המוסד לביטוח לאומי . ביקורת ניכויים - חיוב מעבידים ועדכון גמלאות - המוסד לביטוח לאומי על פי תחשיב של משרד מבקר המדינה38 , "בסיס חיוב גולמי תואם שומה" שקבעה רשות המסים למעבידים שהמוסד עשה אצלם את 135 הביקורות האמורות היה כ- 20.69 מיליון ש"ח. בהנחה שיש לנכות מבסיס חיוב זה 47.6% בשל התאמות המתחייבות מהחוק, כפי שהוסבר לעיל, המוסד היה יכול לקבוע למעבידים אלה בסיס חיוב תואם שומה בסכום של כ- 10.84 מיליון ש"ח לפחות ולחייב אותם בדמי ביטוח בסכום כולל של כ -1.59 .מיליון ש"ח לפחות העובדה שהמוסד אינו מקבל מחלק מהמעבידים שומות שקבעה להם רשות המסים, מאפשרת למעבידים לחמוק מתשלום דמי ביטוח על רכיבי שכר שחויבו במס. לדעת משרד מבקר המדינה, כל עוד אין המוסד מקבל מרשות המסים מידע על שומות, עליו לדרוש, מכוח סמכותו בחוק, מהמעבידים שהוא עושה אצלם ביקורת או מבאי כוחם להצהיר בכתב אם נעשתה אצלם ביקורת ניכויים מטעם רשות המסים, ולנקוט נגד מי שיצהירו הצהרה כוזבת את העונשים שנקבעו לכך. המוסד הודיע בתשובתו כי "בעקבות המלצת המבקר, סמנכ"ל ביטוח וגבייה, הנחה את מ"מ מנהל אג ף ביקורת ניכוים ליישום מיידי של תצהיר לגבי ביקורת מס הכנסה". .אינו מחייב את המעבידים, מכוח סמכותו לפי החוק 28 , להצהיר בכתב שיש להם שומות של רשות המסים, ואינו נוקט, במסגרת סמכותו מכוח החוק, אמצעים נגד מעבידים שלא הביאו לידיעתו שבידיהם שומות כאלה. נמצא כי בביקורת הניכויים הובא בחשבון "שווי הארוחות" כאחד מרכיבי ההכנסה של אותם עובדים. אולם הואיל ו-12 העובדים האמורים לא הגישו תביעה למוסד בעקבות ביקורת הניכויים, לא עודכנו הגמלאות מחליפות ההכנסה שניתנו להם לפני ביקורת הניכויים. על פי אומדן סטטיסטי שעשה משרד מבקר המדינה, לו עודכן הבסיס לחישוב גמלת נפגעי עבודה בסכום הרכיב "שווי ארוחות" לכל 13,430 העובדים שהמדגם האקראי נוגע אליהם, היו אלה מהם שנפגעו בעבודה ורבע השנה שקדם לפגיעתם חל בשנת 2002 , מקבלים הפרשי גמלה בסכום כולל של כ- 73,000 .ש"ח .כאמור, בשנת 2005 , בעקבות ביקורות שעשה המוסד אצל 1,930 מעבידים, הוא חייב אותם בתשלום דמי ביטוח על 36 רכיבי שכר שונים שלא ניכו מהם דמי ביטוח. מחלקות הגבייה בסניפי המוסד ביטלו או הפחיתו את סכומי הקנסות והפרשי ההצמדה שהושתו על 1,335 מעבידים. נמצא שאצל 155 (כ- 11.6% ) מהמעבידים האלה התגלה אותו ליקוי בשלוש עד חמש ביקורות ניכויים; וכי פקידי הגבייה במוסד ביטלו או הפחיתו את הקנסות שהושתו על 72 מהם בעקבות ביקורת ניכויים של המוסד. הסכומים שבוטלו או הופחתו הסתכמו בכ- 344,000 .ש"ח יצוין כי גמלאות לנפגעי עבודה ולתלויים בהם משולמות, בדרך כלל, במשך פרקי זמן ארוכים. לכן גם אם נגרע מהגמלה השוטפת סכום קטן יחסית, לאורך זמן, יש בו כדי להסב לזכאי הפסד ניכר. על פי אומדן סטטיסטי של משרד מבקר המדינה, לו עודכן הבסיס לחישוב הגמלאות מחליפות ההכנסה של עובדי 419 המעבידים האמורים, היו העובדים זכאים להפרשים בסכום כולל של כ- 867,000 .ש"ח מניתוח הנתונים דלעיל עולה שחיוב מעבידים בדיעבד בתשלום דמי ביטוח על רכיבים שונים של הכנסת עובדיהם בעקבות ביקורת ניכויים, לא השפיע למעשה על שיעורן של גמלאות מחליפות הכנסה ששולמו למי מעובדיהם שנמצא זכאי לקבלן, אף שגמלאות מסוג זה צריכות להיקבע על בס יס ההכנסה שבעדה משתלמים דמי הביטוח. מממצאי הביקורת עולה שבעקבות ביקורות ניכויים אצל מעבידים לא הוגשו תביעות של עובדים לקבלת הפרשי גמלאות מחליפות הכנסה; שכן עובדים אינם יודעים כלל על ביקורות ניכויים שעושה המוסד אצל מעבידם, ואינם ערים להשפעה שעשויה להיות לממצאי הביקורות על זכאותם להפרשי גמלה. בנסיבות אלה מתקשים עובדים לממש את מלוא זכאותם לגמלאות האמורות. לפי חוק הודעה לעובד (תנאי עבודה), התשס"ב- 2002 (להלן- חוק הודעה לעובד), והתקנות שהותקנו על פיו, על המעביד להודיע לעובדיו על כל שינוי שחל בתשלומיו בעבור תנאים סוציאליים שהם זכאים להם. חוק זה מוסיף על זכותו של עובד - לפי חוק הגנת השכר, התשי"ח- 1958 , וההודעות מכוחו- לקבל ממעבידו פירוט בכתב של "סך כל השכר והתשלומים האחרים החייבים במס הכנסה" ופירוט של הסכומים שנוכו משכרו, בכלל זה הניכוי של דמי ביטוח ל אומי. לפיכך עם סיכום הממצאים של ביקורת ניכויים אצל מעביד, על המוסד להעמיד את המעביד על חובתו להודיע לעובדיו על ממצאים אלה ולציין לפניו כי הפרת ההוראות של חוק הודעה לעובד היא עבירה פלילית. על המוסד לבחון מהי דרך הפעולה הראויה והיעילה להגשמת הזכויות של מבוטחיו הזכאים לגמלה מחליפת הכנסה. ראוי שהמוסד ישקול לבוא בדברים עם מינהל ההסדרה והאכיפה שבמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת), המופקד על האכיפה של חוקי העבודה, לרבות חוק הודעה לעובד, כדי לבחון את האפשרות שהמוסד ימסור למשרד מידע זמין ומדויק על מעב ידים שביקורת הניכויים העלתה שהפרו את חוקי העבודה. מידע כזה יוכל להביא לייעול פעולות משרד התמ"ת לאכיפת חוקים אלה. הואיל והמידע על ממצאי ביקורות הניכויים שעשה המוסד אצל מעבידים ועל עובדים שהוא שילם להם גמלאות מחליפות הכנסה נמצא ברשות המוסד, ראוי שישקול את ה אפשרות להודיע לכל אחד מהעובדים שממצאי ביקורת הניכויים נוגעים לו, על השפעתם האפשרית של הממצאים על זכאותו להפרשים של גמלאות מחליפות הכנסה שקיבל ממנו. לדעת משרד מבקר המדינה, ביטול או הפחתה של קנסות בנסיבות שתוארו לעיל אינם עולים בקנה אחד עם נוהלי המוסד, ויש בהם כדי לעודד מעבידים המפרים את החוק להמשיך להתחמק מניכוי דמי ביטוח ממלוא השכר שהם משלמים לעובדיהם. . לדעת משרד מבקר המדינה, על המוסד לגבש נהלים כתובים לעבודת יחידת ביקורת הניכויים, שייקבע בהם, בין היתר, פרק הזמן שעליו תחול הביקורת, ולוודא שמבקרי הניכויים ממלאים את הנהלים. .ביוני 2006 , כשנתיים וחצי לאחר הדיון הראשון במינהלת המוסד בנושא ועצירת הטיפול בתביעות ההחזר, טרם הוקם במו סד מנגנון המאפשר לחשב ולהחזיר למעבידים ולעובדים תשלומי יתר של דמי ביטוח. נמצא שעד נובמבר 2006 לא יזמו הגורמים המקצועיים במוסד פנייה לשר הרווחה להתקין את התקנות בדבר סוגי המידע שהמוסד רשאי לקבל ממס הכנסה. בהיעדר תקנות בנושא רשות המסים אינה מוסרת למוסד את השומות שהיא קובעת למעבידים מכוח פקודת מס הכנסה. קבלת המידע האמור הייתה מאפשרת למוסד לייעל את מערך ביקורת הניכויים שלו, לקצר את זמן הביקורת ולהגדיל את מספר המעבידים שה וא עושה אצלם ביקורת, ועל ידי כך להביא להגדלת סכום דמי הביטוח שהוא גובה. לדעת מבקר המדינה, על הגורמים המקצועיים במוסד ליזום הסדר לקבלת המידע מרשות המסים ולפנות בעניין זה אל שר הרווחה, שעל פי החוק ניתנה לו הסמכות לקבוע את ההסדר בתקנות לפי סעיף 384 .א לחוק הביטוח הלאומי מן הממצאים הנוגעים לביקורות הניכויים לשנים 2001 -2005 עולה שהעברת נתונים על שומות מרשות המסים למוסד הייתה מאפשרת למוסד להגדיל את סכום דמי הביטוח שהוא מחייב בהם את המעבידים בעשרות מיליוני ש"ח. קבלת מידע במוסד על מעבידים שרשות המסים קבעה להם שומות ועל בסיס החיוב שקבעה לגבי רכיבי שכר החייבים בדמי ביטוח, תאפשר למוסד לייעל את מערך ביקורת הניכויים שלו, לקצר את זמן הביקורת ולהגדיל את מספר המעבידים שהוא עושה אצלם ביקורת, ועל ידי כך להביא להגדלת סכום דמי הביטוח שהוא גובה. על המוסד ליזום פנייה לשר הרווחה, שעל פי החוק ניתנה לו הסמכות לקבוע הסדר בתקנות, ולהציג לפניו את הצורך להתקין תקנות בדבר סוגי המידע שהמוסד רשאי לקבל מרשות המסים, ולבקשו שיתקינן. כל עוד אין המוסד מקבל מרשות המסים מידע על שומות, עליו לדרוש מהמעבידים שהוא עושה אצלם ביקורת ניכויים להצהיר בכתב אם נקבעה להם שומה לגבי השנה המבוקרת, ואם כן - למסור לו את השומה כדי שיוכל להיעזר בנתונים הרשומים בה. על המוסד לנקוט את כל האמצעים העומדים לרשותו כדי להבטיח שדמי הביטוח שהוא גובה ממעבידים בעקבות ביקורות הניכויים שהוא עושה ישמשו בסיס לתיקון החישוב של גמלאות מחליפות הכנסה המשולמות לעובדים הזכאים להן. לשם כך ראוי שהמוסד ישקול את האפשרות להודיע לכל אחד מהעובדים שממצאי ביקורת הניכויים נוגעים לו על השפעתם האפשרית של הממצאים על זכאותו להפרשים של גמלאות מחליפות הכנסה שקיבל מהמוסד. רצוי שהמוסד גם יבוא בדברים עם מינהל ההסדרה והאכיפה שבמשרד התמ"ת, המופקד על האכיפה של חוקי העבודה, לרבות חוק הודעה לעובד, כדי לבח ון אפשרות שהמוסד ימסור למשרד מידע זמין ומדויק על מעבידים שביקורת הניכויים העלתה שהפרו את חוקי העבודה. מידע כזה יוכל להביא לייעול פעולות המשרד לאכיפת חוקים אלה. לפי תחשיב של משרד מבקר המדינה (המניח שיש לנכות מ"בסיס החיוב גולמי תואם שומה" 47.6% בשל התאמות המתחייבות מהחוק, כעולה ממדגם א'), בסיס החיוב המזערי שהמוסד היה יכול לקבוע ל- 3,997 המעבידים האמורים, לו הובאו לידיעתו נתוני השומה, היה צריך להיות 297.8 מיליון ש"ח לפחות, וסכום דמי הביטוח שהיה ניתן לחייב בהם את המעבידים היה כ-43.6 .מיליון ש"ח לפחות .בידי רשות המסים. הדבר מעיד שבסיסי החיוב שקובע המוסד יש בהם גם כדי לתרום לעבודתה של רשות המסים.
לדעת משרד מבקר המדינה, המקרה הנדון בתלונת האגודה לזכויות האזרח מעיד על הצורך לקבוע לכל הפחות הסדר מינהלי בין המוסד לבין רשות המסים בעניין האפשרות שפקיד השומה יתקן את הסיווג של הוצאת מעביד, כל עוד לא הבשילו פעולות המוסד בעניין זה לכדי הסדר חוקי.