עזריאלי- מכללה אקדמית להנדסה ירושלים . היבטים בהתנהלות מכללת עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים נשיא המכללה ומנכ"ל המכללה נושאים באחריות לניהולה ולהנהגתה. סיום העסקתם לפני הזמן שנקבע לכך הוא אירוע חריג שיש לו השפעה ניכרת על תפקוד המכללה, ולכן לא ניתן לקבל את חוסר המעורבות של הוועד המנהל בעניין. מדובר בגוף המופקד על ניהול ענייניה ונכסיה של העמותה, ומצופה ממנו לקיים דיון בעניין סיום ההעסקה ולבחון את ההשפעות שיש לכך על המכללה. ואולם הוועד המנהל לא פעל כך, אלא הסתפק בדיווחיו של מר וכסלר ואיפשר לו לקבל החלטות בעניין. משרד מבקר המדינה מעיר למר וכסלר ולמר לוין כי אין מסמכים התומכים בטענתם שהוועד המנהל אישר את מינוי המנכ"לית ב -13.6.10 ,; זאת ועוד הפרוטוקול שלכאורה היה אמור להימצא אצל היועץ המשפטי לא נמצא. כן אין מסמכים התומכים בדברי מר וכסלר בנוגע לנימוקים למינוי. בביקורת עלה כי הגם שתיקון חוק העמותות נדון בישיבת ועדת הביקורת ממרץ 2015 ,לא הובאו תכניות הביקורת לשנים 2015 ו-2016 לאישור הוועד המנהל. משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת הביקורת כי מעת שהתקבל התיקון לחוק העמותות, היה עליה להנחות את המבקר הפנימי להביא את תכניות הביקורת לשנים 2016-2015 לאישור הוועד המנהל. משלא עשתה זאת, התאפשר המשך מעורבותה של המנכ"לית בגיבוש תכניות הביקורת. מעורבות זו עלולה להביא לכך שההחלטה על נושאי הביקורת תושפע משיקולים לא ענייניים, ושעצמאות המבקר הפנימי בכל הנוגע לקביעת תכנית עבודתו תיפגע. היה ראוי שהיועץ המשפטי של המכללה, שהשתתף בישיבות הוועד המנהל, יידע את חברי הוועד המנהל על חובתם לדרוש מהמבקר הפנימי להציג לפניהם את תכניות הביקורת השנתיות ועל חובתם לאשר תכניות אלה . משרד מבקר המדינה מעיר לחברי הוועד המנהל על שאינם ממלאים את אחד מתפקידי המפתח שלהם - אישור תכנית הביקורת של המכללה. את התנאים החריגים אישרה ועדת הכספים, אף שהוועד המנהל הוא המוסמך לאשר זאת. יתרה מכך, המכללה לא הגישה את התנאים החריגים לאישור של הממונה על השכר או הוות"ת, כפי שנקבע בהנחיות ובחוק יסודות התקציב. משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת הכספים על שחרגה מסמכותה, וכי עקב דרך פעולתה הלקויה שילמה המכללה לד"ר שטיין תשלומים ביתר. על הוות"ת והממונה על השכר לבצע בחינה מדוקדקת של תנאי הפרישה של ד"ר שטיין. בביקורת עלה כי במודעה שפרסמה המכללה לגבי מכירת כלי הרכב השני הוקצה שבוע בלבד להגשת הצעות. יצוין כי המכללה בדקה את מחיר המחירון של הרכב לפני פרסום המכרז, ולפי בדיקתה היה המחיר 139,000 ש"ח. משרד מבקר המדינה מעיר לוועד המנהל על שלא הביא את דרישת המל"ג לתיקון התקנון לידיעת חבר הנאמנים ולאישורו. מדובר בהתעלמות רבת שנים של המכללה מהנחיות המל"ג. לא ראוי שמוסד להשכלה גבוהה יעשה דין לעצמו ויתעלם מהערות הגורם הממונה והמפקח עליו. משרד מבקר המדינה מעיר למל"ג כי אין לקבל את חוסר המעש שלה במשך פרק זמן כה ממושך - משנת 2005 , עת העירה את הערותיה, ועד שנת 2016 . היה על המל"ג לוודא כי התקנון מתוקן לפי הערותיה, וכי המכללה פועלת לפיו כנדרש. משרד מבקר המדינה מעיר לרשם העמותות ולמל"ג כי עליהם ל הסדיר את ה תיאום ביניהם בעניין הנחיותיהם למוסדות להשכלה גבוהה שרשומים כעמותות, וכי עליהם לאשר נוסח תקנון למוסדות להשכלה גבוהה הרשומים כעמותות המקובל על שניהם. לעומת זאת קבעה המכללה בתקנונה כי מספר החברים בעמותה לא יהיה יותר מ-90, וכי האסיפה הכללית לא תיפתח אם יהיו נוכחים בה פחות מ-30% מחברי העמותה. אם יהיו נוכחים פחות מ -30% ,מהחברים תידחה האסיפה בשעה וחצי ולאחר מכן תוכל להתכנס ולקבל כל החלטה. בפועל, משנת 2008 היה מספר ח ברי העמותה גבוה מ -50 , והאסיפה הכללית התכנסה וקיבלה החלטות מהותיות, כמו אישור תקנון המכללה ומינוי הנשיאים בה, אף ששיעור החברים שנכחו בפתיחת הכינוסים היה נמוך במידה ניכרת מ-60% . נמצא, כי 16 חברים בחבר הנאמנים (כ-20% )מכלל החבריםמכהנים יותר מתשע שנים ברצף, אף שאינם מייסדים, ובהם יו"ר חבר הנאמנים מר אמיר אלשטיין, שמכהן בתפקידו יותר מ-10 שנים ברצף וכן מכהן כחבר חבר הנאמנים יותר מ-17 שנה ברצף, וכן סגן יו"ר חבר הנאמנים מר אריה לוין, שמכהן כחבר חבר הנאמנים יותר מ-16 .שנה בישיבותיו מינואר ועד מרץ 2016 דן הוועד המנהל בין השאר בדרישת המל"ג לתיקון התקנון. ואולם הוועד המנהל לא הביא לידיעתו ולאישורו של חבר הנאמנים את דרישת המל"ג, אף שאישור התיקון הוא בסמכות חבר הנאמנים, ואף שחבר הנאמנים התכנס באפריל 2016 . המכללה לא הגבילה את זמן הכהונה של חברי הוועד המנהל, וכן קבעה בתקנון שלפיו היא פועלת כי מספרם לא יהיה יותר מ-13 ,; עם זאת בשנת 2015 כיהנו בוועד המנהל 16 חברים. במועד סיכום הביקורת כיהנו בוועד המנהל 12 חברים, מהם שניים המכהנים בחבר הנאמנים יותר מתשע שנים. עוד הועלה כי מר עוזי וכסלר, שכיהן כנשיא המכללה כ-14 שנה, נבחר בשנת 2012, מיד לאחר סיום כהונתו כנשיא15, ליו"ר הוועד המנהל, בניגוד לנקבע בהסדר המייסדים. המכללה התעלמה מהנחיות המל"ג בעניין המייסדים. כמו כן, מינויו של מר וכסלר ליו"ר הוועד המנהל לאחר שהמל"ג דרשה להפסיק את כהונתו כנשיא אינו עולה בקנה אחד עם העקרונות שעמדו בבסיס ההנחיות התאגידיות של המל"ג, ובראשם הבטחת עצמאותה ואי -תלותה של העמותה בכל גורם חיצוני או פנימי, שכן, כפי שעלה בביקורת, מר וכסלר המשיך לנהל בפועל את המכללה גם לאחר סיום כהונתו כנשיא. כל חברי ועדת הביקורת מכהנים אפוא כחברי עמותה פרקי זמן החורגים מתקנון המל"ג; יו"ר ועדת הביקורת מכהן בתפקידו, אף שהסדר המייסדים אסר על מייסד להיות חבר בוועדת הביקורת. על המכללה לפעול לאלתר להתאמת התקנון שלה לתקנון המל"ג ולפעול על פי הנחיות המל"ג. על המל"ג להפעיל את כל האמצעים העומדים לרשותה כדי לוודא שהמכללה אכן עושה זאת. משרד מבקר המדינה מעיר לחבר הנאמנים ולוועד המנהל כי בניגוד לתקנון משנת 1999 ולמרות הנחיות המל"ג והחלטתה משנת 2003 , לא הופסקה כהונת מר וכסלר כנשיא המכללה עם תום תקופת כהונתו בשנת 2006 , אלא כשש שנים לאחר מכן. יודגש כי תקופת כהונתו של מר וכסלר, כ-14 שנים בסך הכול, אף חרגה כארבע שנים מתקופת הכהונה המירבית שקבעה המכללה בתקנון שלה משנת 2008 . משרד מבקר המדינה העיר לא אחת לגבי חריגה של נשיאי מכללות אקדמיות מתקופת הכהונה המירבית שנקבעה19, ולכן יש להעיר בחריפות למל"ג על שלא פעלה בנחישות ובהתמדה על מנת לאכוף את החלטתה בעניין, ואף אישרה למר וכסלר חריגה נוספת בניגוד גמור להחלטותיה הקודמות. הביקורת העלתה, כי אין במכללה תיעוד לגבי תהליך גיוס עובדת א' למכללה. עוד עלה כי על אף היכרותה המוקדמת של המנכ"לית עם עובדת א', היא לא נמנעה מלהעלות את שכרה כשנה וחצי לאחר גיוסה, ושוב כעבור כשלוש שנים כאשר היא הועסקה בתפקיד הניהולי. .1. תוספת פיצויים מוגדלים בסך כ-201,000 ש"ח, נוסף על הפיצויים שהייתה זכאית להם על פי הסכם העסקתה - כ-378,000 ש"ח. .2. תשלום בגין ארבעה חודשי הסתגלות בסך כ-142,000 ש"ח, חודש יותר מהקבוע בהסכם ההעסקה. .3. תשלום בגין ארבעה חודשי הודעה מוקדמת בסך כ-142,000 ש"ח, חודש יותר מהקבוע בהסכם. .4. מענק חד-פעמי של 25,000 ש"ח שלא נקבע בהסכם. .5. דמי ביגוד והבראה ותשלומי החזקת רכב בסכומים החורגים מהנקבע בהסכם. באותה ישיבה הודיע יו"ר הוועד המנהל דאז מר עוזי וכסלר כי החליט למנות את סגן הנשיא לעניינים אקדמיים פרופ' איתן מנור לממלא מקום, עד לבחירת נשיא חדש. בפרוטוקול הישיבה לא צוין שהוועד המנהל דן בסיבות להתפטרותו של פרופ' שטרן או בסוגיית תנאי פרישתו, אף שהוועד המנהל אמור לאשר תנאים אלה, וכן לא צוין שהוועד המנהל דן בהשפעות של ההתפטרות על המכללה. נוסף על כך לא צוין בפרוטוקול שחברי הוועד דרשו מהיו"ר לנמק את החלטתו לגבי מינוי ממלא המקום. משרד מבקר המדינה מעיר למר וכסלר, שהסמכות למנות נשיא היא של חבר הנאמנים, ולא של יו"ר הוועד המנהל. מר וכסלר חרג אפוא מסמכותו וקיבל החלט ה כה משמעותית , ואף זאת בלי לנמק ה. אשר להיעדר התיעוד בפרוטוקולים של דיונים שהתקיימו במכללה ב נושאים רגישים ומהותיים, ראו פירוט בהמשך הדוח. הביקורת העלתה כי על אף קשרי המשפחה, לא נמנעה המנכ"לית מלקבוע את תנאי שכרה של עובדת ב', וכי בשנים 2014 ו-2015 היא אישרה העלאות בשכרה. משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"לית כי כדי להבטיח שקביעת תנאי ההעסקה של העובדות המקורבות אליה תיעשה באופן אובייקטיבי ונטול שיקולים זרים, היה ראוי שהיא תימנע מלהיות מעורבת בתהליך זה. .1. הפרוטוקולים של אסיפות חבר הנאמנים משנת 2010 עד 2016 היו מתומצתים וכללו רק את ההחלטות שהתקבלו באסיפות, בלי שישקפו את מהלך הדיונים ובלי שיצוינו בהם דברי הנוכחים ומניין הקולות בכל הצבעה, זאת אף שהתקבלו באסיפות החלטות משמעותיות, כגון החלטות על מינוי נשיאים ועל מינוי המנכ"לית. למכללה אין רשימה של הנוכחים באסיפת חבר הנאמנים שהתקיימה בשנת 2012. משרד מבקר המדינה מעיר למכללה כי עליה לתקן את חוזה ההעסקה של המנכ"לית, כדי שהנקבע בו לא יהיה מנוגד לכללי העסקת מנכ"לים של מכללות מתוקצבות. ועליה להגיש לאלתר את החוזה המתוקן לוות"ת ולממונה על השכר לקבלת אישורם כנדרש, ולאחר מכן להעביר עותק למשרד מבקר המדינה בהקדם, סמוך למועד פרסום הדוח. משרד מבקר המדינה מעיר למכללה ולמר לוין כי החלטות עקרוניות כמו מינוי של מנכ"ל מחייבות רישום פרוטוקול מסודר, המשקף את מהלך הדיון ואת עיקרי הדברים שעלו בו. על הפרוטוקול להיות זמין לצורך מעקב של המוסדות המנהלים של המכללה, המאסדרים השונים וכן מבקר המדינה. משרד מבקר המדינה מעיר למכללה ולנשיא דאז מר וכסלר כי מינויה של גב' לולו למנכ"לית נעשה באופן הפוגע בעקרונות המינהל התקין. תהליך המינוי לא כלל הליך בחירה - למשל שימוש בוועדת איתור כפי שנהגה המכללה במינוי המנכ"ל הקודם, ולכן לא ניתנה הזדמנות שווה למועמדים פוטנציאליים להתמודד על התפקיד, כדי לבחור מהם את המועמד המתאים ביותר. חשוב שהמל"ג תסיים בהקדם את הטיפול בטיוטת ההנחיות התאגידיות משנת 2016 , כדי שהנחיותיה בנוגע למינוי בכירים באמצעות ועדות איתור יחולו גם על המכללות המתוקצבות. ראוי שהמכללות יקבעו בתקנון שלהן כללים בנוגע לוועדות איתור ויפעלו לפיהן, כדי שהליך הבחירה של בעלי התפקידים הבכירים בהן יהיה שקוף, וכדי שתינתן בו הזדמנות שווה לכל המועמדים המתאימים. נוכח ההשפעות השליליות העלולות להיות לשיטה של "חבר מביא חבר", ובכלל זה פגיעה במתן ההזדמנות השווה, אי-שקיפות של תהליך הבחירה והטיה בהחלטה על בחירת המועמד - אין מקום לשיטה זו, ועל המכללה לבטלה לאלתר. יצוין כי ביום שבו התקבלה ההחלטה, קיים הוועד המנהל ישיבה ודן בה בשורה של נושאים. ואולם פרוטוקול ישיבה זו, שאושר בישיבת הוועד המנהל שהתקיימה לאחר מכן, לא כלל את ההחלטה על השיפוי. משרד מבקר המדינה מעיר לוועד המנהל כי אישר את בקשת השיפוי שלא בסמכות, מאחר שהסמכות בעניין זה נתונה לאסיפה הכללית (חבר הנאמנים). משרד מבקר המדינה מעיר גם ליו"ר הוועד המנהל, כי אישר לבדו את נוסח ההחלטה הסופי בלי שהביא את השינויים שנעשו בו לאישור הוועד המנהל כנדרש. הביקורת העלתה כי למכללה יש נוהל פנימי להתקשרויות, אך הוא אינו מסדיר את נושא מכירת נכסי המכללה, לרבות כלי הרכב שלה. לכן בנושא זה על המכללה לנהוג בשים לב להוראות תכ"ם. בדצמבר 2012 אישרה המכללה למנכ"לית רכב צמוד מקבוצת רישוי5 , שעלותו גבוהה בכ-29,000 ש"ח מעלות רכב מקבוצת הרישוי שאושרה לה בהסכם העסקתה. בפברואר 2016 אישרה המכללה לשדרג את רכבה של המנכ"לית לרכב מקבוצת רישוי 6 , שמיועדת לשרים, ושעלותו גבוהה בכ-90,000 ש"ח מעלות רכב מקבוצת הרישוי שאושרה לה בהסכם העסקתה. בניגוד להנחיות הוות"ת ולחוק יסודות התקציב לא פנתה המכללה לקבלת אישור של הוות"ת או של הממונה על השכר לחריגה זו. עולה מכך שד"ר שטיין מסרה לכאורה הודעה מוקדמת, אולם ההודעה נמסרה יום אחד לפני פרישתה, אף שדבר הפרישה היה ידוע למכללה כבר באוגוסט 2009, והמכללה הקימה את ועדת האיתור. בעקבות ה"הודעה המוקדמת", שילמה המכללה לד"ר שטיין את שכרה עד מרץ 2010. יוצא אפוא שד"ר שטיין המשיכה להיות מועסקת במכללה וקיבלה שכר עבור תקופת ה"הודעה המוקדמת" אף שבפועל כבר החלה בעבודתה כמנכ"לית הטכניון. .3. נמצא כי למכללה אין פרוטוקולים שבהם מתועד הליך מינויו של פרופ' גד מרום. עוד נמצא כי התיעוד של ועדת האיתור שפעלה בהליך מינויו של פרופ' צבי שטרן היה חלקי. . משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה לוועד המנהל על שלא קבע כללים הנסמכים על הנהוג במגזר הציבורי לגבי שכר עובדי המכללה המינהליים, ובכך פתח פ ת ח לקבלת החלטות בלתי תקינות וספק אם יעילות כלכלית. לגבי המנכ"לית, היא אישרה לעשרות עובדים מינהליים תשלום בונוסים בלי שקיבלה לכך את אישור המאסדרים, ובכך חרגה מהוראות חוק יסודות התקציב, האוסרות מתן הטבות שכר בניגוד למקובל בשירות המדינה. על המכללה לקבוע כללים לגבי שכר העובדים ועדכונו, על מנת לשמור על סדרי מינהל תקין ועל זכויות העובדים. .משרד מבקר המדינה מעיר למכללה על ששילמה לסמנכ"ל הכספים שכר של משרה מלאה, אף שהועסק בהיקף של 40% משרה בלבד. עודמעיר משרד מבקר המדינה למכללה כי תפקיד סמנכ"ל הכספים בה הוא תפקיד מפתח, ונוכח היקף המחזור הכספי שלה37 היה ראוי שהוא יועסק במשרה מלאה. משרד מבקר המדינה מעיר לחברי ועדת האיתור כי דרך פעולת הוועדה נוגדת את עקרונות השקיפות ושוויון ההזדמנויות. עקרונות אלה הם עקרונות יסוד, והעמידה בהם מבטיחה בין היתר את תקינות הליך המינוי של נושאי משרה בכירים במוסדות להשכלה גבוהה. א. לפני תחילת כהונתו כנשיא המכללה כיהן פרופ' שטרן כמנכ"ל בית החולים הדסה הר הצופים בירושלים (להלן - הדסה) ולקראת פרישתו לגמלאות יצא לשנת שבתון. ב הסכם ההעסקה נקבע כי פרופ' שטרן יתחיל לכהן בתפקיד נשיא המכללה ביולי 2012 , ואולם הוא יקבל שכר ממנה רק אחרי 18 חודש, מ-1.11.13 , לאחר סיום השבתון שלו מהדסה ולקראת פרישתו לגמלאות. זאת ועוד, בהסכם נקבע כי בתום כהונתו או עם הפסקתה לפני כן, יהיה פרופ' שטרן זכאי לשנת הסתגלות בתשלום, ובלבד שכיהן לפחות שנה בתפקידו. עולה מכך לכאורה כי התשלום שלא ניתן לפרופ' שטרן בשנה הראשונה לכהונתו ידחה עד לאחר פרישתו, וזאת אף שפרופ' שטרן שהה בשנה הראשונה לכהונתו בשבתון בשכר. ב. בניגוד לקביעת המל"ג והוות"ת כי נשיא יועסק במוסד במשרה מלאה והמוסד יהיה מקום עבודתו היחיד , נקבע בהסכם ההעסקה כי פרופ' שטרן ימשיך ללמד במכללה האקדמית לישראל ברמת גן וכן ימשיך לעסוק בעניינים אחרים שאישר לו הדסה לעסוק בהם. ג. בהסכם ההעסקה נקבע כי כל מרכיבי השכר שאין למכללה חובה לשלמם או להפרישם, ישולמו לפרופ' שטרן כנגד חשבוניות מס. בפועל, ובניגוד להסכם, המכללה העסיקה את פרופ' שטרן כנותן שירותים ושילמה את כל שכרו, לרבות מסי חובה (מס הכנסה וביטוח לאומי) ועלויות מעסיק, כנגד חשבוניות מס של חברה בבעלות אשתו. ד. המכללה אישרה לפרופ' שטרן מכסת ימי חופשה שנתית חריגה - 50 ימים בשנה. מכסה זו גבוהה בהרבה מהנהוג בשירות המדינה ובמכללה (לכל היותר 23 .)ימים משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת הכספים של המכללה כי באישור דמי הפרישה האמורים היא חרגה מסמכותה, וכן מעיר לוועד המנהל על שלא דרש לאשר את תנאי הפרישה. נוסף על כך מעיר משרד מבקר המדינה בחומרה למכללה על שלא הגישה את תנאי הפרישה לאישור הוות"ת והממונה על השכר. משרד מבקר המדינה מעיר למכללה על שאפשרה להעביר תשלומי שכר לגורם שאינו הנשיא ושלא נחתם עמו כל הסכם. נוכח חומרת הממצאים, על הוות"ת והממונה על השכר לבדוק את אופן ההעסקה ותנאי ההעסקה של פרופ' שטרן כנשיא המכללה. משרד מבקר המדינה מעיר למר וכסלר ולמר לוין על שחתמו הסכם בלתי תקין להעסקת פרופ' שטרן, שתנאיו מנוגדים לכללים ולהוראות של הוות"ת ולנקבע בחוק יסודות התקציב, וזאת בלי שקיבלו לכך את אישור הוועד המנהל. יש לראות את פעולתם של מר וכסלר ומר לוין בחומרה, בייחוד כשמדובר במוסד ציבורי העוסק בהשכלה ומשתמש בכספי ציבור. זאת ועוד, אף שמדובר בתנאי העסקה חריגים שנדרש להם אישור של הוות"ת ושל הממונה על השכר, נמצא כי המכללה לא פנתה לקבל את אישורם להסכם ההעסקה החריג. כך איפשרה המכללה את העסקת פרופ' שטרן בתנאים חריגים ובלתי תקינים ונתנה יד להטעיה לכאורה של שלטונות המס. ההגבלה שהטילה המל"ג על נשיא מוסד להשכלה גבוהה, ולפיה יהיה המוסד מקום עיסוקו היחיד, נועדה להבטיח כי הנשיא ישקיע את כל זמנו, כישוריו ויכולותיו במוסד. משמונה פרופ' שטרן לנשיא המכללה, היה עליו לכבד את הנחיות המל"ג והוות"ת בעניין זה. משרד מבקר המדינה מעיר למר וכסלר כי אין לקבל את טענתו בדבר היעדר הנחיות של הוות"ת בעניין תנאי ההעסקה של נשיא מכללה, זאת מאחר שבהנחיות הוות"ת נקבעו תנאי השכר של נשיא מכללה, ונקבע שהם מקסימליים ושלא יינתנו לו תוספות החורגות מתנאים אלה. זאת ועוד, חוק יסודות התקציב מנחה את כל הגופים הנתמכים לקבל אישור של הממונה על השכר להעסקה בתנאים חריגים. נוכח שיטת העסקת נשיא המכללה כגורם נותן שירותים, על הוות"ת והממונה על השכר לחדד ולפרסם הנחיות בנושא לכלל המוס דות להשכלה גבוהה. בביקורת עלה כי בדוח השכר לגבי ינואר 2013 ,שהגישה המכללה לוות"ת צוין כי פרופ' שטרן קיבל שכר בסך 35,183 ש"ח, אף שעל פי ההסכם עמו - הוא לא קיבל באותו חודש שכר עבור עבודתו. בדיווח המכללה לוות"ת לגבי השכר בינואר 2014 צוין כי פרופ' שטרן קיבל שכר בסך 40,929 ש"ח, אף שהתפטר עוד בנובמבר 2013 וקיבל בינואר2014 תשלום "גמר חשבון" בסך 787,789 .ש"ח לשני הדיווחים צירפה המכללה הצהרה, ולפיה הנתונים שנכללו בהם נכונים ודווחו על פי הנחיות הוות"ת. על ההצהרה חתומים המנכ"לית הגב' שלומציון לולו (להלן - המנכ"לית או גב' לולו) וראש מדור שכר במכללה באותה תקופה. בביקורת עלהשרק בפברואר 2016 הפיצה הוועדה להסדרת המבנה הניהולי של המוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות, הפועלת במל"ג, טיוטת "הנחיות תאגידיות למוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות" (להלן - טיוטת ההנחיות התאגידיות משנת 2016), שמסדירה בין היתר את נושא ועדות האיתור לתפקידים בכירים במכללות, כגון נשיא ומנכ"ל. ואולם עד למועד סיכום הביקורת, ספטמבר 2016 , לא אישרה המל"ג את ההנחיות. עודעלה כי גם המכללה לא ראתה לנכון להסדיר נושא זה בתקנונה או בנהלים פנימיים שלה24 . משרד מבקר המדינה מפנה את תשומת לבה של המל"ג לכך כי היא לא כללה בטיוטה שהפיצה איסור מהותי ומפורש על נשיא יוצא להיות חבר בוועדת האיתור , שמטרתו להבטיח תחלופה אמתית של בעלי התפקידים במוסד ולמנוע מצב של "חבר מביא חבר", בדומה לנקבע בהנחיותיה לאוניברסיטאות ממרץ 2004 . לדעת משרד מבקר המדינה, מעורבות נשיא יוצא במינוי המועמד להחליפו בתפקיד אינה ראויה, ועלולה לפגוע בעצמאותה ובטוהר שיקוליה של ועדת האיתור. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את השיהוי שנוקטת המל"ג ביישום המלצותיו בנושא קביעת הנחיות מחייבות לגבי ועדות איתור לבחי רת נשיאי מכללות אקדמיות. על המל"ג להשלים בהקדם וללא דיחוי נוסף, את קביעת הכללים למינוי בכירים במכללות. .משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"לית כי סיום העסקתו של פרופ' שטרן היה ב- 10.12.13, ולא בינואר2014 כפי שטענה, וכיבתשלום גמר החשבון בסך 787,789 ש"ח נכלל תשלום בגין עשרה ימי עבודה בחודש דצמבר וכן תשלום הסכומים שנקבעו ב תנאי הפרישה שפורטו לעיל . היה על המכללה לדווח על השכר בפועל שקיבל (או לא קיבל) פרופ' שטרן, ולנמק את פשר הסכומים, כפי שהוות"ת דורשת. בביקורת עלה כי ברשימה שהגישה המכללה לגבי חמשת מקבלי השכר הגבוה בה בשנת 2013 - השנה שבה פרש פרופ' שטרן מתפקידו- צוין כי עלות שכרו של פרופ' שטרן בשנה זו הייתה 489,077 ש"ח, אף שעלות שכרו בפועל כללה גם תשלום בגין תנאי פרישתו והסתכמה ב-897,985 .ש"ח. על הרשימה חתמו מר עוזי וכסלר ומר אריה לוין הביקורת העלתה שדיווחי המכללה לממונה על השכר לא כללו את שכרו של הנשיא דאז פרופ' שטרן. משרד מבקר המדינה מעיר למכללה על אופן העסקת פרופ' שטרן כנשיא המכללה ועל הליקויים בדיווח למאסדרים. על הוות"ת והממונה על השכר לוודא שכל הסכמי ההעסקה במוסדות להשכלה גבוהה מתוקצבים, או לפחות הסכמי ההעסקה עם בכירים במוסדות אלה, יוגשו לאישורם. .בביקורת זו עלו ליקויים בנוגע לתנאי ההעסקה והפרישה של העובדים הבכירים במכללה - הנשיא, המנכ"לים וסמנכ"ל הכספים. כמו כן עלו ליקויים בדרך פעולתה של המנכ"לית המכהנת הגב' שלומציון לולו עד כדי פגיעה חמורה בסדרי מינהל תקינים. הליקויים מלמדים כי המכללה פעלה באופן בלתי תקין, ושלא על פי המצופה ממוסד אקדמי הנדרש לשמש דוגמה למצוינות, הגינות ותקינות ניהולית ואתית ולשמור על כללי המינהל התקין וכללי הממשל התאגידי. הממצאים שעלו בביקורת מעלים חשש כי בכירי המכללה התעלמו מהכללים וההנחיות המחייבים אותה, שנקבעו בחוק העמותות, בהנחיות המל"ג ובהנחיות הממונה על השכר. המוסדות המנהלים של המכללה אישרו החלטות שיזמו מר עוזי וכסלר - נשיא המכללה לשעבר ומי שכיהן במועד ביצוע הביקורת כיו"ר הוועד המנהל - ומר אריה לוין - יו"ר הוועד המנהל לשעבר, כגון מינויים של נשיאים ושל מנכ"לית, לעתים בלי קיום כל הליך של בחירה ולעתים בהליך בחירה שאינו שוויוני ואינו שקוף. המוסדות המנהלים של המכללה אפשרו מהלכים אלה, אף שלא היו תקינים, וגם אפשרו את כהונתו של מר וכסלר כנשיא במשך תקופה ממושכת של כ-14 שנה ואת מינויו ליו"ר הוועד המנהל. המוסדות המנהלים גם לא ניהלו פרוטוקולים כנדרש, ובכך פעלו בחוסר שקיפות. המכללה, בהובלת מר וכסלר ולעתים גם מר לוין, אישרה תנאי העסקה ותנאי פרישה לבכירים - נשיאים, מנכ"לים וסמנכ"ל הכספים - החורגים מהמותר במגזר הציבורי. כמו כן, המכללה העסיקה את פרופ' צבי שטרן, הנשיא לשעבר, כנותן שירותים ולא כעובד המכללה, אף שהמל"ג דורשת להעסיק נשיא מכללה כעובד שלה. דרך פעולה זו אינה הולמת נושאי תפקיד בכירים במוסדות ציבור, כל שכן כשמדובר במוסדות אקדמיים. היה מצופה מאותם בכירים שיכבדו את הוראות המל"ג ויפעלו על פי כללי המינהל התקין והאתיקה, ובכך ישמשו דוגמה הן לבעלי תפקידים אחרים במכללה והן לבעלי תפקידים מחוצה לה. על הממונה על השכר, רשם העמותות, רשויות המס, המל"ג והוות"ת לבחון את הממצאים שעלו בביקורת זו - תשלומי יתר לבכירי המכללה, דרכי העסקה שאינם תקינים ואף חשש לאי-תשלום מס כנדרש . יש לראות בהיעדר הפרוטוקולים ליקוי ניכר בתפקוד המכללה ואי עמידה שלה בכללי המינהל התקין והנורמות החלות עליה. משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה רבה למכללה על הרישום הלקוי של הפרוטוקולים ועל היעדרם של חלק מהפרוטוקולים. בהיעדר פרוטוקולים המשקפים כראוי את הנעשה בדיונים, נפגע עקרון השקיפות, שהוא עקרון יסוד במינהל הציבורי, וכן נפגעת יכולת הבקרה של מוסדות המכללה. הביקורת העלתה כי המכללה לא קבעה כללים לגבי העסקה של הסגל המינהלי, וכי השכר של סגל זה נקבע בחוזים אישיים. למכללה גם אין כללים או נהלים לגבי או פן עדכון השכר של העובדים המינהליים, והדבר נעשה באמצעות מתן בונוסים קבועים או חד-פעמיים. ההחלטה על עדכון השכר באמצעות בונוסים כאלה התקבלה על ידי המנכ"לית, בהליך שלא היה סדור, שקוף ומתועד. על פי חישובי משרד מבקר המדינה, בשנים 2012 עד2015 אישרה המנכ"לית ל-26 ,עובדים מינהליים בונוסים קבועים שמשמעותם העלאת שכר קבועה שהסתכמו בכמיליון ש"ח, וכן אישרה ל -80 עובדים מינהליים בונוסים חד-פעמיים שהסתכמו בכ -220,000 .ש"ח הביקורת העלתה כי אף שתשלום גילום הוצאות הרכב כבר נכלל בדוח השכר השנתי לשנת 2011 שמסרה המכללה לוות"ת, רק ביולי 2014 העירה הוות"ת למכללה בעניין זה והורתה להפסיק את התשלום. למרות זאת המשיכה המכללה לשלם למנכ"לית את גילום הוצאות הרכב ואף לרשום זאת בדיווח השנתי לוות"ת. יצוין כי גם בדיווחי המכללה לממונה על השכר לשנים 2014 ו-2015 נכלל דיווח על תשלום גילום הוצאות הרכב. רק ביולי 2016 הודיעה המכללה למשרד מבקר המדינה כי הפסיקה את הגילום. משרד מבקר המדינה מעיר למכללה על שנתנה אישורים לא תקינים לתשלום גילום המס עבור הוצאות הרכב של המנכ"לית ועל התעלמותה מדרישת הוות"ת להפסיק את התשלום. משרד מבקר המדינה מעיר גם לממונה על השכר על שלא פנה למכללה לברר עניין זה, אף שדיווח על התשלומים הבלתי ראויים נכלל בדיווחים שמסרה לו המכללה. על הממונה על השכר לשקול אם לדרוש מהמנכ"לית להחזיר למכללה את שווי ההטבה שקיבלה באופן בלתי תקין. הביקורת העלתה כי להחלטה המקורית קיימת עוד גרסה. בגרסה זו הוסיפה המנכ"לית את סכום השיפוי - 128,000 ש"ח בתוספת מע"ם - וכי השיפוי הוא גם בגין "חקירה משטרתית". המנכ"לית הביאה נוסח החלטה זה לידיעת היועץ המשפטי של המכללה ב-10.1.11 ,ויו"ר הוועד המנהל חתם עליו. בהתאם לכך זיכתה הנהלת החשבונות במכללה את חשבונו של מר וכסלר ב-162,989 ש"ח. לא ברור על סמך מה נקבע סכום השיפוי, שכן בידי המכללה אין מסמכים שבהם מפורטים התחשיבים שעל פיהם נקבע הסכום. המנכ"לית לא צירפה אסמכתאות התומכות בטענותיה. יתרה מכך, גם לפי חישוב זה עדיין מדובר במכירה בתנאים המרעים עם המכללה. משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"לית כי היה עליה לפסול את ההליך המכרזי משום שמדובר בהצעה יחידה של עובד המכללה המרעה עם המכללה. במרץ 1999 אישרה המל"ג למכללה תקנון (להלן - התקנון משנת 1999) שהחליף את התקנון שבתוספת הראשונה לחוק העמותות. בביקורת עלה כי המל"ג לא אישרה את התקנון החדש של המכללה, וכי המכללה התעלמה מדרישותיה של המל"ג משנת 2005 לתקן את התקנון החדש ולהתאימו לתקנון המל"ג11 . עוד עלה כי המל"ג לא עמדה על יישום הערותיה בעניין זה, וכי עד למועד סיכום הביקורת לא הגיבה כראוי על אי-יישום ההערות 12 .
הביקורת העלתה כי ביום האחרון להגשת ההצעות הגיש עובד במכללה הצעת יחיד. לפי הפרוטוקול שנרשם בעת פתיחת המעטפות ב-19.3.14 , הייתה הצעתו כ-90,000 .ש"ח באותו יום אישרה המנכ"לית לוועדת המכרזים למכור את כלי הרכב ל עובד ולא לפרסם מכרז נוסף , על אף ההפסד הכלכלי למכללה.