תאגיד השידור הישראלי . הליכי הגיוס של מועמדים יוצאי רשות השידור לתאגיד השידור הישראלי מן האמור לעיל עולה כי לצורך גיוס העובדים לחטיבת המדיה בערבית הכין מנהל החטיבה מסמך, ובו הציע לשבץ חלק מעובדי הרשות לתפקידים בחטיבתו, וזאת טרם אישור המבנה הארגוני הסופי של החטיבה, טרם פרסום כלל המשרות בקרב עובדי הרשות, טרם בחירת חברי צוות הבחירה וטרם כינוסם של הצוותים ובחינת כלל המועמדים. עובדים אלה תועדו במערכות התאגיד כ"מומלצים". לאחר מכן שימש מנהל החטיבה חבר בצוותי הבחירה, ובפועל אכן חלק ניכר מהמועמדים ששמותיהם הועברו כמומלצים התקבלו לעבודה בתאגיד, בהשוואה לשאר יוצאי רשות השידור שלא הוגדרו מומלצים. חברים ובהם יושב 12 . במועצה 2016 מועצת התאגיד החלה לפעול במאי ראש, שכולם נציגי ציבור שנבחרו על ידי ועדה בראשות שופט בדימוס, והם בעלי הניסיון וההבנה בתחומים הקשורים לפעילות התאגיד. משרד מבקר המדינה העלה כי במהלך הקמת התאגיד העבירו כמה מהם פניות למנכ"ל ולחטיבת משאבי אנוש, בבקשה לברר מה עלה בגורלם של מועמדים שונים. לעיתים ביקשו לדעת מדוע לא קיבלו המועמדים תשובות, ולעיתים העבירו קורות חיים של מועמדים. הועלה כי אף אם חברי המועצה הפונים לא כיוונו לכך, בעקבות פניותיהם נוצרו רשימות ייעודיות למעקב אחר התקדמות ההליכים של המועמדים האמורים שבעניינם פנו גורמים שונים במועצת התאגיד. מן האמור לעיל עולה כי בתאגיד נוצרו מסמכים שנכללו בהם הערות מקצועיות לכאורה, אך במקצת המקרים גם פרטים פוגעניים ולא ראויים, שפגעו בשמם הטוב ובכבודם של חלק מהמועמדים יוצאי רשות השידור. יהיה מדויק ואמין, ויכלול נימוקים שמהם ניתן יהיה ללמוד מדוע מועמדים שנמצאו כשירים לתפקיד על ידי צוותי הבחירה התקבלו או לא התקבלו בסופו של יום לתאגיד. מן האמור לעיל עולה כי בתאגיד אין מידע המתעד את מלוא הליכי קבלת ההחלטות בתחום קבלת עובדי רשות השידור, בניגוד לכללי הגיוס ולכללי המינהל התקין. מצב זה פגע בעקרון השקיפות ובאפשרות לפיקוח ובקרה על תהליכי הגיוס שבוצעו. לא מן הנמנע שחלק לא מבוטל מהפגמים שהתגלו בהליכי הגיוס (כפי שיפורטו גם להלן) נובעים גם מהיעדר תיעוד מלא ומחוסר בהנמקות ברבות מההחלטות שהתקבלו בתחום גיוס העובדים. תיעוד נדרש בייחוד במציאות שבה הליכי הבחינה וההחלטה נעשו פעמים רבות בדרך של ראיונות או התייעצויות בפורומים שונים בלא שניתן להתחקות אחר התהליך, על השותפים לו ועל הנימוקים שעמדו ביסודו. בביקורת עלה כי תיעוד הליכי הגיוס בתאגיד שופר, ומשרד מבקר המדינה מציין זאת לחיוב. על התאגיד להמשיך ולהקפיד בעתיד על תיעוד נאות ומלא של כל שלבי הגיוס והליכי קבלת ההחלטות לגבי גיוס עובדים לתאגיד. , התאגיד לא עמד 2016 הביקורת העלתה כי במאות מקרים במהלך שנת בהוראות הדין הנוגעות למועד מסירת ההודעות למועמדים לעבודה. התאגיד הותיר משך תקופות ממושכות מועמדים בלא שיידע אותם על סטטוס התקדמות התהליך ובלא שעדכן אותם כמתחייב אחת לחודשיים לפחות. התאגיד נהג למסור הודעות סופיות זמן רב מאוד לאחר תחילת התהליך, ובמקרים אחרים כלל לא הודיע למועמדים על דחייתם. להלן דוגמה: הגם שהתאגיד הוקם בתנאים מיוחדים, היה עליו להקפיד להודיע במועד לכלל המועמדים על התקדמות התהליך ועל ההחלטה הסופית בעניינם. בטרם תחילת גיוס העובדים הרבים לתאגיד השידור, החל מחודש , פנה המנכ"ל הזמני לגורמים שונים וביקש לקבל חוות 2015 דצמבר דעת לגבי העובדים ברשות השידור. משרד מבקר המדינה העלה כי בשלב הראשון ניתנו למנכ"ל חוות דעת על ידי שלושה גורמים - אחד מהם עובד רשות השידור ושניים אחרים בעלי היכרות עם הרשות ועם תחום התקשורת. בפועל חוות דעת אלו היוו חומרי גלם שמהם גובשו רשימות ועיבודים שונים (להלן גם - הרשימות, או הרשימות הלא רשמיות) ששימשו את התאגיד בתהליך קבלת ההחלטות בעניין קבלת עובדים לשורותיו, כפי שיפורט להלן: מן האמור לעיל עולה כי עצם פנייתם של חברי המועצה במקרים ספציפיים, ובוודאי פנייה בעניינו של מועמד מסוים, הביאו לכך שבמקרים רבים המועמדים שלגביהם פנו, קיבלו תשומת לב מיוחדת וטיפול מועדף, ולא מן הנמנע שהדבר סייע לגיוסם לתאגיד אגב פגיעה במועמדים אחרים והפרת עקרון השוויון. משרד מבקר המדינה מציין כי לשם שמירה על עקרון התחרות ההוגנת, אין זה מן הראוי להביא לידי ביטוי ברשימות שמנהל התאגיד את עובדת היות המועמד מופנה על ידי חבר מועצה, גם אם מצוין כי חבר המועצה אינו מכיר אותו. מומלץ כי היועץ המשפטי של התאגיד יחדד את ההנחיות לחברי המועצה בדבר הימנעות מטיפול בפנייה פרטנית של מועמד כלשהו. משרד מבקר המדינה מדגיש כי במסגרת הפיקוח על התנהלות התאגיד אין מניעה שהמועצה תדון בשאלות העקרוניות העוסקות בגיוס כוח אדם ובאי-מתן מענה למועמדים או בטענות אחרות שהובאו לפתחם של חברי המועצה. אולם ראוי כי חברי המועצה ירחיקו את עצמם ממעורבות בנושאים פרטניים, העלולים לפגוע בעצמאות שיקול דעתם של גורמי המקצוע (כגון התערבות במהלך הליכי הגיוס של עובד מסוים לתאגיד), כדי להבטיח את יכולת המועצה לפקח ביעילות על התנהלות התאגיד, גם בנושאי כוח אדם. לנוכח האמור, מן הראוי כי המועצה תדון בנושא, תפיק לקחים מהפעולות שנעשו בעבר ותקבע כללים אשר יבטיחו שחברי המועצה לא יהיו מעורבים בהיבטים פרטניים של קבלת מועמדים לעבודה בתאגיד ויעסקו בנושא זה בהיבטי פיקוח בלבד. תשובת התאגיד, ולפיה "לא ידוע כי מידע כזה מצוי בתאגיד", איננה מתיישבת עם העובדה שהן המנכ"ל והן הסמנכ"לית השנייה, וכן עובדים רבים מחטיבת משא"ן בתאגיד, ידעו כי המידע היה בתאגיד ואף הופץ בו, וכי בעת שליחת התשובה לארגון העיתונאים, הוא עדיין היה מצוי בתיבות הדוא"ל שלהם ובתכתובות רבות שהם היו צד להן. לפיכך היה ראוי שהתשובה ששלח התאגיד, שאליה היה מכותב מנכ"ל התאגיד עצמו, תימסר לאחר קיום בדיקה נאותה בעניין ותשקף את העובדה כי באותה עת אכן היה מידע כזה בתאגיד. 2 . כאמור, עובדי מחלקת משא"ן יצרו רשימות אקסל שבהן ריכזו את המידע לגבי מועמדים שלגביהם פנו חברי המועצה, בציינם ממי התקבלה הפנייה, הערות, סטטוס הגיוס ומשימות המשך. בד בבד נדרשו עובדי אגף משא"ן להעביר מפעם לפעם למנהלת לשכת המנכ"ל ולסמנכ"לית השנייה דיווחים על סטטוס הליך הגיוס של אותם מועמדים, שבגינם פנו חברי המועצה. בתגובה לכך, לעיתים התבקשו העובדים לקדם ראיונות שלהם, לקיים עימם פגישות או לחפש להם משרות מתאימות בתאגיד. בחלק מן המקרים פנו העובדים פעם נוספת לחברי המועצה הממליצים, באופן שלא הותיר ספק בכך שהשמות שהועברו זכו ליחס מועדף לעומת יתר המועמדים. להלן דוגמאות לאמור לעיל: התקבל לעבודה בשל ההסתייגויות לגביו. לדבריה, מועמדים אלה לא התקבלו מסיבות אחרות, כגון: מקרים שבהם אין צורך בתפקיד; נמצאו מועמדים טובים יותר; התברר שיש מגבלת תקנים; חוסר התאמה בין איכויותיו של המועמד לבין צורכי המערכת. עם זאת, מן הממצאים שבידי משרד מבקר המדינה עולה כי לא תמיד ניתן למצוא מה היתה ההנמקה לאי-קבלת מועמדים אלה שאושרו על ידי ועדות המיון, ולא ניתן לדעת האם לרשימות היתה השפעה במקרים מסוימים על ההחלטה שלא לקבל את העובדים. משרד מבקר המדינה מעיר כי מן האמור לעיל עולה שההמלצות שמקורן ברשימות הלא רשמיות, שימשו רכיב בקבלת ההחלטות גם כאשר לא תאמו את החלטות ועדות הבוחנים, והפכו הלכה למעשה לנתון משמעותי. 1 . משרד מבקר המדינה העלה כי אחד מכותבי הרשימות האמורות שאינו עובד התאגיד ולא הועסק בו, וגם אינו מכהן במועצת התאגיד, התייחס בכמה מקרים להיבטים אשר אין להם שום קשר למקצועיות העובדים, ובהם נכללו התייחסויות פוגעניות ומבזות לגבי גילם, מוצאם, אופיים, מראם, משקלם, מצבם המשפחתי ושכרם. הביקורת העלתה כי בכמה מקרים, התייחס הממליץ האמור גם לסוגיית חברוּתם בוועד של עובדי רשות השידור או יחסם לפעילות הוועד ולאופן שבו ניתן יהיה לרצותם. העובדה שלמול מערך הגיוס עמדה רשימה כאמור, הובילה את עובדיו להתייחס אליה כאל רשימת מומלצים מטעמו של המנכ"ל. בעקבות פעולות אלה שיזם המנכ"ל, נוצרו רשימות, אשר במקרים מעטים כללו חוות דעת על מאות מעובדי הרשות, וברוב המקרים כללו סיכום של מספר ההמלצות ומספר ההסתייגויות שהיו על העובדים שלגביהם התקבלו חוות דעת. משרד מבקר המדינה העלה כי העובדה שלמועמדים יוצאי רשות השידור הייתה "הסתייגות" אחת או יותר ברשימות הלא רשמיות השפיעה על הליכי הגיוס שלהם לשלילה, ויצרה לעיתים משוכה נוספת טרם הקבלה. בעניין זה יודגש כי נוכח העובדה שהחוק חייב קבלת מן האמור לעיל עולה כי הנהלת התאגיד הביאה לידיעת חברים בצוותי הבחירה חלקים מתכולת חוות הדעת הלא רשמיות או עיבודים שלהן, ולעיתים אף האיצה בהם לפעול לפיהן וזאת, למרות הפגמים שעמדו ביסודן כמפורט לעיל. לפיכך לא מן הנמנע שהן השפיעו על ההחלטות שהתקבלו בצוותי הבחירה עצמם. מבין עובדי הרשות שעליהם המליץ מנהל 86% מן האמור לעיל עולה כי מעובדי הרשות שלא היו מומלצים 31% החטיבה התקבלו לתאגיד, ורק התקבלו לתאגיד. 81 משרד מבקר המדינה העלה כי ברשימות שהופצו בתאגיד רשומים 70 שמות כמומלצי מנהל החטיבה, ומתוכם התקבלו לעבודה בתאגיד ), נוסף על מנהל החטיבה עצמו. 86%( עובדים הועלה כי מנהל החטיבה היה אחד הגורמים שהמלצותיהם נכללו בחוות הדעת הלא רשמיות, והוא אף כיהן כחבר בצוותי הבחירה לקליטת עובדים לתפקידים בחטיבתו. משרד מבקר המדינה העלה עוד כי נתונים לגבי יוצאי רשות השידור 2016 במערכת אדם הוזנו באפריל המומלצים לקליטה בתאגיד, אף על פי שחלקם טרם הגישו מועמדות לתפקיד כלשהו. הסיבה שהוזנו למערכת היא תיעוד ההמלצה של מנהל ". ]שם מנהל החטיבה[ החטיבה בעניינם, והם הופיעו במערכת כ"מומלץ משרד מבקר המדינה מציין כי אף שבסמכות המנכ"ל לפנות למועמדים מתאימים יוצאי רשות השידור ראוי היה כי הדבר ייעשה אגב התייעצות עם כלל הנוגעים בדבר ובניית מנגנון מתאים. 2 . ,"משרד מבקר המדינה העלה כי העובדה שעובדים הוגדרו "מומלצים השפיעה גם על הטיפול השוטף בעניינים הנוגעים למועמדותם, לעיתים במובנים מהותיים ביותר. כמו כן, לעיתים נמסר המידע המובא ברשימות הלא רשמיות בדבוקה אחת יחד עם המידע הרשמי שהיה בתאגיד, להלן דוגמאות: למרות זאת, הביקורת העלתה כי המידע השלילי שעוּבד מתוך חוות הדעת האמורות (ובעיקר מספר ההסתייגויות), לא הובא לידיעת המועמדים לתפקידים בתאגיד, וממילא לא התאפשר להם להתייחס אליו. משהחליט המנכ"ל שיש צורך לפנות לגורמים שונים ברשות השידור ומחוץ לה כדי לקבל חוות דעת נוספות על עובדי הרשות, היה על התאגיד לוודא כי הדברים ישוקפו למועמדים כך שיתאפשר להם להתייחס לתוכן "חוות הדעת" ואף להביא מידע שיסתור אותן, בוודאי במקרים שבהם הן כללו אמירות שליליות. להבא, על התאגיד לוודא שתוכֶן ההמלצות שיתקבלו וכן מנגנון השימוש במידע זה יהיו שקופים, הוגנים וראויים, ובהתאם לכל דין. משרד מבקר המדינה מציין כי אין חולק על כך שצוותי הבחירה היו רשאים לבקש המלצות ולהסתייע בהן במהלך גיוס עובדי רשות השידור לתאגיד. עם זאת, השימוש בהמלצות הוא תקין וראוי כאשר מדובר בהמלצה שניתנה על מועמד באופן אינדיווידואלי, וניתן ללמוד ממנה על אופי ההיכרות בין הממליץ לבין המומלץ, על משך ההיכרות ועל טיב הקשר ביניהם. דבר זה אינו דומה לשימוש הגורף והקולקטיבי שיצר המנכ"ל בקבלת המלצות מגורמים שונים, שטיב הקשר שלהם עם כל אחד מהמומלצים ואופי ההיכרות עימם, לא הובהרו וכלל לא הובאו לידיעת צוותי הבחירה, ושום מידע בעניין זה גם לא הובא לידיעת המועמדים. לעניין זה אין להתעלם גם מכל הקשיים והליקויים שהועלו לעיל בנוגע לייזום הרשימות וליצירתן. עליהם חוות דעת שליליות התקבלו בסופו של דבר לעבודה בתאגיד למרות חוות דעת אלה. כך, נמצא כי תוצרי חוות הדעת הוטמעו במערכות המידע של התאגיד, ככלי ששימש הלכה למעשה כאחד מרכיבי מיון המועמדים. במערכת אדם ששימשה לתיעוד כלל הליכי הגיוס של עובדים לתאגיד, נוצר בתחילת , שדה ייעודי שבו סימנה עובדת חטיבת משא"ן לגבי חלק 2016 שנת מהמועמדים את התיוג "מועמד מומלץ", וכן הזינה את זהות הממליץ. משרד מבקר המדינה מציין כי גם אם פעולתו של המנכ"ל נעשתה בהתאם לסמכותו, מתוך רצון אמיתי להביא את מיטב יוצאי רשות השידור לעבודה בתאגיד, הרי שפעולותיו בייזום וביצירה של כלי זה לא היו מיטביות מכמה וכמה היבטים, וראוי היה גם בתנאי לחץ ואי- ודאות להקים מנגנון סדור לביצוע הפעולות. המנכ"ל והסמנכ"לית השנייה על כך שהמנכ"ל עדכן את המועצה בדבר קיומן של המלצות. מהביקורת עלה כי אי-אפשר להכריע בשאלה אם המועצה עודכנה לגבי אופן גיבוש הרשימות ומידת השימוש בהן, כיוון שנמצא פער בין גרסאות יו"ר המועצה והמנכ"ל בעניין מהותי זה. ראוי היה כי המנכ"ל יעדכן מראש את יו"ר ועדת האיתור בדבר הכוונה להשתמש ברשימות. להבא, על המנכ"ל להקפיד כי פעולות רגישות בתחום גיוס כוח האדם לתאגיד, ייעשו רק לאחר עדכון כלל הגורמים הרלוונטיים והיוועצות עימם. המועמדים לא התקבלו 15 מבין 7 משרד מבקר המדינה העלה כי לעבודה בתאגיד, למרות המלצות הצוותים לקבלם. משרד מבקר המדינה לא איתר במערכת המידע של התאגיד מידע שיסביר מדוע הועדפו מועמדים אחרים על פניהם וגם עובדי משא"ן בתאגיד לא ידעו להסביר מה היו הנימוקים וההליכים, שעמדו ביסוד ההחלטות האמורות. התאגיד מסר בתגובתו כי חלק מהמועמדים הומלצו להמשך תהליך לתפקיד אחר בתאגיד, וחלק מהמועמדים ניגשו ליום מיונים כללי בלי שהיה ברור לאיזה תפקיד ניגשו. הסמנכ"לית השנייה טענה כי אינה מכירה שום מקרה שבו המליצה ועדה על מועמד, אך הוא לא משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל התאגיד כי טענתו לפיה מדובר בכלי התרשמות לגיטימי נוסף אינה מתיישבת עם העובדה שהרשימות כונו "דיסקרטיות", ועם העובדה שהעובדים שנחשפו אליהן נדרשו להשאירן "מאחורי הקלעים". 1 . משרד מבקר המדינה העלה כי עובדים שהוגדרו מומלצים ברשימות הלא רשמיות זכו ליתרון ניכר, והוא שלא אחת פנה אליהם התאגיד מיוזמתו בבקשה להגיש מועמדות לתפקידים. הפניות אליהם נעשו לעיתים גם טרם כינוס צוותי הבחירה. בביקורת נמצאה דוגמה להתכתבות בנושא במשא"ן לגבי עובדת מומלצת וכן לגבי קבוצת טכנאים. כאמור, גם בהיעדר חובת המכרז החליט מנכ"ל התאגיד שגיוס עובדי רשות השידור ייעשה ככל האפשר על פי כללי הגיוס. הדבר מחזק את חובתו של התאגיד לקיים מנגנון מיון שוויוני, שקוף וסדור, שפרטיו ייקבעו מראש ויתועדו, כך שתובטח בחירת העובדים המתאימים ביותר לתאגיד בהליך הוגן. הביקורת העלתה שבכללי הגיוס ובמסמך מסלולי הגיוס נותרו חללים ניכרים שלא הוסדרו בנהלים משלימים. חסר זה פגע הלכה למעשה ביכולת לקיים הליך גיוס נרחב ומורכב באופן סדור ושוויוני. להלן דוגמאות להיבטים שלא הוסדרו במסגרת הנורמטיבית שנקבעה: 1 . לא הוגדר הרכב המניין החוקי שבפניו יש לראיין כל מועמד, כלומר לא נקבע מספר המראיינים ואף לא תפקידיהם. נוסח כללי הגיוס הותיר פתח להכרעות אפילו בהרכב של אדם אחד שיהווה מניין חוקי. 2 . ,)לא נקבעו מראש סוגי הראיונות (ריאיון פרונטלי או ריאיון טלפוני והנסיבות שבהן יבוצע כל סוג ריאיון. 3 . .לא נקבע מה יכלול הפרוטוקול של צוותי הבחירה 4 . לא נקבע איך ובאילו נסיבות ניתן להסב מועמדות של מועמד ממשרה למשרה. 5 . לא הוגדר הליך ערעור מסודר ובכלל זאת לא הוכן טופס ערעור, ועד לא נקבעו הליכי הטיפול בערעורים הרבים שהוגשו. 2016 אוגוסט טענו מועמדים כי "ניסיונות טלפוניים להבנת מנגנון 2016 באוגוסט הערעור בתאגיד השידור, העלו את התוצאה שלא קיים מנגנון ערעור כלל". 6 . לא הוגדרו כללים להמשך הליך המיון בדבר מועמדים שאושרו להמשך הליך, ולא קיבלו תשובה חיובית או שלילית עם תום הדיון בצוותי הבחירה. בעניין זה, לא נקבע מיהו "הגורם המאשר את המינוי", המצוין במסמך מסלולי הגיוס, ולפי אילו כללים הוא פועל. ) לחוק, מנכ"ל התאגיד היה רשאי לקבל לעבודה, לפני 1(ח95 לפי סעיף עובדים הנדרשים לשם היערכות תאגיד השידור 600 יום התחילה, עד הישראלי בלא מכרז. גם קליטת יוצאי רשות השידור לתאגיד, לפי סעיף (א) לחוק, הייתה פטורה ממכרז. אך מן האמור לעיל עולה, כי ההליך 96 החלופי לבחינת אלפי המועמדויות שהוגשו, לא הובנה באופן שלם וסדור, והליכי הגיוס לא הוסדרו בנהלים פרטניים כפי שמצופה היה בניהול הליך שהשפעתו על עתידם של עובדי הרשות כה רבה. משרד מבקר המדינה מציין כי מן הראוי שגם להבא, במקרה שבו החוק קובע פטור ממכרז, יסדיר התאגיד, או גוף ציבורי אחר שעליו חל פטור דומה, את הליכי המיון והקבלה של עובדים לשורותיו באופן שיבטיח שמירה על השוויון ועל תקינות ההליכים, תוך הקנייה של גמישות, במקרים שבהם קיימות נסיבות מיוחדות. ככל שבעתיד יקומו יחידות ממשלתיות חדשות חלף יחידות קיימות - יש להידרש לנושא מראש ולקבוע מתווה מסודר ומפורט שיבטיח כי אופן הגיוס של ההון האנושי ליחידה החדשה ייעשה בהתאם להוראות כל דין, ויבטיח את ערכי השוויון והשקיפות. כמו כן, ראוי לבחון האפשרות ביצירת רציפות מידע מהתיקים האישיים של העובדים, לשם טיוב הליך הקליטה. הביקורת העלתה כי לגבי קבוצת המועמדים שאושרו להמשך הליך מיון, שכללה כמה מאות מועמדים, לא נקבע בתאגיד הליך מובנה וסדור להמשך הליך הבחינה והמיון שלהם, לצורך קבלת ההחלטות מי מהמועמדים שנמצאו כשירים לתפקיד, יתקבלו אכן בסופו של יום לעבודה בתאגיד ולאיזה תפקיד. הצורך בקביעה זו נבע מהעובדה שמספר העובדים שנמצאו . בהיעדר הליך כאמור 12מתאימים עלה לא אחת על מספר התקנים הקיימים ובהעדר טיפול המשכי מצד צוות הבחירה, מנהל היחידה המקצועית הכריע ,לבסוף בעצמו מי יהיה המועמד שיתקבל לתאגיד, באמצעות ריאיון נוסף בחינה חוזרת של החלטות הצוותים או באופן אחר. יוצא אפוא כי ההחלטות על קבלת חלק מהמועמדים לתפקידים שאינם תפקידי עיתונאות ויצירה לא התקבלו על ידי צוותי הבחירה. , ויכלו להתחיל את עבודתם בתאגיד רק ביום התחילה 2017 במאי 14-ב ולא קודם לכן. אכן נסיבות הקמתו של תאגיד השידור הישראלי היו יוצאות דופן, והתנאים שבהם פעלו ראשי התאגיד בתקופת ההקמה היו מאתגרים ביותר. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי למרות מצב דברים זה, הצליחו ראשי התאגיד להביא את התאגיד להתחיל את שידוריו במועד שנקבע בחוק המתוקן, תוך מילוי המשימה שהוטלה על התאגיד בדין. עם זאת, בפעולותיו של התאגיד בתחום גיוס כוח האדם מרשות השידור נפלו פגמים. להלן הפרטים: כללי הגיוס, שחלו על גיוס עובדים מקרב הציבור, קבעו כי במקרים המתאימים, יבחר צוות הבחירה מועמדים כדי להימנע מהליך גיוס חדש בנסיבות שהמועמדות של המועמד שדורג ראשון, לא תצא אל הפועל, מכל סיבה שהיא. לפי החלטת המנכ"ל, הליכי הגיוס ליוצאי רשות השידור התנהלו אף הם באמצעות צוותי בחירה שלעיתים ראיינו יוצאי רשות ומועמדים חיצוניים לאותו תפקיד - באותו יום ראיונות ובאותו הרכב. משכך, מציין משרד מבקר המדינה כי היה ראוי לקבוע הסדר דומה בעניין דירוג העובדים, גם עבור עובדי רשות השידור שנקלטו, מתוך התחשבות בתנאים המיוחדים של גיוס עובדי הרשות, שהתנהלו בתנאי אי-ודאות מתמשכים, ובמקביל חייבו קליטת עובדים בהתאם למכסה שנקבעה בחוק, והשתנתה מפעם לפעם. 1 . נמצא כי בחלק מהמקרים ניהל התאגיד, נוסף על צוותי הבחירה הרגילים, סוג נוסף של כינוסים שכונו "מיני ועדות", שלא כללו כינוס מסודר של צוותי בחירה, ולא נקבע מראש באילו נסיבות ניתן להשתמש באמצעי זה כתחליף לכינוס הוועדות. הדרך שבה גובשו הרשימות והאופן שהוטמעו בתהליך, כמו גם אי חשיפת זהות הממליצים, והעובדה כי הרשימות לא שוקפו למועמדים, פגמו בשוויוניות ההליך, שאליה התייחס במכתבו האמור היועץ המשפטי. תיאורים שהתייחסו למוצא המועמדים, למראה שלהם ולנושאים לא רלוונטיים נוספים, שאין ספק שהם בלתי אובייקטיביים ומושפעים מעמדותיהם האישיות של הכותבים, ואין להם מקום בשיח ציבורי הולם. אם רצה התאגיד להשתמש בחוות דעת על עובדי הרשות, ראוי היה לייצר נתיב מסודר לקבלתן, למשל קבלת מידע מהתיקים האישיים מהרשות, פנייה מסודרת למנהלים ברשות ובקשה לדרג את עובדיהם או ליצור מנגנון מכבד אחר. משרד מבקר המדינה מציין כי טענה זו מחזקת את הצורך בהסדרה הולמת מראש של השימוש בחוות דעת במהלך גיוס העובדים לתאגיד.  מן המקובץ עולה כי בפועל נוצר נתיב המלצות נוסף, שלא בהתאם להליכי הקליטה, שכלל מידע רב על המועמדים. השימוש בהמלצות ובמידע שהופק מהן בהליכי הבחינה של עובדי הרשות היה לקוי, כפי שיפורט להלן. למרות האמור לעיל, יו"ר המועצה כתב לבא כוח ארגון העיתונאים, , במענה לפנייתו כי אינו מכיר ואין לו שום מידע בנוגע 2018 במאי לרשימות האמורות. יו"ר המועצה גם מסר למשרד מבקר המדינה כי לא היה מודע לקיומן של רשימות קודם לפרסום 2018 בספטמבר 2018 הדברים בתקשורת. גם במכתב למשרד מבקר המדינה ממרץ הוא שב וציין כי מעולם לא ידע על קיומן של רשימות סדורות. גם יושבת ראש ועדת כוח אדם של המועצה, מסרה כי נודע לה על קיומן של רשימות רק לאחר הפרסומים בנושא. למרות כל אלה, עמדו ראוי היה שחברי המועצה האמורים לפקח על פעילות התאגיד לא יהיו מעורבים כלל בנושאים פרטניים הקשורים לגיוס כוח אדם (גם לא כ"צינור"), וינחו כל מועמד שפנה אליהם, להעלות את עניינו הפרטני ישירות מול הגורמים המקצועיים בתאגיד האמונים על הנושא בחטיבת משא"ן. משרד מבקר המדינה מצא כי תיבות הדוא"ל של כלל העובדים שעזבו , ובהם מנהלי חטיבות וסמנכ"לים, נסגרו, 2018 את התאגיד עד סוף שנת ותכולתן נמחקה. משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד שתוצרי חוות הדעת הלא רשמיות שימשו הלכה למעשה מידע רשמי לכל דבר ועניין, והיו אחד מרכיבי מיון המועמדים בהליכי הגיוס של עובדי רשות השידור לתאגיד. למרות דברי המנכ"ל בעניין חברי הוועדות, הביקורת העלתה כי חלק מהסמנכ"לים שכיהנו כחברי צוותי הבחירה, הכירו חלקים מחוות הדעת והרשימות שגובשו לפיהן, וכי כמה עובדי משא"ן שכיהנו כחברי צוותי הבחירה, הכירו אף הם את חוות הדעת ועיבודיהן. עוד הועלה כי הסמנכ"לים וחברי הוועדות עשו שימוש בעיבודים מתוך חוות הדעת הלא רשמיות, ולעיתים הם אף השפיעו בפועל על תהליכי הקבלה של עובדי רשות השידור לעבודה הן בהעדפת כמה מאלה שהומלצו, והן בפגיעה במי ששמו הופיע כלא מומלץ או ביצירת חסם כלשהו כלפי קליטתו. יצוין כי לפי החוק, היה התאגיד מחויב לקבל מאות מעובדי רשות השידור לעבודה בשורותיו, ולכן לא מן הנמנע שעובדים שהיו הביקורת העלתה כי תגובות רשמיות, שהעביר התאגיד בדבר התנהלותו במהלך קליטת עובדי רשות השידור לעבודה בו, לא תמיד שיקפו באופן מלא את מצב הדברים בעניין השימוש בחוות הדעת הלא רשמיות ותוצריהן. להלן הפרטים: מאות מעובדי הרשות לתאגיד, ונוכח עמדתם המסתייגת מן הרשימות של חלק ממנהלי החטיבות דאז כפי שפורט לעיל, לא ניתן לדעת אם ההסתייגויות גרמו לאי-קבלתם של עובדים לתאגיד, אך נמצא כי הן היו נתון ששוקלל במכלול השיקולים. להלן דוגמאות: ותוצריהן לבין החוזים שנשלחו; והבחינה המוקדמת לגבי מועמדים שהוגדרו "לא מומלצים" טרם שנשלחה אליהם הצעת עבודה, מוכיחים כי הרשימות השפיעו הלכה למעשה על קליטת עובדים שהוגדרו "לא מומלצים" לתאגיד. יצוין כי העובדה שהתאגיד חויב לקלוט כמחצית מעובדי הרשות לשורותיו הביאה לכך שגם מועמדים שהוגדרו "לא מומלצים" זומנו לוועדות, וחלקם התקבלו בסופו של דבר לתאגיד, אך בעדיפות שנייה ולאחר בחינה נוספת. עם זאת, דבר זה אינו עולה בקנה אחד עם הדרישות להליך שוויוני ושקוף, ללא רשימות צד. הביקורת העלתה כי הרשימות עודכנו באופן שוטף, וכי המנכ"ל, הסמנכ"לית הראשונה והסמנכ"לית השנייה היו מודעים להפצתן של הרשימות בקרב גורמי התאגיד. כמו כן הם היו צד לחלק מההתכתבויות שנגעו לרשימות ולניתוחן, וכך ידעו, כל אחד מהם, לפחות על חלק מהשימוש שעשתה בהן חטיבת משא"ן. משרד מבקר המדינה מעיר כי הרשימות האמורות נוצרו בעקבות פנייה לגורמים מסוימים, שחלקם אף פנו לגורמים אחרים, שזהותם אינה ידועה וכל זאת כאשר המהלך לא אושר, לא הוסדר ולא נבחנה תקינותו. הרשימות כללו משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד כי העובדה שבמשך תקופה ארוכה נמחקו תיבות הדוא"ל של פורשי התאגיד, פוגעת בזיכרון הארגוני ובשמירת המידע הנחוץ לו בכלל והמידע בתחום ניהול כוח האדם בפרט, ואינה עולה בקנה אחד עם התנהלות תקינה של גוף ציבורי. לפיכך עליו לוודא שהתאגיד יקבע לאלתר נהלים שיבטיחו שמירה סדורה של כלל המידע לצורך שימוש עתידי בו, לצרכים שוטפים ולצורכי גורמי בקרה שונים. מנכ"ל התאגיד מסר בתשובתו כי לאחרונה גובש נוהל מפורט בדבר השימוש בתיבות דוא"ל בתאגיד, כולל במקרה של עובדים שהעסקתם הסתיימה. בעניין זה יוער כי לא די בקביעת נוהל שיסדיר את שמירת המידע בתיבות הדוא"ל במהלך העבודה ועם פרישת העובדים, אלא יש להסדיר את מכלול ההיבטים הקשורים לשמירת כלל המידע - פיזי וממוחשב - בתאגיד. משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד כי תכליתו העיקרית של הליך הגיוס שנקבע הייתה בחירת המועמד המתאים ביותר למשרה, מתוך שמירה על שוויון ההזדמנויות ואגב ניתוק הבחירה משיקולים לא ענייניים ומתן עדיפות ליוצאי רשות השידור. ואולם, מהממצאים עולה כי השימוש ברשימות ובתוצריהן, בין היתר נוכח נסיבות היווצרותן, היה בו משום פגיעה ביכולת לקיים הליך שקוף, שוויוני והוגן. לפיכך על מועצת התאגיד לבחון את הנושא כדי להבטיח שבעתיד יישמרו בקפידה הכללים הנוגעים להליכי הגיוס, ובכלל זאת שוויון הזדמנויות ושקיפות ההליך, מתוך שקילת כלל השיקולים הרלוונטיים. משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד כי ההתייחסות המפורשת מיוני לכך שכל המועמדים שקיבלו הצעות שכר וחוזים לעבודה בתאגיד 2016 לא קיבלו "הסתייגויות" מהממליצים (למעט מועמד אחד מתוך כמעט מועמדים שהופיעו ברשימה); האמירה "מעבר לכך לא נמצאו 140 חריגות"; המשך פעולות המעקב וההצלבה בין הרשימות הלא רשמיות 3 . הביקורת העלתה כי אין תיעוד המסביר מדוע לעיתים מועמדים שעמדו בתנאי הסף לא זומנו לריאיון, אך מועמדים שלא עמדו בתנאי הסף למשרה מסוימת - זומנו לריאיון ואף התקבלו לבסוף .15למשרה. גם הנימוקים להחלטות צוותי הבחירה לא הובהרו תמיד כך למשל, הלשכה המשפטית ציינה, בעקבות בירור שערכה על ההליך שנוהל לבחירת מנהל רשת מורשת, כי יש "תיעוד דל מאוד", וכי חסרות הנמקות לגבי אי-קבלת כל מועמד ומועמד. 2 . מעיון במערכת אדם עולה גם כי לא תמיד ניתן לדעת מדוע מועמדים, שצוותי הבחירה ראיינו אותם ומצאו אותם מתאימים לעבודה בתאגיד, לא התקבלו לבסוף, ואין לדעת מדוע הועדפו מועמדים אחרים על פניהם. כך למשל, לגבי מועמד שרואיין נכתב: "לבחון התאמתו בכפוף 2017 לתפקיד עורך חדשות במרץ קיבל המועמד תשובה 2017 למכסות ולמועמדים אחרים". באפריל שלילית, אך מן המידע הקיים במערכת הממוחשבת אין לדעת מדוע הועדף מועמד אחר על פניו. הדוגמאות האמורות מצביעות על כמה קשיים בהסדרים ובפרקטיקות שאימץ התאגיד בהליכי המיון וההחלטה, ובהם: הסדרה חסרה של הליכי המיון והגיוס; חוסר בהירות לגבי טיבן של "מיני הוועדות", שהביא לגרסאות שונות לגבי אופי השימוש בהן למעשה; אי-קביעת אמות מידה לזימון מועמדים, שענו על תנאי הסף לריאיון נוסף או לחילופין יצירת מדרג מועמדים לכל תפקיד מראש. חולשות אלה נבעו, בין היתר, מן העובדה שלא הובנו מראש הליכי מיון שוויוניים, מתועדים וסדורים לכלל המשרות. הסדרה מלאה של הליכי הגיוס על נתיביהם השונים, הקפדה על סינון מועמדים שעמדו בתנאי הסף באופן שוויוני, קיומן של הנמקות והקפדה על אחידות בעבודת הוועדות, כל אלה היו תורמים להגברת השוויון, לשימור זכותם של המועמדים להליך הוגן שפרטיו נקבעו מראש ולמתן תוקף לאפשרות המועמדים להשיג על ההחלטות שהתקבלו. 1 . , מכתב שהופץ בקרב כלל 2016 השופט יו"ר ועדת האיתור כתב, במאי הגורמים המגייסים, ובו ציין "הבהרתי כי יש צורך בסוף או במהלך הדיונים לסכם במשפטים ספורים את עמדת הצוות לגבי כל מועמד ולא להסתפק בציונים של התאמה או אי התאמה לגבי המועמד". למרות האמור לעיל, מעיון במערכת הממוחשבת ששימשה את התאגיד לתיעוד הליכי הגיוס של המועמדים (להלן - מערכת אדם), עולה כי במאות מקרים היא איננה כוללת מידע מלא על ההחלטות של צוותי הבחירה בעניינם או מידע לגבי מפגשים אחרים שהתקיימו עם מועמדים, וכי בתאגיד אין מידע מלא על כך גם במאגרים אחרים. בשל האמור, גורמי המקצוע בתאגיד התקשו לא אחת לאתר מידע לצורך טיפול בפניות מועמדים או בערעורים שלהם. להלן דוגמה: דיווח מהימן וראוי בדבר הליכי קבלת ההחלטות מחייב עריכת פרוטוקול, אשר יספק מידע נדרש וראוי לביקורת ולפיקוח על עבודת הצוותים ויסייע להבטיח כי פעלו כהלכה, וכי העניקו שוויון הזדמנויות לכל המועמדים שהופיעו לפניהם. לכן נדרש כי המערכת הממוחשבת שבה אמורים היו להיות מתועדים כל הליכי הגיוס תהיה מעודכנת בכל שלבי ההליכים שהתקיימו, וכי המידע שבה 2 . נמצא כי לעיתים התקיים חלק מהליך המיון בעניינם של מועמדים בדרך של "ריאיון טלפוני", אשר לא הובנה מראש, ואין לו זכר בכללי הגיוס או במסמך מסלולי הגיוס. ההליך לא תמיד תועד בכתובים, ושימש לעיתים אמצעי לסינון מועמדים לאחר שנמצא שעמדו . 14בתנאי הסף ראוי היה שחבר המועצה ידווח לוועדת האיתור, גם לאחר בחירתו וטרם תחילת כהונתו, על העובדה שהעביר חוות דעת על מועמדים לתפקידים בתאגיד. בכל מקרה היה ראוי לדווח על כך לכל המאוחר אחרי שהחל למלא את תפקידו במועצה, בייחוד לאור העבודה ששימש חבר ועדת כוח אדם במועצה שהוסמכה לפקח על נושא זה. משרד מבקר המדינה מציין כי אומנם המנכ"ל ידע על הכנת הרשימות, אך לוועדת האיתור לא נמסר על הכנתן ועל מעורבותו של חבר המועצה בכך. כמו כן ראוי כי היועמ"ש ירענן למועמדים לכהן במועצת התאגיד את הצורך לעדכן את הגורמים המוסמכים בתאגיד במקרה של מעורבות בנושאים הקשורים לתאגיד, טרם מינויָם למועצה. אמנם הועלה כי במרבית המקרים העיבודים שהופצו כללו את מספר ההמלצות וההסתייגויות בלבד ללא ההיגדים לגופו של אדם, עם זאת, ראוי כי מהלך זה של ייזום ויצירת הרשימות המרכזות הלכה למעשה חוות דעת על מאות מעובדי רשות השידור, הניתנות על ידי גורמים מסוימים שאליהם פנה המנכ"ל, ייתמך בפעולות מקדימות ומלוות: עדכון מועצת התאגיד בדבר ייזום המהלך ויישומו; התייעצות משפטית מקדימה לצורך בחינת ההיבטים המשפטיים הכרוכים במהלך זה; שיקוף שמות המעריכים שאליהם יש כוונה לפנות, וטיב הקשר וההיכרות של המעריכים עם מושאי ההערכה; הבטחה כי ההערכות הנמסרות לא כוללות מידע שנמסר מצדדים שלישיים שאינם מזוהים; הכוונה ראויה של הממליצים לאופי המידע המבוקש; הסדרת השימוש במידע תוך כדי הנחיית גורמי התאגיד העוסקים במיון המועמדים ובקבלתם כיצד להתייחס לרשימות ולמשקלן וקביעת הסדרי בקרה שיבטיחו כי יובא בחשבון רק מידע רלוונטי ומהימן. משרד מבקר המדינה העלה כי סדרי השמירה של מידע ממוחשב בתאגיד השידור הישראלי לקויים מיסודם. בביקורת נמצא כי לא היו בתאגיד נוהלי עבודה ושגרה לביצוע פעולות שיבטיחו תיעוד ושמירה של תוצרי העבודה של עובדים שפרשו; הודעות דוא"ל הכוללות מידע חיוני לשמירת הזיכרון הארגוני בתאגיד, למעקב, בקרה וביקורת עתידיים ולהבטחת תקינות התנהלותו - נמחקו באופן גורף מהמאגרים. לפיכך המידע הקיים בתאגיד - חסר. על התאגיד לערוך בדק בית יסודי בתחום זה, ולהבטיח תיעוד נאות של תוצרי עבודתו. יצוין כי התנהלות התואמת את הוראות חוק הארכיונים, את תקנותיו ואת הצווים שהוצאו מכוחו (אף אם התאגיד אינו נמנה עדיין עם "מוסדות המדינה" כהגדרתם שם), תבטיח שמירה נאותה על תוצרי העבודה הממוחשבים והפיזיים, ויכולת לשחזר אותם בעתיד לטובת התאגיד ולתועלת כלל הציבור. היועצת המשפטית של ארכיון המדינה מסרה למשרד מבקר המדינה , כי "נכון להיום טרם הוכרז תאגיד השידור הציבורי 2018 בנובמבר כמוסד מדינה בצו, אולם ארכיון המדינה כבר החל לפעול בנדון ואף נעשתה פניה לשם כך לתאגיד". נוכח חשיבות התיעוד, השימור והאחזור של כלל המידע של התאגיד, ובפרט המידע הנוגע לניהול ענייני עובדים, על התאגיד לפעול יחד עם ארכיון המדינה כדי לקדם את החלת הוראות חוק הארכיונים על התאגיד. כך יובטח שבעתיד יישמר כראוי המידע החשוב הנמצא בתאגיד, שהוא גוף ציבורי במהותו, הן לצורך שימוש עתידי של התאגיד בו, והן לצורכי פיקוח ובקרה.
גיוס העובדים לחטיבה אמור היה להיעשות, לפי החלטת המנכ"ל, על ידי ועדות המיון. משרד מבקר המדינה מציין כי היה ראוי לגבש תחילה את המבנה הארגוני של החטיבה ואת אפיון המשרות הנדרשות לאיוש, ולאחר מכן לבצע את הליך הגיוס בהתאם לכללים שקבע המנכ"ל.  מתיאור ההתנהלות בנושא חוות הדעת הלא רשמיות ותוצריהן עולה כי המידע שהופיע בהן, ובעיקר מספר ההמלצות ומספר ההסתייגויות שהיו לכל מועמד, שימש הן כתשומה להחלטות חלק מצוותי הבחירה אם לקבל עובדים מרשות השידור לעבודה בתאגיד והן הביא ליחס מועדף כלפי עובדים אלה במהלך הליכי המיון והגיוס.