משטרת ישראל . התמודדות משטרת ישראל עם פשיעת סייבר מתוחכמת - נושאים חוצי ארגונים בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי מתוך הסכום שאושר בסך של 6 מיליון ש"ח, 1.6 ,מיליון ש"ח יועדו להעסקת כוח אדם אזרחי1.5 מיליון ש"ח יועדו לתשלום עבור התחייבויות קודמות עוד משנת 2015 וסכום של כ- 190,000 ש"ח יועד להוצאות נסיעה. יוצא אפוא שלרכש נטו לשנת2016 נותר סכום של 2.7 .מיליון ש"ח בלבד לכלל המערך סכום זה ( 2.7 מיליון ש"ח ) מיועד הן להתמודדות עם פשיעת הסייבר, המתוחכמת טכנולוגית, והן לצרכים של המחוזות לצורך הפקת ראיות דיגיטליות שאינן מתוחכמות. ליחידה הארצית הוקצו 1.6 מיליון ש"ח, ולשאר המערך - הכולל הן את המחלקים והן את החוקרים המיומנים בתחנות - הוקצו כ-1.1 מיליון ש"ח. מתוך ה סכום של 2.7 ,מיליון ש"ח 80% יועדו לחידוש רישיונות לשלוש תוכנות ו-20% ממנו יועדו להדרכות שוטפות. ממסמכי אח"ם עולה שתקציב המשטרה המפורט לעיל אינו נותן מענה להתמודדות עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית, ואינו מאפשר הצטיידות בכלים חדשים הנדרשים לתחום זה שמתפתח במהירות רבה. חוליית המטה, בהיותה גוף המטה שאמור לרכז את עבודת המערך, לא קבעה הנחיות מקצועיות, ונוהלי פיקוח ובקרה על עבודת המערך ועל שיתוף פעולה ותיאום בין היחידות החוקרות. עובדה זו פגעה ביעילות פעולתם של התחנות, החוקרים ומחלקי הסייבר במילוי משימותיהם בתחום אחריותם, להלן הפרטים: משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשטרה לבחון בשנית את כוונתה ליישם את השינוי המבני האמור, שאינו עולה בקנה אחד עם התובנות והפרקטיקה המקובלות בעולם. כך לדוגמה, לפי מסמך שהכינה הסוכנות המרכזית להתמודדות עם פשיעת סייבר באנגליה, מאפריל 2016 שכותרתו" Building a " onse to Cyber CrimeResp48 ,, נדרש שבעבירות סייבר מתוחכמות טכנולוגית כלל פעילות המטה תתבצע בצורה הוליסטית תחת יחידה מרכזית ותקיף את הצרכים החקירתיים והטכנולוגיים, תשתף את הידע במערך ותספק תמונת מצב של הפשיעה והאסטרטגיה, ולא תפוצל בין מערכים נפרדים באופן מלאכותי. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי הפרדת תחומי האחריות של חוליית המטה בין המישור הטכנולוגי למישור החקירתי נוסף על המבנה המפוצל הקיים של כלל מערך הסייבר, אינה מביאה בחשבון את המאפיינים של פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית, שבה שני המישורים כרוכים זה בזה. במציאות זו אין מענה לחולשותיו של המערך המבוזר כפי שפורטו בדוח זה, ובכללן החולשה בתחום שיתוף הידע בין כלל הגורמים העוסקים בנושא. על המשטרה ועל המשרד לבט"פ לוודא כי הידע המקצועי הקיים בעולם לטיפול בפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית נבחן ומיושם. על המשטרה ועל המשרד לבט"פ לוודא שעבודת המטה המתקיימת כיום תיתן מענה לצרכים הייחודיים של המלחמה בפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית. במסגרת זו עליהם לבחון לעומק את מבנה המערך ואת שאלת הכפפתו הטכנולוגית והחקירתית, ובכלל זה את הכפפת מחלקי הסייבר למחוזות. בחינה זו נדרשת, שכן היערכות המשטרה והמשרד לבט"פ כיום לאתגרים ולסיכונים הלאומיים הקשורים לפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגי ת אינה מתבססת על התפיסות המקובלות בעולם ועל לקחי משטרות זרות לגבי טיפול אפקטיבי בפשיע ה כאמור, וספק רב אם היא נותנת את המענה הדרוש לאיומים. עד מועד סיום הביקורת לא הונפקו כרטיסי אשראי בין -לאומיים למערך הסייבר למרות הצורך והיתרונות הגלומים בשימוש בכרטיס מסוג זה ברכישות מקוונות. נמצא כי חוליית המטה לא פעלה מול פיקוד אח"ם במחוזות ומול מפקדי התחנות כדי לקבוע ממשקי עבודה יעילים בתחום הסייבר. כמו כן לא הוגדר אילו תיקי פשיעת סייבר יטופלו ברמת התחנה ואילו יועברו לטיפול של מחלקי הסייבר על אף ההמלצות האמורות בבקרות. לפיכך, פעלו התחנות נגד עברייני סייבר בלי שהתייעצו עם מחלקי הסייבר במחוזות, תוך כדי ניתוק מהידע ומהיכולות שהיו קיימות במחלקים, באופן שהביא למענה לקוי לפשיעת הסייבר. .3. בדיקת משרד מבקר המדינה, העלתה שבכ- 30%-20% מן המקרים שבהם נעשה ניסיון לפרוק ראיות דיגיטליות, לא הצליחו חוקרי הסייבר בתחנות לעשות כן, בגלל היעדר ידע מקצועי -טכנולוגי והיעדר סיוע מקצועי שוטף מצד מחלקי הסייבר במחוזות, זאת מבלי שחוליית המטה פיקחה אחר הנעשה במחוזות. כך נוצרו מצבים של "איבוד ראיות" דיגיטליות. נמצא כי יש מחסור באמצעים טכנולוגיים בתחנות שיאפשרו לאזרחים למסור ראיות דיגיטליות בעת הגשת תלונה בנוגע לפשיעת סייבר. האמצעים החסרים הם: מחשב ייעודי המחובר לאינטרנט לצורך קבלת חומרים ממדיות דיגיטליות (כגון דיסק און קי); כתובת דואר אלקטרוני אזרחי שאליה יוכלו אזרחים לצרף חומרים דיגיטליים לתלונותיהם; מדפסת שתאפשר הדפסה מידית או סריקת הראיות הדיגיטליות. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לבט"פ ולמשטרה, כי אף שהצרכים הנדרשים להתמודדות עם פשיעת סייבר היו ידועים והועלו שוב ושוב במהלך עשר שנים מאז 2006 , פעולות המשטרה והמשרד במהלך השנים מימשו רק חלק קטן מהתכנית המלאה להתמודדות עם התעצמות אתגרי הפשיעה בתחום זה. במהלך השנים הללו נעשו בדיקות ועבודת מטה, גובשו המלצות ואושרו תכניות היערכות שכולן הצביעו על צורך ברור ומובהק להגדיל באורח ניכר את מספר התקנים ביחידה הארצית, ולאיישם בשוטרים בעלי הכשרה מקצועית רלוונטית. למרות זאת נמצא כי רק בשנת 2016 היה התקן של היחידה הארצית בסדר גודל שלפי המלצת המשטרה היה אמור להיות כבר בשנת 2010 (השלב הראשון של התכנית המלאה). יצוין כי גם תקן זה הוא כשליש בלבד מהיקף כוח האדם הדרוש על פי המלצות המשטרה והמשרד לבט"פ בעבר. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי מאחר שהיא סבורה שיש צורך בהקצאת משאבים נוספים למערך הסייבר, אך לטענתה הדבר נמנע ממנה בשל היעדר מקורות תקציביים, מחובתה להעלות נושא זה בדיוני התקציב הנערכים בשיתוף המשרד לבט"פ ומשרד האוצר. במסגרת זו עליה להציג גם את המשמעויות ואת ההשלכות הנובעות מהקצאות תקציב חסרות לתחום זה, כדי שאפשר יהיה לבחון את הצורך בחיזוק מערך הסייבר בהשוואה לצרכים אחרים של המשטרה. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי בצד הפעולות שפירטה המשטרה בתשובתה הנוספת, עליה לתת מענה גם לפשיעת סייבר מתוחכמת העושה שימוש בטכנולוגיות מתקדמות ומגוונות שמשתנות במהירות רבה. מענה כזה מחייב כוח אדם מיומן וייעודי שיעסוק בכך, נוסף על המערכים המשלימים, שלא נועדו לטפל בפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית. .ואולם, בניגוד להמלצות הללו ולעמדה שהביע סגן ראש אח"ם בינואר 2015 , מבנה המערך שייעודו התמודדות עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית מבוזר ( de-centralized ) לכפיפויות פיקודיות שונות ואינו בעל מוטת שליטה מרכזית: היחידה הארצית פועלת בכפוף לפיקוד להב 433 , וחוקרי מחלקי הסייבר כפופים כל אחד לפיקוד המחוז שבו הוא פועל, ועקב כך היחידה הארצית ומחלקי הסייבר עסקו בהתמודדות עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית כל אחד בנפרד, באופן מבוזר שאינו אפקטיבי, כפי שיפורט להלן. . הלכה למעשה בפברואר 2017 ,עדיין לא הוחלה תפיסת ההפעלה החדשה ומבנה המערך והפיצול בין יחידותיו שיקף אפוא את אותן כפיפויות פיקודיות עליהן הוחלט עוד בשנת 2000 , ללא התאמה כמתחייב מן ההתפתחויות הטכנולוגיות ומהידע המקצועי המעודכן להתמודדות אפקטיבית עם פשיעת סייבר. על המשטרה ועל המשרד לבט"פ לבחון את העוגנים המקצועיים המקובלים בעולם שנידונו בספרות המקצועית ונתמכות גם בפרקטיקות מקובלות32 בכל הנוגע למבנה רצוי של יחידה אשר מתמודדת במובחן בפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית, ובד בבד עם הטיפול בעבירות קלאסיות המסתייעות במרחב הסייבר אולם אינן בגדר פשיעה כזאת. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי רובה המוחלט של עבודת מחלקי הסייבר במחוזות, מתמקדת בהפקת ראיות דיגיטליות (מיצוי) הנדרשות בחקירות תיקים שאינם פשיעת סייבר ונמצאים בטיפול התחנות ובטיפולן של היחידות המחוזיות שאליהן כפופים מחלקי הסייבר. נמצא כי למרות עבודת המטה ולמרות הנחיית ראש אג"ת להגדיל במידה רבה את כוח האדם ביחידה הארצית, בשנים 2010-2009 לא נעשה שינוי של ממש במערך כוח האדם של היחידה הארצית. הבדיקה העלתה שבמחצית הראשונה של שנת 2016 הרוב המוחלט של תשומות פעילות חוקרי מחלקי הס ייבר במחוזות לא ה ופנו לחקירת עבירות סייבר מתוחכמות טכנולוגית, אלא הוכוונו על ידי פיקוד המחוז לסייע לצוותי חקירה אחרים לטיפול בראיות דיגיטליות, בעבירות "קלאסיות", בניגוד להנחיית סגן ראש אח"ם מיוני 2015. עוד עולה כי נכון למועד הביקורת, שיעור הטיפול בראיות די גיטלית בתיקי חקירה של היחידות המחוזיות שאליהן כפופים מחלקי הסייבר (ההונאה) הוא גדול פי 4 .משיעור הטיפול בראיות דיגיטליות בתיקי חקירה של מחלקי הסייבר בולטים במיוחד שני מחוזות שבאחד מהם נבדקו פי 17.7 ראיות דיגיטליות בתיקי חקירה של יחידת ההונאה לעומת תיקי מחלק הסייבר, ובאחר נבדקו פי 6.6 .ראיות דיגיטליות בתיקי הונאה לעומת תיקי סייבר משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי השלכות המבנה המפוצל של מערך הסייבר והכפיפות הפיקודית הישירה של מחלקי הסייבר ליחידות המחוזיות, הביאו לכך שרובה המכריע של עבודת המחלקים מוסטת למתן סיוע טכני למחוזות, ולא כפי שהנחה סגן ראש אח "ם שסיוע זה יהיה "בשוליים". התנהלות זו מגבילה את יכולתם של מחלקי הסייבר להקצות את משאביהם לטובת טיפול בתיקי פשיעת סייבר מורכבת שבתחומי אחריותם, ופוגעת במקצועיותם ובמיומנותם לטיפול בתיקים האלה. מתשובות המשטרה עולה כי המשטרה אמנם הייתה ערה לצורך של התחנות לטפל בעצמן בהפקת ראיות, אולם היא לא פתרה את הבעיה שבכפיפותם של מחלקי הסייבר ליחידות המחוזיות; כפיפות זו הביאה לכך שעבודת המחלקים מתמקדת בטיפול בצרכים השוטפים של היחידות המחוזיות שלהן הם כפופים, כלומר בעבירות פליליות "קלאסיות", במקום להתמקד בייעודם המקורי - טיפול בפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית. עקב אי-פתרון בעיה זו, תתקַבֵּע התופעה שלפיה ימשיכו מחלקי הסייבר להישאב לטיפול בתיקי המחוז בשל כפיפותם ליחידות המחוזיות, בניגוד לייעודם המקורי - עיסוק בפשיעת הסייבר המתוחכמת. כמו כן עולה החשש כי בשל מיקום מחלקי הסייבר במחוזות והכפפתם ליחידות המרכזיות במחוזות, לא יינתן מענה מספק לפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית. על המשטרה ועל המשרד לבט"פ לבחון בדחיפות את התאמת מבנה מערך הסייבר להתפתחויות הטכנולוגיות בתחום, באופן שיעלה בקנה אחד עם הידע המקצועי והתפיסות שאומצו לאורו בעולם, התומכים ביחידה מרכזית שאליה כפופים גופי המטה והיחידות החוקרות, זאת גם אם המשטרה הצהירה על כוונתה לממש תפיסת הפעלה חדשה. יתר על כן, אם המשטרה רואה צורך בהוספת חוקרים שיעסקו בהפקת ראיות דיגיטליות במחוזות בעבירות "קלאסיות" או בחקירת עבירות קלאסיות שמסתייעות במרחב הסייבר המטופלות על ידי המחוזות, עליה לוודא שהדבר אינו יבוא על חשבון התמקצעותם של חוקרי המחלקים שייעודם הוא עבירות סייבר מורכבות טכנולוגית. על המשרד לבט"פ ועל משרד האוצר לסיי ם את התהליך שנמצא על המדוכה במהלך כשנה וחצי, באופן שיסייע בגיוס כוח אדם מתאים שיעניק את המענה המקצועי הדרוש למילוי המשימות בתחום זה. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי פרטי המקרה האמור מדגישים את החשיבות של הנחיה מקצועית בתחום הסייבר לכלל חוקרי המחוזות. כמו כן יש מקום ליידע את מחלק הסייבר בדבר הימצאות זירה דיגיטלית במהלך טיפול בתיק כדי למנוע תקלות, כפי שפורט לעיל. הקמת המעבדות בתחנות עשויה לשפר את היכולות בתחום הפקת הראיות הדיגיטליות. עם זאת, על המשטרה ועל המשרד לבט"פ לוודא כי יתקיים גם ממשק קרוב ורציף בין התחנות לבין מחלקי הסייבר. מהאמור לעיל עולה כי מערך הסייבר לוקה בחולשות של ממש בהיבטים של שיתוף ידע, פיקוח ובקרה ומתן סיוע טכנולוגי מצד מחלקי הסייבר שבאחריות חוליית המטה למחוזות. חולשות אלו נובעות מהמבנה המבוזר של מערך הסייבר שתוצאתו היא, היעדר ממשק ראוי בין חוליית המטה לבין היחידות החוקרות של המערך. מציאות זו משקפת היעדר "יד מכוונת" של גוף מטה כלפי היחידות החוקרות במערך. למרות הצורך הברור שעלה בנושא תגמול כוח האדם הקיים בעל המומחיות הטכנולוגית הגבוהה ובעל הידע להתמודדות עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית, שנקלט במערך הסייבר מאז הקמתו, נמצא כי טרם הושלם הטיפול בהצעות שהועלו למתן מענה על צורך זה. על המשטרה, המשרד לבט"פ ומשרד האוצר לתת את הדעת לחשש שהיחידה הארצית עומדת בפני מגמה של עזיבת כוח אדם מיומן ואיכותי המהווה את עמוד התווך של המערך, בהיעדר תמריצים מתאימים לשימורו. במצב זה פעילות מערך הסייבר צפויה להיפגע קשות, ועליהם למצוא בהקדם פתרון לבעיה זו. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי בתשובתה היא פירטה כי היא מטפלת בנושא תגמול השכר לגיוס כוח אדם טכנולוגי, וכי צעדיה ייתנו מענה לצורך האמור. ואולם, תשובתה אינה נותנת מענה לצורך בשימור השוטרים המשרתים כיום במערך ולמניעת עזיבתם. . בעולם הטכנולוגי יש חשיבות רבה מאוד לסביבת עבודה מתקדמת. מהביקורת עלה כי מערך הסייבר במשטרה מצטייר בעולם התעסוקה כחסר אמצעים ובעל תקציב זעום, שאינו מקבל די קשב מצד פיקוד המשטרה, שאינו מעניק סביבת עבודה הולמת להתמודדות עם פשיעת הסייבר המתוחכמת ושאין בו כוח אדם בהיקף משמעותי בעל רמה טכנולוגית גבוהה. מציאות זו פוגעת בשמו המקצועי של מערך הסייבר ובפרט בשמה של היחידה הארצית באופן שמקשה לשמר את כוח האדם הקיים ביחידה הארצית, ושמשפיע על גיוס מועמדים ברמה מקצועית וטכנולוגית גבוהה. הממצאים שהועלו בפרק זה מלמדים שהמשטרה והמשרד לבט"פ טרם ענו על הצורך הדחוף בחיזוק המערך הקיים ובבניית שלד מקצועי של כוח אדם טכנולוגי מיומן בעל הכשרה מקצועית מתקדמת ומגוונת, המתאימה לדינמיות ולהתפתחות הטכנולוגית של פשיעת סייבר, כך שיהיה אבן שואבת לגי וס מועמדים נוספים ברמה הולמת ולשימורם בארגון לאורך זמן. לנוכח המחלוקת, במועד סיכום הביקורת ינואר 2017 , לא היה במערך הסייבר האמצעי האמור . משרד מבקר המדינה מעיר כי נדרש שיתנהל שיח מקצועי בין הגורמים הרלוונטיי ם במשטרה כדי לקדם את הנושא באופן שיענה על הצרכים הטכנולוגיים של מערך הסייבר וימנע פגיעה ביעילות תפקוד המערך.
מהאמור עולה כי למרות שבשנים 2015-2013 כמעט שהוכפל מספר תיקי פשיעת הסייבר, בשנת 2016 צמצמה המשטרה בשליש את תקציב ההצטיידות והתפעול של המערך. מצב זה משקף חוסר הלימה לנוכח הגידול הניכר בהיקף הפעילות הנדרש ממערך הסייבר.