכות מחשוב חדשות , הטמיעה תהליכי בקרה, גיבשה .תוכנית אסטרטגית, ועוד. מת"ח מממן את פעילויות החברה, רובן ככולן, והוא מתקצב .אותן בהתאם לעלויותיהן. .בביקורת נמצאו ליקויים בפעילות החברה ובפעילות מת"ח: הסדרת פעילות החברה לא .הסתיימה, לא נחתם הסכם מסגרת בינה לבין הממשלה, הדירקטוריון שלה פועל בהרכב .חסר ולא גובשה תוכנית חומש לחברה. נמצא כי מדיניות מת"ח ורשות החברות .הממשלתיות בעניין קביעת תחומי פעילותן של חברות התשתית, לא הושתתה על עבודת .מטה מגובשת, ואין מדיניות סדורה בעניין. .הגם שניהול פרויקטים תשתיתיים הוא עיקר פעילות החברה, נמצא כי אין בחברה מערכת .לניהול פרויקטים המכילה את הנתונים של כלל הפרויקטים, ואין פורמט אחיד לשמירת המידע. .כמו כן נמצאו ליקויים בבקרות השונות המופעלות על החברה מטעם משרד תחבורה . .עוד נמצא כי נדרש תיאום הדוק בין נת"א לבין הרשויות המקומיות כדי לקדם פרויקטים .בשטח העירוני. בשל העובדה שאין בידי החברה הסמכויות הנדרשות לצורך קי דום .הפרויקטים, ובהן סמכויות מסוימות של רשות תימרור, ובהיעדרן של רשויות תחבורה .מטרופוליניות - התקדמות הפרויקטים של החברה תלויה במידה רבה בשיתוף הפעולה .של הרשויות המקומיות. כמו כן עלו בעיות בממשקים בין נת"א לבין חברות תשתית אחרות .(ממשלתיות ופרטיות) ושל גופים ממשלתיים לצורך ביצוע תיאום תשתיות. כל אלה מביאים .לעיכובים בפרויקטים, להגדלת עלויותיהם, ולעיתים אף לביטולם. .משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הגידול בהיקפי פעילותה של החברה ובניצול .התקציבים העומדים לרשותה, וכן את תהליכי ההתארגנות מחדש, שכללו כתיבת נהלי .עבודה, הטמעת מערכות מחשוב, הטמעת תהליכי בקרה וגיבוש תוכנית אסטרטגית. .מומלץ כי משרד התחבורה, משרד האוצר ורשות החברות הממשלתיות יסדירו את פעילותה .של נת"א, יבחנו את סמכויותיה ויגבשו חלוקת תחומי פעילותן של כלל חברות התשתית בתחום .התחבורה. עוד מומלץ כי החברה תמשיך לפתח את יכולותיה בתחומים שהוגדרו לה וכי משרד .התחבורה ורשות החברות הממשלתיות ישפרו את המעקב, את הפיקוח ואת הבקרה אחר .תפקודה. בשל חשיבותן של רשויות מטרופוליניות בכל הקשור לסיוע בקידום הפעולות .שבאחריות החברה, מומלץ כי משרדי התחבורה והאוצר יפעלו להשלמת הקמתן של הרשויות .האלה, וכפתרון ביניים, שיפעלו למציאת דרכים חלופיות להסרת החסמים בפעילות החברה, .כדי לאזן בין האינטרסים המטרופוליניים והמקומיים. עוד מומלץ כי משרד התחבורה ימשיך .לבחון וליישם דרכים להקל על חברות התשתית בתחום התחבורה בכל הקשור לגיוס שיתופי .הפעולה הנדרש ים לתיאומים הנדסיים ולהקלת תהליכי העבודה. .לנוכח הממצאים שעלו בפרק "ניהול פרויקטים" ובפרק זה, משרד מבקר המדינה ממליץ .למת"ח ולרשות החברות הממשלתיות לבחון אם המדדים המחושבים משקפים בצורה .מיטבית את פעילות החברות, ואם הם תורמים דיים לשיפור התנהלות החברות. בביקורת נמצא כי אין במת"ח מערכת מידע אחת האוגרת נתונים היסטוריים על .הפרויקטים, מתעדכנת באופן שוטף, מכילה את כלל הפרטים על כל הפרויקטים .התחבורתיים ומאפשרת להציג את כלל הפרויקטים המנוהלים בכל אחת מחברות .התשתית, לשלוף נתונים בחתכים שונים ולבצע בדיקות על עמידת הפרויקטים .בלוחות הזמנים ובתקציב. בהיעדר מערכת כזו, אין למת"ח כלי בקרה מתאימים .המאפשרים לו לעקוב באופן יעיל אחר התקדמות הפרויקטים. נוסף על כך, אין בידי .מינהל התשתיות כלים המאפשרים לו לקבל תמונה כוללת של התקציב המועבר .לחברה ולנתחו על בסיס פילוחים שונים. שיטות העבודה הקיימות - המבוססות על .איסוף של מידע חלקי ממקורות שונים וריכוזם ידנית בקובצי אקסל - מועדות .לטעויות, אינן מספקות מידע מלא על הפרויקטים ותמונת מצב כוללת של תפקוד .החברות, ושימור הידע בהן אינו מיטבי. .משרד מבקר המדינה ממליץ שמת"ח יגבש סטנדרטים אחידים לכל חברות התשתית .בעניין המידע שהן אמורות לשמור על כל פרויקט ויקבע מתכונת אחידה בכל הקשור .לדיווח לחברות הבקרה ולמשרד התחבורה ולממשקים עם מערכות שבשימוש .מת"ח. .מנתוני הלוח עולה כי על פי נתוני חשבות משרד התחבורה, מרבית העיכובים בטיפול .בחשבונות ובאישורם מתרחשים בנת"א, וחלק קטן יותר במת"ח. הנתונים לגבי החשבונות .שחרגו בכלל התהליך ( 68% מהסכומים בכל אחת מהשנים) נמוכים מהנתונים לגבי .חשבונות שחרגו בשלבי הטיפול שבנת"א (78% מהסכומים בשנת2020 ו- 69% מהסכומים .בשנת 2021 .), מכיוון שזמן הטיפול היה קצר יותר בשלבים אחרים בתהליך .בביקורת הנוכחית נמצא כי המידע על הפרויקטים קיים בחטיבות הביצוע השונות בחברה, .אולם אין מערכת מידע אחת המכילה את הנתונים של כלל הפרויקטים וכן אין פורמט .אחיד לשמירת המידע והפקת דוחות. במהלך ביצוע הביקורת ביקש משרד מבקר המדינה .מהחברה, ממת"ח ומחברות הבקרה לקבל נתונים מרוכזים על הפרויקטים, בכלל זה נתונים .על לוחות זמנים ותקציבים. לגבי חלק מהנתונים התקבל מידע חלקי, הפקתו ארכה זמן .רב, ונמצאו אי-התאמות בנתונים שהתקבלו מהגורמים השונים. .משרד מבקר המדינה מציין כי דחייה של פרויקט מביאה במקרים רבים לעלויות נוספות .לדוגמה ייתכן שהושקעו משאבים בתכנון פרויקט, אולם עקב דחייתו התכנון הופך ללא .רלוונטי ויש להשקיע משאבים חדשים בעדכון התכנון. זאת ועוד, שינוי הנתון של "מועד .סיום הפרויקט", נתון שעקרונית אמור להיקבע בסיום שלב התכנון ולפני תחילת ביצוע .הפרויקט ולהישאר קבוע במהלך חיי הפר ויקט, מונע בדיקה אמינה של עמידת הפרויקטים .בלוחות הזמנים ומקשה את סיווג הסיבות לדחיות בלוחות הזמנים ואת תהליכי הפקת .הלקחים ושיפור התהליכים בחברה. לדוגמה, הדבר מטשטש את ההבחנה אם העיכובים .נבעו מסיבות שאינן תלויות בחברה או מעיכוב בביצוע העבודות שבאחריות החברה. .משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"א ומת"ח לשפר את הפיקוח על העמידה בלוחות הזמנים .ולפעול להגדרה ברורה ואחידה בדבר מועד סיום הפרויקט ולשימור המידע ההיסטורי על .הפרויקטים. עוד מומלץ כי כל שינוי במועד סיום מתוכנן ילווה בתיעוד ובהסבר מתאימים. .בדרך זו ניתן יהיה ללמוד על הסיבות לדחיות ולעיכובים בפרויקטים, והדבר יאפשר טיוב .של הליכי הפקת הלקחים. כמו כן, נוכח התשובות של מת"ח ונת"א מומלץ כי בעת אישור .הפרויקטים וקביעת עיתוי הוצאתם לפועל מת"ח וחברות התשתית יביאו בחשבון גם .שיקולים הנוגעים לעומס העבודות באזור הפרויקט ולהיתכנות ביצוע הפרויקט גם .בהתחשב בפרויקטים מקבילים המקודמים באותו אזור, כדי לייעל את תהליכי העבודה .ולמנוע עלויות נוספות. . נכון למועד סיום הביקורת- יותר מחמש שנים לאחר שהושלמה הפרדת ההחזקות בנת"א, .ומשהחברה בבעלות ממשלתית מלאה - לא נחתם הסכם מסגרת בינה לבין הממשלה. .בהחלטות הממשלה נקבע כי פעילות החברה תיעשה על בסיס הסכמים שייחתמו בין .המדינה לחברה, הסכמים שאמורים לעגן נושאים שונים בכל הנוגע למסירת עבודות, .לאופן הפעולה של החברה מול הממשלה ולפיקוח ולבקרה עליה. עם זאת, במהלך השנים .האלה מסר משרד התחבורה לחברה עבודות ופרויקטים רבים ללא הסכם וללא הליך .מסודר של ביצוע התקשרות בפטור ממכרז, כל זאת שלא בהתאם לתקנות חובת המכרזים. .כפי שיפורט בהמשך הדוח, היעדר הסכם פוגע גם בתפקודה של החברה, שכן הוא יוצר .אי-ודאות ועיכובים בקבלת תקציבים וחושף אותה לסיכון שהממשלה לא תכיר בחלק .מהוצאותיה.
.על משרד התחבורה, נת"א, רשות החברות הממשלתיות ומשרד האוצר, לפעול כדי ליישב .את המחלוקות בעניין הסכם המסגרת ולחתום על הסכם מסגרת בין המדינה לחברה כדי .להסדיר את הפעילות המשותפת, בהתאם להחלטת הממשלה ולתקנות חובת המכרזים.