משרד האנרגייה . התועלות מיישום מתווה הגז .משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המיסים להשלים את הבחינה בכל הקשור להליכי .הסדרת גביית מיסים מרווחי טבע, לאור הפערים שעלו והניסיון שנצבר, לרבות בעניין .הגדרה מיטבית של 'תקופת החיפוש' שלה חשיבות מכרעת בכל הקשור לכספים שייכנסו .לקופה הציבורית בגין משאבי הגז של הציבור. .משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המיסים לשקול לפרסם לכל מיזם נפט מדד המציין .(תחזית) את קרבתו לתשלום ההיטל. עוד מומלץ כי רשות המיסים תעביר, באופן עיתי .שיתואם עם אגף החשב הכללי, את הנתונים בנוגע לתחזית ההיטל הצפוי להתקבל .במספר תרחישים לידי אגף החשב הכללי כדי שהוא יוכל לפרסמה. נמצא כי עד תום מועד הביקורת לא הוסדר שיתוף הפעולה בין משרד האנרגייה לרשות .המיסים בתחום שומות מיסים. משרד ה אנרגייה לא נקט את הצעדים הנדרשים לצורך .מסירת המידע ו שיתוף הפעולה ביניהם למרות פניות רשות המיסים לאורך השנים .2016 - 2020 .כמו כן, משרד האנרגייה לא המציא לרשות המיסים מסמך כתוב ובו התנאים .בהם על מיזם נפט לעמוד ביחס להכרה בתגלית , התנאים ונהלים למתן אישור החזקה .וכן מידע שבקשה רשות המיסים לגבי אחת החזקות. לכל אלו עשויה להיות השפעה על .הקביעות הרלוונטיות לחישוב מקדם ההיטל ועל מועד והיקף ההיטלים שהמיזם יידרש .לשלם בפועל . .עוד עלה כי מחזיקי הזכויות במיזם הנפט מדווחים בנפרד בדיווחים שונים לרשות המיסים .ולמשרד האנרגייה. מקצת הדיווחים לרשות המיסים כבר דווחו קודם למשרד האנרגייה. .עוד נמצא שרשות המיסים פונה למחזיקי הזכויות במיזם כדי לקבל לידיה מסמכים שהוצאו .על ידי משרד האנרגייה ודרושים לה לצורך בקרת ד יווחי מחזיקי הזכויות במיזם. הדבר אינו .עולה בקנה אחד עם מדיניות הממשלה בנושא nce Ask O123. . על משרד האנרגייה לפעוללהעברת מידע לרשות המיסים . משכך, משרד מבקר המדינה .ממליץ למשרד האנרגייה לפעול לחזק את שיתוף הפעולה עם רשות המיסים ולהעביר לה .מידע כמו מועד תשלום הוצאות מיזם הנפט, זהות זכות הנפט, הבאר שבמסגרתה הוצאו .התשלומים והתכלית המדויקת שלשמה הוצאו. לנתונים אלו חשיבות לצורך חישוב מקדם .ההיטל ורווחי הנפט. שיתוף הפעולה בין הרשויות צפוי לתרום להגדלת הכנסות המדינה .ממיסים מתגליות הגז. .משרד מבקר המדינה ממליץ לפעול להקמת צוות משותף לרשות המיסים ולמשרד .האנרגייה, באישור שר האוצר 124 , לצורך בקרה על מקדם ההיטל ורווחי הגז וכדי להשלים .נוהל מוסכם לגבי סדרי ההתייעצות בין משרד האנרגייה ורשות המיסים. מומלץ כי צוות .זה יבחן את האפשרות לקבוע דיווח אחיד ככל שניתן לשני הגופים על מנת להפחית .בירוקרטיה, לייעל את תהליך בקרת החלק בהכנסות המגיע למדינה ו למנוע טעויות .ופרצות. .מתרשים 9 עולה כי בין השנים 2012 - 2020 סך התגמולים שקיבלה המדינה מגז ו מנפט .היו כ-6.6 מיליארד ש"ח107. בשנת2020 היו התמלוגים כ-1.09 מיליארד ש"ח, פי כ-1.5 . מהתגמולים שקיבלה המדינה בשנת2014 לפני מתווה הגז, למרותהירידה בשיעור של .כ-17% במחיר הגז במונחים שקליים בדצמבר2020 לעומת דצמבר2019 . הערך הנוכחי .המהוון של התמלוגים שצפויים עוד להיגבות בין 2020 ל-2064 הם כ-16.7 מיליארד ש"ח. . נמצא כי, בין היתר עקב ההגדרה הקיימת בנושא תקופת החיפוש, נוצרים לעתים חילוקי .דעות בין רשות המיסים למחזיקי הזכויות במיזמי נפט בדבר תאריכי תקופת החיפוש .והפיתוח, וההטבות המגיעות להוצאות מסוגים שונים בתקופות אלו. לעיתים פערים אלו .נובעים מהבדלים במועד שבו חל קיטון ברמת הסיכון במיזם לדעת הרשות והממונה, .לעומת עמדת המחזיקים, וכן מהפער בין מועדי הגשת הבקשות והמועדים שקבעו הממונה .או פקיד השומה לתגלית ולחזקה ובין מועד תום תקופת החיפוש שעליו מצהירים מחזיקי .הזכויות במיזמים. משמעות פערים אלו מבחינת קביעת מקדם ההיטל בין עמדת כמה .מחזיקי זכויות בכמה מיזמים, לרשות המיסים, מסתכמות ביחד ומגדילות את הוצאות .החיפוש במעל ל -700 .מיליוני ש"ח בשל הטבת חיפוש .נמצא כי על אף שהסקר התלת -ממדי בוצע בשנת 2009 ,ביוני 2010 פורסםפיענוחו .לציבור, ובדצמבר 2010 פורסמו תוצאותהקידוח במאגר "לוויתן " לציבור, לא בחן משרד .האנרגייה את אפשרות להכרזה על "לוויתן " כתגלית בתום המועד שבו פקע הרישיון .שניתן למחזיקי הזכויות במאגר. .מהאמור בלוח 3 עולה שיש פער זמניםשל עד 27 חודשים בין תאריך התגלית, כפי שדווח .לבורסה ( 2.5.2012 / 22.5.2013 ( ), ובין מועד הגשת הבקשה לתגלית לממונה 30.4.2014 ) .ובין המועד שקבע הממונה לתגלית ( 11.8.2014 .) .מהלוח עולה שסך הכנסות המדינה בנושא עומדות כל כ-4.7 מיליארד ש"ח. עוד עולה כי .פעולת השומה של רשות המיסים הגדילה עד כה את גביית מס ההכנסה ממחזיקי הזכויות .בכל מיזמי הגז בשנים 2011 - 2017 בכ-12% .מההצהרה שלהםמהביקורת עלה כי ישנן .הוצאות אשר רשות המיסים ומחזיקי הזכויות במיזמים היו חלוקים לגבי סיווג ן, וכתוצאה .מכך הם היו חלוקים גם לגבי ההטבות118 המגיעות להוצאות אלו. עוד עלה כייש חילוקי .דעות בנושא מיסוי ההכנסות וההוצאות בתחומי רווחי נפט ובנושאים נוספים. נושאים אלו .עדיין נמצאים בעיצומו של הליך השומה ובהידיינות בין הצדדים. נמצא כי, נכון למועד .סיום הביקורת, פערים אלו עולים לכ- 850 מיליון ש"ח נוספים על המוצג בלוח 2 . .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד ה אנרגייה לעקוב מדי פעם בפעם אחר המדיניות .המקובלת בעולם לקביעת שיעור חלקן של המדינות ברווחי הגז ולהיערך מבעוד מועד .לעדכון המדיניות בישראל בתום מחויבות הממשלה ליציבות הרגולטורית שנקבעה .במתווה הגז ב-2025 ,וזאת בשקיפות תוך שילוב כלים נוספים ושמירה על כדאיות חיפוש .מאגרי גז חדשים והפקת גז. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האנרגייה ולרשות המיסי ם לקבוע מתודולוגיה, .לחשב ולפרסם את שיעור חלקה המעודכן של המדינה מהכנסות מתגליות הגז, מדי שנה. עלה כי למול התחזית שנמסרה ב-2013 ע"י נגיד בנק ישראל דאז, לתחילת פעילותקרן .העושר ב-2018 , לאחר הצטברות של מיליארד ש"ח וכי עד תום 2022 יצטברו בקרן כ-3.9 .מיליארד דולרים. בפועל נצברו בקרן נכון ליוני 2021 סכום של 741 מיליון ש"ח (2019 - .474 מיליון ש"ח). .בביקורת נמצא כי רשות המיסים לא תיעדה בכתב את החלטותיה בנושא תאריך תום .תקופת החיפוש. הטבת החיפוש לו זכאיות הוצאות החיפוש עד מועד זה, גבוהות בהרבה .מהטבות שמקבלות הוצאות מתאריך זה והלאה. על כן, ראוי היה כי רשות המיסים תשמור .תיעוד לשיקולים בבסיס החלטתה ולדיון שערכה לגבי המועד שהתקבל. .הגם שב שלהי שנת 2010 פורסמו תוצאות קידוח "לוויתן" לציבור קבע משרד האנרגייה .לגביו את מועד התגלית לינואר 2014 . הדבר דרש מרשות המיסים ל בחון לקבוע תאריך .אחר לתום תקופת החיפוש מזה שקבע משרד האנרגייה למחזיקי הזכויות במאגר, ודרש .מיונן וסיווגן של ההוצאות המדווחות להוצאות חיפוש ולהוצאות הקמה. מיון וסיווג הוצאות .שגוי פוגע בהכנסות המדינה מתקבולי הגז. יצוין כי בתקופת הדחייה בין 2013 ל-2014 .הוציאו מחזיקי הזכויות ב"לוויתן " מאות מיליוני ש"ח שנחשבים לעמדתם עד מתן חזקה על .פי חוק רווחי טבע כהוצאות הזכאיות להטבות המשויכות לתקופת חיפוש. .מן הדברים עולה כי י יצוא הגז מישראל כבר העניק למדינת ישראל יתרונות מסוימים .בתחומים המדיני-ביטחוני, האזורי והבי ן-לאומי, ו כן הוא עשוי לקדם נורמליזציה ביחסים .של המדינות באזור, מה שתורם לקשרי החוץ של ישראל. .נמצא כי בחלוף כשנתיים מאז הסכם הגישור האמור מצויים הצדדים במשא ומתן לגבי .חלקם בתמורה שתתקבל ממכירת הגז. עוד נמצא כי ישנו שיתוף פעולה בין אגף החשכ"ל .לבין משרד האנרגייה בנוגע לתחום ההנדסי הכרוך בפיתוח המאגר. נמצא כי אגף .החשכ"ל טרם נתן דעתו לצורת הפיקוח על מאגר "תמר דרום-מערב ", כאמור במתווה .הגז, וכי טרם סוכם לגבי הגורם שיעסוק בגביית חלקה של המדינה61. .בהמשך לביקורת של משרד מבקר המדינה, רשות התחרות פרסמה לציבור את השיקולים .שהביאו להחלט תה על הליך האכיפה ואת הטענות שעלו בפניה בעת גיבוש ההסדר .המינהלי אליו הגיעה עם "נובל". .משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות התחרות להמשיך ולהקפיד לפרסם לציבור את .מכלול הטענות שי עלו בפניה בעת גיבוש הסדרים מינהלי ים והנימוקים לבחירה בהליך .מינהלי, על פני פעולה בנתיב הפלילי. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי אגף החשכ"ל ומשרד האנרגייה ישלימו את גיבוש אופן .הפיקוח על מאגר "תמר דרום -מערב " ויסכמו על הגורם שיעסוק בגביית חלק ה של .המדינה. עוד ממליץ משרד מבקר המדינה לחשכ"ל להשלים את המו"מ בכל הנוג ע .ליישום הסכם הגישור בעניין התמורה. .בהמשך לאישור הצו המוסכם, משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות התחרות לעקוב אחר .הצעות המחיר של מחזיקי הזכויות למכירת גז, ולבחון את מכלול הצעדים האפשריים .לפעולה אם יעלה חשש לתיאום מחירים בין מחזיקי הזכויות במאגרים "תמר" ו"לוויתן ". .השימוש בזכות הטלת וטו על ידי "נובל" ו"דלק" על רכישת גז מוזלת ממיזם "תמר" .משרד מבקר המדינה מציין כי ראוי היה כי משרד האנרגייה יסדיר מנגנון ברור שיחייב את ."נובל" כמפעיל המאגר להזרים גז הן אם ישווק גז במשותף והן אם אחד ממחזיקי הזכויות .במאגר ירצה לבצע מכר בנפרד שכן המדינה היא בעלת משאבי הגז, והיא נתנה זיכיון .להפיקו לכל אחת ממחזיקי הזכויות בנפרד בהתאם לשיעור אחזקותיו במאגר . .עוד מומלץ, נוכח אירועים אלה, למשרד האנרגייה לפרסם את החובות החלות על מחזיק .זכויות במאגר שמפעיל ומתא ם את אספקת הגז מהמאגרים, התנאים לפעולתו לרבות .חובתו לספק גז במנותק מסכסוכיו העסקיים, את הציפיות ממפעיל זהיר וסביר בכלל ואת .כל הנדרש ממפעיל בעל החזקות צולבות בכמה מאגרים בפרט. .נמצא שרשות התחרות לא העבירה התייחסות להסכם באם ההסכם בין חח"י למחזיקי .הזכויות ב"לוויתן " מפר את מתווה הגז, מהווה הסדר כובל אסור או מהווה פגיעה אחרת .בחוק התחרות הכלכלית. לא התקבלה גם התייחסות של רשות החשמל. לפיכך הסכם ."לוויתן " נכנס לתוקף ללא התייחסויות של הגורמים כאמור. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האנרגייה להמשיך ולעקוב אחר אישורי הייצוא שהוא .מנפיק באופן שמבטיח את אספקת הגז למשק הישראלי, ברמת ודאות גבוהה לשנים .רבות. .בפגישה שהתקיימה בינואר 2021 מסרה חח"י למשרד מבקר המדינה שהיא נמצא ת .בדיונים בנוגע ליישוב טענות מחזיקי הזכויות במיזם "לוויתן " בעניין רכישת מטעני LNG על .ידה. החיסכון הכספי לחח"י במהלך שנת 2020 הסתכם לכ-145 מיליון ש"ח95 בשל רכש .זה. בפגישה שהתקיימה בדצמבר 2020 מסרה רשות התחרות למשרד מבקר המדינה כי .הנושא מצוי בטיפולה והבדיקה טרם הושלמה. .משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות התחרות לתת דעתה על חוזים המובאים בפניה .בתחום חוזי מכר גז של מאגרי הגז ולשקול את התנאים הנכללים בהם, אם יש בהם הפרה .של מתווה הגז או של תנאי התחרות, לדעתה, כפי שנקבעו בחוק התחרות ולא קיבלו .פטור בהחלטת הממשלה לגבי מתווה הגז. .התייחסות בפרק זמן סביר לחוזים כאלה על ידי רשות התחרות עשויה לתת ודאות .רגולטורית לצדדים בעניין הפגיעה בתחרות ועשויה לחסוך מחלוקות עסקיות בשווי מיליוני .ש"ח של כספי ציבור. .עלה כי בהמשך לביקורת של משרד מבקר המדינה, פנתה רשות התחרות ל"דלק" .ול"נובל" במכתב ב- 6.6.2021 , ודרשהכי אלו יפסיקו לאלתר את ההפרה לפי סעיף 22 )(א .לנספח א׳ להחלטת הממשלה משנת 2015 בדבר מתווה הגז שקבע לגבי חוזי מיזם ."לוויתן " כי לא תחול על הצרכן כל מגבלה בנוגע לרכישת גז טבעי מכל ספק גז טבעי .אחר. נמצא כי ב דצמבר 2018 השלים הצוות בראשות מנכ"ל משרד האנרגייה את בחינת .ההתפתחויות שחלו במשק הגז הישראלי במהלך חמש השנים, מאז קבלת החלטת .הממשלה, וערך בחינה מחודשת לגבי ההיצע והביקוש לגז טבעי, כולל משאבים, עתודות .ותמונת מצב עכשווית ועתידית של פיתוח מאגרי הגז הטבעי. עם זאת, לא נמצא כי הצוות .בחן התפתחויות בעולם בשנים שחלפו בנושא מיסוי ולא בחן את מיקומה של מדינת .ישראל בעניין זה בהשוואה לקיים במדינות האזור בפרט ובעולם בכלל.
.באוגוסט 2015 , לאחר דיונים שהתקיימועם מחזיקי הזכויות במיזמי הגז, גיבשו משרדי .הממשלה מתווה אשר בהתאם לשיקול דעתם המקצועי, שיקף איזון ראוי בין המטרות .החשובות השונות שמשרדי הממשלה אמונים על קידומן, ביניהן פיתוח מהיר של מאגרי .הגז הקיימים והחדשים , שיקולי ביטחון ויחסי חוץ, השגת תחרות בטווח הבינוני -ארוך .והבטחת רמת מחירים מאוזנת עד להשגת התחרות. .משק הגז ניצב בפני אתגרים גדולים וקיימים בו כמה מאסדרים. נוכח מגוון הסוגיות .העומדות על הפרק, מורכבותן, הסכומים הגדולים שבהם מדובר והשפעתן של סוגיות .אלה זו על זו, יש חשיבות רבה כי המאסדרים יגבשו כללים לשיתוף פעולה בי ניהם. נוהל .עבודה מוסכם ומתואם, יתרום להבטיח את חלקה הנאות של המדינה ברווחים מהפקתו .של הגז. .מהממצאים העולים בדוח זה ניתן ללמוד שהושגו חלק מהמטרות שלשמן גובש מתווה .הגז. פותחו שלושה מאגרי גז, ובשנת 2022 צפויות לפעול שלוש כניסות נפרדות המחוברות .למערכת הגז הארצית. זאת ועוד, ההחזקה הצולבת של המפעיל במאגרי "תמר" ו"לוויתן" .צומצמה למתחייב במתווה ומפעיל נוסף יתחיל לספק גז למשק. בכך תקטן הריכוזיות .ותשתפר במידה רבה היתירות במשק הגז. בשנים האחרונות גדלה צריכת הגז במשק .המקומי, וצפויה להיווצר תחרות נוספת בענף עם תחילת הזרמת הגז מ המאגר ים "כריש" .ו"תנין" והפעלת ה"מכר בנפרד" ממאגר "תמר". כמו כן, נחתמו חוזי י יצוא גז למדינות .סמוכות בהיקפים של מיליארדי דולרים ושופר מעמדה האסטרטגי של מדינת ישראל .באזור. .עם זאת, בתקופת הביקורת בהתאם לעקרונות שנקבעו במתווה עדיין קיימ ות החזקות .צולבות בין מיזמי הגז ויש מפעיל אחד לשני מאגרים גדולים, מה שעלול להביא לכדי .פגיעה בסעיפי חוק התחרות שלא קיבלו פטור במסגרת מתווה הגז. בתקופת הביניים מיום .גיבוש מתווה הגז ועד למועד שבו החל המחזיק בזכויות מאגר "כריש" ו"תנין" לחתום על .חוזים לאספקת גז (נובמבר 2018 ) היו מחירי הגז בישראל גבוהים מהמחירים המקובלים .בתום מועד הביקורת. נוכח ההקלות שניתנו למיזמי הגז במתווה הגז, ירידת מחירי הגז .והימשכות התהליכים עד שהמאגרים הוכרזו כתגליות, הצטבר - נכון ליוני 2021 - סכום .של 741 מיליון ש"ח (2019 - 474 מיליון ש"ח) בקרן העושר למול תחזית בנק ישראל .שנמסרה בשנת 2013 אשר הניחה הצטברות של כ-1.7 מיליארד ש"ח עד תום שנת 2020. .למשק הגז השפעה ניכרת על הכלכלה, על התעשייה, על הביטחון האנרגטי ו על החוסן .המדיני של ישראל, ועל כן על משרד האנרגייה, רשות המיסים, רשות התחרות ואחרים .לפעול בשיתוף פעולה בתחומים הרלוונטיים, כדי להבטיח את מיצוי הפוטנציאל הטמון .במשאב זה, לרבות לצורך הגדלת העושר של הקופה הציבורית.