מטלות רוחב . העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה העדפת העסקת קרובי משפחה כפי שתואר לעיל. הסכמי העבודה הקיבוציים נועדו להקנות לארגון העובדים מעמד הולם כלפי המעביד, על מנת להגן על ענייני העובדים כקבוצה; אולם הנתונים שנבדקו מלמדים כי מעמד זה נוצל בעבר, מנוצל בהווה ועלול להיות מנוצל בעתיד להעדפת קרובים. הימנעותה של החברה מביצוע הפעולות הנדרשות, תוך כניעה ללחצי העובדים, עשויה אולי לפתור בעיה לטווח הקצר, אולם בטווח הארוך היא מביאה להנצחתה של נורמה פסולה, באופן הפוגע בציבור ובקופה הציבורית ונוגד את תקנת הציבור. .על חברת נמל אשדוד חלות ההגבלות שנקבעו בתקנות קרובי משפחה, ועד מרס 2007 .לא הוציאה החברה נוהל ליישום ההגבלות האלה הנורמות החלות על העובדים בגוף ציבורי חלות ביתר שאת על העובדים הבכירים בו. עובדים אלה הם בעלי השפעה רבה וצריכים לשמש דוגמה ומופת לכל העובדים .בגוף הציבורי. התנהגותם עשויה לבסס את אמון הציבור בגוף זה, ואילו הפרת נורמות ראויות על ידיהם עלולה לפגוע קשות באמון הציבור בו. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להימנע מהעסקת קרובי משפחה של עובדים בכירים שכן הם עלולים להימצא במצב של ניגוד עניינים עקב העסקת קרובי משפחתם. תקנות העסקת קרובים נוגעות בעיקר לבכירים שבקרב עובדי החברות הממשלתיות. מממצאי הביקורת שהובאו לעיל עולה כי בכמה תאגידים ניתנה עדיפות בקבלה לעבודה למועמדים שיש להם קרובים שאינם נמנים עם העובדים הבכירים בתאגיד או עם בעלי שש הדרגות הגבוהות ביותר בו. העדפת קרובי משפחה, גם כאלה שהעסקתם לא נאסרה במפורש בחיקוק, של עובדים בכל דרג שהוא בקבלה לעבודה מביאה להעסקת עובדים שאינם המתאימים ביותר לתפקידם. היא מאפשרת היווצרות של משפחות רחבות ("חמולות") של קרובי משפחה בתאגיד שעלולות לפגוע בניהולו התקין ומונעת גמישות בניהול, עקב הצורך למנוע היווצרות כפיפויות בין קרובים וחשש לניגוד עניינים בעת הצבת עובדים וניודם. על כן, לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהרשות תשקול להרחיב את תחולת התקנות על כל העובדים ולא על בעלי שש הדרגות הגבוהות בלבד, ותשקול להחיל חובת דיווח של העובדים על כל קרוביהם, לרבות כאלה שלא הוגדרו במפורש בחיקוק. המקרים דלעיל מצביעים על מעורבות מטעם שר התשתיות הלאומיות ברמה הפרטנית בקידום ענייני העסקה של חברי גוף בוחר ושל קרובים או מקורבים לחברי גוף בוחר - במישרין או בעקיפין. זאת בניגוד להנחיה מפורשת של היועמ"ש בנדון. ממצאי הביקורת מעידים כי בתקופה שנבדקה לא נעשה בחח"י שינוי של ממש ביישום העקרונות של שוויון הזדמנויות בתעסוקה, תחרות הוגנת וייצוג הולם לכלל האוכלוסייה, ונמשכה התופעה של יחסי כפיפות בין קרובי משפחה ושל עבודת קרובי משפחה במצבים שעלול להיווצר בהם ניגוד עניינים. יש לראות מצב זה בחומרה, שכן מדובר בביקורת חוזרת לאחר שבעקבות דוח מבקר המדינה מיולי 2003 ,ובהודעותיה לבג"ץ קיבלה עליה חח"י לפעול על פי העקרונות האמורים ונוסף על כך, הותקנו בינתיים תקנות העסקת קרובים. לדעת משרד מבקר המדינה, על הדירקטוריון להגביר את הפיקוח והבקרה על סדרי ההעסקה של העובדים. (ד) ב-15.1.01 פנה מנהל אגף תכנון, פיתוח ומקרקעין דאז לסמנכ"ל תשתיות דאז בבקשה לקבל סיוע ושירות של אדם נוסף שישמש מינהלן (מתאם לוגיסטי) באגף. בבקשה זו לא צוינו שם של מועמד כלשהו, הגדרת התפקיד ומעמדו של מי שיחזיק בו. הסמנכ"ל למינהל הסביר למשרד מבקר המדינה שהואיל ומדובר בהגדלת תקני כוח אדם, הועבר הטיפול בעניין זה אליו. על מסמך הבקשה רשם הסמנכ"ל למינהל ב-18.1.01 ...", וב]סמנכ"ל תשתיות דאז[ "... לפגישה... עם יוסי מור-25.1.01 הוא רשם עליו "לשיחה עם מר יוסי מור בשוטף". היועץ המשפטי החיצוני של החברה כתב למשרד מבקר המדינה כי הסמנכ"ל למינהל ביקש לזמן את סמנכ"ל תשתיות לשעבר לשיחה הואיל ומנהל אגף תכנון, פיתוח ומקרקעין דאז רצה להגדיל את תקני כוח האדם, והדבר מחייב את אישורו של הסמנכ"ל למינהל. הסמנכ"ל למינהל הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי מכיוון שלא אושר תקן נוסף לאגף תכנון, פיתוח ומקרקעין החליט סמנכ"ל תשתיות דאז, מר יוסי מור, להעביר לתפקיד זה עובד מתוך החטיבה עם התקן שהוא מחזיק בו. כעבור חודש, ב-22.2.01 , הודיעה מנהלת אגף משאבי אנוש דאז לעובד י' על העברתו לאגף תכנון, פיתוח ומקרקעין לתפקיד מרכז תחום מינהל ולוגיסטיקה. יצוין כי תפקיד זה כרוך בקידום במתח הדרגות. במרס 2001 הועבר לסמנכ"ל למינהל מאגף כוח אדם תיאור התפקיד של המשרה האמורה של בנו והוא כתב: "לתייק תיק אישי של עובד י'". היועץ המשפטי החיצוני של החברה כתב למשרד מבקר המדינה כי הפעם הראשונה והיחידה בה נודע לסמנכ"ל למינהל כי בנו אייש את התפקיד, הוא מרס 2001 , כחודש לאחר שיבוצו בפועל לתפקיד. מהאמור לעיל עולה כי הסמנכ"ל למינהל היה מעורב בקליטת בנו ברכבת, בהליכי העסקתו ובאישור הגדרת תפקידו. משרד מבקר המדינה העיר לסמנכ"ל למינהל כי במעורבותו יש משום התנהלות בלתי תקינה עד כדי חשש לפגיעה בטוהר המידות.
על הנהלת החברה לעשות פעולות שיבטיחו כי מנהלי החברה בכל הדרגים יקפידו למלא א ת ההוראות כנדרש, ויפעלו למניעת תופעות פסולות כאלה, הפוגעות בשוויון ההזדמנויות ובייצוג ההולם של קבוצות אוכלוסייה שונות בחברה, ועלולות לפגוע בניהול החברה ואף בטוהר המידות.