גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאות . המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים הביקורת העלתה שהיקפי התפיסות והעמידה ביעדים מעידים על מגמה הולכת וגוברת במשטרה להעמיק את פעילויות החקירה והאכיפה בהיבטים הכלכליים של התיקים. השינוי אומנם הוטמע היטב בטיפול בפרשיות גדולות ומובהקות של פשיעה כלכלית הנחקרות ביחידות החוקרות הארציות והמרכזיות, אך עדיין יש מקום לשיפור ולהטמעת תחום האכיפה הכלכלית במחוזות ובתחנות בפריפריה. מוצע כי בעת גיבוש מדיניות ארוכת טווח תקיים המשטרה בחינה והערכה של הפרקטיקה שלפיה מוגדרים יעדי תפיסה שנתיים. נמצא כי המערכת המחשובית של יחידת החילוט אינה מאפשרת שליפת נתונים בדרך של פילוח התקבולים בהתאם לתיקים שהסתיימו בשנים מסוימות. בכדי לספק נתונים אלו כבקשת המבקר, נדרשת בחינה פרטנית לגבי שיוך הכספים בכל שנה לפי תיקים. מעבר לכך, בידי יחידת חילוט נתונים רק אודות תיקים שהיו בטיפולה או שהם בתחום אחריותה, ואילו נתוני מימוש של תיקים אחרים כדוגמת אלו שהתפיסה בהם נעשתה מכוח הפסד"פ, אינם קיימים ברשותה. אין גורם אשר באחריותו לקבל, לאסוף ולנתח את מלוא המידע הקיים אצל הגופים המשתתפים בשרשרת האכיפה הכלכלית, באופן שיאפשר לקבל תמונה שלמה ומהימנה, למן שלבי התפיסה קודם הגשת כתב האישום ועד סיום ההליך המשפטי, מימוש התפוסים והעברת התמורה לקרן החילוט או לאוצר המדינה. כך למשל, לעמדת הפרקליטות לצורך הערכת מידת היעילות של הליכי אכיפה כלכלית יש להתחשב גם בקנסות ובשומות מס שנפסקו וזאת . מנגד יכולה לעלות FATF-בהתאם לכללים הבינלאומיים של ארגון ה עמדה המבחינה בין סוגי שלילות הרכוש מתוך מטרה שלא לעשות שימוש בכלי החילוט כאמצעי אכיפה של קנסות וחיובי מס כאשר לצורך .73גביית חיובים אלו נקבעו בחוק הסדרים אחרים משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים ולאפ"כ כי בחלוף חמש שנים מהקמת יחידת החילוט, ובשים לב להיותה "הרגל המסיימת" בשרשרת האכיפה הכלכלית, נדרש כי תינתן עדיפות גבוהה לשדרוג מערכות הניהול הממוחשבות ביחידה וכן עדיפות לקידום המכרזים לבחירת ספקים במיקור חוץ; זאת כדי שיחידת החילוט תוכל לתת שירות מקצועי, מהיר ויעיל לגופי האכיפה, ולהבטיח את ניהול הרכוש התפוס ומימושו באופן מיטבי. נמצא כי לא הייתה בידי משרד המשפטים, האחראי הן על הפרקליטות והן על האפ"כ, תשובה אחת הכוללת את כל הנתונים המבוקשים ומשכך לא ניתן להפיק את מלוא המידע הרלוונטי להליך שלילת הרכוש. מצב זה אינו מאפשר לגופים האמונים על האכיפה הכלכלית לגזור מדד אפקטיביות למערכת כולה. יוער כי מסד הנתונים שנמסר לידי צוות הביקורת מהמחלקה לסיוע למדינות זרות בהנהלת בתי המשפט אינו מאפשר לקבל תמונה שלמה ומהימנה של היקף הפעילות ולוחות הזמנים של המחלקה. עבודת המחלקה איננה ממוחשבת, וכל החומר המגיע אליה מטופל בשיטה ידנית. מהאמור עולה כי אין הלימה בין המאמצים שמשקיעים גופי המודיעין, החקירה והאכיפה בזיהוי, איתור ותפיסה של נכסים בחו"ל, לבין התוצאה והתמורה המתקבלת בסופם של הליכי החילוט. לנוכח הגברת פעילותם הבין-לאומית של גורמי הפשיעה הבכירים בישראל, על גופי האכיפה לפעול לקיצור משכי הזמן ולהגברת האפקטיביות של תפיסת הנכסים מכוח חוק עזרה משפטית, הן ביחס לתפיסות וחילוט בישראל במסגרת סיוע למדינות זרות, והן ביחס לתפיסות וחילוטים של נכסים מחוץ לישראל. חוסר ההלימה בין המערך החוקר למערך התובע מחריף לנוכח הפערים במשך הטיפול: לאחר שהמשטרה סיימה את הטיפול בחקירה אחת ועברה לתיק הבא, הפרקליט המלווה צפוי להמשיך ללוות את אותו התיק בערכאות השונות בבתי המשפט במשך שלוש שנים בממוצע, באופן שאינו מאפשר לו להתפנות לטיפול בתיקים אחרים. על משרד המשפטים, המשרד לביטחון הפנים ואגף התקציבים במשרד האוצר לקיים דיון משותף בפערים בין המערך החוקר למערך התובע ולבחון דרכי התמודדות, תוך בחינת עתודת כוח האדם והמשאבים המוקצים ליחידות החקירה לעומת מערך התביעה בפרקליטות וברשות המיסים. ועד מועד סיום הביקורת לא הוסדר נוהל לניתוב תיקי 2015-נמצא כי מ להב מהמשטרה וחלוקתם לטיפול בין יחידות הפרקליטות. הפרקליטות פועלת כיום בהתאם למתווה כללי, והתיקים הגדולים מנותבים על פי החלטתו של המשנה לפרקליט המדינה (עניינים פליליים). מן הראוי כי הפרקליטות תסדיר קריטריונים ברורים לניתוב תיקים בהסתמך על שיקולי מקצועיות ויעילות, וכדי למנוע קבלת החלטות בנושא שלא בהתאם לעומסים ובלי שנבחנו היבטים של התמחויות. אי-מכירת כלי רכב או אי שחרורם בתנאים גורם למצוקת אחסון במגרשי המשטרה ולצורך בשכירת מגרשים אזרחיים, ולכן הנחתה המשטרה את יחידות השטח שלא לתפוס עוד רכבים. מהנתונים עולה ששיעור המכירה של הרכבים שנמכרו בסיוע יחידת מתוך סך תפיסות כלי הרכב שיועדו לחילוט. 8% החילוט עומד על המשטרה לא פעלה די למכירת כלי רכב בסמוך לתפיסתם או לשחרורם בתנאים, ולכן נתפסו מקומות אחסון במגרשים לתקופות ארוכות, וערכן של המכוניות נשחק במידה ניכרת. אופן הטיפול בהמחאות מחוללות דורש הסדרה בנוהל חדש, כי לצד הצורך בקביעת מנגנוני הגנה נדרש גם להבטיח גבייה מקסימלית של המחאות המחוללות שאין מניעה לגבותן. משגובשה הסכמת הגופים המעורבים - המשטרה, הפרקליטות והאפ"כ - בנושא, עליהם לפעול לגיבוש הנוהל והטמעתו. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד המשפטים ולהנהלת בתי המשפט לבחון את משכי הזמן לטיפול בהליכים המשפטיים בתיקים הכלכליים ולפעול לקיצורם. התמשכות ההליכים עלולה לפגוע בקופה הציבורית, טומנת בחובה פגיעה אפשרית בזכויות הקניין של הנאשמים, יוצרת עומס התדיינות ומחלישה את אפקטיביות ההליכים והסנקציות המוטלות לפיהם. מהתרשים עולה כי שוויו המצטבר של הרכוש שהפרקליטות ביקשה לחלט, בבקשות שעדיין ממתינות להכרעת בתי המשפט, עומד על יותר מחצי מיליארד ש"ח. ממסמכים המבטאים את עמדות גורמי המקצוע בפרקליטות וברשות המיסים עולה כי משיקולי יעילות ורצון לסיים את התיקים בפרק זמן סביר, התביעה מגיעה עם הנאשמים להסדרים מקלים, תוך שהיא מוכנה להתפשר ולוותר על נכסים שנתפסו, לא רק בשל חולשת הראיות אלא אף בשל הימשכות ההליכים. הפנתה ישראל 2019 ועד אוגוסט 2016 מהביקורת עלה כי משנת בקשות בתחום התפיסה והחילוט. פניות נוספות 22 למדינות זרות רק של המשטרה למחלקה בתחום זה לא הבשילו לכדי בקשה בגלל חוסר בראיות או חוסר מידע על קיומם של נכסים קונקרטיים במדינה הזרה. משרד מבקר המדינה מציין לפני משרד המשפטים ולרשות המיסים כי מדובר בתיקים שיש חשיבות ציבורית בטיפול בהם, נוכח המשמעות ההיקפית וההשלכות של היעדר הטיפול והפגיעה בקופה הציבורית. בתיקים הושקעו משאבים לא מבוטלים עד מיצוי החקירה, אך המערך התביעתי אינו מסוגל להמשיך בטיפול עד העמדה לדין. הדבר עלול לגרום להשלכות גם בהיבטים של הרתעה ואמון הציבור במערכת האכיפה. המחלקה המשפטית - מע"ם ברשות המיסים, במצבת כוח האדם הנוכחית, אינה עומדת בעומסים המוטלים עליה. מאות תיקי חקירה הממתינים בה שנים ארוכות ללא טיפול פוגעים פגיעה קשה ביכולת ההרתעה. יש בכך גם עינוי דין לחשודים אשר עניינם תלוי ועומד תקופה ארוכה בלי שידעו מה עלה בגורלם. ראוי שנתונים אלו יעמדו לבחינת הנהלת רשות המיסים. מוצע לרשות המיסים כי תשקיע מאמץ בשימור כוח האדם המקצועי במחלקה המשפטית ובמציאת מענה פנים-ארגוני לתופעת עזיבת התובעים את שורותיה, ותנקוט בפעולות שיבטיחו את קיצור משכי ההליכים לגיוס תובעים חדשים. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעולות שנוקטים הגופים לגיבוש נוהלי עבודה מוסכמים ותקפים בתחום האכיפה הכלכלית. עם זאת, בחלוף חמש שנים מהקמת יחידת החילוט טרם גובשו נהלים משותפים לה ולגופי האכיפה והתביעה ביחס לכלל הסוגיות, ובכלל זה נוהל הליבה. נמצא כי קיים צוואר בקבוק במעבר התיקים מהיחידות החוקרות לגורם המטפל בתביעות השונות. עוד נמצא כי קביעת היעדים ליחידות החוקרות אינה מביאה בחשבון את המשאבים המוגבלים של המשך שרשרת האכיפה, כך שקיים פער ניכר בין הגידול במספר תיקי החקירה שנפתחים במשטרה וברשויות חוקרות אחרות ובתפיסות הרכוש ובין היכולת של גופי התביעה לטפל באותם התיקים ולהביא למימוש התפוסים. רשות המיסים והפרקליטות מתקשות להקצות כוח אדם לטיפול בתיקי הלוויין. לעמדת רשות המיסים, לתובעים מטעמם אין אפשרות לטפל בכל תיקי הלוויין בפחות מארבע שנים מיום פרוץ החקירה. נמצא כי בניגוד למוסכם בין הפרקליטות לבין רשות המיסים - כי בכל תיקי הלוויין של תיקי צח"ם יטפל הגורם המטפל בתיק העיקרי - בפועל אין מענה אפקטיבי והצטברו מאות תיקים מסוג זה שאינם מטופלים.
משרד מבקר המדינה מציין לפני יחידת החילוט כי שיעור מימוש . מומלץ כי יחידת החילוט תבחן החסמים 30%-נכסי המקרקעין נמוך מ והדרכים להעלאת שיעור מימוש נכסי המקרקעין בהתאם ליעודה.