הרשות הארצית לכבאות והצלה . ניהול ההון האנושי ברשות הארצית לכבאות והצלה על אף האמור לעיל, נמצא כי במועד סיום הביקורת - אוגוסט 2016 - טרם קבעה הנציבות הוראות ברורות ומחייבות בתחום הכושר הגופני, והנוהל משנת 2011 בנושא עדיין בגדר טיוטה ואינו תקף. כמו כן לא הותקנו תקנות בנושא הכשירות, ובכלל זה חובת קיום מבדקים תקופתיים. כשירות מקצועית תקינה היא תנאי בסיסי לתפקודם של לוחמי האש. על הרשות ובראשה הנציב לקבוע בהוראות מהי הכשירות הנדרשת מלוחמי האש ולגבש מדדים ברורים בכל תחום ידע, מיומנות או יכולת הנדרשים למילוי משימותיו. לאחר שיגובשו מדדים אלה, על הרשות להשתמש בהם להערכה תקופתית של כל לוחם אש ובכך יתאפשר גם להעריך את מידת מוכנותו המבצעית של מערך הכבאות בכל רגע נתון. לאור הממצאים שהועלו לעיל, על השר לבט"פ האחראי למערך הכבאות, לוודא כי יגובשו מדדים להערכת כשירותו המקצועית של לוחם האש, בין אם בהוראות ונהלים פנימיים של הרשות ובין אם בתקנות שיותקנו על ידו. בפועל, באוגוסט 2016 , הרשות עדיין לא הנהיגהחובה לבצע אימוני כושר גופני סדירים, לא מתקיים כל מעקב אחר כשירותם הגופנית של לוחמי המערך המבצעי, לא נבחן אם מצבם הגופני יאפשר ללוחמים למלא את משימותיהם, והם לא נדרשים לעמוד במבדקי כושר תקופתי כתנאי להמשך שירותם בתפקיד המבצעי. מכאן שלוחם האש הפועל בשטח יכול להמשיך לשרת בתפקידו במשך שנים רבות גם אם כשירותו הגופנית ירודה. .2. עוד העלתה בדיקת משרד מבקר המדינה שעל פי תכנית עבודה של מדור כשירות גופנית ברשות בתחנות אזוריות ובינוניות (31 תחנות מתוך כ-110 תחנות הכיבוי הפזורות ברחבי המדינה) מיועד לפעול חדר כושר. נמצא כי ב-13 (42% )מ-31 התחנות האמורות אין חדר כושר או שחדר הכושר שבהן אינו פעיל. לדוגמה, בבקרת נציב שהתקיימה בתחנה אזורית במחוז ירושלים בינואר 2014 נמצא כי חדר הכושר הוסב לחדר שינה עבור לוחמי האש. בביקורת של משרד מבקר המדינה באוגוסט 2016 נמצא כי חדר כושר זה עדיין לא פעיל בשל היעדר ציוד האימון הדרוש. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי אין מתאם בין הצורך הממשי בכושר גופני גבוה מ אוד של לוחם האש הפועל בשטח על מנת שיוכל לבצע את משימותיו - לעיתים קרובות אף משימות מצילות חיים - ובין העובדה שתחום זה טרם הוסדר על ידי הרשות. על הרשות לקבוע הוראות ברורות בכל הנוגע לכשירות הגופנית, בין היתר, בנוגע לתדירות אימוני הכושר, סוג האימונים הנדרש, מדדים לבחינת איכות האימון שנעשה, הליכי תיעוד, בקרה ופיקוח. בהקשר זה מעיר משרד מבקר המדינה כי על הרשות לדאוג לכך שלרשות העובדים יועמדו האמצעים הדרושים לשמירה על כושר גופני. נוסף על גיבוש תכנית סדורה בתחום כאמור, על הרשות לקיים מבדקי כשירות גופנית שוטפים, ולוודא כי לוחמי האש עומדים בדרישות הכושר הגופני לצורך ביצוע תפקידם בהצלחה לא רק עם גיוסם לרשות, אלא גם במהלך כל תקופת שירותם, ואינם מסכנים את עצמם או את חבריהם לצוות בשל כשירות גופנית לקויה. על השר לבט"פ לוודא שליקוי זה יתוקן וככל שיידרש הדבר, עליו להתקין תקנות בהתאם לסמכותו על פי חוק הכבאות בנוגע לכשירותם של לוחמי האש ולביצוע מבחנים תקופתיים. בד בבד, נדרש כי הרשות, המשרד לבט"פ, נציבות שירות המדינה ואגף הממונה על השכר במשרד האוצר יגבשו במשותף פתרונות סדורים ללוחמי אש שיימצאו בלתי כשירים למלא את תפקידם כמפורט להלן. מיפוי השכר בארבעת האיגודים, דוחות הביקורת וסקר הסיכונים העלו ליקויים מהותיים בחישוב הנוכחות של חלק מעובדי רשות הכבאות, והדבר משפיע על חישוב שכר ם. כמו כן על ה כי הרשות חשופה לסיכונים מהותיים בתחום תשלומי השכר. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות הכבאות, לחשכ"ל, למנכ"ל המשרד לבט"פ ולחשבות המשרד, כי עליהם לפעול בהקדם ליישום הפתרון ש ל מערכת נוכחות אחת שתבטיח חישוב אחיד של השכר כמקובל בשירות המדינה. כמו כן עליהם לפעול להשלמת המיפוי של חוקות השכר והנוכחות ברשות ולדאוג להזנתן באופן מלא ומדויק למערכת הנוכחות. בהיעדר מיפוי של כל חוקות השכר השונות הנהוגות ברשות הכבאות, אין בידי אגף הממונה על השכר וחשבות המשרד לבט"פ מידע מקיף ומלא על תנאי השכר של העובדים ברשות , ולפיכך אין באפשרותה של החשבות לקיים פיקוח ובקרה על שכרם של חלק מ עובדי הרשות כפי שנגזר מתפקידה. בהיעדר בקרה כאמור נפגעת באופן יסודי גם היכולת לאכוף כיאות את הוראות הדין של משפט העבודה 53 , והרשות חשופה לתביעות שכר מצד עובדים. היעדר הבקרה עשויה לפגוע גם בתקינות של מערך תשלומי השכר הפנסיוני של העובדים. .כאמור, לפני החתימה על הסכם הרפורמה לא בוצע מיפוי שכר. לאחר הקמת הרשות החל הליך של מיפוי בארבע תחנות כיבוי אזוריות, ועל אף שהמיפוי הצביע על חריגות בתשלומי השכר ועל סיכוני בקרה בהליך החישוב והתשלום של שכר עובדי רשות הכבאות, הוא בוצע בהיקף מצומצם ביותר ולא הושלם. אגף הממונה על השכר והחשכ"ל הם שתי זרועות רגולטוריות הפועלות באותו משרד ומשלימות זו את עבודתה של זו. כל אחד מהם סבור כי אין זה מתפקידו לערוך את המיפוי הנדרש על חוקות השכר של עובדי רשות הכבאות, והשלמת המיפוי צריכה להיערך על ידי הגוף השני. משרד מבקר המדינה מעיר לממונה על השכר ולחשכ"ל שעליהם לפעול באופן נמרץ להסדרת קשרי העבודה ביניהם ולהגדיר את הגוף האחראי למיפוי השכר54 . על שר האוצר והשר לבט"פ להידרש לענ יין - אם יהיה בכך צורך, כדי שמיפוי השכר ייעשה בהקדם האפשרי. הביקורת העלתה כי עם קבלת טיוטת דוח ביקורת רחובות החליט סגן הממונה על השכר להורות לחשב הבט"פ לתקן לאלתר את תנאי השכר ששולמו בחסר או לא שולמו כלל, והנחיה זו בוצעה. לעומת זאת, נמצא כי במועד הביקורת, שנתיים לאחר קבלת ממצאי דוח ביקורת רחובות, אגף הממונה על השכר הכולל את יחידת האכיפה, עדיין לא פעלו להשבת התשלומים ששולמו שלא כ דין, והממונה אף לא הנחה את חשבות הבט"פ להפסיק לשלמם להבא. בביקורת של משרד מבקר המדינה נמצא, כי על אף האמור בפקודת ההקמה והערת מבקר המשרד לבט"פ בשנת 2014 - במועד סיכום הדוח, ינואר2017 , עדיין לא פעל ברשות גורם שמתכלל באופן שיטתי וסדור את עבודות המטה של נציבות הכבאות וההצלה. כפועל יוצא מכך ישנם נושאים שבהם אין אחידות ותיאום בין כלל זרועות הרשות למרות הצורך בכ ך. למשל, ביצוע פרויקטים לאומיים כגון בניית קו רכבת מהירה תל אביב -ירושלים מצריכים היערכות של הרשות מבחינה לוגיסטית, הכשרות מתאימות, גיבוש פקודות מבצעיות מיוחדות לטיפול באירועים, בחינת הצורך בשינויים הנדרשים בכוננות המבצעית, מתן הנחיות בטיחות אש למבצעי הפרויקט ועוד. היערכות כאמור מצריכה תכנון וריכוז וכן סנכרון בין אגפי המטה השונים האחראים כל אחד לתחומו. החסר בתחום התכלול של עבודת המטה בולט בייחוד נוכח העובדה שתכלית הקמת הרשות וביצוע הרפורמה בשירותי הכבאות הייתה ליצ ור מערך אחיד שיש בו שליטה מרכזית. בשל העובדה שכארבע שנים לאחר הקמת הרשות טרם הושלם יישומו של נדבך חשוב בהסדרת ההתנהלות של מטה הרשות, ונוכח תשובת המשרד לבט"פ, על המשרד לוודא שכבר בעת הקרובה תתקבל החלטה ברורה מיהו הגורם שיקבל לידיו את האחריות לניהול עבודת המטה הכוללת ברשות. יוצא אפוא, כי שלא כמו בגופים הממשלתיים שבהם עובדי חשבות הגוף הממשלתי מחוללים את השכר באמצעות מערכת מחשב אחת - ברשות הכבאות מחולל השכר על ידי גורמים שונים ובשלוש מערכות מחשב שונות. במהלך השנים הועלו הליקויים והסיכונים הכרוכים באופן שבו מתבצע חילול השכר ברשות, כמפורט להלן. יצוין כי מאז שקיים אגף הממונה על השכר ביקורת בתחנות הכיבוי ברחובות בשנת 2014 ועד מועד סיום הביקורת של משרד מבקר המדינה באוגוסט 2016 - לא התקיימה כל ביקורת נוספת על תנאי ההעסקה והשכר של העובדים בתחנות נוספות ברשות. מערכת נוכחות אחידה ואמינה היא תנאי בסיסי לחישוב שכר לעובדים, ואולם, במועד סיום הביקורת, ארבע שנים לאחר כינון הרשות, מערך הכבאות עדיין משתמש בשמונה מערכות שונות לחישוב שעות הנוכחות של העובדים , שחוקות העבודה הוזנו בהן באופן שונה. לפיכך נעשים בפועל תחשיבים שונים, ובחלקם אף ידניים, בכל מערכת נוכחות. מהאמור עולה כי בדוחות הביקורת שנעשו במהלך השנים מאז הקמת הרשות נ מצאו ליקויים מהותיים רבים בחישוב שעות הנוכחות של העובדי ם שבמועד סיום הביקורת של משרד מבקר המדינה עדיין לא תוקנו. נוסף על כך - חוקות השכר והנוכחות של רבים מהעובדים אינן נמצאות בידי חשב המשרד לבט"פ, והדבר מונע מהחשבות לבצע בקרה על תשלומי השכר לעובדים אלו כנדרש. דוח הביניים וסקר הסיכונים הדגישו את הסיכונים - חלקם סיכונים קריטיים - שמערכת תשלומי השכר חשופה להם בתהליך חילול השכר המבוצע ברשות הכבאות. לנוכח סיכונים אלו והעובדה שתהליך החיל ול הקיים מונע מחשב המשרד לבט"פ למלא את תפקידו ולבצע בקרה ופיקוח על כמחצית משכר עובדי רשות הכבאות - על החשכ"ל, משרד הבט"פ ורשות הכבאות לפעול בהקדם ובנחישות במטרה לבצע שינויים בתהליך חילול השכר, כדי לנטרל את גורמי הסיכון ולאפשר לחשב המשרד לבצע את תפקידו כנדרש. משרד מבקר המדינה מעיר, כי לנוכח העובדה שאגף מינהל ומשאבי אנוש וחשבות המשרד הכירו בצורך להבחין בבירור בין תפקידי אגף מינהל ומשאבי אנוש שבאחריות רשות הכבאות ובין תפקידי חשבות השכר שבאחריות חשב המשרד לבט"פ - חשוב שנוהל זה ייושם בהקדם. אי -יישום הנוהל במשך זמן כה רב והשארת נושא חילול השכר של חלק מהעובדים במתכונת שבה התקיים לפני ביצוע הרפורמה, מונעים מחשבות המשרד לבצע את תפקידה כראוי ומשקפים נדבך נוסף של הבעייתיות שבתפקוד ו של מערך החשבות האמון על ביצוע תשלומי השכר ברשות. אשר לטענה על מחסור בכוח אדם ביחידת האכיפה - מבקר המדינה כבר העיר בעבר בדוח בנושא הפיקוח והבקרה על השכר במגזר הציבורי,56 כי"על אגף השכר לפעול למילוי תפקידיו שנקבעו בחוק יסודות התקציב ובהחלטות הממשלה, ולהשתמש לשם כך בכלים שעומדים לרשותו". ככל שישנם פערים המונעים את מילוי תפקידיו של אגף הממונה על השכר - הרי שיש להעלותם בפני שר האוצר כדי שיינתן להם מענה, שכן לא ניתן להשלים עם מצב זה ולהשאירו ללא טיפול. טיוטת דוח ביקורת רחובות העלתה, כי לכאורה יש חריגות בשכר עובדי תחנת כיבוי אש רחובות, וכן תשלומים בחסר שיש להשלימם. על אף שתהליך תיקון ממצאי הביקורת הוא תהליך ארוך וסבוך, אין לקבל מצב שבו תהליך יישום המסקנות נמשך זמן כה ממושך. זאת בפרט לנוכח החשש שהדבר יוביל לאי- קיום הליך ממשי של בירור הליקויים ותיקונם, והתשלומים ששולמו שלא כדין לא יוחזרו לקופה הציבורית. משרד מבקר המדינה מעיר, כי על אגף הממונה על השכר לפעול נמרצות ובהקדם האפשרי לתיקון הליקויים - כפי שהבטיח שיעשה. מסקנות הביקורת שנעשתה ברחובות, נוסף על המסקנות המדאיגות שהעלו ועדות וגורמים שונים בנוגע לסוגיית הטיפול בתחום השכר ברשות - מדגישות את הצורך הדחוף בקיום בדק בית בכל תחום הטיפול בשכר ברשות. למרות הממצאים החמורים שעלו בדוח הביניים, ובעיקר אלו שהועלו במיפוי ולפיהם משולמות תוספות שכר לא חוקיות העלולות להשפיע גם על הפנסיה העתידית, אגף הממונה על השכר וחשכ"ל לא עשו שימוש בממצאי הדוח לצורך תיקון הליקויים שהועלו בו. .ממסמכים שהתקבלו במשרד מבקר המדינה עולה כי הצעדים שננקטו כאמור גרמו, להערכת גורמים בכירים ברשות, פגיעה במערך הכבאות, בתפקודו התקין, במוכנותו המבצעית ובשירות שהוא נותן לאזרח. . .חשבות המשרד לבט"פ מופקדת על תשלומי השכר לעובדי רשות הכבאות למרות זאת העלתה הביקורת, כי כארבע שנים לאחר כינון הרשות, אחראית החשבות רק לחילול השכר של כמחצית מעובדיה. כתוצאה מכך היא מאשרת תשלומי שכר של כ-800 מיליון ש"ח לשנה, על אף שאינה יודעת מאילו רכיבי שכר נוצרה הזכאות לכמחצית מתשלומים אלו. על מנכ"ל המשרד לבט "פ, החשכ"ל ונציב רשות הכבאות לפעול באופן מידי ליישום החלטותיהם בנוגע להעברת האחריות המלאה ל חילול השכר של כלל עובדי הרשות לחשבות המשרד כמקובל בכלל המערכת הציבורית, תוך הקפדה על כך שהשכר יחושב באופן מדויק בהתאם לחוקות השכר שיאושרו. למרות העובדה שעל הנוהל חתמו גם החשב וגם סמנכ"ל הרשות, במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2016 , הוא עדיין לא יושם. אשר לעובדים ששכרם אינו מחושב במשרד לבט"פ - חשבי השכר של התחנות ממשיכים לטפל בנושאים שנקבע בנוהל שהם באחריותה של חשבות המשרד לבט"פ. מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה, כי על אף מסקנות ועדת התקינה, לא הבשיל המהלך לכדי התקנת תקנות, בין היתר בשל היעדר הסכמה בקרב הנוגעים בדבר בנוגע לזהות הגורם שיישא בעלות הבדיקות. מציאות שבה לוחמי האש אינם נבדקים תקופתית למרות הסיכונים הבריאותיים הרבים שהם חשופים להם במהלך עבודתם והאחריות הכבדה המונחת על כתפיהם - משקפת נטילת סיכון בלתי אחראית לחיי אדם - הן לחיי הלוחמים עצמם והן לחיי האנשים שהם מופקדים על הצלתם. העובדה שסוגיה זו מונחת על שולחנם של האחראים למערך הכבאות זה כשני עשורים, והיא נדונה שוב ושוב בפורומים שונים ובכנסת ואף מבקר המדינה העיר בעניין זה - מעצימה את הכשל של הגורמים המעורבים באי-הסדרת הנושא. לאור הצורך המהותי בהסדרת סוגיה זו, על השר לבט"פ, שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ורשות הכבאות לפעול ללא דיחוי, כל אחד בתחומו ובמסגרת סמכויותיו ומתוך תיאום ביניהם - להסדרת סוגיית הכשירות הרפואית של לוחמי האש והמעקב הבריאותי אחריהם. בכלל זה קביעת סוג הבדיקות הנדרשות, תדירותן ואופן ביצוען בהתאם לסוג התפקיד, לגיל העובד ולמידת חשיפתו לסיכונים בריאותיים. בו בזמן יש לפעול, בשיתוף פעולה עם הגורמים הרלוונטיים, להסדרת פתרונות ללוחמי אש שלא יעמדו בדרישות הרפואיות כמפורט להלן. נוכח העובדה שהשירות בתפקיד לוחם אש הוא עד גיל 67 ונוכח המחקרים המלמדים על ירידה ככלל בתפקוד הגופני עם העלייה בגיל, מציאות שבה אין פיקוח ובקרה שוטפים כדי לוודא שלוחמי האש עומדים, במשך כל שירותם, בדרישות הגופניות והרפואיות לביצוע התפקיד אינה מתקבלת על הדעת. ליקוי זה מתעצם לאור הערכת המשרד לבט"פ כי כ -20% מהמשרתים במערך המבצעי אינם יכולים להיות כשירים מבצעית בנסיבות אלו. היעדר פיקוח כאמור אף אינו עולה בקנה אחד עם המלצותיהם של הגורמים המקצועיים והוועדות השונות בנוגע לצורך בביצוע מעקב רפואי בתדירות גוברת בהתאם לגיל. נוכח הדברים האמורים, על הרשות, המשרד לבט"פ , נציבות שירות המדינה ומשרד האוצר לבחון לעומק וללא דיחוי את נושא הכשירות המבצעית של לוחמי האש הוותיקים ולנקוט את הפעולות הדרושות - אשר יעוגנו בהסכם או בחקיקה, ככל שיידרש - שיבטיחו ניצול מלוא פוטנציאל כוח האדם המבצעי של הרשות לשם מילוי צרכיה בשגרה ובחירום, ובד בבד יצמצמו ככל הניתן את הפגיעה במי שאינם יכולים להמשיך לשרת בתפקידם המבצעי בשל אי- עמידה ברמת הכשירות הנדרשת. יש לשקול כמה דרכים לצמצום הפגיעה, ובהן שיבוצם של מי שאינם כשירים עוד לשמש בתפקידם המבצעי בתפקידים אחרים התואמים את כשירותם, את כישוריהם ואת ניס יונם המקצועי, למשל בתפקידי הדרכה ומינהל, זאת בהתאם לצורכי מערך הכבאות; התאמת גיל הפרישה של לוחמי האש לדרישות הכשירות ויצירת מנגנון מובנה שיאפשר ללוחמי האש הכשירים להמשיך את שירותם בתפקיד זה עד לגיל הפרישה המירבי המקובל בשירות המדינה, בד בבד עם ביצוע מעקב ה דוק אחר כשירותם. במועד סיום הביקורת עדיין לא אויש תקן הרופא ברשות הכבאות וההצלה, ושום גורם בעל השכלה רפואית, בתוך מערך הכבאות או מחוצה לו, אינו מלווה את הרשות בפעילותה הסדירה באופן שוטף. משרד מבקר המדינה מעיר כי אין להשאיר מערך שחלק ניכר מפעילו תו כרוכה בחשיפת עובדיו לסיכונים בריאותיים ללא ליווי רפואי סדור וזמין של גורם פנים -מערכתי או חיצוני המכיר את עבודת הכיבוי, עוקב אחר ההתפתחויות בתחום ומנחה את הרשות. הערה זו מקבלת משנה תוקף לנוכח נתוני הפציעות ברשות בשנים 2015 ו-2016. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את ההתקדמות שחלה בנושא ומדגיש שעל רשות הכבאות וההצלה, נציבות שירות המדינה בשיתוף אגף הממונה על השכר במשרד האוצר להשלים את התהליך עד לפתרון הסוגיה של התמיכה הרפואית השוטפת במערך הכבאות - באמצעות איוש התפקיד של קצין הרפואה הראשי ברשות, או באמצעות מיקור חוץ או בשילוב של שניהם. .בהתחשב בכך שתפקידו של לוחם האש כרוך לעתים קרובות בהפעלת מאמץ גופני ניכר בתנאים סביבתיים קשים, היה ראוי ש הגורמים הממשלתיים הרלוונטיים ייתנו את דעתם במהלך השנים על המחקרים שלפיהם מגיל 30 חלה ירידה עקבית ומתמדת בתפקוד הביולוגי של גוף האדם33 , וככל שמצבו הבריאותי ירוד יותר, הפגיעה הטבעית בתפקודו הביולוגי מתרחשת מוקדם יותר ועוצמתה רבה יותר34. ממצאי מחקרים אלו מחייבים ניתוח של הסיכונים הצפויים בעקבות המשך עבודתו של לוחם אש בגיל מבוגר - הן בעבורו והן מבחינת טיב ביצוע המשימה. ממצאי פרק זה מצביעים על ליקויים מהותיים בנוגע להבטחת הכשירות הגופנית, הבריאותית והמקצועית של לוחמי האש שהיא אבן היסוד בפעילותה המבצעית של הרשות. על הרשות מוטלת האחריות והחובה החוקית לדאוג לכך שהעובדים, ובייחוד אלו המשרתים במערך המבצעי, יהיו כשירים בכל עת לביצוע תפקידם - מהבחינה המקצועית, הגופנית והרפואית - ולא יסכנו את עצמם או אחרים בשל כשירות לקויה. בשל חשיבות הנושא וחומרת הליקויים על השר לבט"פ ומשרד ו, הממונה על רשות הכבאות, להתערב בהסדרת הנושא בהקדם ולפעול ללא דיחוי בשיתוף רשות הכבאות לתיקון הליקויים. על רשות הכבאות והמשרד לבט"פ לקיים בהקדם עבודת מטה לקביעת מנגנון מובנה לבחינת מידת כשירותם של העובדים בהתאם לתפקידם. בד בבד, על הרשות, המשרד לבט"פ, נציבות שירות המדינה ואגף הממונה על השכר במשרד האוצר לגבש במשותף מנגנון מקיף וסדור, שיעוגן בהסכם או בחקיקה ככל שיידרש, לטיפול בעניינם של עובדים שבמהלך שירותם לא יימצאו עוד כשירים לבצע את תפקידם - זמנית או באופן קבוע - מפאת מצבם הבריאותי או כושרם הגופני. משרד מבקר המדינה מעיר כי אם יוחלט על העברת עובדים שלא נמצאו כשירים לפעילות מבצעית לתפקידים אחרים - יש לתת את הדעת, בין היתר, על מאגר המשרות הפוטנציאליות בהתאם לצורכי המערך. מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי למרות המחקרים השונים והמלצות הוועדות שהתכנסו במהלך השנים בנוגע לביצוע בדיקות רפואיות תקופתיות ללוחמי האש - לא התקין השר לבט"פ כל תקנות בעניין כשירותם הרפואית של העובדים ובפרט של לוחמי האש, נציב הכבאות לא קבע הוראות פנימיות בנושא, ובפועל המלצות הוועדות בעניין המעקב הרפואי השוטף במהלך השירות אינן מיושמות ולוחמי האש אינם מחויבים לעבור בדיקות כאמור במהלך שירותם. עם הקמת הרשות והחתימה על הסכם הרפורמה נקבעו תנאים אחידים לכבאי הבט"פ, אך העובדים הוותיקים המשיכו לקבל את תנאי השכר שקיבלו קודם לכן, והשונות הבלתי מפוקחת בתנאי השכר של עובדים אלו נשארה בעינה. שונות בלתי מפוקחת זו פוגעת קשות ביכולת לקיים בקרה על תשלומי השכר, יוצרת בהכרח פוטנציאל לביצוע תשלומים שאינם תואמים לדין, ומונעת הכנת תשתית חיונית לקיום משא ומתן עתידי בתחום תנאי העבודה והשכר. יודגש כי בהסכם הרפורמה אין כל אזכור של הסכמת הצדדים לביצוע מיפוי השכר, ולא נמצא כל מסמך כתוב שמתעד הסכמה כזאת. הנושא של חריגות השכר במע רך הכבאות היה ידוע במשך שנים עוד לפני גיבוש הסכם הרפורמה, והיה מונח על השולחן כסוגיה שמחייבת מענה בעת ניהול המשא ומתן. נוסף על כך, איחוד של 24 איגודי ערים ומחלקות עירוניות לרשות ארצית אחת והעברתם של יותר מ - 2,000 עובדים, שיש להם חוקות שכר רבות ושונות, להעסקה ישירה על ידי המדינה הוא תהליך מורכב. תהליך זה דורש היערכות מדוקדקת הן כדי למנוע פגיעה בעובדים והן כדי למנוע תשלום שכר חורג שאינו מותאם לדין ולהסכמים שנחתמו עם העובדים. מהמקובץ עולה כי אגף הממונה על השכר היה ער, עוד לפני החתימה על הסכם הרפורמה, לחריגות השכר ולריבוי חוקות השכר במערך הכבאות, ועם זאת לא עיגן בהסכם הרפורמה את נושא המיפוי ואת לוח הזמנים לביצועו, ולחלופין - לא פעל לאחר הקמת הרשות להעברת הוראות ביצוע לחשכ"ל על חוקות השכר המאושרות במערך הכבאות וזאת כדי לאפשר לחשכ"ל או לגורם אחר לבצע את המיפוי. כשנדחה ביצוע מיפוי השכר, כדי שלא לעכב את הקמת הרשות, עברו אלפי עובדים לשירות המדינה בלי שהיה לה המידע הנדרש על זכויותיהם ומרכיבי שכרם, ובעקבות זה נחשפה, בין היתר, לתשלומי יתר ולתביעות שכר שעלול להיווצר קושי להתמודד עמן. לפיכך היה צורך לבצע את המיפוי לאחר הקמתה. למרות זאת נמצא, כי עד ינואר 2017 לא נעשה מיפוי כולל של מערכת השכר על ידי אגף הממונה על השכר או כל גורם אחר, והרשות משלמת תשלומי שכר בהיקף של כ -800 מיליון ש"ח בשנה. זאת - כאשר לתשלום של חלק ניכר מסכום זה אין את בסיס המידע הדרוש. מדובר בחסר יסודי שמשקף הל יך מינהלי בלתי תקין ומשרד מבקר המדינה רואה זאת בחומרה. .בפברואר 2013 , עם כינונה שלהרשות ה ארצית לכבאות והצלה, עבר מערך הכבאות בישראל רפורמה נרחבת. ממצאי דוח זה מצביעים על כמה תחומים מרכזיים בניהול ההון האנושי ברשות שעדיין טעונים הסדרה. בראשם הבטחת הכשירות המבצעית של לוחמי האש שהיא אבן היסוד במוכנות של המערך המבצעי. העובדה שסוגיית הכשירות המבצעית נוגעת במישרין לנושא ההיערכות והמוכנות של רשות הכבאות לטיפול באירועי חירום - מטילה אחריות כבדה במיוחד על הרשות ועל המשרד לבט"פ לתיקון הליקויים שהועלו בתחום זה. מעבר של יותר מאלפיים עובדים מהמערכת המוניציפלית לשירות המדינה מחייב היערכות מדוקדקת הכוללת הכרת חוקות הנוכחות והשכר של העובדים. אולם, הדבר לא נעשה גם לאחר הקמת הרשות. ליקויים שנובעים ממצב זה ומובאים בדוח, מלמדים על הצורך בביצוע בדק בית יסודי בתחום תשלומי השכר ברשות. על אגף הממונה על השכר וחשכ"ל לפעול נחרצות כדי שכל המידע הקשור לתנאי עבודתם ושכרם של עובדי רשות הכבאות יהיה בידי הגורמים המשלמים והמפקחים על השכר. זאת, כדי שמחד גיסא לא ייפגעו זכויות העובדים, ומאידך גיסא לא תשלם המדינה שכר של מאות מיליוני ש"ח בשנה הכולל תוספות חריגות ללא פיקוח ובקרה. הביקורת נחשפה למציאות שבה פעילות הרשות בתחומים שונים משובשת חדשות לבקרים בשל עיצומים ארגוניים. לצד החשיבות שבשמירה על זכויות העובדים, ראוי כי השר לבט"פ והרשות יתנו דעתם על אופן ההתמודדות של הרשות עם המשברים התכופים והשפעתם על מסוגלותו של המערך למלא כראוי את תפקידיו על פי חוק ולספק שירותים מצילי חיים לתושבי המדינה. במסגרת הרפורמה בוצעו מהלכים שונים ובכלל זה הקמת תחנות כיבוי חדשות, גיוס מאות עובדים, גיבוש מבנה ארגוני והרחבת מטה הרשות. עם זאת, הרשות נאלצת להתמודד מפעם לפעם עם אירועים חריגים בעוצמתם ובהיקפם. דוגמה לכך היא גל השריפות שפקד את ישראל בנובמבר 2016 שבמהלכו מערך הכבאות "נמתח עד קצה גבול היכולת". כדי להבטיח את פעילותה התקינה והמקצועית ביותר של הרשות בעת אירועי שגרה וחירום בעתיד וכן את התנהלותה בהתאם לסדרי מינהל תקין - על הרשות והמשרד לבט"פ לתקן את הליקויים שהוצגו בדוח ביקורת זה. כאמור, עוד לפני הקמת הרשות ניתנה הדעת על האפשרות שיתגלעו סכסוכי עבודה בין העובדים ובין הרשות, ובהסכם הרפורמה הוסדרו מנגנונים לבירור מחלוקות. למרות זאת בארבע השנים שחלפו מאז הקמת הרשות, פעילותה של הרשות משובשת לעתים תכופות במקרים של חוסר הסכמה בין העובדים ובין הרשות, באופן שלטענת גורמים ברשות פוגע בכשירותה המבצעית ואף עשוי לפגוע במישרין ביכולתה להעניק שירות ראוי, והדבר עלול לגבות מהציבור מחיר יקר בנפש וברכוש. על הרשות ובראשה הנציב לערוך בדק בית יסודי שבו ייבחנו המנגנונים והכלים שמשמשים הי ום להתמודדות עם המציאות הארגונית שתוארה לעיל והפעלתם, אם בכלל. בעניין זה יש לבחון מנגנונים והסדרים חלופיים, בין היתר אלו הנהוגים בעולם וכן הסדרים שנבחנו בשנים האחרונות בנוגע לשירותים חיוניים בישראל71 . כל זאת, כדי להבטיח את פעילותה התקינה של רשות הכבאות וההצ לה למען תושבי המדינה, כמתחייב בחוק, בד בבד עם מתן מענה הולם לצורך לשמור על זכויות עובדי הרשות ולאפשר בירור וטיפול ענייני במחלוקות שיתגלעו בין פיקוד הרשות לעובדיה. על השר לבט"פ, הממונה על הרשות, להתערב בסוגיה זו ולהביאה לידי פתרון. לנוכח ריבוי הסכמי השכר והיעדר הגישה למידע בעניינם נדרשת מחשב המשרד לבט"פ - שהוא משמש זרוע של המדינה - התמודדות מורכבת עם נושא חילול השכר. עולה כי רבים מתהליכי חילול השכר ברש ות הכבאות מתבצעים שלא לפי הנהוג בגוף ממשלתי - חלק מחילול השכר עדיין מבוצע על ידי מערך מפוצל של חשבים מקומיים שאינם כפופים לחשב הבט"פ, ואף אינם מבוקרים על ידו. כמו כן אין לחשב גישה למידע הנדרש על מרכיבי שכר העובדים, ובעקבות זה הוא מאשר תשלומי שכר בסך 800 מיליון ש"ח בשנה, על אף שאינו יודע כיצד נוצרה הזכאות לתשלום של כ-400 מיליון מסכום זה ונבצר ממנו לבצע בקרה עליהם. יוצא אפוא שחשב המשרד משמש 'חותמת גומי' באישור של כמחצית מתשלומי השכר ברשות הכבאות. . משרד מבקר המדינה מעיר כי העובדה שמשרד האוצר לא ערך את המיפוי לחוקות השכר הקיימות גוררת אחריה שורה של כשלים מהותיים ובכללם: תשלום שכר של מאות מיליוני ש"ח בשנה משכר שנתי בהיקף של 800 מיליון ש"ח, ללא תהליכי בקרה סדורים המבוססים על חוקות שכר ברורות ומדויקות; פגיעה ביכולתה של רשות הכבאות למסור דיווחים מלאים ומהימנים על הוצאות השכר ברשות לממונה על השכר במשרד האוצר; פגיעה ביכולתה של המדינה לאכוף כיאות את הוראות הדין של משפט העבודה וחשיפת הרשות, משרד האוצר ומשרד הבט"פ לתביעות מצד עובדים בנושא זה; היעדר תשתית מידע חיונית שנדרשת לקיום משא ומתן בעתיד בתחום השכר; פגיעה במנגנון הבקרה והפיקוח של השלטון על מתן הטבות שכר חריגות ברשות שלטונית ועל הפרה של כללי המינהל התקין. כאמור, משרד מבקר המדינה מעיר לממונה על השכר ולחשכ"ל שעליהם לפעול באופן נמרץ להסדרת קשרי העבודה ביניהם. ב ין היתר יש להבהיר ולהקפיד ליישם את חלוקת האחריות ביניהם ולהגדיר את הגוף האחראי למיפוי השכר. על שר האוצר והשר לבט"פ להידרש לעני ין, אם יהיה בכך צורך, כדי שמיפוי השכר ייעשה בהקדם האפשרי. בהתאם לממצאי המיפוי, ולאחר שיאושר ו רכיבי השכר ששולמו כחוק, על הרשות לפעול לתשלום רכיבים ששולמו בחסר, או לא שולמו בכלל, ו להפסיק את תשלום רכיבי השכר ששולמו על אף שאינם תואמים להסכמים ולדין . על משרד האוצר לפעול לכך שתשלומי יתר יושבו בהתאם למנגנונים הקיימים להשבת תשלומי יתר. במועד סיום הביקורת טרם ננקטו פעולות ממשיות לנטרול הסיכונים הקריטיים שהועלו בנוגע לחילול השכר של רבים מהעובדים שהיקפו הכספי מסתכם כאמור במאות מיליוני ש"ח בשנה. מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי למרות האמור לעיל, עד מועד סיכום הדוח, ינואר 2017 , טרם תוקן הדבר, וחישוב השכר של למעלה מאלף עובדי הרשות נשאר בידי חשבי השכר המקומיים ונותני השירותים החיצוניים שאינם כפופים לחשכ"ל ואינם מבוקרים על ידו. נמצא כי הרשות לא קבעה מדדים להערכת הכשירות המקצועית של לוחמי האש בתחומי הידע והמיומנויות הנדרשים (להלן - כשירות מקצועית), ובכך נפגעת היכולת להעריך את מידת כשירותם ואת המוכנות המבצעית של מערך הכבאות להתמודד עם האתגרים הצפויים.
נמצא כי על אף שגורמי המטה הרלוונטיים בנציבות הכבאות התוו קווי יסוד לתכנית אימונים המיועדת למחוזות ולתחנות - לא נקבעו מדדים לבחינת איכות האימונים. בהיעדר מדדים כאמור לא ניתן לבצע בקרה על איכותם. יודגש כי לא ניתן לבחון את מועילות האימונים רק על סמך נוכחות העובד באימון, וקביעת מדדי כשירות היא הבסיס לקביעת מדדי איכו ת האימונים, שכן האימונים נועדו להביא לשיפור הכשירות ולשימורה ברמה הנדרשת.