שירות התעסוקה . סדרי רישום ודיווח - שירות התעסוקה התוצאה היא שמאגר המשרות גדל באופן מלאכותי, ועובדי השירות זכו לקבל שכר עידוד בגין ההוספה הרטרואקטיבית של ההצעות הללו למאגר הדרושים, אם כי בהתאם לקריטריונים שבמודל לחישוב שכר עידוד המרכיב של "דרושים" מוגדר כ"מספר עובדים נדרשים ע"י מעסיקים שפנו ללשכה מסוימת בחודש מסוים". .לדעת משרד מבקר המדינה, תשובת שירות התעסוקה יכולה אול י להסביר מקרים בודדים, אולם לא סביר שאפשר להצדיק באמצעותה מקרים כה רבים - 1,050 מקרים בשנתיים - המלמדים לכאורה על שיטתיות. דהיינו, על פי נתוני הביטוח הלאומי, דורשי עבודה אשר נרשמו להם השמות בשירות התעסוקה כלל לא עבדו במועד ההש מה אצל המעסיק הרשום בשירות. יתרה מזו, נמצא כי אותם דורשי עבודה לא עבדו כלל במהלך כל שנת 2008 . משמע ששירות התעסוקה רשם השמות לדורשי עבודה שלא עבדו, או שיש פגם ברישומי המוסד לביטוח לאומי. בין כך ובין כך ראוי היה לברר זאת ולפעול לאימות הנתונים. . משרד מבקר המדינה מעיר כי הגם שעל עובדי השירות לרשום סירובים במגוון מקרים, הרי שרק חלק מהסירובים אמורים לשמש בסיס לתשלום שכר עידוד לפי הקריטריונים במודל לחישוב שכר עידוד, שבו נקבע כי הנתון שידּווח כמספר הסירובים הוא "מספר דו"ע לגביהם הופעלה סנקציה של שלילת דמי אבטלה עקב כך שסרבו לקבל עבודה מתאימה שהוצעה להם". על שירות התעסוקה לפעול בתיאום עם המוסד לביטוח לאומי לעדכון הנתונים ולדיווח על נתונים עדכניים לצורכ י שכר עידוד, בהתאם לנהלים ולמודל החישוב, ובכלל זה לבחון את ההשפעה שיש לכל רישום של סירוב. . קיומה של אפשרות לרשום השמות כפולות, חלקן בשל רישום נתונים שגוי, לפי תשובת השירות, מעיד על פגמים במערך הבקרה של השירות. יתרה מזו, נתונים אלה משפיעים כאמור גם על חישוב שכר עידוד. כפועל יוצא מכך, כמעט 50% מההשמותשל תובעי הבטחת הכנסה שעליהן דיווח שירות התעסוקה בשנת 2008 היו של דורשי עבודה אשר לא היו זכאים לקצבת הבטחת הכנסה. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהנתונים בנושא הבטחת הכנסה זו ישקפו נכונה את ההשמות של אותה אוכלוסייה הזכאית לקצבה. על כן, על שירות התעסוקה והמוסד לביטוח לאומי לבחון את אופן העברת המידע ולהציג את הנתונים בהתאם לכך. לדעת משרד מבקר המדינה, על שירות התעסוקה והמוסד לביטוח לאומי לפעול ליצירת מערכת אמינה ומתואמת של נתונים. על שירות התעסוקה להעביר לביטוח הלאומי את כל המידע הרלוונטי שברשותו, ובכלל זה מידע הנוגע לדיווחים של דורשי עבודה על מציאת עבודה בכוחות עצמם, לרבות במקרים שבהם ייתכן שדו"ע או המעסיק לא דיווחו ישירות לביטוח הלאומי. לדעת משרד מבקר המדינה, יש לשפר את מערכת ההשמות הממוחשבת על מנת לאפשר לעובדי הלשכות להזין למערכת אך ורק השמות מאומתות, הכוללות את מלוא פרטי המעסיק, ובכלל זה את מספר התיק בביטוח הלאומי. לדעת משרד מבקר המדינה, על שירות התעסוקה לחדול מרישום הצעת עבודה כאשר מדובר בדיווח על השמה עצמית. כמו כן עליו לפעול לעדכון ולאימות של הנתונים, בעיקר כשמדובר בדיווחיו על השמות, זאת בתיאום עם הביטוח הלאומי. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הממצאים בדבר רישום סירובים לדורשי עבודה אשר כלל אינם זכאים לקצבאות, ונוכח הממצאים בדבר רישום מרובה של סירובים לדורשי עבודה, על שירות התעסוקה להקפיד לעשות בקרה על תהליכי רישום הסירוב. על שירות התעסוקה לפעול לשיפור מערכות הבקרה שלו ולבדיקת אמינות הנתונים שהוא מדווח עליהם. בכלל זה עליו להבחין בין נתונים ומידע הדרושים לפעילות השוטפת של מתאמי ההשמה ובין נתונים המשמשים לחישוב תוספת שכר עידוד וכאלה המ פורסמים ברבים ואמורים לשקף את פעילותו ותרומתו של השירות לתעסוקה במשק. יוצא שעל פי הנוהל החדש, שירות התעסוקה מחשיב השמה עצמית של דורש עבודה אשר השתתף בפעילות כלשהי של הלשכה בפרק זמן של חודשים ספורים קודם לכן, כהשמת לשכה, אף אם מצא את העבודה בכוחות עצמו. לדעת משרד מבקר המדינה, על השירות לנקוט את הצעדים הנדרשים על מנת להבטיח כי אופן תשלום שכר העידוד לא יחרוג מהמסגרת שנקבעה ואושרה על ידי הגופים המוסמכים לכך, לרבות מועצת הייצור. מתן משקל שווה להשמת לשכה ולהשמה עצמית כפי שנקבע בנוהל החדש של שירות התעסוקה מביא כאמור לידי הגדלת שכר העידוד בגין השמות עצמיות של דורשי עבודה. לא זו בלבד שהדבר נעשה ללא בחינת ההצדקה והמשקלות היחסיים שיש לייחס לאותה פעילות, הוא אף נעשה ללא אישור הגופים המנהלים את מערך שכר העידוד. לדעת משרד מבקר המדינה, לפרק הזמן שבו התמיד דורש העבודה במקום העבודה יש חשיבות רבה, ואין דין עבודה לשעה אחת כדין עבודה לפרק זמן ממושך, הן מבחינת "ההצלחה" בהשמה, והן מבחינת ההשפעה שיש לכך על שוק העבודה. לדעת משרד מבקר המדינה, עמדת שיר ות התעסוקה ולפיה "משך ההשמה" נקבע לצורך חישוב שכר עידוד אך הוא "בשום פנים ואופן" אינו יכול לבטא "באמת" את משך הזמן שדו"ע עבד במקום עבודה מסוים - מרוקנת מתוכן את הבסיס שעליו מושתת תשלום שכר עידוד, על כל המשמעויות שבדבר. . משרד מבקר המדינה העלה כי 88,113 (35% ) מתוך 249,432 ההשמות שדווחו בשירות התעסוקה בשנים 2008 ו- 2009 הסתיימו בתוך פרק זמן של פ חות משלושה חודשים ולפיכך אינן נחשבות השמות איכותיות. 59,035 ( השמות67% מההשמות הללו) נמשכו חודש או פחות, ו 4,649 השמות (כ -5% מהן) נמשכו יום אחד בלבד, דהיינו למחרת יום רישום ההשמה חזר דורש העבודה להתייצב בלשכה. משרד מבקר המדינה מעיר שחלק ניכר מההשמות ששירות התעסוקה דיווח עליהן לא היו פתרון תעסוקתי לטווח ארוך, ורובן הסתיימו בתוך פרק זמן קצר מאוד. אמנם השירות אחראי רק להשמה עצמה ומשך ההשמה עשוי להיות מושפע מגורמים רבים, ובהם מצב המשק, אולם עדיין יש חשיבות רבה לפילוח הנתונים כדי שיהיה אפשר לעמוד על מגמות ובעיות. לפיכך, על שי רות התעסוקה לפלח את נתוני משך ההשמות ולפרסמם בציבור.
לדעת משרד מבקר המדינה, על שירות התעסוקה להקפיד על דיוקם ואמינותם של נתוני ההשמות, ובכלל זה לדווח לביטוח ה לאומי על כל השמה הידועה לשירות. על השירות והביטוח הלאומי לפעול לאימות, לעדכון ולתיאום הנתונים ביניהם. יודגש כי הנתונים הללו משמשים גם לחישוב שכר עידוד ולעתים הם רלוונטיים אף לתשלום קצבאות מהביטוח הלאומי ולהצגת נתונים מהימנים על העסקת דורשי עבודה במדינה. למשל, לנתונים לא מדויקים עשויות להיות השפעות של ממש על היקף ההוצאות אשר יושתו על הקופה הציבורית.