מטלות רוחב . התמודדות עם תאונות הדרכים – הטיפול בעברייני תנועה מועדים - ממצאי מעקב .יוצא אפוא שלא זו בלבד ששיטת הניקוד מופעלת באופן חלקי, אלא דווקא האמצעי המכוון למנוע נהיגה מנהגים שצברו מספר רב של נקודות, פסילת רישיון הנהיגה לתשעה חודשים, אינו ננקט. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את הכשלים בהתמודדות עם עבריינים מועדים שצברו מספר רב של נקודות ואת העובדה שלמרות הוראת שר התחבורה מיוני 2006 לקבוע שיטה חדשה בשל הבעיות ואי - היעילות של השיטה שבתוקף, עד מועד סיום הביקורת טרם הוחל בהליך חקיקה שמתווה שיטה חדשה. אף לא נשקל מחדש, לנוכח התמשכות הליך גיבוש השיטה החדשה, הצורך הדחוף לתקן נקודתית את השיטה הקיימת כך שבתנאים מסוימים יהיה אפשר לפסול רישיון של נהג לתשעה חודשים. הועלהשמשרד התחבורה לא שלח הודעה על התליית הרישיון לכל 126,022 הנהגים שעד אפריל 2008 לא השתתפו בקורס שחויבו להשתתף בו, אף שעברה שנה ממועד שליחת ההודעה על כך, ומטעם זה לא נפסלו נהגים אלו מלנהוג. משרד התחבורה הסביר שנמנע מלשלוח לנהגים את אותן ההודעות בשל חשש מטעויות משום שקובצי ההרשעות שהגיעו מהמשטרה, שכאמור עליהם הוא מסתמך בחיוב הנהגים בנקודות על פי שיטת הניקוד, כללו מספר גדול של רשומות שגויות39. (ב) עוד הועלה כי אמנם בינואר 2006 החל משרד התחבורה להפעיל מחדש את שיטת הניקוד, אך בשל אי -תיקון נוסח התקנה האמורה היא מופעלת באופן חלקי בלבד: אין פוסלים רישיון לתשעה חודשים. לכן לא נפסל רישיונם של 4,313 נהגים שעד אפריל 2008 צברו72 .נקודות ויותר סגנית היועצת המשפטית של משרד התחבורה הודיעה ביוני 2008 למחלקת הבג"צים במשרד המשפטים35 כי בשל אי-הטלת פסילה לתשעה חודשים אמצעי התיקון המרבי הוא פסילה לשלושה חודשים. היא הוסיפה שמשרד התחבורה מתקשה למסור את הודעות הפסילה לנהגים (ראו להלן), ולפיכך גם הפסילות לשלושה חודשים אינן מקבלות תוקף. לדבריה, לכן נכזבה תקוות משרד התחבורה ששיטת הניקוד אכן תפתור את בעיית ההתמודדות עם העבריינים המועדים. יוטעם שעוד באוגוסט 2007 אותרו הבעיות בנתוני קובץ הרשעות והמשטרה גיבשה דרכים לתיקונן, אך חרף זאת הבעיות לא באו על פתרונן. אשר על כן, על המשטרה, המופקדת על ריכוז נתוני קובץ ההרשעות של נהגים ועל העברתם למשרד התחבורה, לתקן ללא דיחוי את הטעון תיקון ולדאוג שיועבר למשרד התחבורה קובץ הרשעות מלא, עדכני ואמין אשר ייצור תשתית עובדתית איתנה להפעלת שיטת הניקוד. הפעלת סעיף 56 ,לפקודה ובכלל זה ההגדרה שגובשה באשר לנהג מועד שנגדו יש לנקוט צעדי ענישה מחמירים במיוחד, נבחנה אפוא מחדש במועד סיום הביקורת. נמצא אפוא שעל פי החוק הייתה המשטרה אמורה להקים את מאגר המידע כבר באוקטובר 2007 , אך משום שהנהלת בתי המשפט מסרה שהיא תהיה ערוכה להעביר לה את המידע הנדרש רק בסוף 2008 , והואיל ולא נמצאה הדרך להעביר מהנהלת בתי המשפט למשטרה מידע מלא, אמין ומעודכן באשר לפסילות שהוטלו טרם הקמת המאגר, עד מועד סיום הביקורת הוא טרם הוקם. באשר למפגשי שוטר-אזרח: על פי נתוניה של מחלקת תו"פ בינואר -יוני 2008 , במשך חצי שנה התקיימו 1,205,471 מפגשים84 . ואולם נמצא שמחלקת תו"פ אינה מנהלת מעקב ואינה מרכזת נתונים באשר למספר .בגלל אי -הזנת המידע באשר למרבית ההודעות כדין שנמסרו נפגעת יכולת האכיפה של המשטרה משום שכך נמנעת הקמתה של תשתית הראיות הנדרשת לה כדי להוכיח שהנהג אכן ידע שהוא פסול נהיגה. על המשטרה למספר את ההודע ות כדין במספרים עוקבים בדומה למספור דוחות התעבורה הניתנים לנהגים העוברים עברות תעבורה לשם איסוף מידע שיטתי על מספר הנוהגים בפסילה שלא ביודעין. איסוף המידע בדרך זו יאפשר מעקב ובקרה על ביצוע הוראות הנוהל ויתרום לייעול האכיפה. לדעת משרד מבקר המדינה, מספור ההודעות רק לאחר שהגיעו מהשטח ליחידות את"ן אין בו די היות שאינו מאפשר מעקב על כל ההודעות שנתנו השוטרים בשטח. על המשטרה למספר את כל ההודעות כדין במספרים עוקבים, מה שיאפשר לוודא שאכן העתקי כל ההודעות שנמסרו בשטח הגיעו ליחידות את"ן והוזנו למחשב. . הבדיקות באמצעות המסוף, ואין ודאות שהן נעשות כנדרש. ואכן, מנתונים חלקיים שמסרה מ חלקת תו"פ באשר לחודש יוני 2008 בלבד, עולה שמספר הבדיקות במסוף קטן יחסית למספר המפגשים, ואין השוטרים מקיימים את ההוראה לבדוק נתונים במסוף בכל מפגש שוטר-אזרח. הסיכוי לאתר נהגים הנוהגים בעת פסילה תלוי באופן ישיר בבדיקת מסוף, שנועדה לבחון את המידע על הנהג במחש ב המשטרה; היעדר נתונים בנושא מונע ממטה את"ן את האפשרות לבצע פיקוח ובקרה, לבחון באיזו מידה אכן מבוצעות בדיקות המסוף, המשפיעות על היקף האכיפה, ולהפיק לקחים. לדעת משרד מבקר המדינה, על המשטרה להקפיד לקיים פעולות בקרה תקופתיות על מילוי הוראות הנוהל בידי היחידות השונות כדי לבודד ולאבחן את הקשיים ואת הכשלים באכיפה בתחום זה, ובעקבות הממצאים עליה לעדכן את הנוהל ולקבוע הליך שיטתי אשר ייתן מענה לכל המצבים הכרוכים באכיפת החוק על הנוהגים בזמן פסילה. לדעת משרד מבקר המדינה, כדי להשלים את הליך האכיפה יש למצות ולייעל את הטיפול בתיקים הפליליים שנפתחו בשל נהיגה בזמן פסילה. לשם כך על את"ן לקבוע הליך מוסדר למעקב ולבקרה על הטיפול בתיקים אלו ביחידות את"ן השונות, לדאוג לאיסוף נתונים שיטתי על כך, לנתח את הממצאים ולהפיק לקחים. ואולם התברר שהבעיות הקשורות להוכחת פסילת רישיונות נהגים בידי רשות הרישוי לא באו על פתרונן. למשל, עד יולי 2008 לא קיבל את"ן שפלה ממשרד התחבורה מסמך הכולל פרטים רבים יותר מאלו המופיעים בתע"צ. יתרה מזאת, בשל הקשיים בקידום תיקים פליליים לנהגים שרישיונותיהם נפסלו בידי רשות הרישוי, החזירה בתחילת יולי 2008 יחידת התביעה ליחידת הבוחנים החוקרת במרחב השפלה50 תיקים של פסולי משרד הרישוי בטענה שלא יוגשו כתבי אישום ללא השלמת המידע בתיקים. בבדיקה שעשתה יחידת מחשוב תנועה שבמנ"ט בתחילת 2007 היא השוותה את נתוניה בנוגע להפקדת הרישיונות של נהגים שרישיונותיהם נפסלו בידי בתי המשפט לקובץ נתונים שקיבלה מהנהלת בתי המשפט. התברר כי בקובץ של המשטרה לא היה מידע בעניין תאריך הפקדת רישיון הנהי גה של 85% מ- 61,759 נהגים שרישיונותיהם נפסלו ודבר פסילתם נרשם במחשב המשטרה. רמ"ד מחשוב תנועה במנ"ט ציינה שבשל המספר הגדול של נהגים שנפסלו רישיונותיהם ואין לצידן רישום של הפקדת רישיון סביר להניח שתקופת הפסילה הסתיימה, אך שמותיהם ממשיכים להופיע במחשב המשטרה מ שום שחסר בו תאריך הפקדת הרישיון. בשנתונים הסטטיסטיים של המשטרה בנושא תאונות דרכים ואכיפה לשנת 2006 ולשנת 2007 אין נת ונים על היקף האכיפה של המשטרה בנושא נהיגה בזמן פסילה כגון כמה נהגים נתפסו נוהגים בזמן פסילה, ביודעין ושלא ביודעין; לכמה נהגים נפתחו תיקים פליליים; כמה כתבי אישום הוגשו בפועל. נתונים כוללים בנושא זה לא נמצאו אף באת"ן. במסמך מיוני 2008 ,ציין נציג הלשכה המשפטית של הנהלת בתי המשפט כי הקושי לזמן נאשמים לדיון גורם לביטול זמן יקר של בתי המשפט, מביא להימשכות הליכים ולסרבולם ומשפיע במישרין על אכ יפת דיני התעבורה. כדי לנסות ולפתור את הבעיה הועלתה באת"ן האפשרות להיעזר במתנדבים לביצוע מטלה זו, והוטל על רמ"ד תאונות דרכים שבאת"ן לקדם את הביצוע. אמנם באת"ן החלו לבדוק את היבטיו המשפטיים של הנושא אך עד מועד הביקורת, סוף יוני 2008 ., האגף לא קידם אותו היעדר העקביות בהזנת המידע על הפקדת הרישיון למחשב המשטרה משפיע על מהימנות הנתונים שיש למקבל ההחלטה בבואו לקבוע אם יש ראיות לכאורה כי הנהג עבר עברת נהיגה בזמן פסילה (הנסמכת על השאלה אם נהג בזמן פסילה ביודעין או שלא ביודעין). לכן מן הראוי כי המשטרה תכלול בנוהל הוראה ברורה באשר להזנת המידע על הפקדת הרישיון. . מנתונים שמסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2008 הועלה, שעד מועד סיום הביקורת היא והנהלת בתי המשפט לא טייבו את הנתונים הנוגעים להפקדת הרישיונות האמורים, ועדיין לא היה מידע בעניין תאריך הפקדת רישיון הנהיגה של %85 מפסולי הנהיגה73. הואיל והמשטרה והנהלת בתי המשפט לא מצאו פתרון לרישום הפקדת רישיון של נהג שרישיונו נפסל, נמנעת אכיפה יעילה של החוק על הנוהגים בעת פסילה ונפגעת ההרתעה. ולא זו בלבד אלא שעלול להיפתח תיק פלילי שלא לצורך נגד נהג שלא עבר עברה או שלא ייפתח תיק פלילי אף שנעברה עברה, ואפשר גם שהמשטרה תיתבע לשלם פיצויים בגלל החלטות מוטעות. בשל כך, לדעת משרד מבקר המדינה, על המשטרה ועל הנהלת בתי המשפט לפעול ללא דיחוי לטיוב הנתונים ולדאוג שיהיו בידי המשטרה נתונים מלאים, עדכניים ומהימנים. לבקשת מ שרד מבקר המדינה, הפיקה יחידת המחשב של המשטרה בספטמבר 2008 ,את מספר ההודעות כדין אשר הוזנו למחשב המשטרה כנדרש בהוראות הנוהל. לפי הנתונים, בשנת 2007 הוזנו למחשב המשטרה 900 הודעות כדין, ואולם ספק אם מספר זה הוא אכן המספר הנכון היות שעל פי דיווחי מתנ"א 72 , בשנת 2007 היא תפסה 2,309 נהגים שנהגו בפסילה שלא ביודעין. מתעורר אפוא החשש כי שלא על פי הוראות הנוהל, חלק קטן בלבד מההודעות כדין שנמסרו לנהגים אכן הוזנו למחשב המשטרה. עוד התברר מנתוני יחידת המחשב של המשטרה שמתחילת 2006 ועד סוף יוני 2008 , במשך שנתיים וחצי, הוזנולמחשב 1,952 ;הודעות כדין 1,907 מהן נמסרו לנהגים שרישיונותיהם נפסלו בידי בתי המשפט, ואילו 45 הודעות- לנהגים שרישיונותיהם נפסלו בידי קצין משטרה, אף שהחוק קובע שנהג שרישיונו נפסל בידי קצין משטרה יראו בו מי שהודע לו שרישיונו נפסל, גם אם לא התייצב לשימוע שזומן אליו. לכן היה על המשטרה לאכוף את האיסור על נהיגה בזמן פסילה במקום למסור לנהגים הודעות כדין. כמו כן לא נמצא שהוזן למחשב מידע על הודעות כדין לנהגים שרישיונותיהם נפסל בידי רשות הרישוי, אף שגם באשר למקרים אלו נקבע בנוהל שאם ניתנו הודעות כדין, יש להזין את המידע למחשב. כאמור, לדעת משרד מבקר המדינה עד שיוקמו המערכות הממוחשבות רצוי וחשוב שייאספו נתונים שיטתיים ומלאים באופן ידני הקשורים להליך האכיפה לרבות לטיפול בתיקים הפליליים שנפתחו בשל נהיגה בזמן פסילה. כמו כן, ראוי שאת"ן יקיים בקרה ומעקב שיטתי על יישום כל הוראות הנוהל אשר תאפשר את בחינת הטיפול בנושא ושיפורו שיגרמו להגברת היקף האכיפה. לאור החשיבות של איסוף הנתונים ולצורך שיפור תפקודו של הימ"ר עד הקמת המערכות הממוחשבות מן הראוי שיבוצע איסוף נתונים ידני שיטתי ומלא. באשר לחקירת הנוהגים בפסילה, ראוי שהימ"ר יבחן בשנית אפשרות לתת לעניין זה מענה במסגרת שינוי ארגוני. הכשלים באיתור ובאחזור של אישורי המסירה המצויים במשרד התחבורה פוגעים ביכולת המשטרה לבצע אכיפה יעילה. על משרד התחבורה לדאוג להעביר את אישורי המסירה במחשב, ועל המשטרה להסדיר בנוהל את השימוש בהם ולתאם עם משרד התחבורה ועם הנהלת בתי המשפט את דרכי העברתם אליה. . על פי נתוני משרד התחבורה, מתחילת הפעלתה של שיטת הניקוד, ינואר 2003 , עד אפריל 2008 נשלחו 47,311 הודעות לנהגים על פסילת רישיונותיהם לשלושה חודשים בשל צבירת 36 נקודות ויותר. רק 52% ;מהגלויות הוחזרו עם אישור מסירה38% מהן הוחזרו בלי אישור מסירה או עם סימון חסר או שגוי. 10% מן הגלויות לא הוחזרו למשרד התחבורה עד אפריל 2008 , אף כי כמחצית מהן נשלחו ממשרד הת חבורה לדואר ישראל עוד בשנים 2004 -2007 . בעת הביקורת באפריל 2008 לא ידע אפוא משרד התחבורה אם ל-48% מהנהגים שרישיונותיהם נפסלו באמצעות שיטת הניקוד הודע על כך. אי-העברת ההודעה על הפסילה מסכלת את הפסילה ומונעת ממנה להיכנס לתוקף. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה לשלוח לנהגים הודעות חוזרות במקרים שלא היה ברור אם הודעתו הגיעה לנמענים, ולוודא קבלתן בידי הנהגים שרישיונם נפסל. מהנתונים עולה ששני שלישים ( 55,980 ) מהנהגים שרישיונותיהם נפסלו לא הפקידו אותם כנדרש. מה שמקשה על המשטרה לאכוף עליהם את החוק אם יימצאו נוהגים. ביוני 2008 מסר נציג הלשכה המשפטית של הנהלת בתי המשפט לנציגי משרד מבקר המדינה, כי שיעור הגעת הודעות בענייני תעבורה לתעודתן אינו שונה משיעורן בהליך פלילי אחר והוא 50%-60% .בלבד יוצא אפוא כי אין ודאות שהמידע על פסילת הרישיון בידי רשות הרישוי אכן הועבר לכמחצית הנהגים שרישיונותיהם נפסלו, והוא הדין בשיעור דומה של נהגים שרישיונותיהם נפסלו בידי בתי המשפט בהיעדרם. לפיכך כל עוד לא הודע להם כי רישיונותיהם נפסלו, אי -אפשר להאשים אותם בנהיגה בזמן פסילה, ואי-אפשר לאכוף עליהם את האיסור על נהיגה בזמן פסילה. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שבשל אי -העברת המידע על פסילת הרישיונות של כמחצית הנהגים שרישיונותיהם נפסלו בידי רשות הרישוי ובתי המשפט אין ניתן לאכוף את החוק עליהם. לדעת משרד מבקר המדינה נוכח התארכות הזמן בתיקון שיטת הניקוד הקיימת, ובשל הסכנה הגדולה לציבור היה על משרד התחבורה ליישם את התיקונים הנדרשים בתקנות הקיימות. על משרד התחבורה ועל משרד המשפטים לפעול ולקדם, כל אחד בתחום אחריותו, את קביעת חזקת המסירה על הודעות של פסילת רישיון נהיגה כדי לאפשר את אכיפת האיסור על נהיגה בזמן פסילה. יוצא אפוא שאין קובץ הנהגים של משרד התחבורה משקף נכונה את היקף ההפקדה של נהגים שרישיונותיהם נפסלו בידי רשות הרישוי. כך נפגעת יכולת המשטרה לאכוף את החוק. יוצא אפוא ששיטת הניקוד ואף אמצעים נוספים שגובשו למאבק בנהגים מועדים, בהם הפעלת סעיף 56 לפקודה והקמת מאגר מידע בנוגע לנהגים שרישיונותיהם נפסלו, טרם מוצו; מקצתם - גיבושם לא הושלם.
עם זאת לא שלח המשרד מכתב התרעה דומה לנהגים שהוא עצמו פסל (שהם כאמור 60% .)מהנהגים שלא הפקידו את רישיונותיהם כנדרש זאת ועוד, ממסמכי הנהלת בתי המשפט עלה שהמבצע להפקדת רישיונות לא תואם לפרטיו עם הנהלת בתי המשפט, ולא תואמו בעוד מועד הפעולות שהיה על שני הגופים לנקוט כדי להיערך לכך כראוי. בשל כך, על פי מסמכי הנהלת בתי המשפט, לא היה בידי מזכירויות בתי המשפט די זמן להיערך למבצע, ונוצרו בבתי המשפט עומסי עבודה קשים. עוד התברר שבמכתב ההתרעה חסרו פרטי מידע חשובים, ובהם פרטי בית המשפט שהורה על הפסילה ומספר התיק. בגלל היעדר מידע זה הגיעו פניות רבות למרכז המידע של בתי המשפט, וכך נגרם בהם עומס רב, התמשך זמן ההמתנה ונפגע השירות של מרכז המידע לאוכלוסיית בעלי הדין.