משרד האוצר . ניהול העודפים והרזרבה הכללית בתקציב המדינה - אגף התקציבים בדיקה שעשה משרד מבקר המדינה העלתה כי גם במערכת המרכב"ה אין מביאים בחשבון בעת חישוב העודפים את התקבולים שהתקבלו בפועל בתקנות ה כנסה מיועדת, וכי דוח העודפים המופק ממערכת זו מחייב אף הוא תיקונים ידניים. נוסף על חוסר היעילות שבשיטת עבודה זו, היא פותחת פתח לטעויות ומקשה על ביצוע בקרה נאותה על נתוני העודפים שמגישים המשרדים לאישור אג"ת. יש לציין כי אג"ת מבצע מעקב אחר פרויקטים גדולים בלבד, וכי החלטותיו בעניין העברת עודפים עבור פרויקטים שעלותם נמוכה יחסית - אם כי עלותם הכוללת עלולה להסתכם בסכומים ניכרים - מבוססות על נתוני התחייבויות שהוא מקבל מהחשבויות, וכפי שצוין לעיל במקרים רבים יתרת ההתחייבויות אינה נפרסת כראוי על פני שנים ואינה מבוקרת. לדעת משרד מבקר המדינה, על אג"ת להבטיח שהמידע המצוין בבקשות לשינויים תקציביים הנמסרות לוועדה יהיה מדויק, מהימן ומפורט ככל האפשר ולפעול בשקיפות המרבית כדי לאפשר לוועדה לקבל החלטה מושכלת. . לדעת משרד מבקר המדינה, לפני שאג"ת מעביר לאישור הוועדה בקשה לקצץ בתקציבו של אחד המשרדים, עליו לכל הפחות להודיע על כך למשרד האמור. המחלוקת בין שני המשרדים מלמדת על היעדר תיעוד מתאים של תהליך קבלת ההחלטות. לדעת משרד מבקר המדינה, על מנת להקל על המעקב אחר סכומים המועברים בין סעיפי התקציב ואחר סכומים המוקצים מן הרזרבה הכללית, יש להקצות בסעיף הרזרבה הכללית תכנית תקציב נפרדת שתשמש להעברת סכומים בין סעיפים ואשר תתאפס בסוף שנת הכספים. בזכות מנגנון זה תגבר השקיפות ויהיה אפשר לבצע בקרה על ביצוע מדיניות הממשלה וקיום סדרי העדיפות שלה. נמצא כי נוהל דיווח זה אינו מיושם, וכי אגף החשכ"ל אינו עושה בקרה על מחיקת התחייבויות בחשבויות השונות, בין היתר על מחיקת התחייבויות שהתקבלו בגינן עודפים מחויבים. זאת ועוד, במערכות המחש ב לא מותקנים מנגנוני בקרה המתריעים כל אימת שמתבצעות מחיקות כאלה. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר לשקול התקנה של המנגנונים האמורים במערכת הממוחשבת החדשה (להלן - המרכב"ה10 .) תופעה זו מלמדת על אי-הקפדה על הוראות החוק. מן הראוי שאגף החשכ"ל יבדוק אם מקור התופעה בנתונים לא אמינים על יתרות ההתחייבויות או בחתימה על התחייבויות בסכומים גדולים מהמסגרת המאושרת. נמצא כי במקרים רבים בעת שהחשבויות מבצעות רישום התחייבות במערכות הכספיות הממוחשבות, הן אינן מקפידות לפרט את פריסת התשלומים החזויה של ההתחייבות לפי פרטי ההתקשרות עם הספק או הקבלן. ברירת המחדל בהיעדר פירוט כזה היא שההתחייבות מ תווספת במלואה ליתרת ההתחייבויות המיועדות לתשלום בשנה השוטפת. מהאמור לעיל עולה כי קיימים ליקויים בתהליך רישום ההתחייבויות והבקרה עליהן וכי נתוני ההתחייבויות במערכות הכספיות אינם מדויקים. לגבי ההנחיות לביקורת של מבקרי הכספים בחשבויות, יודגש כי סעיף 6 (ב) לחוק יסודות התקציב מתייחס רק לתכניות בתקציב הרגיל שבהן לא תוקצבה הרשאה להתחייב. בנוסף לבדיקה זו יש לבחון גם את נכונות נתוני ההתחייבויות בתכניות בתקציב הפיתוח ובתכניות בתקציב הרגיל שבהן תוקצבה הרשאה להתחייב. לדעת משרד מבקר המדינה, תקצוב של הרשאה להתחייב בפעילויות שהן רב - שנתיות במהותן בתקציב הרגיל יסייע לפרוס כראוי את ההתחייבויות ולתקצב טוב יותר את ההוצאה המתוכננת על פני השנים. בזכות זאת יקטן היקף העודפים ויפחת הצורך בחידוש ההסכמים מדי שנה בשנה. הדבר יביא לניצול מועיל יותר של מסגרת התקציב הכוללת שאושרה על ידי הממשלה והכנסת ויאפשר בקרה טובה יותר על הביצוע. כבר בדוח 54 ב העיר מבקר המדינה לאג"ת שיש צורך לתקצב הרשאה להתחייב בתקציב הרגיל15 , אך ליקוי זה לא תוקןעד מועד סיום הביקורת הנוכחית. .משרד מבקר המדינה מעיר לאג"ת כי יש אמת בטענה ששימוש בהרשאה להתחייב מפחית את גמישות הממשלה בכל הנוגע לניהול תזרים המזומנים בשנים הבאות, אך אין בה כדי לפטור את הממשלה מהצורך בתקצוב הרשאה להתחייב עבור פעילויות בעלות אופי רב -שנתי בתקציב הרגיל. עקב השימוש בשיטה שתוארה לעיל, בתקציב של שנה נתונה מוקצים לעתים כספים לביצוע פרויקטים רב-שנתיים שההוצאות בעבורם ישולמו רק בשנים שלאחר מכן. לפיכך התקציב אינו משקף נאמנה את ההוצאות הצפויות בשנה האמורה, ופוחתת גמישות הממשלה בכל הנוגע לניהול תזרים המזומנים כבר באותה שנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, פריסה מדויקת ומעודכנת ככל האפשר של ההתחייבויות בתקציב הרגיל ובתקציב הפיתוח חיונית הן לצורכי תכנון תקציבי של פרויקטים רב-שנתיים והן לשם מיון נכון של העודפים לפי סוגיהם - מחויבים ולא מחויבים. בהיעדר פריסה כזאת, התקציבים אינם מנוהלים ביעילות ונוצרים עודפי תקציב שהיה אפשר לחזותם מראש. עודפי תקציב אלה אינם משקפים צרכים ומגבילים את המשרדים בניהול תזרים המזומנים שלהם. פריסה מדויקת הכרחית ממילא הן לצורך ניהול הפרויקטים, הבקרה עליהם ותכנון ההוצאות הצפויות של המשרד בטווח הקצר, הבינוני והארוך, והן לצורך הדיווח על היקף יתרת ההתחייבויות של הממשלה ועל הצפי למימושן16.