משרד החקלאות ופיתוח הכפר . התמודדות משרד החקלאות עם התפרצות מחלת _שפעת העופות_ משרד מבקר המדינה מציין כי יש להשלים בהקדם את מיפוי כל הלולים, בכלל זה הלולים באזורים העירוניים. יש גם לעשות מבצע מיוחד לאיתור ולמיפוי של כל הלולים במגזר הערבי, שיש בו לא מעט לולים אבל אין לגביהם מידע מדויק. משרד מבקר המדינה מדגיש כי הטיפול האיטי בפינוי הלולים, בניקויים ובחיטויים מקשה על התמודדות יעילה עם המגיפה ועל הדברתה, והדבר עלול להיות מסוכן בייחוד אם המגיפה תפרוץ בעתיד בכמה מוקדים. יש מקום שמשרד החקלאות והיועץ המשפטי לממשלה יבדקו יחד אם אפשר לאצול לשירותים הווטרינריים את הסמכות האמורה, בשעת חירום בלבד, באמצעות חקיקה מהירה והפעלת צווי חירום. . משרד מבקר המדינה מדגיש כי לו היו השירותים הווטרינריים מקבלים מהמשחטות בכל יום נתונים שוטפים על שיעורי הפסילה מסיבות ווטר ינריות, ייתכן שהיו מבצעים בלהקה בעוד מועד בדיקות לאיתור המגיפה. לכן ראוי שהשירותים הווטרינריים יאמצו לאלתר את ההמלצה. בסוף יוני 2006 טרם הושלם עדכון הנהלים ועד סוף נובמבראותה שנה טרם בוצע תרגיל מחוזי במחוז הגליל. משרד החקלאות הודיע כי עדכון הנהלים הסתיים בספטמבר 2006 , אולם טרם הוכן עותק להפצה. עוד הודיע המשרד כי בספטמבר 2006 .בוצע תרגיל טקטי במחוז העמקים של משרד החקלאות את התרגיל במחוז העמקים יזם מנהל המחוז, ומטרתו הייתה לתרגל את פעילות המחוז כדי להיערך להתפרצות נוספת של שפעת העופות. בעת שבוצע התרגיל התעוררו כמה בעיות אשר על פי סיכום של מנהל מחוז העמקים מאוקטובר 2006 הן בעיקר: מחסור בציוד מיגון וכן צורך להקים מחסן מחוזי שיכלול את הציוד הדרוש לשעת חירום, לרבות מזון לעובדים שיטפלו במיגור המגיפה; הצורך להתאים את הטיפול במגזר הערבי לצרכיו הייחודיים של המגזר והצורך להכין .1. לשם הכנת עתודה מקצועית לטיפול בהתפרצות המגיפה נדרשת היערכות לקראת כמה אפשרויות: המגיפה עשויה לפרוץ במוקד אחד, בכמה מוקדים או במוקדים רבים בה בעת. לפי אופן התפרצותה של המגיפה במדינות שנדבקו במגיפה בשנים עברו, אפשר ללמוד כי מרבית ההתפרצויות הן רב -מוקדיות. בהולנד פרצה המגיפה בפברואר 2003 ב-20 מוקדים; בדרום קוריאה היא פרצה בדצמבר 2003 ב-17 מוקדים; ובקנדה היא פרצה בפברואר 2004 והתפשטה ל -42 .מוקדים לעומת זאת, בישראל, השירותים הווטרינריים הכינו עתודה מקצועית לטיפול בהתפרצות חד-מוקדית של המגיפה, אך התפרצות המגיפה במרס 2006 הייתה רב- מוקדית. מכאן שהשירותים הווטרינריים לא היו ערים דיים להתרעות בעניין המגיפה שהתקבלו מרחבי העולם. אף שהת קבלו מרחבי העולם התרעות על המגיפה, ואף שכשנתיים לפני פרוץ המגיפה החלו משרדי הממשלה להיערך להתמודדות עימה, בעת התפרצותה לא היו .השירותים הווטרינריים ערוכים מבחינה לוגיסטית לטיפול בהתפרצות רב-מוקדית של המגיפה. למשל, הם לא הכינו די צוותים כדי לטפל בבעיה. לאחר שפרץ הגל הראשון של המגיפה בארבעה יישובים עמדו לרשות השירותים הווטרינריים רק עשרה מפקחים. יש לציין שמנהל השירותים הווטרינריים ידע בעוד מועד שמן הראוי להיערך להתפרצות רב-מוקדית של המגיפה - בפברואר 2006 ,זמן קצר לפני התפרצות המגיפה, הודיע לו "רופא וטרינר ראשי למחלות עופות" במכתב שכתב לו כי אין די במספר העובדים העומדים לרשותו כדי לטפל בהתפרצות רב-מוקדית, ולפיכך "אם ההתפרצות תאובחן ביותר ממוקד אחד, לא תהיה אפשרות לבצע את המטלות במתכונת הנוכחית במהירות וביעילות". יוצא אפוא כי המתת העופות נעשתה שלא לפי הנהלים שקבעו השירותים הווטרינריים, שכן הייתה חריגה מלוח הזמנים שנקבע בנהלים. זאת ועוד, שיטת ההמתה שקבעו השירותים הווטרינריים לא הייתה יעילה. אף ששיטות ההמתה והכילוי הן סוגיות רבות חשיבות ויש לטפל בהן בדחיפות, עד מועד התפרצות המגיפה לא הסתיימה הבדיקה של "צוות המשימות" בעניינן. עד מועד סיום הביקורת לא נקבע כי שיטת ההמתה והכילוי במתקני השריפה היא השיטה היעילה ביותר, בעיקר בגלל העלות הגבוהה של המתקנים, אולם, לא נמצא כי היא נבחנה מול החלופות הרלוונטיות, בשקיפות תוך השוואה בין העלות לתועלת בין לטווח קצר ובין לטווח ארוך. משרד מבקר המדינה מציין כי לאור קיומם של התקנים הנהוגים באירופה, ראוי לבדוק מחדש את המדיניות הנהוגה בארץ לכילוי פסדים בכלל בעלי החיים ובכלל זה בענף הלול. הנושא טעון ליבון, דיון וקבלת החלטות בפורום בין-משרדי. לא די לבחון את ההיבט הכלכלי של השימוש במתקנים, ויש להביא בחשבון גם היבטים אחרים, כגון מניעת זיהום סביבתי, שמירה על איכות מקורות המים ומיגור מחלות קשות של בעלי כנף, העלולות לפגוע בבריאות הציבור. מן הראוי לבחון פתרונות שנהוגים באיחוד האירופי. כאמור, "רופא וטרינר ראשי למחלות עופות" קבע בדצמבר 2005 כילאחר שאובחנה המגיפה יש להמית את העופות הנגועים ולקברם בתוך 24 שעות, אך בישיבת "צוות טיפול בהשמדות" מדצמבר 2005 נאמר שאין כל דרך יעילה להשמיד מספר גדול של עופות בתוך פרק הזמן האמור, ויש צורך לנקוט אמצעים אחרים, למשל להעסיק קבלנים שיטפלו בעניין. על אף האמור בישיבה, לא פעלו השירותים הווטרינריים בדחיפות כדי למצוא פתרון הולם לבעיה. מאחר שבשירותים הווטרינריים הוסיפו לדבוק בהנחת היסוד שהתפרצות המגיפה תהיה חד-מוקדית, הם לא נערכו להתפרצות רב -מוקדית שתחייב טיפול מהיר ויעיל במספר רב של עופות. נוסף על כך, השירותים הווטרינריים הניחו שהלולנים יטפלו בהתפרצות, אף שכבר באוקטובר 2005 התריע לפניהם אחד הרופאים הממשלתיים למחלות עופות כי "קיים חשש סביר שאנשים, חלקם חיוניים, פשוט לא ירצו להגיע ולעבוד בלולים... ". עקב שתי ההנחות הללו לא הכשירו השירותים הווטרינריים די עובדים וצוותים לטיפול במגיפה. אף על פי כן, העופות שמתו זמן קצר לאחר פרוץ המגיפה לא נקברו מיד לאחר המתתם אלא נערמו מחוץ ללולים. עקב כך נברו עופות בר בפגרים וייתכן שהדביקו יישובים אחרים במגיפה. לטענת השירותים הווטרינריים הדבר קרה רק ביישוב אחד - בקיבוץ עין השלושה. משרד החקלאות הסביר כי הדבר אירע לפני שאובחנה המגיפה רשמית, וכי מיד לאחר שהחלו השירותים הווטרינריים לטפל במגיפה ניתנו הנחיות בעניין קבורת העופות הנגועים והדבר טופל. לטענת השירותים הווטרינריים אין לדעת מה מידת הנזק שנגרם עקב העיכוב בקבורת העופות הנגועים. העברת התקציב לגופים המטפלים במגיפה לצורך ההיערכות להתפרצות המגיפה התעכבה שלא לצורך, אף כי עם פרוץ המגיפה הועבר להם התקציב בלא דיחוי. יש לציין כי חשוב להעביר בעוד מועד את התקציב המיועד להיערכות לשעת חירום לגופים המטפלים בעניין, שכן בשעת חירום יש לפעול במלוא הדחיפות ואין שהות לטפל בהליכי העברת התקציב. לפיכך לצורך ההיערכות לשעת חירום יש להתקין מנגנון שיאפשר גמישות בכל הנוגע להליכי העברת התקציב. אחת המטלות העיקריות המוטלות על השירותים הווטרינריים, היא מניעת התפרצות המגיפה ומניעת התפשטותה, כדי לשמור על בריאות בעלי החיים ועל בריאות הציבור. כדי לעמוד במטלות אלה יש לפעול בלא דיחוי, אך כשפרצה המגיפה במרס 2006 פעלו השירותים הווטרינריים בקצב איטי מהנדרש בנהלים מספטמבר 2003 , שהם עצמם קבעו. לכן נדרש למצוא בהקדם פתרון יעיל יותר להמתה ולכילוי עופות, פתרון שיתיישב עם עקרון צער בעלי חיים וימנע פגיעה באיכות הסביבה. אף שמשרד החקלאות טען כי ההמתה ברעל לא גרמה ייסורים לעופות, ניתן להניח שתהליך ההצמאה שקדם להרעלה גרם להם סבל. יש להקל במידת האפשר על סבלם של העופות, ולכן על משרד החקלאות לעשות כמיטב יכולתו כדי למצוא שיטת המתה יעילה ומהירה יותר. יצוין כי בעת שפרצה המגיפה במרס 2006 הושמדו כ-1.28 מיליון עופות בטווח של עד שלושה ק"מ מהמוקד הנגוע. אם תהיה התפרצות רב-מוקדית נוספת, מספר העופות שיהיה צורך להשמיד עלול להיות גדול פי כמה וכמה מהמספר האמור. בהיעדר שיטה חלופית להמתת עופות ובהנחה שהעופות יומתו באותה שיטה, המתת העופות עלולה להתמשך זמן רב, דבר שעלול לפגוע באפשרות למגר את המגיפה. יש לטפל בסוגיה זו בדחיפות. אחד הלקחים שהופק ו מהתרגיל המינהלי היה שיש לבצע תרגיל מעשי באזור הלולים כדי לבחון כיצד הגופים העוסקים בפיקוח על יישום הנהלים ובאכיפתם מתמודדים עם בעיות טכניות. אף על פי כן, עד מועד התפרצות המגיפה בישראל במרס 2006 , כשנתיים וחצי לאחר שבוצע התרגיל המינהלי, לא נעשה כל תרגיל מעשי לשם התמודדות עם המגיפה, אף שכאמור בשלהי שנת 2005 כבר התקבלו התרעות ולפיהן המגיפה עלולה להתפשט לישראל. יתר על כן, השירותים הווטרינריים תכננו לבצע בינואר 2006 ,תרגיל מעשי בלולים של המכון הווטרינרי אך התרגיל לא בוצע. התרגיל המתוכנן היה תרגיל חד-מוקדי, והוא יועד רק לאנשי מערך העופות של השירותים הווטרינריים, ולפיכך גם אילו היה מתבצע לא היה בו די. מאחר שהשירותים הווטרינריים לא נערכו לפרוץ המגיפה באמצעות תרגילים מעשיים, לא הייתה להם אלא תכנית תיאורטי ת להתמודדות עם המגיפה, תכנית שהתבססה על התמודדותם עם מחלת העופות "ניו קאסל" 12. על משרד החקלאות לבצע תרגיל מעשי בשיתוף חקלאים וגופים נוספים, בייחוד במחוז הגליל שיש בו לולים רבים שלא נפגעו באירוע הקודם ושעלולים להיפגע אם תשוב ותפרוץ המגיפה. יצוין כי חלק מהלולים במחוז זה נמצאים ביישובים הסמוכים לגבול עם לבנון, מדינה שאין לישראל מידע מוסמך על בריאות העופות בתחומה. ביצוע תרגיל מעשי יאפשר ללולנים, לשירותים הווטרינריים ולשאר הגופים המופקדים על הטיפול במגיפה להתנסות במגוון פעולות שיש לבצע בלולים בפרוץ המגיפה, כדי שיוכלו לבצען ביתר יעילות בשעת הצורך. עד סוף נובמבר 2006 טרם בוצע תרגיל כזה. שומה על משרד החקלאות לפעול לגיבוש הסדרים מחייבים עם המשטרה, כדי להבטיח שאם יידרש לשתף אתה פעולה בעתיד לצורך אכיפת הסגר יהיה שיתוף הפעולה מיטבי.
.יש להחיש את סיום עדכון הנהלים והפצתם, לבצע תרגילים מעשיים בשיתוף כל הגופים המופקדים על הטיפול במגיפה, להשלים את הכשרת העתודה המקצועית המופקדת על הטיפול במגיפה בשעת חירום ואת ההתקשרות עם קבלנים. כמו כן על משרד החקלאות ומשרד האוצר לפעול יחד לגיבוש כל ההסדרים להבטחת מימון שוטף של כל הפעולות הנדרשות בשעת חירום, כדי להבטיח שביצוען יהיה תקין, מהיר ומקצועי כנדרש. פעולה כזו עשויה להועיל לצמצום נזקים כלכליים ובריאותיים כאחד אם תשוב ותפרוץ המגיפה בעתיד. כמו כן על משרד החקלאות להודיע לממשלה ולכנסת אם הוא ערוך כנדרש להתמודדות עם התפרצות נוספת של המגיפה ולאילו אמצעים הוא זקוק לצורך ההיערכות, ובכלל זה להסדיר את סוגיית התקציב לחירום. משרד מבקר המדינה מדגיש כי משרד החקלאות נושא באחריות לנושא זה.