משרד הבריאות . הפיקוח על ניסויים בבעלי חיים הביקורת הנוכחית העלתה כי הסטודנטים באוניברסיטה עדיין אינם מקבלים תעודה המעידה על הכשרתם, למעט מקרים שבהם הם דורשים זאת כדי להציגה במוסדות אקדמיים אחרים. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הזמן הרב שחלף מאז פרסום הוראות האוניברסיטה בנושא, ונוכח השינויים הרבים שחלו בתחום, על האוניברסיטה לעדכן את הנוהל האמור לעיל בהקדם ולחייב את הגורמים הנוגעים בדבר באוניברסיטה לנהוג על פיו. מהאמור לעיל עולה כי האוניברסיטה אפשרה זה שנים לסטודנטים ולחוקרים להיכנס לבתי החיות ללא בקרה ואף לבצע ניסויים. לדעת משרד מבקר המדינה, מצב זה אינו תקין כיוון שאינו עומד בדרישות החוק וכללי המועצה. כיוון שיש תחלופה תמידית של חוקרים וסטודנטים העוסקים בניסויים בבע"ח חשוב להביא לידיעת כל העוסקים במחקר באוניברסיטה את הכללים המעודכנים לטיפול בבע"ח שמשתתפים בניסוי. ראוי לוודא מפעם לפעם שהחוקרים והסטודנטים מאשרים בחתימתם כי הם מודעים לכללים הללו. הביקורת הנוכחית העלתה כי על אף הודעתה של אוניברסיטת תל -אביב שלפיה היא תפעל לעדכון הנוהל, עד אוקטובר 2010 היא לא עדכנה את ההנחיות לחוקרים, לא הפיצה בקרב החוקרים והסטודנטים קובץ הנחיות, ולא חייבה אותם לחתום, לפני שהחלו בעבודתם בבתי החיות, שההנחיות ונוהלי העבודה בב ית החיות נהירים להם. לדברי הווטרינר הקודם של האוניברסיטה, הוא שוחח עם הסטודנטים על כללי התנהגות בבתי החיות, אך הם לא נדרשו לקרוא נהלים כתובים, לא כל שכן לחתום עליהם. מממצאי הביקורת שלעיל עולה כי הפיקוח המתקיים באוניברסי טת תל - אביב על תהליך אישור הניסויים בבע"ח טעון שיפור. לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטה לתת דעתה על הרכבי תת -הוועדות של הוועדה הפנימית העליונה ולדאוג שבכל תת -ועדה יהיה חבר שאינו מתחום מדעי החיים או הרפואה, ואשר אינו עוסק בניסויים בבע"ח. עליה גם להקפיד על ביצוע הנוהל למניעת ניגודי עניינים בעבודת הוועדות. על הוועדה הפנימית העליונה לגלות מעורבות רבה יותר בפעילותן של תת- הוועדות, בעיקר בהליך קבלת החלטותיהן לגבי הניסויים המתבצעים באוניברסיטה. . משרד מבקר המדינה העיר לאוניברסיטה כי עליה לבחון בהקדם דרכים להסדרת מילוי התפקידים האמורים בלא שיתעורר חשש לניגוד עניינים. לדעת משרד מבקר המדינה, השימוש בדפי המעקב על מנת לפקח על מצב בע"ח שמשתתפים בניסוי שלהם הוגדרה דרגת סבל גבוהה הוא ראוי ביותר. על האוניברסיטה לנקוט את האמצעים שקבעה כלפי חוקרים שעל פי דפי המעקב שמילאו לא פעלו לפי ההוראות והכללים וכן כלפי חוקרים שלא מילאו דפי מעקב כנדרש. הביקורת הנוכחית העלתה כי חל שיפור מסוים בתפקוד עובדי בתי החיות של האוניברסיטה בהשוואה לליקויים בפעילותם שצוינו בדוח הקודם. יחד עם זאת נמצא כי מקצת הליקויים שצוינו בדוח הקודם הנוגעים לעובדים ולחוקרים טרם תוקנו. כך, לדוגמה, נמצא כי אף שהמועצה קבעה כללים ולפיהם על עובדי בתי החיות לרענן את הכשרתם מדי פעם בפעם - הם לא עברו קורסי רענון כנדרש. . בהיות הווטרינר כאמור גם מנהל של אחד מבתי החיות, הוא למעשה מפקח על עצמו. גם לו היה שינוי בסדרי העבודה של הווטרינר בעקבות הממצאים שהועלו בדוח מ- 2004 , על האוניברסיטה היה לקבוע לעבודת הווטרינר סדרי בקרה ופיקוח טובים יותר וכן הסדר למניעת ניגוד העניינים המובנה בתפקידו בעניין בית החיות שהוא מנהל. הביקורת הנוכחית העלתה כי ההסדר שנקבע בשנת 2004 בעניין אופן חלוקת זמנו של הווטרינר וההחלטה של נציגי המועצה מפברואר 2007 אינם מתבצעים. וטרינר האוניברסיטה אינו נמצא שעתיים בכל יום בפקולטה למדעי החיים. כמו כן הוא אינו מתעד את ביקוריו בבתי החיות של האוניברסיטה. לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח הליקויים שעדיין נמצאו בבתי החיות באוניברסיטה60 , יש לשפר את יעילות הפיקוח של הווטרינר כדי שהוא יעמוד בדרישות המועצה והחוק. כמו כן עליו להקפיד לתעד את ביקוריו בבתי החיות כיוון שכך ניתן לוודא שהבקרה הנדרשת מתקיימת ושהערות הווטרינר מיושמות. הנהלת הרשות; מנהל הרשות לבתי חיות: כאמור, מנהל הרשות שהוא רופא וטרינר מכהן כווטרינר האוניברסיטה, ובמסגרת תפקידו זה הוא מפקח על וטרינרים נוספים. הוא אחראי גם לפיקוח על רווחת בעלי החיים בבתי החיות. נוסף על תפקידיו אלה מנהל הרשות מכהן גם כמנהל בתי החיות, וממונה למעשה על הפיקוח של בתי החיות שבניהולו ובכך יש חשש לניגוד עניינים מובנה. כמו כן נמצא כי מנהל הרשות עוסק בעצמו במחקר בבע"ח. מכאן שגם בהיבט זה הוא מפקח בכובעו כווטרינר המוסד על פעילותו המחקרית. בכל אלו יש כדי לעורר חשש לניגוד עניינים; חשש זה קיים גם כאשר וטרינרים אחרים, הכפופים למנהל הרשות, מפקחים על הניסויים שהוא מבצע בבע"ח. הועלה כי הקורס אינו רשום במדור הבחינות, וכי הסטודנטים לא חויבו לעמוד בבחינה בסיומו, בשונה מהקורס לשימוש בחיות מעבדה אחרות כאמור לעיל. על האוניברסיטה לוודא כי החובות בקורס זה יהי ו זהות לחובות בקורס האחר. . משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי האוניברסיטה נוקטת בעניין זה אמצעים שונים על מנת לפקח עד כמה שניתן על הניסויים באופן ראוי. לדעת משרד מבקר המדינה, על כל תת -ועדה לכלול חבר שאינו עוסק בניסויים בבע"ח, וזאת כדי שכל בקשה להיתר תיבחן לפי נקודות השקפה שונות לגבי ניסויים בבע"ח. הוועדה הפנימית באוניברסיטה לא ביצעה ביעילות את תפקיד הפיקוח על הניסויים ואין בידה הכלים לבצע זאת. על הנהלת האוניברסיטה לוודא שהפיקוח ייעשה בידי ועדה זו כנדרש ולשקול דרכים שיְיַ עלו את הפיקוח על הניסויים ואת הפיקוח על רווחת בע"ח באוניברסיטה. כמו כן על הנהלת האוניברסיטה לדאוג לכך שקביעת הרכב הוועדה הפנימית תיעשה בצורה תקינה וללא שמבקש הבקשה יוכל לבחון חבר ועדה שיבחן את בקשתו, כך שלא יעלה חשש שמעורבים בהחלטה שיקולים זרים. ממסמכי האוניברסיטה הנוגעים לעניין מצב בתי החיות עולה כי נפגעה היכולת לקיים מח קרים ונפגעה אף איכות המחקרים שהתקיימו. על האוניברסיטה ללמוד ממקרים אלו על המשמעויות החמורות שעשויות להיות לתחזוקה לקויה של בתי החיות. על המועצה לנקוט את כל האמצעים העומדים לרשותה כדי לוודא שבעלי החיים בבתי החיות יטופלו כנדרש ושהליקויים הנוגעים לניסויים בבע"ח באוניברסיטה יתוקנו לאלתר. לדעת משרד מבקר המדינה, בטיפול בבע"ח גדולים, ובכלל זה קופים, כלבים, חתולים וחיות משק, האוניברסיטה אינה צריכה לסמוך רק על כך שגורמים חיצוניים ייאותו לקלוט בע"ח אלה לאחר השימוש בהם לצורכי ניסויים, ומחובתה של האוניברסיטה לדאוג לשיקומם כחלק מהוצאות המחקר70 .בין בעצמה ובין באמצעות גורמים אחרים .כאמור בשנת 1998 פרסמה האוניברסיטה קובץ נהלים, הנחיות והוראות עבודה (להלן - נוהלי האוניברסיטה) באשר לשימוש בבע"ח לניסויים במחקר ובהוראה. הנהלים עודכנו בשנת 2004 ובשנת 2010 . הנהלים המעודכנים מבוססים, בין היתר, על הכללים שפרסמה המועצה ב- 1998 ועל כללי הניסויים בבע"ח מ - 2001 . הנהלים כוללים את מדיניות האוניברסיטה באשר לשימוש בבע"ח במחקר ובהוראה, מציינים את אחריות האוניברסיטה לטיפול בבע "ח, ומדגישים כי "כל פעילות בנוגע לבעל חיים... הנעשית בשטח האוניברסיטה... תבוצע רק על סמך הרשאה בכתב ומראש, מאת בעל התפקיד המוסמך לכך... הוועדות הקמפוסיות ... הנהלת הרשות לבתי חיות... דרישות ההרשאה... מחייבות ]הפנימיות[ את כל החוקרים מבצעי המחקר והן את כל האחראים, באוניברסיטה, על מעבדות ומתקנים בהם מבוצעת העבודה עם בעה"ח". הביקורת העלתה כי אף שהיועץ המדעי של המועצה פועל בשמה ומייצג אותה מול מוסדות המבצעי ם ניסויים בבע"ח, ואף שהמועצה רואה חשיבות רבה בתפקיד זה, היא לא הגדירה את סמכויותיו. הביקורת העלתה כי סולם דרגות הסבל נתון לפרשנותו האישית של מבקש האישור, ובשל כך יכול מבקש האישור להגדיר את דרגת הכאב והסבל של בעלי החיים כנמוכה ממה שהיא בפועל. כך, למשל, הועלה מקרה משנת 2007 במכללה האקדמית להנדסה ע"ש בראודה (להלן - מכללת בראודה), שבו ציינו מבקשי האישור כי יידרשו להשתמש במשככי כאבים לפני הניסוי, במהלכו ואף אחריו, אך קבעו כי הסבל שייגרם לבעלי החיים הוא בדרגה 3 בלבד. נמצא שהוועדה הפנימית במכללה לא הסבה את תשומת לבם של החוקרים לחוסר התאמה זה. משרד מבקר המדינה מעיר כי השימוש במשככי כאבים נזכר כאמור רק בהגדרה של דרגת סבל 4 , ועל כן לא ניתן לקבוע דרגת סבל3 במקרה כזה. לדעת משרד מבקר המד ינה, יש חשיבות מרובה להערכה מדויקת ככל האפשר של רמת הסבל של בע"ח המשמשים לניסויים, וקביעת הדרגה לכך היא הבסיס לוודא שהניסוי מתבצע בהתאם להיתר שניתן. על המועצה לבחון את הרגישות של הסולם האמור ולבדוק אם יש צורך להוסיף לו דרגות ביניים. מן הראוי גם לחדד את הנחיותיה בעניין קביעת דרגת הסבל על ידי החוקרים כך שהדבר יהיה נתון פחות לפרשנות האישית של מבקשי ההיתרים לניסוי או של הוועדות הפנימיות המוסדיות. מכל מקום, על המועצה לבחון אם יש מקום להנחות את הנוגעים בדבר כי בכל מקרה שבו יש התלבטות בקביעת דרגת הסבל, תיקבע הדרגה הגבוהה יותר (כלומר תתקבל החלטה לחומרה). מהאמור לעיל עולה כי על פי החוק והכללים העילה היחידה להמתת בע"ח היא לשם "המתת חסד", כלומר הפסקת סבל שלא ניתן להפסיקו או למנעו באמצעים אחרים. הביקורת העלתה כי לעתים נעשים ניסויים בבע"ח אשר אינם מסבים להם סבל או גורמים ל הם חוסר נוחות מועט, כגון ניסויים שבהם מתפתחים נוגדנים בדמם של בעלי החיים 45 , והמחקר שנעשה בהמשך הוא על הנוגדנים שבדם שנלקח מבעלי החיים; ניסויים שנעשו על ולדות של בע"ח ולא על בעלי החיים ששימשו להולדה שלהם וכו'. לאחר הניסויים האלה בעלי החיים מצויים במצב רפואי תקין ויכולים להמשיך לחיות כרגיל, או שניתן לרפאם מהתהליך הניסויי שהופעל עליהם ולהביא לכך שהמשך חייהם יהיה ללא סבל. מלבד זה, לעתים, בסיומם של ניסויים, נותרים בע"ח עודפים (שלא נעשו בהם ניסויים) 46 ,. אכסון בע"ח אלה הטיפול בהם והדאגה לרווחתם כרוכים, מן הסתם, בהוצ אות כלכליות למבצעי הניסויים ולמוסדות המחקר. מהאסמכתאות עולה כי במקרים כאלה מקצת מבעלי החיים נמסרים לפינות חי וכדומה, אך מרביתם מומתים47 . לדעת משרד מבקר המדינה, בהיעדר הקפדה על פרט חשוב זה, לא ניתן לדעת אם החוקר והמשתתפים האחרים בניסוי אכן עברו הכשרה מתאימה לעסוק בניסויים בבע "ח. על חברי הוועדה הפנימ ית של האוניברסיטה לדרוש מהחוקרים להקפיד לציין פרט זה בטופס הבקשה שלהם, ולא לאשר בקשה שהטופס עבורה לא מולא כראוי. מלבד הנפקת תעודה הנושאת מספר סידורי לכל מסיים קורס הכשרה, מן הראוי שהאוניברסיטה תנהל קובץ ממוחשב שבו רשומים פרטיהם של כל מסיימי קורסי ההכשרה שקוימו באוניברסיטה. כך תוכל הוועדה הפנימית לקיים מעקב אחר המשתתפים בניסויים, לאמת את הנתונים שמצוינים בטופסי הבקשות לניסויים, ולוודא שרק המורשים לקיים ניסויים בבע"ח לסוגיהם השונים עוסקים בכך. לניהולו של קובץ כזה חשיבות נוספת, שכן פרטיו יוכלו לשמש מקור לנתונ י המאגר המרוכז האמור להתנהל במועצה59 . . עוד נמצא בביקורת הנוכחית כי מאחר שלא הותקנה מערכת לבקרת כניסה לבתי החיות61 באוניברסיטה, למעט בבית החיות שבמרכז לחקר המוח, שהו שם גם חוקרים שלא עברו כלל הכשרה לטיפול בבע"ח, ובכך גבר הסיכון לפגיעה ברווחתם של בעל י החיים. האוניברסיטה גם לא הגדירה בנוהל את תפקידיהם של העובדים בבית החיות ולא חייבה אותם, כפי שהומלץ בדוח הקודם, לתעד את כל הפעולות החשובות הנעשות כחלק מהטיפול בבעלי החיים. הביקורת העלתה כי האוניברסיטה והמועצה לא הקפידו על מניעת ביצוע ניסויים בבע"ח ממי שאין בידו תעודת הרשאה ושלא ציין את מספרה הסידורי בטופס הבקשה לקבלת היתר לביצוע ניסויים בבע"ח. כן הועלה כי האוניברסיטה אינה נוהגת להעניק למסיימי קורס ההכשרה תעודה המעידה על עמידה בתנאי הקורס ואינה נותנת להם את המספר הסידורי של תעודת ההרשאה, וכי רק סטודנטים או חוקרים המבקשים תעודת הרשאה מקבלים אותה. הביקורת העלתה כי הרישומים על הכלובים שבכל בתי החיות שבאוניברסיטה אינם מכילים את כל הפרטים האמורים. כך לדוגמה לא רשומה על כל כלוב דרגת הסבל המרבית שנקבעה בהיתר לניסוי בבעל החיים שנמצא בו והדבר עלול להקשות על קיום בקרה יעילה על רווחת בע"ח. לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטה לנקוט את הצעדים הדרושים לרישום ראוי על כלובי בעלי החיים כדי לשפר את הפיקוח על רווחת בעלי החיים והטיפול בהקטנת סבלם, אם נדרש. . בדיקה שביצע משרד מבקר המדינה בבית החיות ביוני 2010 העלתה שהליקויים שהוזכרו במכתבי החוקרים מהפקולטה למדעי החיים טרם תוקנו. עד מועד סיום הביקורת בדצמבר 2010 המשיך בית חיות זה להיות סגור. בתשובת האוניברסיטה בעניין זה (ראו להלן) צוין, בין היתר כי היא שוקלת להקים בית חיות חדש. מהאמור לעיל עולה כי הטיפול הלקוי של האוניברסיטה גרם סבל לבעלי החיים, בע"ח רבים הומתו שלא לצורך, הופסקו מחקרים, נגרמו הוצאות כספיות מיותרות, ונדרשו ניסויים חוזרים בבע"ח נוספים כדי לשחזר את המחקרים. לדעת משרד מבקר המדינה, בדיקות רפואיות סדירות של בעלי החיים, תיעוד של ביקורי הווטרינר, פעולות תקינות של עובדי בית החיות ובכלל זה שמירה קפדנית של הניקיון בבתי החיות, ושיפור התנאים הפיזיים במקום היו יכולים לצמצם ואולי אף למנוע לחלוטין את הזיהומים שהתגלו בבע"ח בבית החיות הדרומי. על האוניברסיטה לתקן את כל הדרוש תיקון בבתי החיות, וכן לבחון את תפקודה של הוועדה הפנימית ושל וטרינר האוניברסיטה החבר בה. נוכח המתואר לעיל, על המועצה לבחון את הפיקוח שהיא מקיימת במוסדות באמצעות וטרינרית המועצה במטרה לאתר, מבעוד מועד, מצבים דומים ואף חמורים יותר. לדעת משרד מבקר המדינה, על מ שרד הבריאות והמועצה להשלים בהקדם את הטיפול הנדרש כדי שהמערכת הממוחשבת תאפשר למשתמשיה נגישות קלה, דבר שיסייע בקיום פיקוח יעיל ועדכני יותר על המחקרים המתקיימים במוסדות השונים. לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועדה הפנימית המאשרת את הניסוי לקבל את החלטתה על סמך בסיס מידע רחב הכולל את כל המידע הרלוונטי, ורק לאחר ששוכנעה כי השימוש בבע"ח בניסוי יוסיף על הידע המדעי או הרפואי הקיים. לכן יש מקום לבחון את האפשרות לשנות את טופס הבקשה האלקטרוני כך שמבקש ההיתר לניסוי בבע"ח יידרש לפרט ניסויים הדומים שביצע בבני אדם או בבע"ח (אם ביצע), וכן לדווח על ניסויים דומים שביצעו חוקרים אחרים, ככל שידוע לו עליהם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בחלק מהמקרים השיקולים שעומדים לנגד עיניהם של המועצה והממונים על הנושא במוסדות שנבדקו אינם ראויים, שכן מדובר בשיקולים כלכליים הנעשים עקב קשיים של החוקרים והמוסדות לממן את הטיפול בבעלי החיים האמורים תוך התעלמות מרווחתם, בניגוד לחוק הניסויים. לדעת משרד מבקר המדינה, על המועצה והוועדות המוסדיות לבדוק את הדרך שבה נעשית הערכת החוקרים לגבי מספר בעלי החיים הדרושים לצורך הניסויים ולפתח דרכים לקביעת מספר מדויק יותר של בע"ח הדרושים לכל מחקר, כך שת ופחת ככל הניתן תופעת בעלי החיים ה"עודפים". מן הראוי שהמועצה תנחה את מוסדות המחקר כי בתקצוב הוצאות המחקרים הם יביאו בחשבון את העלויות הכרוכות בהמשך גידולם של בעלי החיים ה"עודפים" שהחוק אינו מתיר את המתתם. כמו כן יש לתת את הדעת על פתרונות לבעיית בעלי החיים ה קטנים, שמספרם גדול והטיפול בהם כרוך כאמור בבעיה כלכלית, וכן לשיקומם של בעלי החיים הגדולים. על המועצה להוציא הנחיות, כללים וקריטריונים מפורטים בעניין המקרים שבהם נדרשת המתת בע"ח הנותרים במצב רפואי תקין לאחר השימוש בהם בניסויים.