רשות המיסים בישראל_ . מיסוי רבנים, _מקובלים_ ובד_צים - רשות המסים בישראל נמצא כי הסכם זה, שנחתם ללא התייעצות עם הלשכה המשפטית והחטיבה המקצועית ברשות וללא קבלת אישורן, הוא הסכם חריג מהטעמים האלה: ברשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור לגבי הדיווחים הבלתי רגילים, כמצוין לעיל, מחזקים חשש זה. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח החשש האמור, על רשות המסים, בשיתוף גורמי האכיפה האחרים , להעמיק את הבדיקה בתחום זה, על פי כללי העברת המידע שנקבעו בתקנות. קיום כספים רבים בחשבונות בנק פרטיים של מקובלים ובחשבונות בנק של בד"צים, שמקורם באנשים שלא קיים תיעוד לגבי זהותם, מעלה את החשש כי חשבונות אלו משמשים מעין "מקלט מס" או "מסלקה" לביצוע פעולות האסורות על פי חוק איסור הלבנת הון, התש"ס- 2000 , בישראל ומחוצה לה. ממצאי הבדיקה ב- 26.11.09 הנחה מנהל הרשות דאז את סמנכ"ל שומה וביקורת דאז לעקוב אחר פעילות פקידי השומה לגבי מיסוי נותני שירותי דת (האם נדרשו הצהרות הון, האם הוגשו, מה נעשה בהן, האם נפתחו תיקים וכו'). הועלה כי מעקב כזה לא נעשה, וכי הטיפול בנותני שירותי הדת לא הוכלל בתכנית העבודה של משרדי השומה. כ"מקור הכנסה" ולפרסם הנחיות בתחום זה למפקחי המס, לציבור המייצגים ולכלל הנישומים. משרד מבקר המדינה מעיר כי מדיניות מס שגובשה בבסיסה לפני כ -70 שנה18 אינה יכולה לקפוא על שמריה, וכי על המעצבים של מדיניות זו להביא בחשבון את הדינמיות של הפעילות הכלכלית במשך השנים ולעצב אותה לפי עקרונות של צדק, שוויון ויעילות. יצוין כי במשך השנים בוצעו מאות שינויים בפקודת המס, שחלקם היו רפורמות מקיפות במשטר המס, כדי לתקן עיוותים שנוצרו בשיטת המקור. מסיכום תוצאות טיפול הרשות בנוגע למיסוי רבנים "מקובלים" בשנים 2013 - 2009 (עד ליוני 2013 ) עולה, כי מתוך29 הרבנים שנבחרו לטיפול- לחמישה לא נפתחו תיקי מס, שניים נדרשו להגיש דוחות מס והצהרות הון אותם הם לא הגישו ולא נערכו להם שומות בהיעדר דוח. שאר 22 הרבנים הגישו את דוחותיהם והצהרות ההון. מאלה שמונה רבנים טופלו ביא"ל, אך רק עם ארבעה מהם נערכו הסדרי שומה; שאר 14 התיקים שהתנהלו במשרדי שומה אחרים לא טופלו שומתית, פרט לשלושה תיקים שהתנהלו בפקיד שומה ירושלים 3 - בהן נערכו שומות על פי דוחות המס שהוגשו על ידי הנישומים. עולה מכאן כי הטיפול השומתי של הרשות בענף המקובלים לא הניע הליך של הסדרת מיסוי הענף. בישראל פועלים עשרות מקובלים שאינם מדווחים על פעילותם. גם אם לא ניתן לדעת במדויק את היקף פעילותם, הרי שנראה שהכספים המשולמים להם מסתכמים במאות מיליוני ש"ח 19. אי -מיסוים של כספים אלה פוגע פגיעה ניכרת באוצר המדינה ובאינטרס הציבורי, ואף קיים חשש בעניין זה להפרות של הוראות חוק איסור הלבנת הון, התש"ס- 2000 .)(ראו על כך בהמשך מהמפורט לעיל עולה כי נוכח ייחודיות ענף המקובלים, היכולת של הרשות להוכיח במציאות המשפטית הקי ימת "פעילות עסקית" בתיקי מס הקשורים אליהם היא מוגבלת מאוד. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות והיועץ המשפטי לממשלה לתת את הדעת לפתרון מצב מורכב זה, בנוגע למיסוי תקבול שמקבל אדם ממי שאינו בן משפחתו, ואף ליזום שינוי חקיקה ככל שיידרש, להסדרת מיסוי ענף המקובלים במישור המשפטי והתפעולי. משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובת הרשות אינה תואמת את ממצאי ביקורת המס שעשה משרד שומה ירושלים 3 בתיקי עמותות א' וב' כפי שיפורט בהמשך. בתיקים אלו לא נמצאה הוכחה להכנסות מפעילות מלכ"רית של העמותות, פרט להכנסותיהן מפעילותן כמפעלי כשרות. כמו כן לא נמצאו חוות דעת של הלשכה המשפטית או של המחלקה המקצועית ברשות לטיוטת הסדר המס החריג. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי היועץ המשפטי לממשלה ישקול להוציא הבהרות בנוגע לדרכי פנייה של נבחרי ציבור בעניינים הנוגעים לנישומים ובנוגע לדרך הטיפול בפנייה כזאת. הועלה כי המלצה זו טרם יושמה, ולפיכך אין במשרד לשירותי דת בסיס מידע על פעילות מפעלי כשרות פרטיים שעליו תוכל רשות המסים להסתמך25 . על פי סעיף 170 לפקודה, המשלם לתושב חוץ חייב לנכות מס בשיעור של 25% , אם מדובר בהכנסה החייבת במס. בהסכמי השומה שנעשו עם החברה נקבע כי החברה תחויב במס בשיעור של 12.5% על התשלומים לעובדיה תושבי החוץ, כלומר חצי משיעור המס על פי הפקודה. כמו כן, פקיד השומה אישר לראות בתשלומים של החברה ל עובדיה תושבי החוץ - הוצאה המוכרת בחלקה למס, על אף היעדר אסמכתאות המוכיחות את תושבות החוץ של חלק מעובדים אלה (אישור על תושבותם בחו"ל מרשויות מס זרות26 .)', חוזים שנחתמו בין תושבי החוץ ובין החברה וכו פקודת המס אינה מגדירה אפוא מהו מוניטין, אולם בפסיקה נקבע כי מוניטין הוא מושג כלכלי הנובע מתכונות וסגולות של אדם, והאדם אינו יכול להיפרד מתכונותיו33 . לכן אף אם נצמח לרבנים מוניטין עסקי, הם אינם יכולים למכור אותו לחברה B . לדעת משרד מבקר המדינה, היה על הרשות, בתיאום עם היועץ המשפטי לממשלה, להפיק את הלקחים מדרך פעולתה בנוגע לבדיקת הכנסותיו של הרב ח', לקבוע עקרונות להגדרת תרומות או מתנות שמקבל אדם ממי שאינו בן משפחתו, ב- 8.1.09 נחתם הסכם בין משרד פקיד שומה ירושלים 3 ובין חברה .A , בדבר הארכת תוקפו של הסכם היסוד, שהיה במקור עד לשנת 2008 , עד לשנת 2015 . בשנת 2011 , ארבע שנים לפני פקיעת תוקף הסכם היסוד, החליט רכז חוליית חברות במשרד פקיד שומה ירושלים 3 להאריכו עד לשנת 2018 . הארכת תוקף הסכם היסוד נתנה גושפ נקה נוספת למרכיב ההחלטה המקדמית בו, אף שזה לא אושר בידי המחלקה המקצועית. באמצעות הארכת הסכם היסוד פטרה הרשות עשרות מיליוני שקלים נוספים ממס, בשל משיכות של "דמי זיכיון" או "מוניטין" על ידי קבוצה בלתי מזוהה של רבנים. פקיד השומה נעתר לבקשה זו וביום 30.7.2000 נחתם הסכם בין פ"ש גוש דן לבין נציגי החברה שכותרתו "הסכם לתשלום מקדמות". ההסכם נחתם על ידי פקיד השומה ומנ הל החברה. במסגרת הסכם זה דרשה החברה כי 35% ממחזור ההכנסות יוכרו לה כהוצאה המכונה בספריה "הוצאות תמיכות" וכי הוצאות אלו יוכרו ללא כל ביסוס של חשבוניות, מסמכים או כל תיעוד אחר. אכן פקיד השומה הסכים לתביעה חריגה זו. בכל אחת מהשנים 2011 -2001 הסתכמו הוצאות אלו במיליוני שקלים. בשנת 2008 , למשל, התפלגו אותן "הוצאות תמיכות" כך: כ-4.8 מיליון ש"ח - "הוצאות תמיכה לרבנים", כ -203 אלפי ש"ח "הוצאות אחזקת עירובין", וכ -145 אלפי ש"ח "הוצאות אחזקת מקוואות". בחוות דעת רואה החשבון על הדוחות הכספיים נרשמה הערה לפיה רישום ההוצאות נעשה בהתאם להסכם עם שלטונות מס הכנסה. הועלה כי תיק החברה לא נבדק במשך כשמונה שנים, עד לשנת 2009 , ובשל כך לא ניתן לׁשום את החברה בגין שנות המס 2004 -2000 , בשל כללי ההתיישנות35 . אף שלדעתפקיד השומה היה הסכם המקדמות החריג תקף לשנת המ ס 2000 בלבד, לא בדק משרד השומה שהחברה עומדת במגבלה זו טרם התיישנות השנים האמורות לעיל. הוצאות התמיכה עמדו בשנים שהתיישנו- 2004 -2000 על כ- 12 .מיליון ש"ח במצטבר בסך הכול הוכרו לחברה C בשנים 2010 -2000 הוצאות של כ-34 מיליון ש"ח, בלי שהחברה נצרכה לגבות הוצאות אלה באסמכתאות, ובגינן הוקטנה קרן המס של החברה (המס לתשלום ללא ריבית וללא הפרשי הצמדה), לשנים אלו בכ-11 .מיליון ש"ח תפקידה של הרשות אינו מתמצה בגביית מס בלבד, אלא גם בייזום הבהרות ואף תיקונים לחוקי המס כאשר הדבר נדרש, כפי שצוין לגבי הצורך להנהיג תיקון חקיקה בנוגע ל"מתנות" או ל-"תרומות" הניתנות ל"מקובלים". ה פעילות הענפה של המקובלים והבד"צים, שללא מיסוייה באופן מלא נגרם הפסד כספי לאוצר המדינה, מדגישה את האינטרס הציבורי בתיקון הליקויים שצוינו בדוח זה, כחלק מתפקיד הרשות לקיים מערכת מס שוויונית וצודקת, שבה כל אזרח משלם מס אמת. פעילותם הכספית של גופים אלו נאמדת במ אות מיליוני שקלים, אם לא למעלה מכך. .בישראל פועלים עשרות מקובלים, וחלקם צברו הון רב. המקובלים אינם מנהלים ספרי חשבונות, שבהם נרשמים תקבוליהם, ולטענתם הם אינם חייבים במס על תקבולים אלה, שכן מדובר במתנות או בתרומות. רשות המסים טרם הוציאה הנחיות למיסוי מקובלים, לא יזמה את הבהרת המצב המשפטי בנושא ולא קבעה מדיניות מיסוי ברורה. על הרשות לגבש מדיניות והנחיות למיסוי תקבולים הניתנים לאדם ממי שאינו בן משפחתו, הנתפסים כ - "מתנות", וליזום שינוי חקיקה ככל שיידרש. בעשורים האחרונים גדל מספר גופי הכשרות הפרטיים (הבד"צים) וכן התרחב מאוד היקף פעילותם, הכוללת לא רק פעילות בתחום המזון, אלא גם בתחומים רבים אחרים. הבד"צים מוס ו באופן חלקי או לא מוסו כלל. על הרשות לבחון את פעילותם של הבד"צים ולעשות להכללת מלוא פעילותם העסקית ברשת המס. אחד ממשרדי השומה חתם עם תאגידים של בד"ץ מסוים על הסכמי מס אשר כללו הכרה בהוצאות בהיקף של עשרות מיליוני שקלים (במצטבר במשך השנים), ללא חיוב ה תאגידים האמורים להמציא אסמכתאות בדבר הוצאות אלה כנדרש בחוק. באופן דומה, משרד שומה אחר חתם עם תאגיד נוסף של אותו בד"ץ על הסכם לתשלום מקדמות, שהוא הסכם שומה חריג מכיוון שהוא מכיר ב"הוצאות תמיכות". בהסכם לא נדרש בד"ץ זה להמציא מסמכים המפרטים בנוגע להוצאות אלה. קיום כספים רבים בחשבונות בנק פרטיים של מקובלים ובחשבונות בנק של בד"צים, שמקורם באנשים שלא קיים תיעוד לגבי זהותם, מעלה את החשש כי חשבונות אלו משמשים מעין "מקלט מס" או "מסלקה" לביצוע פעולות האסורות על פי חוק איסור הלבנת הון, התש"ס- 2000 ., בישראל ומחוצה לה על הרשות להכין תכנית להכללת הבד"צים ברשת המס ולהפיק את הלקחים המתבקשים מטיפולה בתיקי הבד"צים שצוינו בדוח זה. נוסף על כך, על הרשות לפרסם בקרב מפקחי המס, ציבור המייצגים והנישומים הנחיות בנוגע למיס וי הכנסותיהם של המקובלים והבד"צים, ובכללן הנחיות לניהול ספרים.
הועלה כי הסיווג הענפי של שירותי הדת אינו מפורט, וכי בשלושה מארבעת הסיווגים שהגדירה הרשות לא רשום ולו עוסק אחד. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להתאים את מספרי הסיווג הענפי שלה ל מספרי הסיווג של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, המסווגת את שירותי דת בתשעה סיווגים - כדי לייעל את הפעולות בתחום זה, לשפר את איכות הדיווח ו לשפר את איכות הניתוח המקרו - כלכלי.