משרד הבריאות . המרכז הגריאטרי הממשלתי בראשון לציון יוצא שההחלטה להעביר את הפעילות של המרכז לידי חברה משותפת של קופת חולים מאוחדת ועיריית ראשון לציון התקבלה עשר שנים אחרי שהועלתה ההצעה להקים חברה ממשלתית-עירונית שתפעיל את המקום החל מינואר 2004. אשר לאחיות - יש לציין שבישראל יש מחסור כבד באחיות, והדבר אינו עולה בקנה אחד עם העובדה שבמרכז הגריאטרי יש עודף ניכר של אחיות שלא לצורך. מהאמור לעיל עולה ששיעור כוח האדם במרכז הגריאטרי גדול במאות אחוזים מהנדרש בהתאם לתקן, והדבר מלמד על חוסר יעילות במרכז ועל בזבוז כספי ציבור. מערכת זו, שהשימוש בה מקובל במרכזים גריאטריים ממשלתיים אחרים, לא הותקנה במרכז הגריאטרי בראשון לציון עקב היותו מועמד לסגירה. אי-מתן טיפולי ריפוי בעיסוק לקשישים הסיעודיים מנוגד להוראות משרד הבריאות. בהיעדר כוח אדם בתחום זה , מטרות הטיפול ותכניות הטיפול בתחום הריפוי בעיסוק אינן מתעדכנות , לא ניתנים לקשישים טיפולים פרטניים או קבוצתיים של ריפוי בעיסוק ואין מי שיעדכן את כלל הצוות בתחום זה. על משרד הבריאות לטפל בבעיה זו כדי שהקשישים במרכז יקבלו טיפולים של ריפוי בעיסוק. יוצא אפוא שההפחתה במספר המאושפזים במשך השנים לא לוותה כמצופה בהפחתת מספר העובדים בהיקף דומה. מימון שכרם של העובדים הרבים, שרובם אינם נדרשים, גורם להוצאות כספיות כבדות ולסבסוד מתמשך של משרד הבריאות בהפעלת המרכז (ראו בהמשך). הדבר מלמד על חוסר יעילות ו על בזבוז כספי ציבור. הסכמי הפשרה בגין השימוש בקרקע בסך כ-25 מיליון ש"ח גרמו לבזבוז כספים נוסף. מקורם בתביעות משפטיות שהגישה עיריית ראשון לציון נגד המדינה עקב הפעילות הבלתי מוסדרת שמבצעת המדינה משנת 2004 במקרקעין ששייכי ם לעירייה. יצוין כי לדברי ראש העירייה, אם המרכז הגריאטרי יהיה פעיל ובתפוסה מלאה תוותר העירייה "על חלק מדמי השימוש המגיעים לה". יוצא שעקב אי-קליטת קשישים נוספים במרכז משנת 2004 , פחתו ההכנסות של המרכז בכ- 70% , המשרד שילם בעד קודים לקשישים שאושפזו במוסדות סיעוד פרטיים עשרות מיליוני ש"ח ונוסף על כך נמנעו מהמרכז הכנסות ממשרד הרווחה בהיקף עשרות מיליוני ש"ח. מאידך המשרד נאלץ לסבסד את המרכז בסכומים ניכרים - בכ-450 .מיליון ש"ח במשך כעשר שנים מכאן עולה שאמדן הה פסד הכספי הכולל שנגרם למשרד בגין התמשכות תהליך סגירת המרכז והפסקת קליטת הקשישים במרכז משנת 2004 ועד סוף 2013 - הוא יותר מחצי מיליארד ש"ח21. התברר בביקורת כי דרישותיו של איגוד ערים לשירותי כבאות והצלה אזור ראשון לציון (להלן גם - שירותי הכבאות) מינואר 2010 מהמרכז הגריאטרי בעניין הפעולות שעליו לנקוט כדי לעמוד בתנאי הבטיחות הנדרשים לא מולאו, ומאותו מועד ועד יוני 2013 , פרק זמן של למעלה משלוש שנים, לא היה למרכז אישור הפעלה של שירותי הכבאות. מכאן שההפחתה במספר המשרות ובמספר העובדים הייתה קטנה בהרבה מההפחתה במספר ימי האשפוז ובתפוסה של המאושפזים. יוצא אפוא שעקב העיכוב בסגירת המרכז , שהו קשישים רבים במשך זמן רב במבנים שלא היו מוגנים כראוי מפני דלקות. משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת המרכז הגריאטרי ולמשרד הבריאות שאת הוראות שירותי הכבאות יש למלא כדין, כלשונן ובמלואן, בייחוד משום שמטרתן למזער את הפגיעה בקשישים ובשוהים אחרים במרכז במקרה שתפרוץ שרפה. בתשובתו מאוגוסט 2013 למשרד מבקר המדינה מסר מפקד התחנה האזורית לכבאות והצלה בראשון לציון כי בשנים קודמות המרכז הגריאטרי לא מילא את כל הדרישות של שירותי הכבאות, אולם "נכון להיום - כלל המבנים בהם שוהים קשישים/תשושי נפש מוגנים בכל המערכות הנדרשות וכלל האישורים מצויים ברשותנו". משרד מבקר המדינה העיר בדוח האמור למשרדי הבריאות והאוצר כי עליהם לבצע עבודת מטה יסודית כדי לוודא שההשקעה הנדרשת בבינוי ובשיפוצים בבתי חולים המיועדים לסגירה, ובכללם בתי חולים גריאטריים, היא ברמה נאותה; וכי אין לטפל בחולים חסרי ישע או לאשפזם במבנים שתשתיותיהם רעועות. לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי ליישם הע רה זאת גם לגבי המרכז הגריאטרי. משרד מבקר המדינה חוזר על הערתו בעניין זה. לדעת משרד מבקר המדינה, כשמתקבלת החלט ה לסגור בתי חולים ומרכזים גריאטריים או להעבירם לגוף שאינו ממשלתי, יש ליישמה ביעילות ובשום שכל. יש להותיר זמן הולם להתארגנות כדי שהקשישים יועברו כראוי וכדי שיושגו הסדרים המוסכמים על העובדים, וכך הפגיעה בשוהים ובעובדים וגם העלויות הכספיות של המהלך יהיו מזעריות. ואולם בעניינו של המרכז הגריאטרי, קבלת ההחלטות וביצוען מתעכבים זה שנים רבות, לא מתבצעות פעולות ההיערכות הדרושות, למשרד הוצאות כספיות ניכרות בגין המרכז והמדינה משתמשת באופן בלתי מוסדר במקרקעין ששייכים לעיריית ראשון לציון. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שמשרד האוצר ומשרד הבריאות השתהו יתר על המידה בכל הנוגע לקבלת ההחלטות לגבי עתיד המרכז הגריאטרי וליישומן של החלטות אלה ובכך גרמו להוצאות כספיות ניכרות מתקציב המדינה ולבזבוז כספי ציבור. הכנסות המדינה מאשפוז הקשישים במרכז הגריאטרי פחתו מאוד, הוצאות המדינה בגין מימון שכר העובדים ממשיכות להיות כבדות, והמדינה מסבסדת בשיעור ניכר את הפעלת המרכז, הפועל באופן גירעוני. כמו כן, משרד הבריאות משלם סכומים ניכרים למימון "קודים" לקשישים סיעודיים שהוא מפנה למוסדות סיעודיים פרטיים, וכן סכומים ניכרים בגין דמי שימוש. נוסף על כך מהמרכז נמנעות הכנסות רבות משום שמשר ד הרווחה אינו מפנה אליו קשישים לאשפוז. ההפחתה המשמעותית במספר המאושפזים שחלה במשך השנים לא לוותה כמצופה בצמצום מקביל במספר העובדים, והדבר מלמד על חוסר יעילות, בזבוז של כספי ציבור ולהפסד של יותר מחצי מיליארד ש"ח. בינואר 2014 , עשר שנים לאחר שהתקבלה החלטת הממ שלה הראשונה בדבר סגירת המכרז, שרויים הקשישים, בני משפחותיהם ועובדי המרכז באי -ודאות באשר לעתידם האישי, התעסוקתי או הבריאותי. לדעת משרד מבקר המדינה, כשמתקבלת החלט ה לסגור בתי חולים ומרכזים גריאטריים או להעבירם לגוף שאינו ממשלתי, יש לעשות זאת ביעילות ובשום שכל. יש להותיר זמן הולם להתארגנות כדי שהקשישים יועברו כראוי וכדי שיושגו הסדרים המוסכמים על העובדים, וכך הפגיעה בשוהים ובעובדים וגם העלויות הכספיות של המהלך יהיו מזעריות. ואולם בעניינו של המרכז הגריאטרי לא כך התנהלו הדברים : מחד גיסא קבלת ההחלטות וביצוען מתעכבים זה שנים רבות, ומאידך גיסא לא מתבצעות פעולות ההיערכות הדרושות . מאחר שמשנת 2004 הלך ופחת מספר הקשישים שבמרכז ובינואר 2014 ,היו בו קשישים מעטים בלבד ומספר העובדים במקום רב מהדרוש הפסיד משרד הבריאות סכומים גדולים במסגרת הפעלת המרכז. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שתהליך קבלת ההחלטות של משרד הבריאות ושל משרד האוצר בעניין עתיד המרכז הגריאטרי ותהליך ביצוען התמשכו שנים רבות וגרמו להוצאות כספיות ניכרות לתקציב המדינה ולבזבוז כספי ציבור. יש לקבל החלטות מושכלות ומקובלות על כל הגורמים לאלתר ולקדם אותן בפרק זמן סביר, כדי שתוסר עננת "אי-הוודאות" מעל המרכז הגריאטרי. אשר להחלטת שרת הבריאות להפעיל את המרכז הגריאטרי מינואר 2014 העיר משרד מבקר המדינה כי נוכח החלטות הממשלה הקודמות בנדון לגבי סגירת המרכז הגריאטרי, יש לקבל החלטת ממשלה חדשה לגבי עתידו, וזאת עוד לפני שיושקעו בו משאבים נוספים28 . בד בבד יש להסדיר עם עיריית ראשון לציון את השימוש בקרקע עליה ממוקם המרכז, על מנת למנוע בזבוז כספים נוסף עקב הפעילות הבלתי מוסדרת שעושה בה משרד הבריאות. .בינואר 2014 , כעשר שנים לאחר שהחליטה הממשלה לסגור את המרכז או להעביר את הפעלתו לידי גורם חוץ-ממשלתי, עדיין משמש משרד הבריאות כגורם המפעיל את המרכז הגריאטרי. תפוסת הקשישים בו מזערית ( 13% מהתפוסה שנקבעה בתקן) אולם מספר המטפלים בהם גדול מהדרוש - מצב בלתי ראוי. בשנת 2004 היו במ רכז 332 קשישים וטיפלו בהם כ -340 עובדים (בכ -300 משרות). בינואר 2014 היו בו44 קשישים וטיפלו בהם כ-220 עובדים (בכ-194 .)משרות תנאי האשפוז של חלק מהקשישים במרכז לא אפשרו להם הגנה ראויה מפני שריפות במשך כמה שנים, ובעת הביקורת הם שהו במבנים שלא שופצו. המדינה לא סיכמה עם עיריית ראשון לציון את תנאי השימוש במקרקעין ששייכים לעירייה. במרכז גם לא הותקנה מערכת מחשוב חדישה של התיקים הרפואיים כמקובל במקומות דומים. ראש עיריית ראשון לציון הוסיף, כי העירייה שואפת לניצול טוב יותר של המקרקעין הנ"ל, לשלב את המרכז הגריאטרי במסגרת הפיתוח האמור ולהעבירו למבנה מודרני בבנייה רוויה והיא רואה בכך חלק מאחריותה הציבורית. מהלך זה יאפשר לדעתו, עפ"י הערכות והתחשיבים שעשתה העירייה לקיים את פעילות המרכז, לכל הפחות במצב מאוזן. באשר להתנגדות של מנכ"ל משרד הבריאות לשיתוף פעולה בין העירייה למכבי על יסוד "שיקולי נדל"ן" ו"כדאיות כלכלית", לדעתו "התנגדות זו גובלת באבסורד, בה בשעה שמשרד הבריאות תופס קרקע לא לו מזה עשור, ללא הסכם". משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח החלטות הממשלה הקודמות מהשנים 2003 ו- 2004 בעניין סגירת המרכז הגריאטרי, אם משרד הבריאות רוצה להמשיך ולהפעיל את המרכז הגריאטרי, יש לקבל החלטת ממשלה חדשה הנוגעות לעתידו וזאת עוד לפני שיושקעו בו משאבים. בד בבד יש לקבל מהעירייה אישור להשתמש בקרקע עליה ממוקם המרכז. הפעילות הבלתי מוסדרת שעושה בה משרד הבריאות גורמת לבזבוז כספים של עשרות מיליוני ש"ח. יוצא אפוא שרק בשנת 2007, שלוששנים לאחר שפג תוקפו של הסכם החכירה ושבע שנים לאחר ההודעה של עיריית ראשון לציון (בשנת 2000 ) ולפיה בתום תקופת החכירה היא רוצה לקבל לידיה את הקרקע שעליה הוקם המרכז, החלו משרדי האוצר והבריאות לחפש מפעיל אחר למרכז, שבו היו מאושפזים באותה עת כ-270 קשישים. יתירה מזו, הוועדה הבין-משרדית קבעה כבר ב - 2006 כי הסכמת העובדים למהלך היא קריטית להצלחתו. אך רק ארבע שנים לאחר שפג תוקפו של הסכם החכירה (מועד שהיה ידוע לכל הצדדים שנים רבות) ושמונה שנים לאחר שהודיעה העירייה כי ברצונה לפנות את המקום החלו משרדי הבריאות והאוצר לגבש תכנית הנוגעת לעובדים במקום.
יוצא שבמשך עשר שנים הקשישים, בני משפחותיהם וכן עובדי המרכז נמצאים באי-ודאות בדבר עתידם האישי, התעסוקתי או הבריאותי.