משרד החקלאות ופיתוח הכפר . השימוש בחומרי הדברה בירקות ובפירות משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי נוכח מספרם המזערי של הקנסות המינהליים שהטיל על חקלאים שנמצאו דגימות חריגות של תוצרתם אפשר להסיק שאין באכיפה בנושא זה כדי להרתיע ולהביא לצמצום החריגות בשימוש בחומרי הדברה. זאת ועוד, החקלאים יודעים שהפיקוח של משרד החקלאות עליהם מתמצה רק בסקר השנתי שהוא עורך, וכי הסבירות שתוצרתו של חקלאי אחד מבין אלפים תיכלל בסקר קטנה מאוד. .מן הלוח עולה כי בשנים 2013-2010 היה שיעור הביצוע של הסקר מתוך התכנון נמוך מ-50% - כלומר ביצוע קטן מאד. בשנת2014 גדל שיעור הביצוע ונבדקו כ-60% ממספר הדגימות המתוכנן, ובשנת2015 הביצוע תאם לתכנון ואף עלה עליו במקצת. כיוון שהסקר נועד לצורכי פיקוח על התכשירים הרי שביצוע חלקי של הסקר היה בו כדי לפגוע בפיקוח של המשרד בנושא. מכאן עולה כי בשנים 2016-2012 הפחית משרד החקלאות ב-65% את הסכום הכולל שהקצה לתמיכות במיזמים של הדברה משולבת - מ-2 מיליון ש"ח ל- 700,000 .ש"ח יוצא אפוא כי תקנות גיהות ובריאות עובדים בחומרי הדברה, הקובעות כי חובה על עובד לעבור בדיקה רפואית ראשונית לפני שיחל בעבוד תו ובדיקות מעקב רפואיות לאחר מכן, אינן חלות על העובדים העוסקים בהדברה מן הקרקע. מדובר בעשרות אלפי עובדים בחקלאות שעשויים להיחשף לסכנות בריאותיות בעקבות מגע עם חומרים רעילים אלה. במועד סיום הביקורת, כחמש שנים לאחר שנחקק חוק זה, טרם הותקנו מכוחו תקנות שיאפשרו ליישם את החוק ולהשיג את מטרתו. עקב כך עדיין אין נוהל בסיסי המפרט את תנאי ה ייצור והשיווק הנדרשים כדי שהתוצרת הצמחית תעמוד באמות מידה של איכות ובטיחות (יש לציין שאמות מידה אלה טרם הוגדרו). במצב הנורמטיבי הקיים היום החקלאים אף אינם נדרשים לציין את פרטיהם המזהים על גבי חלק מהמוצרים, ועקב כך הצרכן אינו יכול לדעת לעתים מי ייצר את הפירות והירקות שהוא רוכש בשווקים. הסחורה חשופה לזיהומים שעשויים לחדור אליה לפני הגעתה לידי הצרכן, לנוכח העובדה שלא הוטלו דרישות קונקרטיות על הגורמים המגדלים את הסחורה והמובילים אותה ועל אלה המאחסנים אותה כדי לחייבם לנקוט אמצעים מתאימים כדי להגן עליה מפני זיהומים7 ,. כמו כן, מאחר שהיצרנים הגורמים המאחסנים את הסחורה והגורמים המובילים אותה לשוק אינם מחויבים להוסיף לכל תוצרת סימון מזהה, הרי שאם מתגלים בתוצרת זיהומים או שאריות חריגות של חומרי הדברה מתקשים משרדי החקלאות והבריאות לאתר גורמים אלה בהקדם ולפקח עליהם; עקב כך נפגעת גם יכולתם של משרדי החקלאות והבריאות לאכוף את החוקים והתקנות על מי שמייצר את הסחורה ומטפל בה עד הגיעה לצרכן. דרישות אלו, הנוגעות לשמירה על התוצרת מפני זיהומים ורעלים, שנרשמו בטיוטת התקנות, אינן מוטלות כיום על מי שמטפל בתוצרת החקלאית. מכאן שהתוצרת החקלאית מן הצומח המיוצרת בארץ ומשווקת בה חשופה לזיהומים ולרעלים היכולים לחדור אליה טרם הגיעה לידי הצרכן בישראל. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי עליו להמשיך לפעול במרץ לכך שיותקנו בהקדם התקנות הנדרשות מכוח החוק לפיקוח על ייצור הצמח ושיווקו. משרד מבקר המדינה העלה כי משרד החקלאות אינו מפעיל מפקחים שיבקרו במשקים החקלאיים ויבדקו אם ההדברה מתבצעת על פי הוראות השימוש הרשומות על התכשירים. בהיעדר פיקוח בשטח משרד החקלאות מסתפק בסקר שנתי המנטר שאריות של חומרי הדברה בתוצרת הצמחית. הואיל ובסקר נכללות רק כמה מאות דגימות של מוצרים (במשקל כולל המוערך בכמה מאות קילוגרמים ועד לטון אחד בקירוב12,) מתוך תוצרת במשקל כולל של כשני מיליון טון בממוצע לשנה - סך הצריכה המקומית בישראל של ירקות ופירות - הרי שהסקר אינו יכול לשמש תחליף ראוי לפיקוח בשטח. נוסף על כך, ב היעדר פיקוח בשטח נבצר ממשרד החקלאות לברר פרטים רבים שאפשר לגלות רק באמצעות פיקוח ולא באמצעות כלי הסקר שהוא מפעיל. למשל, אין באפשרותו לדעת אם ההדברה בוצעה כאשר נשבה רוח חזקה שהשיאה את החומרים הרעילים אל סביבת מגורים סמוכה או אם ההדברה בוצעה באופן שפגע בחיות הבר ובסביבה האקולוגית. על משרד החקלאות להמשיך ללבן את הסוגיה עם משרד האוצר כדי למצוא נוסחה שתאפשר הפעלת מפקחים בשטח שיבטיחו את יישום מטרות החוק וההגנה על בריאות הציבור, החי והסביבה. מתגובותיהם של משרדי החקלאות והבריאות על הממצאים שהוצגו בפרק זה עולה כי הם מכירים בצורך לצמצם את זמן התגובה בישראל לידע המחקרי שמצטבר בעולם בנוגע להשפעות של חומרי הדברה על האדם והסביבה. הם גם זיהו דרכי פעולה - במישור המשרדי והבין -משרדי כאחד - שניתן לנקוט בהם לצורך כך. לפיכך על שני המשרדים לפעול בשיתוף ובמרץ כדי ליישם את הפעולות הנחוצות לצמצום פער הזמנים בין מועד קבלת ה החלטות הרגולטוריות באירופה ובארצות הברית לגבי ביטול או צמצום שימוש בחומר הדברה כלשהו לבין המועד שבו נבחנות ומיושמות החלטות כאלה בישראל. כל זאת לטובת בריאות הציבור , ובעיקר לטובת בריאותם של ילדי ישראל. דרישות הקניינים בחו"ל מכוונות את היצואנים הישראלים לנהוג בהקפדה יתרה בנוגע להדברה של התוצרת ובנוגע לבקרה על תנאי גידולה, אחסונה והובלתה. אם לא ינהגו כך, הם עלולים להפסיד את השווקים בחו"ל. לעומת זאת, יצרנים המשווקים לשוק המקומי יכולים למצוא קניינים שלא יטילו עליהם דרישות מיוחדות בנוגע לשאריות חומרי ההדברה במוצריהם. זאת ועוד, כיוון שהבקרה של משרד החקלאות על שאריות חומרי הדברה בתוצרת המקומית מסתכמת בסקר שנתי קטן היקף - שנכללים בו רק כמה מאות דגימות בשנה, אין די חסמים שיאפשרו למנוע, או לפחות להקטין במידה ניכרת, את הסכנה שיגיעו אל נקודות המכירה בישראל ירקות ופירות שרמות שאריות חומרי ההדברה בהם גבוהות מהמותר. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי לצד קניינים שמבצעים באופן וולונטרי בדיקת שאריות חומרי הדברה בתוצרת שהם משווקים פועלים קניינים שאינם מבצעים בדיקות אלה ; לא ניתן לסמוך על רצונם הטוב של קניינים שיבצעו את הבדיקות מרצונם, ולפיכך יש להטיל דרישות נורמטיביות על יצרנים ועל גורמים אחרים המטפלים בסחורה ול פקח על יישומן כדי לצמצם ככל הניתן את הסיכון הנשקף היום שיימכרו לצרכן ירקות ופירות ובהם שאריות חריגות של חומרי הדברה וכן זיהומים שונים. עלה כי לפחות בכל הנוגע לתוצרת רגילה (שאינה אורגנית) הצרכן הישראלי "שבוי" בשוק בו אין מידע שאפשר ללמוד ממנו איזו סחורה נקייה יותר או פחות מחומרי הדברה; לפיכך הוא נאלץ לבצע את רכישותיו בלא שיה יה לו מושג לגבי רמת חומרי ההדברה במוצרים. נוסף על כך, בנסיבות אלה אין תמריץ ליצרנים, למובילים ולמי שתפקידם לאחסן את התוצרת הצמחית להקפיד שהיא תישאר נקייה משאריות חומרי הדברה ומפני זיהומים אחרים, שהרי בהעדר מידע בשוק לגבי ההבדלים בין הסחורות, לכולן פוטנציאל שווה להימכר. ליצרנים שחורגים לרעה בתחום ההדברה ולמי שמאחסן או מוביל את הסחורה ואינו מקפיד לשומרה מפני זיהומים אין תמריץ לתקן את דרכיו במהרה מחשש להפסיד לקוחות, שכן לצרכנים הישראלים אין ממילא מידע בדבר הסחורות החריגות ובדבר הסחורות הבטוחות יותר למאכל14 . יצוין כי נוסף על הצורך לתת את הדעת על הממצא בדבר תת-הדיווח בנושא תאונות בחקלאות, יש לייחד תשומת לב רבה לכך שחשיפה מסוכנת ותדירה לחומרי הדברה עלולה גם היא לגרום נזק לבריאות העובד. נזק זה עשוי לבוא לידי ביטוי רק בטווח הארוך, ולפיכך לא יוגדר כתאונה ולא ידווח עליו. פיקוח הדוק ככל האפשר - הכולל צפייה בעבודה המתבצעת במשקים החקלאיים בתחום ההדברה - יכול לסייע לגלות מעסיקים שעובדיהם נחשפים באופן מסוכן לחומרי הדברה. הגילוי יאפשר גם למנוע הישנות של התופעה והתפשטותה בקרב מעסיקים אחרים. על המשרד לבחון את הצורך מצד החקלאים בתשומות שהוא מקצה להדרכה בתחום ההדברה וללווי בהטמעה של שיטות ידידותיות לאדם ולסביבה כדי להילחם במזיקים לתוצרת החקלאית - האם די בתשומות אלה כדי ל סייע למשרד להשיג את היעד ש הציב בתחום זה. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי ה צמצום הניכר במשאבים שהקצה לתמיכה במיזמים להפחתת השימוש בחומרי הדברה אינו מתיישב עם היעד שקבע. זאת ועוד, לנוכח העובדה שהמשרד מבקש לשנות את שיטות העבודה של החקלאים לשיטות ידידותיות יותר לאדם ולסביבה, עליו להתייחס הן למשאבים שהוא מקצה לתמיכה במיזמים כאלה והן להדרכת חקלאים כאל הוצאות המקדמות השקעות ראויות במשק החקלאי.
מן הלוח עולה כי משרד החקלאות הטיל קנס מינהלי רק על שיעור זעיר מהחקלאים שהדגימות של תוצרתם נמצאו חריגות. למשל, בשנת 2014 הוא הטיל קנס מינהלי רקבמקרה אחד מתוך 98 מקריםשנמצאו בהם דגימות חריגות; כמו כן, רק 19 מ-98 מקרים של חריגות הועברולחקירת פיצו"ח.