משטרת ישראל . התמודדות משטרה עם הפשיעה החקלאית . הקלות שבה המשטרה ומג"ב סוגרים חלק ניכר מתיקי התלונות של החקלאים סמוך להגשתם, ללא הגשת כתבי אישום, משקפת את החשיבות המעטה שהם מייחסים לטיפול בעבירות פשיעה חקלאית. זאת - למרות העובדה שחלק מהתיקים כוללים ראיות לכאורה או מידע בנוגע לעבריין , ולציבור הרחב יש עניין ברוב התיקים. התנהגות זו של המשטרה ומג"ב "מסבירה" את חוסר האמון שרוחש להם ציבור החקלאים. משרד מבקר המדינה מעיר כי עליהם לבחון מחדש את המדיניות של סגירת תיקים והימנעות מהגשת כתבי אישום בעבירות של פשיעה חקלאית שנעשו למכת מדינה. עליהם למצוא בהקדם את הדרך להילחם בנחישות בעבריינים ולתת מענה לציבור החקלאים שעומדים חסרי אונים בפני פשיעה מתמשכת. . יצוין כי אין בנתונים הפרדה בין גניבת עופות למאכל ובין גניבת עופות המשמשים לרבייה או גניבת ביצי רבייה - שהם אמצעי יצור יקרים מאוד. יודגש כי גניבת עופות וביצי רבייה מחסלת למעשה את אמצעי הייצור וגודעת את הענף הכלכלי שעליו נשען החקלאי. .מהנתונים עולה, כי ב -2015 נרשמה עלייה של כ -45% במספר אירועי הגניבה לעומת 201440 ועלייה של%97 במספר הראשים שנגנבו. במחצית הראשונה של 2016 חלה עלייה של כ-23% באירועי הגניבה ועלייה של 66% במספר הראשים שנגנבו לעומת התקופה המקבילה ב-2015 . באותה תקופה, חלה ירידה של 77% .במספר התפיסות מהמקרים לעיל עולה, כי המשאבים שהושקעו באיתור בעלי החיים שנגנבו והחזרתם לידי החקלאים - במבצעי מודיעין וחקירות ולעתים גם בשיתוף כוחות הצבא - ירדו לעתים לטמיון, מאחר שלא היה פתרון מוסדר לאחסון בעלי החיים. השארת בעלי החיים ברשות החשודים בגניבה היא תופעה בלתי תקינה הפוגעת בהרתעה ומעניקה פרס לפורעי חוק. המצבים שבהם נמצאו מכלאות בסופו של דבר, הודות ליוזמה פרטית של אנשי מג"ב, משקפים את חולשתה התפקודית ואת אוזלת ידה של המשטרה בתחום זה. יש לראות בחיוב את ההסדר שניתן לנושא האחסנה ובדיקות ה -DNA . על המשטרה ומג"ב לעגן הסדרים אלו - ובכלל זה התקציבים הדרושים לביצועם - באופן קבוע. יצוין, כי פרטי תפיסת ההפעלה החדשה שמגבשת המשטרה בימים אלו עדיין אינם מוכרים למשרד מבקר המדינה. מכל מקום, על המשטרה לוודא כי התפיסה החדשה תיתן מענה לממצאי הדוח המצביעי ם על כך שבחלק מהאזורים הכפריים יחידות הסיור כמעט אינן נמצאות בשטח ובחלקם אף נעדרות כליל. מצב זה פוגע בביטחון הציבור במרחב הכפרי ובכושר ההרתעה של המשטרה. על אף שהתלונה העלתה חשד לביצוע עבירה מסוג פשע, נסגר תיק החקירה כמה שעות לאחר שהתקבלה תלונתו של הדבוראי - בעילה של עבריין לא נודע. זאת על אף שלא נעשה שום ניסיון לאתר את העבריין. התנהגותה זו של המשטרה אפשרה לאותם עבריינים לאחסן סחורה ואמצעי ייצור גנובים ללא חשש, והם אף זכו לחסינות מהעמדה לדין. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה על כך שלא נעשה אפילו מאמץ מינימלי לנסות ולאתר את המיקום המדויק של הכוורות בסיועה של חברת האיתור. הציפייה של המשטרה שהמתלוננים יתנו להם אינדיקציות מדויקות וממוקדות שיובילו במישרי ן לאיתור מידי של עבריין - עלולה להוביל למצב שבו תיקי עבירה רבים לא יטופלו. התנהגות כזאת מביאה לידי פיחות במעמדה של המשטרה, חוסר אמון של האזרחים כלפיה ופגיעה ביכולת ההרתעה שלה בעיני העבריינים עד כדי פגיעה בשלטון החוק. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולמג"ב, כי על אף שהחקלאי הגיש במשך כ -20 שנה מאות תלונות על פלישה מתמשכת לשטחי מרעה וגרימת נזקים הם התעלמו מהוראות חוק העונשין ומאמת המידה שקבע בית המשפט העליון בנוגע לשכיחותה של ההתנהגות העבריינית, פתחו בחקירה במיעוט זעום של התלונות וסגרו את התיקים בעילות שונות, ובהן חוסר עניין לציבור. החמור מכול הוא שהתעלמותם תרמה להימשכות של שנים בפעילות העבריינית נגד החקלאי. .מנתוני המשטרה שנמסרו למשרד מבקר המדינה, עולה כי בשנת 2011 אירעו 17 אירועים50 של גניבת כוורות, ב-2012 נרשמו11 אירועים ובשנים2013 ,2014 ו-2015 ,נרשמו בהתאמה עשרה 14 ותשעה אירועים בלבד - ובסך הכול 61 אירועים בחמש שנים. עוד עולה, כי97% ,מהתיקים נסגרו85% מהם בעילה של עבריין לא נודע, ולא הוגש שום כתב אישום בגין גניבת כוורות. מניתוח הנתונים עולה כי 94% מכלל התיקים שנפתחו בשנים 2015-2011 נסגרו. יצוין כי40% מהתיקים נסגרו בתוך30 יום ממועד פתיחתם, הן בתחנות המשטרה והן במג"ב, ו -17% נוספים נסגרו בתוך 50 יום. רק בכ -4.5% מהתיקים שנפתחו בגין פשיעה חקלאית הוגש כתב אישום34. יצוין כי שיעור הגשת כתבי האישום בגין עבירות חקלאיות נמוך במיוחד בהשוואה לשיעור הגשת כתבי אישום בכלל התיקים הנפתחים במשטרה. לדוגמה, בשנת 2014 הוגשו כתבי אישום בכ-15% מכלל התיקים ובשנת2013 הוגשו כתבי אישום בכ-13% .מכלל התיקים שנפתחו בביקורת הקודמת הועלה שכ -91% מהתיקים שנפתחו בשנת 2009 בגין פשיעה חקלאית נסגרו35 . מכאן שמאז הביקורת הקודמת חלה נסיגה בטיפול של המשטרה בתיקי העבירות בתחום הפשיעה החקלאית. עוד עולה מהנתונים בלוח כי על אף שבתחנות המשטרה נפתחו כ-42% מתיקי הפשיעה החקלאית, הן הגישו רק 21% מכלל כתבי האישום. לעומת זאת נפתחו ביחידות מג"ב 58% מהתיקים והוגשו79% מכלל כתבי האישום. מכאן ששיעור כתבי האישום מכלל כתבי האישום שהוגשו על ידי יחידות מג"ב גבוה בכמעט פי ארבעה משיעור כתבי האישום שהוגשו על ידי תחנות המשטרה. הגם שעל מג"ב הוטלה האחריות לטפל בפשיעה החקלאית במרחב הכפרי, מהנתונים עולה כי יותר מ -40% מהתיקים בגין עבירות של פשיעה חקלאית נפתחו וטופלו כאמור בתחנות המשטרה - ולא ביחידות מג"ב. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולמג"ב, כי כגופים האחראים לביטחון האישי והציבורי במרחב הכפרי עליהם לפעול במהירות ובנחישות כדי לצמצם את התופעה החמורה והמדאיגה. יש להגביר את ההרתעה באמצעות תפיסת העבריינים, הגשת כתבי אישום, העמדת העבריינים לדין ובקשה להטלת עונשים משמעותיים. זאת תוך שיתוף פעולה עם שאר גורמי האכיפה בפעילות נמרצת, ואפקטיבית להגברת ההרתעה. .הביקורת העלתה כי בניגוד לתשובת המשטרה לביקורת הקודמת, לא נבדקה האפשרות להוסיף לנתונים את אומדן הנזק של אירועי הפשיעה החקלאית. התעלמות זו של המשטרה ומג"ב מההמלצות של משרד מבקר המדינה ומתשובתה של המשטרה עצמה לביקורת הקודמת מעידה כי היא אינ ה מייחסת חשיבות ראויה לטיפול בבעיה זו. משרד מבקר המדינה שב ומעיר למשטרה ולמג"ב, כי עליהם לקבוע משקלות שונים לגניבות בהיקפים כספיים שונים. המצב הנוכחי פוגע ביכולת ם לקיים הליכים מקצועיים ואפקטיביים למאבק בתופעה. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי חשיבותו של המאבק בפשיעה החקלאית מחייבת שבדיקת הצוות שהוקם תיעשה גם בנוגע לעבירות הפשיעה החקלאית והיקף הנזק הכלכלי הנגרם ממנה גם אם מספר האירועים הידוע הוא נמוך באופן יחסי. ככל הנראה נובעת ההימנעות של החקלאים מדיווח על עבירות בעיקר מהיעדר אמון במשטרה וביכולתה לתפוס את מבצעי העבירות ולהגיש כתבי אישום שיביאו להרש עתם, והיא מחייבת את המשטרה לבחון את המצב ולהתמודד איתו. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה, כי עם הצגת תוצאות הסקר האמור עליה לפעול בקרב החקלאים על מנת להגביר את המודעות והחשיבות לדיווח למשטרה על אירועי פשיעה חקלאית. .בית המשפט העליון קבע בפסיקתו18 כי מסד נתונים הוא כלי ניהולי ממדרגה ראשונה, והוא חיוני ליישום מדיניות בכל מערכת מורכבת. מסד נתונים איכותי חשוב גם מהבחינה המשפטית , והוא תורם לשקיפות המאפשרת תהליך מיטבי של קבלת החלטות. מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה, כי אין למשטרה בסיס נתונים שלם שמרכז את כ ל מקרי הפשיעה החקלאית, לרבות הנזקים שנגרמים ממנה. בהיעדר מסד נתונים אמין ואיכותי אי -אפשר לקבוע יעדים מדידים לבחינת היקף התופעה של הפשיעה החקלאית והתוצאות של הפעילות הנעשית למניעתה. במצב הנוכחי נפגעת יכולתה של המשטרה לקבוע מדיניות אכיפה מיטבית ולגבש תכנית ע בודה יעילה שתקצה את המשאבים, את כוח האדם ואת התקציבים המתאימים לנושא. במועד סיום הביקורת טרם אויש אף אחד מהתפקידים הייעודיים לטיפול בפשיעה החקלאית שהוגדרו בפק"א (שישה תקנים). יתרה מזו, בפועל מנתה מצבת השוטרים באח"ם מג"ב רק כחמישית מהתקן שהוגדר בפק"א, וכללה חמישה בעלי תפקידים בלבד: מפקדת היחידה, ראש מחלק חקירות, ראש מחלק הערכה ושתי רכזות חקירות (אחת מהן שלא לפי התקן)19 שאר התקנים לא אוישו מאז אושרה הפק"א ביוני 2012 . תשובת המשטרה אינה תואמת את הסברי אג"ת לפער בנתונים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי נתוני המשטרה ונתוני מג"ב בנוגע לעבירות החקלאיות חייבים להיות תואמים ואיסופם חייב להיעשות על בסיס של מכנה משותף אחיד. כדי לנתח את תופעת העבירות החקלאיות ולקבל החלטות מושכלות, על המשטרה להסתמך על נתוני מג"ב ולא על נתוני אג"ת שמתשובתה משתמע שאינם משקפים את המציאות כהווייתה. העומס המוטל על בעלי התפקידים באח "ם מג"ב הוא עצום, זאת מאחר שמצבת כוח האדם היא חסרה מאוד - גם ביחס לתקינה הקבועה בפק"א. בפועל קצינת אח"ם, ראש מחלק חקירות ור אש מחלק הערכה אינם מספיקים למלא את כל המשימות המוטלות עליהם כפי שהוגדרו בפק"א, ובהן משימות של ייעוץ והכוונה מקצועית וכן פיקוח ובקרה בהתאם לנהלים. מצב זה פוגע ומעקב תהליכי עבודה מקצועיים ותקניים בשטח עקב אי יכולת של המטה לפקח באופן מיטבי אחר הפעולות ומביא ל עומס ושחיקה של קציני ועובדי המטה שנאלצים לעמוד במטלות ובתפקידים לא הגיוניים. במועד סיום הביקורת, ארבע שנים לאחר שאושרה הפק"א הקובעת את תקני כוח האדם במג"ב, נמצא כי שלושה רבעים ממערך התפקידים והיחידות עדיין אינם מאוישים. המחסור החמור בכוח אדם והפערים הקיצוניים שבין התקינה למצב בשטח מביאים בהכרח לידי פגיעה יסודית במילוי משימותיו של מג"ב במרחב הכפרי, לרבות בכל הקשור לטיפול בפשיעה החקלאית ולמניעתה. . משרד מבקר המדינה מעיר על כך שעקב הסטות וויסות תקנים למשימות משטרתיות אחרות, נותר פער קיצוני בין ה צרכים והמשימות המוטלות על אח"ם מג"ב לבין יכולתו לענות על צר כים אלו. על המשטרה למלא את תקן אח"ם מג"ב כדי שיוכל לבצע את המשימות המוטלות עליו באופן מיטבי. כאמור, בשנת 2010 נקבע מבנה ארגוני ותקן לכלימ"ר. בשנת 2014 נערכה שוב עבודת מטה שבחנה את הימ"רים במרחב הכפרי, והמלצותיה הוגשו ביוני אותה שנה. למרות שההמלצות העיקריות יושמו, תוך שנתיים החלה המשטרה להכין עבודת מטה נוספת באותו נושא שהמלצותיה יוגשו במחצית 2017 . משרד מבקר המדינה מעיר, כי התנהלות זאת שבה נעשות שלוש עבודות מטה בטווח של כשבע שנים, עם זמן הטמעה מצומצם שאינו מאפשר את בחינת השפעת השינויים, לוקה בחסר ויש בה משום בזבוז משאבים. מההתארגנויות האזרחיות לשמירה על השטחים החקלאיים במרחב הכפרי ולהרתעת העבריינים ניתן ללמוד על המצוקה השוררת בקרב ציבור החקלאים, וכן על תחושת חוסר האונים וחוסר האמון במשטרה הנובעות מהיעדר מענה מספק לפשיעה החקלאית. משרד מבקר המדינה מעיר לשר לבט"פ ולמשטר ה שעליהם למלא את החסר בתחום הביטחון במ רחב החקלאי. המצב הנוכחי שבו חקלאים נאלצים להיעזר בגופים התנדבותיים ובהתארגנויות מקומיות נוספות (בהתנדבות או בתשלום) כדי למנוע פשיעה, אינו תקי ן ואין בו כדי להסיר את נטל האחריות לטיפול בפשיעה החקלאית ובמניעתה מהמשטרה. כאמור, לפי נתוני מג"ב הסיכוי הממוצע שעבריין ייתפס בעבירות של פשיעה חקלאית עמד בשנת 2015 על 9.5% כמחצית מסיכויו להיתפס בכלל העבירות הנאכפות על ידי מג"ב. נתונים אלה וממצאי הביקורת מעידים כי התמודדותו של מג"ב עם הפשיעה החקלאית מחייבת היערכות שיטתית ויסודית מחודשת, שתבטיח קשב רצוף למשימה בכל הרמות, העמדת אמצעים למילויה תוך מיצוי היכולות המקצועיות של מג"ב, וביצוע הערכה שוטפת לבחינת התוצאות. בתשובתה למשרד מבקר המדינה הסתמכה המשטרה על עבודת מטה שאושרה לאחר סיום הביקורת בסוף 2016 במטרה לגבש תפיסת הפעלה חדשה למג"ב ולפיה ייגזר מענה לחלק מהליקויים שהובאו לעיל. כאמור, פרטי תפיסת ההפעלה החדשה שמגבשת המשטרה בימים אלו ואופן יישומה אינם מוכרים עדיין למשרד מבקר המדינה ובמצב זה לא ניתן לדעת האם תפיסת ההפעלה החדשה תיתן מענה לליקויים שהועלו בדוח זה. משרד מבקר המדינה מעיר כי הנתונים המצביעים על שיעור גבוה של סגירת תיקים ושיעור נמוך של הגשת כתבי אישום בתחנות המשטרה - מעוררים ספק בנוגע להיערכות של התחנות ומחוזות המשטרה לטיפול באירועים של פשיעה חקלאית. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולמג"ב כי המדיניות הנהוגה בדרך כלל שלפיה לא נפתחים תיקי חקירה בעבירות מסוג חטא ולא מוגשים בהם כתבי אישום בלי לתת את הדעת על נסיבותיו המיוחדות של כל מקרה - מביאה לידי אי-אכיפת החוק במקרים שבהם ראוי וחשוב לאוכפו - וזאת על ידי מי שאמון על אכיפת החוק במדינה. בהתחשב בעובדה שהמחוקק בחן הנושא וקבע כי התנהגות מסוימת היא עבירה פלילית, על המשטרה לחזור ולבחון את מדיניותה בעניין בהתחשב במכלול הנסיבות שהביאו לקביעתה לעומת המצב הקיים בשטח בכל הנוגע לפשיעה חקלאית. מהנתונים עולה כי מאז שהתקבלה החלטת הממשלה ב-2011 ועד מועד סיום הביקורת עלה סכום התמיכה פי 2.5 . הקצאת הסכום והגדלתו משמשת אישור, הסכמה והכרה של הממשלה בכך שיש לסייע לשיפור הביטחון במרחב הכפרי, על ידי עידוד ארגוני מתנדבים. עם זאת משקף הגידול בהקצאה גם מגמה ב רורה של העברת הטיפול במניעת פשיעה במרחב החקלאי מידי המשטרה לידי גופים שאינם ממשלתיים או משטרתיים. ואולם שנתיים לאחר שהממשלה החליטה לתקצב את ה"תכנית לחיזוק הביטחון האישי במועצות האזוריות" הפיילוט לא יצא אל הפועל והתכנית לא יושמה. מנתוני המשטרה עולה, כי בין השנים 2015-2011 נפתחו 425 תיקים בגין גניבת תוצרת חקלאית, 390 (92% )מהם נסגרו, 255 (65% ) נסגרו בעילת עבריין לא נודע. בשנים אלה הורשעו עבריינים בשבעה תיקים בלבד - פחות משני תיקים לשנה בממוצע. סוג הפשיעה החקלאית הנפוץ ביותר, וככל הנראה גם הרווחי ביותר לעבריינים, הוא גניבת צאן ובקר. בשנים 2015-2011 נגנבו כ- 18,000 ראשי צאן ובקר. במחצית הראשונה של 2016 אף נרשמה עלייה בהיקף התופעה. הנזק לחקלאים באותן שנים הוערך בעשרות מיליוני ש"ח, ומלבד הגניבה עצמה נגדע מקור גם פרנסתם של החקלאים. על אף שגניבת בקר וצאן היא עבירה מסוג פשע, שיעור התפיסות הוא נמוך לעומת מספר הגניבות שדווחו, וכך גם שיעור העבריינים שהועמדו לדין. לפי נתוני המשטרה, בין השנים 2015-2011 הוגשו14 כתבי אישום ונרשמו שמונה הרשעות בלבד בגין עבירה זו, ובשנת 2016 הוגשו13 כתבי אישום עד לחודש ספטמבר. ככלל כתבי אישום מוגשים בגין גניבה של עדרים בני 20 ראשים לפחות. משרד מבקר המדינה מעיר, כי אמנם בשנת 2016 אכן חל גידול ממשי במספר כתבי האישום שהוגשו בהשוואה לשנים הקודמות, אך על המשטרה ומג"ב להמשיך לפעול בנמרצות ובנחרצות לתפיסת העבריינים ולהעמדתם לדין. פעולה זו היא הכרחית בשל הגידול באירועי הפשיעה בתחום זה. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה, כי עליה לאכוף את החוק הקיים בעניין הפלישה לשטחי מרעה. אם היא סבורה שבמגבלות החוק הקיים אין ביכולתה לאכוף עבירות בתחום זה, עליה לפנות למשרד לבט"פ לפעול בתיאום איתו לשינוי המצב הקיים. לדוגמה לשקול ליזום תיקון חקיקתי מתאים והעברת האחריות והסמכות לגורם אחר שיש לו יש יכולת אכיפה. .שנה מספר הכוורות שנגנבו מספר הכוורות שנגרם .להן נזק ממשי .(לא כולל גניבת דבש) . לפי נתוני המשטרה, בין2006 ל-2015 חלה ירידה של כ-70% בהיקף אירועי הפשיעה החקלאית, ואולם בשנים 2015 ו-2016 נרשמה מגמה של עלייה במספרם. מכל מקום המספרים שמופיעים בנתוני המשטרה אינם ודאיים נוכח התופעה הנפוצה של תת -דיווח. חרף העובדה שתופעת הגניבות מסבה לחקלאים נזק כלכלי רב ומעמידה את ענף החקלאות כולו בסכנה, שיעורי הפיענוח של הפשיעות, תפיסת העבריינים והעמדתם לדין הם נמוכים. .מהתרשים עולה כי בשנת 2015 הייתה עלייה של כ - 360% במספר גניבות הטרקטורים במרחב צפון, של 100% במרחב חוף ושל 12.5% .במרחב דרום העברת האחריות לטיפול באירועי הקריאות למוקד 100 ליחידות הכפריות של מג"ב נבעה מהיעדר מענה מספק לתושבים במרחב הכפרי. ואולם, ממסקנות דוח הביקורת של המשרד לבט"פ עולה, שבעקבות יישום הפיילוט בשתי כפריות חלה נסיגה בזמן ההגעה ובמתן מענה לאירועים מהסוג הזה במרחב הכפרי. דוח הביקורת אף המליץ לבחון מחדש את ההחלטה. המענה לקריאות התושבים למוקד 100 במרחב הכפרי הוא רלוונטי גם לעבירות פשיעה חקלאית ככל שאלו מדווחות למוקד. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולמג"ב, כי לאור דוח יחידת הביקורת עליהם לקיים חשיבה מחודשת בכל הקשור לארגון מערך הסיור במרחב הכפרי, כדי להביא לידי שיפור בשירות לאזרחים, לחזק את ההרתעה ולהגביר את תחושת הביטחון של התושבים. .חיזוק הביטחון האישי במרחב הכפרי הוא יעד חיוני ביותר , הן בשל האיומים והתוצאות החמורות הרחבות של הפשיעה החקלאית, והן בשל הפריסה הגאוגרפית הרחבה של המרחב. על המשרד לבט"פ לסיים בזריזות את הכנת ההצעה להחלטת ממשלה, ולפעול למימושה של התכנית. הפלישה לשטחי מרעה היא עבירה חמורה במיוחד, שכן מלבד פגיעתה הכלכלית הקשה במגדלי הצאן והבקר, היא עלולה להוביל לנטישת הקרקעות על ידי החקלאים שרועים את עדריהם כחוק, ולכניסתם של עבריינים לאדמות המדינה. הקושי בהוכחת מעורבותם הפעילה של בעלי העדרים הפולשים ומדיניות המשטרה שלא לאכוף עבירות המוגדרות כחטא, מביאים לידי לאוזלת יד במאבק נגד עבירות אלה ולהפקרת החקלאים. מצב שבו נגנבות כוורות באופן שיטתי פוגע במגוון רחב של ענפים חקלאיים ולא רק בענף של גידול דבורים, הן לטווח הקצר והן לטווח הארוך. משיחות עם דבוראים עולה כי למרות חשיבותו של הענף, רבים מהם נמנעים מלהמשיך ולעסוק בתחום זה ולהעבירו לדורות הבאים. הנתונים המצויים בידי המשטרה אינם משקפים את חומרת התופעה של גניבת הכוורות לאשורה, כך עולה מהפער העמוק שבין נתוני המשטרה ובין נתוני המועצה לייצור ושיווק דבש. העובדה שלא הוגשו כלל כתבי אישום נגד גנבי כוורות, ממחישה את אוזלת היד של המשטרה בפעילות הנגד העבריינים ובאכיפת החוק. משרד מבקר המדינה מעיר למש טרה ולמג"ב, כי הם אינם מפעילים מאמצים מרוכזים דיים לצמצום התופעה, בכך הם מסכנים את ענף גידול הדבורים ואת כל ענפי החקלאות התלויים בהאבקת הדבורים. בסופו של דבר לא נענתה המשטרה לבקשת הדרג המקצועי להמשיך את מעטפת האמצעים, לתקופה נוספת בשל שיקולי תיעדוף תקציבי והדבר גרם להפסקת הפעילות המוגברת של הימ"רים. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את שילוב הכוחות של מג"ב והמשטרה ואת הקצאת המשאבים והאמצעים הנוספים לימ"רים הכפריים ששיפרו את ביצועי מג"ב, אפשרו ליכולותיו לבוא לידי ביטוי ותרמו לחשיפתן של כנופיות מרכזיות בפשיעה החקלאית. לפי כך נכון יהיה לחזק את שיתוף הפעולה בין המשטרה למג"ב, להעמיד משאבים ואמצעים שהוקצו למבצע באופן קבוע, ובכלל זה כלי רכב ואמצעים טכנולוגיים מתקדמים. .משרד מבקר המדינה מעיר כי העובדה שהאמנה בין המשטרה לשב"ס בנוגע לליווי העצורים אינה כוללת את מג"ב, מחייבת אותו למלא את משימות השמירה, ההובלה והליווי בעצמו באמצעות היחידות המבצעיות שלו בימ"רים. מצב זה משפיע באופן ממשי על יכולתו לקיים פעילות מבצעית רצופה במרחב הכפרי, שכן מילוי משימות של ליווי עצורים במרחב גאוגרפי גדול המרוחק לעיתים ממתקני הכליאה, מחייב הקצאה של משאבי כוח אדם וזמן שמטבע הדברים באים על חשבון הפעילויות המבצעיות במרחב. מהנתונים עולים פערים ניכרים בין השטחים הממוצעים שבאחריותו של כל אזור סיור. כך לדוגמה, אזור הסיור בכפרית עמקים גדול פי שניים מאזור הסיור בכפרית חוף ופי חמישה מאזור הסיור בכפרית שרון. בולט במיוחד הוא אזור הסיור של כפרית נגב ששטחו 3,309 קמ"ר, והוא גדול פי27 משטח אזור הסיור של כפרית שרון. הבדיקה העלתה כי תקינת כוח האדם והניידות למילוי משימות הסיור בכפריות היא אחידה, ואינה מביאה בחשבון שורה של פרמטרים, ובפרט את גודל השטח שבאחריותן. על אף שלמג"ב יש נתונים על מספר היישובים ומספר התושבים בכל כפרית, לא נעשתה לאזורי הסיור עבודת מיפוי של נתוני השטח הטריטוריאלי, ובכלל זה המרחקים שעל ניידות הסיור לעבור בין המשקים, זמני ההגעה לאירועים ומספר הסיורים הנדרש בכל גזרה. ניתן היה להשתמש בנתונים אלו כבסיס להקצאה דיפרנציאלית של תקני כוח אדם וניידות שתהלום באופן מיטבי את הצרכים של יחידות הסיור בכפריות. משרד מבקר המדינה מעיר למג"ב ולמשטרה כי עליהם למפות את אזורי הסיור של הכפריות ולבחון את כל הנתונים הרלוונטיים להקצאה דיפרנציאלית של כוח האדם והניידות הנחוצים לכל כפרית, ולא להסתפק בהקצאה אחידה של תקנים לכפריות המטפלות בשטחים בעלי מאפיינים שונים. כך אפשר יהיה להבטיח את האפקטיביות של מערך יחידות הסיור במרחב הכפרי. מספר שוטרי הימ"ר .שהשתתפו בליוויים מספר שוטרי הימ"ר .בכל ליווי (בממוצע) לפי הנתונים דלעיל, חלק ניכר מזמנם של הבלשים והחוקרים בימ"רים מוקדש למשימות ליווי של עצורים, והזמן הנותר לפעולות המקצועיות של חקירה ובילוש בתחום עבירות הפשיעה החקלאית מצטמצם בשל כך. בסיכום הביקור שערך השר לבט"פ במג"ב במרחב מרכז ב ינואר 2016 בנושא "פתרון לשילוב עצורי מג"ב בסבבי ליווי שב"ס", הוא הנחה את מנכ"ל משרדו לבחון פתרונות לנושא ולהעביר סטטוס לעיונו עד פברואר 2016 . בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה, כי עד מועד סיום הביקורת לא קודם הנושא: ראש מחלקת מבצעים וראש ענף מבצעים במג"ב לא הגיבו להצעותיה של קצינת אח"ם, אף על פי שגם הימ"רים עצמם העלו את הנושא לפני פיקוד מג"ב כמה פעמים. כמו כן נמצא כי מנכ"ל המשרד לבט"פ לא העביר סטטוס בעניין לעיונו של השר. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לבט"פ, למשטרה ולשב"ס שיש לבחון פתרונות לבעיית הליווי של עצורי מג"ב, כדי למנוע פגיעה ב ליבת ה פעילות המבצעית של מג"ב במרחב הכפרי. בין היתר, יש לבחון את האפשרות לכלול את עצורי מג"ב בסבב הליוויים שעורך השב"ס, ולצרף את מג"ב לאמנה שנחתמה בין המשטרה לשב"ס. .הנתונים מראים ש בינואר 2015 היה מספר הסיורים ב כלל ה כפריות נמוך בכ-40% מהנדרש בקו האדום ובמרץ היה נמוך בכ-20% . עוד עולה כי ב-2016 המצב החמיר: מספר הסיורים בינואר היה נמוך בכ-27% לעומת ינואר 2015, ובמרץ הוא היה נמוך בכ -66% לעומת מרץ 2015 , והיה רק כ -27% ממספר הסיורים המזערי הנדרש. המאבק של הימ"רים הכפריים בפשיעה החקלאית דורש פיצוח פרשיות וניהול חקירות סמויות ומורכבות, ואולם בפועל לא הועמדו לרשותם האמצעים הנדרשים המשמשים מערכים אחרים במשטרה. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולמג"ב, כי כדי לעמוד במשימות עליהם להשתמש באמצעים טכנולוגיים חדשים ובכלי איסוף מודיעין מתקדמים הדורשים ידע ומיומנות, ומשום כך עליהם להעמיד אמצעים אלו לרשות הימ"רים. . בכמה כפריות בלט מספרם המועט של הסיורים בשנת2016 : בכפרית גליל ובכפרית עמקים נערכו במרץ 2016 רק כ-10% בלבד מהסיורים שנערכו במרץ 2015 ; בכפרית חוף נערכו רק כ 20% מהסיורים שנערכו במרץ 2015 . מכאן ששיעור הסיורים החסר בכפריות אלה ב -2016 היה כ- 90% וכ-80% .בהתאמה יצוין שעוד בביקורת הקודמת כתב משרד מבקר המדינה שמפקדות המחוזות והמטה הארצי מסיטים לעתים חלק מכוחות מג"ב האמורים לבצע משימות סיור במגזר הכפרי למשימות אחרות. ב -2010 לא בוצעו 1,900 סיורים בשל הסטות כ אלה כ -25% .מסך הסיורים שהיו אמורים להתבצע במרחב הכפרי משרד מבקר המדינה העיר למשטרה בביקורת הקודמת שעליה להחיל את נוהל "קו אדום" גם על הקצאת ניידות סיור למגזר הכפרי29 . בסוף 2015 הצטמצמה פעילות הסיור של המשטרה במרחב הכפרי באופן ממשי, בין היתר עקב הסטות כוח אדם למשימות באזור ירושלים. ב -2016 צנחה פעילות הסיור והתרחקהמ"הקו האדום" במידה ניכרת. במקביל חל באותה תקופה גידול ניכר במספר הגניבות במרחב הכפרי, בעיקר גניבות של ראשי בקר וצאן (ראו להלן, בפרק על הנזקים לחקלאים בשל אירועי פשיעה חקלאית). לפי הנתונים שהוצגו, בחלק מהאזורים יחידות הסיור כמעט אינן נמצאות בשטח, ולא מן הנמנע שזוהי הסיבה העיקרית לגידול הממשי שחל במספר הגניבות. מציאות זו שבה המשטרה נעדרת כליל מאזורים מסוימים היא מסוכנת ופוגעת בכושר ההרתעה של המשטרה ובביטחון הציבור במרחב הכפרי, והיא מחייבת מציאת פתרון בדחיפות. .על המשטרה לנתח את המגמות שתוארו לעיל בתחום הסיור, לוודא רמת פעילות מינימלית במרחב הכפרי ולפעול לאלתר למזעור הפגיעה במרחב הכפרי, תוך שימוש במשאבי כוח אדם ובאמצעים נוספים העומדים לרשותה.
.רוב המגזר החקלאי בישראל נמצא במרחב הכפרי . התרומה של החקלאים למדינה היא חיונית מבחינה כלכלית, חברתית, ערכית ולאומית . זה שנים סובלים החקלאים מתופעות חמורות של פשיעה חקלאית הפוגעות בהם מבחינה כלכלית ומורלית, ובשל כך הן פוגעות גם במדינה כולה. ב-2008 הטילה המשטרה על מג"ב את האחריות לטיפול בתופעות הפשיעה החקלאית במרחב הכפרי - ובכלל זה מניעתן, תפי סת העבריינים והבאתם לדין. החקלאים מכירים בחשיבות העליונה של הפעילות המבצעית של מג"ב במאבק בפשיעה החקלאית. ואולם דוח זה העלה כי על אף האחריות שהוטלה על מג"ב לא הוקצו לו האמצעים והמשאבים הנחוצים למימושה באופן מספק, והדבר הביא לידי הקמת התארגנויות פרטיות להגברת הביטחון במרחב הכפרי. המשטרה מייחסת חשיבות מועטה לטיפול במרבית העבירות של פשיעה חקלאית, ונוצר מצב של היעדר אכיפה המתבטא בסגירת מרבית תיקי התלונות בלי שנעשו ניסיונות מספקים לתפוס את העבריינים ולהעמידם לדין. בית המשפט העליון קבע בשנת 2007 כי "מאמצי האכיפה המושקעים בתחום זה הם דלים ויעילותם מוטלת בספק" מדוח זה עולה כי המצב נותר בעינו ואף הוחמר והוא מתבטא גם בשיעור נמוך מאוד של כתבי אישום בתיקים של פשיעה חקלאית. ממצאי דוח זה מעידים על חולשה אכיפתית, על אוזלת יד ועל היעדר מענה מערכתי לבעיה אמתית שהח קלאים עומדים בפניה חסרי אונים ונאלצים להתמודד עמה כמעט לבדם. במהלך כתיבת דוח ביקורת זה שב ועלה נושא הפשיעה החקלאית למרכז השיח הציבורי, בעקבות אירועים חוזרים ונשנים של התפרצויות וגניבות חקלאית מרובות שאירעו במרחב הכפרי. הממצאים המובאים כאן מונחים לפתחם של ה שר לבט"פ, מפכ"ל המשטרה ומפקד מג"ב. המשטרה אמנם גיבשה תפיסת הפעלה חדשה להפעלת מג"ב במרחב הכפרי, אך עליה לזרז את גיבוש ההמלצות היישומיות, כל זאת לצמצום ממשי של התופעה ההרסנית הפוגעת בחקלאות, בחקלאים, במרחב הכפרי כולו ובאמון הציבור במערכת אכיפת החוק.