רשות הטבע והגנים . היבטים בפעילות הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מהאמור עולה כי עד אוקטובר 2013 לא מילאה רט"ג כראוי את אחד מתפקידיה על פי חוק גנים ושמורות, דהיינו להכין תיק אתר לכל גן לאומי ולכל שמורת טבע. לדעת משרד מבקר המדינה, עליה לנקוט בהקדם את הצעדים הנדרשים להשלמתם של תיקי אתר חסרים ולטיפול בליקויים שנמצאו בתיקי אתר קיימים. פעולות אלה הן חלק בלתי נפרד ממילוי תפקידיה על פי חוק, הכוללים ניטור ותיעוד של ערכי הטבע ושל המורשת בגנים ובשמורות. על מליאת הרשות לעקוב אחר התקדמות הנושא ולוודא את השלמתו בהקדם. הועלה כי המליאה לא פעלה על פי נוהל המליאה האמור משנת 2002 . עוד הועלה כי הנוהל לא הומצא לחברי המליאה בעת מינוים, וגם לא הובאו לידיעתם הוראות כלשהן הנוגעות לסדרי עבודתה של המליאה; למשל, נוכחות בישיבות, מניין חוקי לישיבות, העלאת נושאים לדיון המליאה, הגשת חומר רקע לדיון ומצבים של ניגוד עניינים. לדעת משרד מבקר המדינה, בהתחשב בכך שהחוק מורה למליאה לקבוע לעצמה את סדרי עבודתה אך אינו מפרט סדרים אלה, היה עליה לפעול לפי נוהל המליאה האמור או לקבוע לעצמה בהקדם סדרי עבודה אחרים ולהביאם לידיעת חברי המליאה בעת מינוים, כדי לייעל ולשפר את עבודתה. יצוין כי רט"ג מורכבת משש חטיבות שאף לא אחת מהן עוסקת באופן בלעדי בנושא המורשת. הועלה כי הטיפול בנושא זה נעשה בו-זמנית בידי שתי חטיבות שונות: בחטיבת תו"פ, באמצעות אגף ארכיאולוגיה ואגף שימור ופיתוח, ובחטיבת קהל וקהילה האחראית לנושאי שיווק, קליטת מבקרים, חינוך והסברה. לדעת משרד מבקר המדינה, טיפול מבוזר של רט"ג בנושא חשוב ומרכזי כזה בין אגפים וחטיבות עלול לפגוע ביעילות טיפולה ובמועילותו בנושא. הועלה כי מהדיון האמור ועד אוקטובר 2013 לא קיימה המליאה דיון, וגם לא התקבלה כל החלטה בעניין המלצתה של ועדת ה מורשת להקים חטיבה לטיפול בנושאי ארכיאולוגיה ושימור אתרי מורשת ברט"ג. לדעת משרד מבקר המדינה, קיומה של ועדת מורשת הוא צעד ראשון לקראת קידום הטיפול בנושאי המורשת בידי רט"ג, ומן הראוי שהוועדה תמשיך להתכנס ולקדם את הנושא. משרד מבקר המדינה מעי ר כי מאחר שגיבוש מסמך חזון הרשות נמשך זמן רב, התליית יישום המלצות ועדת המורשת בגיבוש מסמך זה מעכבת את יישום ההמלצות. מן הראוי שמנכ"ל הרשות יחיש את פעולותיו לגיבוש מסמך החזון ובד בבד תקיים מליאת הרשות דיון בהמלצתה של ועדת המורשת להקים חטיבה לטיפול בנושאי מורשת לנוכח החזון המתגבש. רט"ג לא קיבלה מענה לאף לא אחת מהפניות האמורות. עם זאת, משנת 2008 לא עשתה די למציאת פתרון כולל לנושא דרישת השיפוי ולא חזרה ופנתה לגורמים המוסמכים האמורים, והמצב נותר כשהיה. גם היועמ"ש לא פעל לפתרון הבעיה שהונחה לפתחו. הוא לא קיים דיון בנוכחות הצדדים הנוגעים בדב ר, ולא ניתנו הנחיות מפורשות למוסדות התכנון כיצד להתמודד עם נושא זה. כאמור, הביקורת הנוכחית העלתה כי מאז הדוח הקודם ועד אוקטובר 2013 לא חל כל שינוי בנושא השיפוי. מוסדות התכנון ממשיכים לדרוש מרט"ג לחתום על כתבי שיפוי או להוציא שטחים פרטיים משטחי שמורות טבע מתוכננות, ללא קריטריונים אחידים, ורט"ג ממשיכה לעמוד בסירובה להתחייב לשיפוי. בעטייה של התנהלות מוסדות התכנון ושל רט"ג מתעכב תהליך אישורן של כמה תכניות לגנים ולשמורות. לעתים אף נגרעים שטחים ניכרים משטחי הגנים והשמורות המתוכננים, תוך כדי פגיעה בערכי הטבע המצויים בהם, רק כדי לאפשר את אישור התכניות. למרות המלצתו של מבקר המדינה בדוח הקודם לא פעלו משרדי הפנים והמשפטים להסדרת הנושא. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדי הפנים והמשפטים לפעול בהקדם לפתרון הבעיה המתמשכת, בין היתר באמצעות קביעת קריטריונים לדר ישת השיפוי ולאופן יישומה. לצורך כך, מן הראוי שישקלו גם את הצורך להגן ולשמר שטחים טבעיים למען הציבור כולו, בשים לב למטרות רט"ג ותפקידיה, מול הצורך להגן על זכותם של בעלי מקרקעין פרטיים לפיצוי במקרה של ירידת ערך עקב הכרזה על שטחיהם כגנים לאומיים או כשמורות טבע. הועלה כי ממרץ 2011 עד אוקטובר 2013 (כ-30 חודשים) לא מינו השרים להג"ס יו"ר למליאה. לישיבות שקיימה המליאה בתקופה האמורה, בסיומה של כל ישיבה בחרו חברי המליאה מקרבם ממלא מקום ליו"ר בישיבה הבאה. בינואר 2012 דיווח המבקר הפנימי למליאה כי המחצית השנייה של 2011 התאפיינהבכך שרט"ג פעלה ללא מנכ"ל וללא יו"ר מליאה, "דבר שהקשה על פעילות סדירה של הרשות. המצב הגיע עד כדי כך שהרשות ביקשה שהמבקר, כנציג המליאה, יאשר את הדוחות הכספיים של הרשות לשנת 2010 , כי לא היה כל גוף אחר שהיה יכול לאשר דוחות אלה". לדעת משרד מבקר המדינה, יש חשיבות למינוי יו"ר מליאה קבוע לרשות על ידי הממשלה בהמלצת השר להג"ס ולא די במינוי יו"ר זמני, בין היתר בשל האחריות והמחויבות המוגברת החלה על ממלא תפקיד יו"ר המליאה. בנוסף, קשר ישיר בין יו"ר המליאה לשר להג"ס שמינה אותו, יש בו כדי לתרום לקידום נושאים שעל סדר יומה של המליאה. משרד מבקר המדינה מעיר כי על מליאת הרשות להקפיד ולבצע מעקב שוטף אחר יישום החלטותיה, הן על ידי ועדות המשנה הן על ידי הנהלת רט"ג, ועל הרשות מצדה להקפיד וליישם החלטות אלה. היעדר המידע בעניינים האמורים מהשאלון מנע מהוועדה לבדיקת מינויים לדון בו כשהיא באה לבחון את כשירותו לתפקיד מנכ"ל הרשות, לכן לא קיבלו הדברים האלה, וכל המתחייב מהם, כל ביטוי במסמך "הימנעות מניגוד עניינים" שהכינה הוועדה כאמור. לדעת משרד מבקר המדינה, על רט"ג לפעול בהקדם מול רמ"י כדי למזער את נזקי הנטיעות, הנעשות ביזמת רמ"י, לערכי הטבע בצפון הנגב. עליה לעשות זאת הן בדרך של קידום הכרזה על שמורות טבע במקו מות הראויים לכך, הן באמצעות מציאת חלופות אחרות במסגרת סמכויותיה על פי דין והן באמצעות הקפדה על תיאום בינה לבין קק"ל באזורים שקק"ל כבר נטעה בהם או בכאלה המיועדים לנטיעה. הסכם זה מפקיד בידי קק"ל, באו פן עצמאי ועל פי שיקול דעתה, את הטיפול בשטחי היערות שבתוך הגנים והשמורות, לרבות הרכב המינים שיינטעו, הכנת השטח לנטיעה, טיפול יערני וריסון צמחייה מתחרה. אשר לערכי טבע, נאמר בהסכם ש"הפעילות בשטח היער תעשה תוך שמירה וטיפוח ערכי טבע יחודיים", אבל גם פעולה זו כפופה לשיקול דעתה של קק"ל, ואין היא מחייבת פנייה כלשהי לרט"ג. יתרה מזאת, אין האמנה מתייחסת כלל לצורך בקבלת היתרים מרט"ג לפגיעה בערכי טבע מוגנים. הועלה כי אף שקק"ל אינה נוהגת לבקש היתרים לפגיעה בערכי טבע מוגנים, אין רט"ג דורשת ממנה לעשות כן ואין היא אוכפת את הוראות החוק בנוגע אליה. כאמור, רט"ג וקק"ל משתפות פעולה על פי הקבוע באמנה ובהסכם התפעול ובאמצעות מפ גשים של הצוות המשותף. מהממצאים עולה כי נושא ההיתרים לפגיעה בערכי טבע מוגנים על ידי קק"ל לא הוסדר במסגרת האמנה והסכם התפעול, ואף לא נמצא שהנושא עלה לדיון בפורום הצוות המשותף. מכאן עולה החשש שקק"ל בפעולותיה פוגעת מפעם לפעם בערכי טבע מוגנים בלי שרט"ג ממלאת את חובתה על פי דין ומונעת זאת ממנה. הועלה כי גורמים מקצועיים ברט"ג הצביעו על הצורך לתקן את האמנה ואת הסכם התפעול עם קק"ל בתחומי הטיפול בערכי טבע מוגנים בשטחים שקק"ל מנהלת. למרות זאת, לא פנתה הרשות לקק"ל כדי להסדיר נושא מהותי זה אם באמצעות תיקון ההסכמים הקיימים אם באמצעות הסכם נוסף. משרד מבקר המדינה מעיר כי על רט"ג לפעול בהקדם מול קק"ל להסדרתם של כל ההיבטים הנוגעים לנושא השמירה על ערכי טבע מוגנים ועל מתן היתרים לפגיעה בהם במסגרת פעולות ייעור וטיפול ביערות. ראוי שהדבר ייעשה בין במסגרת ההסכמים הקיימים עם קק"ל בין במסגרת אחרת, ובלבד שייעשה תוך שמירה על הוראות חוק גנים ושמורות ויאפשר לה למלא את תפקידיה המוגדרים בחוק. לדעת משרד מבקר המדינה, חילוקי הדעות המהותיים והבדלי הגישות בין רט"ג לקק"ל, השבים ועולים במהלך השנים, מחייבים מציאת פתרון כולל להסדרת תחום הייעור בישראל. פתרון שבמסגרתו תיקבע מדיניות ציבורית שתכריע בנושא האיזון הראוי בין האינטרסים העומדים בבסיס ערכי שמירת טבע ובין האינטרסים שבבסיס הייעור שגם בו גלומים יתרונות לטבע ולשמירתו. משרד מבקר המדינה מעיר כי על רט"ג, כגוף המופקד על שמירת הטבע בישראל, לפעול לאלתר למימוש תפקידיה אלה גם בנוגע לפעולות הייעור. עליה להפעיל את סמכויותיה על פי חוק גנים ושמורות ולנצל את מעמדה בפורומים השונים, ובראשם מוסדות התכנון, כדי להפוך גורם משפיע ופעיל יותר בתהליך קבלת ההחלטות בכל הנוגע לייעור. עליה לשמש גם גורם מפקח ומנחה בקשר להיבטים הנוגעים לשמירת הטבע ולערכי הטבע בעת ביצוע פעולות הייעור ובטיפול השוטף ביער. מעורבות זו חשובה במיוחד כל עוד לא הוקמה מועצה ציבורית משותפת לממשלה ולקק"ל לקביעת מדיניות הייעור. משרד מבקר המדינה שב ומעיר למנכ"ל הרשות כי היה עליו להקפיד ולדווח ליועצת המשפטית של הרשות על החשש לניגוד העניינים עקב תפקידו של האח במפעלי ים המלח ועל כהונתו כיו"ר ועדת ההיגוי של הגן הלאומי הרודיון, כפי שהתחייב במסמך "הימנעות מניגוד העניינים" שגובש בהמשך לנתונים שמילא בשאלון, ולפעול לפי הנחיותיה; דבר שכאמור לא נעשה. בהקשר זה עליו לתת את הדעת גם להערות שהובאו במכתבו של המשנה ליועמ"ש, ובין היתר לאלו הנוגעות להמשך פעילותו מול החברה לי שראל לאחר כניסתו לתפקיד ולאחר הודעתו במליאה. 6. במחצית ספטמבר 2013 העביר מנכ"ל הרשות לשר להג"ס הסדר מעודכן למניעת ניגוד עניינים הכולל את התיקונים כפי שקבע כאמור המשנה ליועמ"ש במכתבו מיולי 2013. הסדרים למניעת ניגוד עניינים מתבססים הן על עבודתו של גוףמסוים והן על נתוני מועמד מסוים המפורטים בשאלון שמילא. מממצאי הביקורת עולה כי מנכ"ל הרשות לא נקט, מבעוד מועד, את כל הצעדים הנדרשים כדי למנוע מצב שהוא עלול להימצא בו בניגוד עניינים. גם לאחר הודעתו למליאה על העברת סמכויות הטיפול בענייני הרשות מול מפעלי ים המלח לנושאי תפקיד אחרים ברשות, הוא לא נמנע כליל מהעיסוק בהם, וזאת כאמור עד להערת משרד מבקר המדינה בנושא. משרד מבקר המדינה מציין כי מבדיקה שערך עלה כי מנכ"ל הרשות המשיך להיות מעורב בפועל בכמה מקרים במהלך 2013 -2012 בענייניה של הרשות עם מפעלי ים המלח; וזאת, על אף הדיווח שמסר כאמור למליאת הרשות בישיבתה בינואר 2012 בעניין העסקתו של האח בתפקיד בכיר במפעלי ים המלח ולמרות הודעתו על העברת סמכויות הטיפול בנושא לסגנו ולנושאי תפקידים במחוז דרום של הרשות. . מהנתונים עולה כי אף שהפיזור של מקום השימוש בכלי הרכב ברשות הוא כאמור כלל-ארצי, מהצפון עד הדרום, רוב הטיפולים ( 84%-76% ) בשנים האמורות נעשו במוסך בתל אביב, וזאת למרות העובדה שרק כ- 42.5% משרתים את מחוז המרכז. משרד מבקר המדינה העלה כי אין ברשות נוהל עבודה בנושא, והיא גם לא ביקרה את הנושא כדי לוודא שעובדיה אכן מיישמים את שיטת העבודה הנהוגה ברשות בעניין הטיפול בכלי הרכב. משרד מבקר המדינה מעיר לרט"ג כי ביצוע טיפולים ובדיקה שנתית לכלי הרכב דווקא בתל אביב, כשאין הדבר אכן מתחייב, מביא לידי תוספת ניכרת ומיותרת בעלויות בגין בזבוז דלק, ימי עבודה, צבירת שעות נוספות, תשלומי אש"ל ועוד. לפיכך, עליה לקבוע בהקדם נוהל בנושא וסדרי בקרה על יישומו שיביאו לידי סיומה של ההתנהלות הבלתי תקינה הזאת. משרד מבקר המדינה מעיר כי מנכ"ל הרשות פעל שלא כנדרש כמה פעמים. תחילה, כשלא ציין את העובדות האמורות בעת שמילא את השאלון, אף שנדרש למלא אותו בקפידה. לאחר מכן, כשכבר כיהן בתפקיד מנכ"ל הרשות לא מסר בכתב ליועצת המשפטית של הרשות בדבר הזיקות, כנדרש ממנו על פי התחייבותו במסמך "הימנעות מניגוד עניינים". ולבסוף, כשלא נמנע מכל פעולה שיש בה חשש מניגוד עניינים, למשל כשלא קיים בפועל את הודעתו למליאה על העברת סמכויות הטיפול בכל ענייני הרשות מול מפעלי ים המלח לנושאי תפקידים אחרים ברשות. 4. מהמסמכים עולה כי הוועדה המדעית בדקה חלק ניכר מתיקי אתר שהעבירה חטיבת המדע אליה ונמצאו בהם ליקויים שונים שעיקרם מידע שאינו עדכני ואינו מדויק. למשל, מדיון שקיימה הוועדה המדעית באפריל 2011 עולה כי מומחים שבחנו את תיקי אתר שהוגשו לוועדה בינואר 2011 .מצאו בהם ליקויים רבים מהתייחסויות המומחים עולה כי "התיקים ישנים ונעשו לפני כעשור... אין עדכונים לגבי מצב השמורות בשנים האחרונות". כמו כן, אין נספחים עם רשימות מצאי חי וצומח והועלו ליקויים בעניינים האלה: קביעת מטרות הגן או השמורה, פירוט פעולות הממשק להשגת המטרות, חוסר נגישות לדרג המקצועי וחוסר בנספחים ובמפות. משרד מבקר המדינה מעיר כי בהיעדר ייצוג הולם במליאה של כל הגופים שפורטו בחוק גנים ושמורות, נמנעים האיזונים הדרושים הקבועים בו שמטרתם העיקרית היא תהליך קבלת החלטות הנוגעות לאינטרסים ציבוריים מגוונים. על השר להג"ס לפעול בהקדם להשלמת המינויים החסרים ולהבאתם לאישור הממשלה, על פי הקבוע בחוק. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שרט"ג תקבע מנגנון שיאפשר תיאום בין הסיירת הירוקה העוסקת במניעת פלישה לקרקעות המדינה, ובין הגורמים המקצועיים ברשות העוסקים בשמירה על הטבע והגנה על ערכי הט בע, ובראשם אנשי המקצוע במחוז הרלוונטי. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את שיתוף הפעולה בין הגופים האמורים. עם זאת, הועלה כי ממאי 2013 עד דצמבר 2013 לא נקטה רט"ג צעדים מעשיים נוספים מול רמ "י לקידום החלופות שהוצעו. יצוין כי הצעות אלה הועלו לאחר שניטעו כבר מאות אלפי עצים שלדעת הדרג המקצועי ברשות הביאו לידי נזק בלתי הפיך לבתי הגידול באזור. כמו כן, רט"ג לא העלתה בפני רמ"י את הצורך בתיאום בינה לבין קק"ל בדבר הנטיעות ופעולות הטיפול בשטח. הועלה כי למרות מנגנוני התיאום האמורים ולמרות הסמכויות שניתנו לרט"ג על פי חוק גנים ושמורות לשמור על ערכי טבע מוגנים, כמפורט לעיל, לא הצליחה רט"ג להגיע לידי הסכמות עם קק"ל, בכל הנוגע להגנה על ערכי טבע במסגרת פעולות הייעור בצפון הנגב, באופן שיאזן כראוי בין כל האינטרסים המונחים על כף המאזניים. הועלה כי פרויקט התיק הגנרי, כמו התהליכים החלופיים האחרים לכתיבת תיקי אתר שרט"ג עשתה, לא הובאו לדיון במליאה וממילא היא לא החליטה החלטות סדורות בנוגע אליו. לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח חשיבות הנושא ומהותו רט"ג צריכה לדווח למליאה על פעולותיה בעניין זה ולבקש את הנחיותיה. מהאמור עולה כי בעניין הכנת תיקי אתר החליטה רט"ג, לאורך השנים, החלטות שונות ולא עקביות. עוד עולה כי למרות הניסיונות להכין תיקים חלופיים בתהליכים מקוצרים שונים, כמו תיקי אפיון ותעודות זהות, התוצרים הסופיים לא השיגו את מטרתם, לכן גם לא הצדיקו את המשאבים שהושקעו בהם, כפי שהרשות כבר ציינה זאת במסמך של חטיבת המדע משנת 2013 שכותרתו "פרוייקט תיקי ממשק". משרד מבקר המדינה מעיר כי לא מן הנמנע שהנוכחות הדלה בישיבות קשורה לעובדה שחברי המליאה אינם מקבלים גמול והחזר הוצאות. אפשר שמתן גמול והחזר הוצאות יהיו תמריץ להשתתפותם הרציפה בישיבות. לפיכך, ע ל השר להג"ס לבחון את הצורך להתקין תקנות בנושא ולפעול להתקנתן אם ימצא לנכון לעשות זאת. משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכחות חלקית של חברי מליאה בדיוניה יש בה כדי לפגוע בתפקודה במישורים שונים - איכות הדיונים, שמירה על איזונים בהחלטות המתקבלות בתחומי הפעילות השונים ופיקוח ומעקב אחר קיום ההחלטות, לרבות פיקוח על פעילותן של ועדות המשנה. עוד יוער כי יש מקום לקבוע בנוהל המליאה כללים הנוגעים להשתתפותו של חבר מליאה בישיבותיה באופן שימנע היעדרויות חוזרות ונשנות ויתמרץ השתתפות רציפה ככל האפשר. הועלה כי התקנות האמורות לא הותקנו עד אוקטובר 2013 , כשנתיים לאחר המועד שנקבע בחוק. יוצא אפוא שחברי המליאה אינם מתוגמלים ואין הם מקבלים החזר של הוצאותיהם בגין השתתפותם בדיוני המליאה. משרד מבקר המדינה מעיר כי אי -יידוע המליאה בנוגע לנושאים מרכזיים בפעילותה של רט"ג ואי -הבאתם לדיון בפניה פוגעות ביכולתה למלא נאמנה את תפקידיה המרכזיים הקבועים בחוק גנים ושמורות. לפיכך, על הנהלת רט"ג, ובראשה המנכ"ל, להקפיד ולדווח למליאת הרשות על כל הנושאים המהותיים הנוגעים לפעילותה. על מליאת הרשות לקבוע כללים בעניין חשוב זה ולוודא את יישומם. הועלה כי גם בנושא התקציב המלצותיה של החברה החיצונית לא נבחנו, ולמותר לציין כי הרשות גם לא יישמה אותן. הועלה כי אף שחלפה יותר משנה מאז הגיש המבקר הפנימי את המלצותיו, רוב המלצותיו בנושא זה טרם יושמו, למעט הקמתה של ועדת מורשת. בתשובתה מסרה רט"ג כי המליאה עדיין לא דנה בדוח המבקר הפנימי, אבל היא מקבלת את עיקרי המלצותיו. משרד מבקר המדינה מעיר לרט"ג כי עליה לקבוע דיון בדוח המבקר הפנימי ולוח זמנים לביצוע המלצותיו. הועלה כי עיקר הפעולות המהותיות המתוכננות של רט"ג בתחום שימור המורשת בשנים הקרובות ימומנו באמצעות תכנית תמ"ר הנוגעת רק ל-15 מאתרי מורשת שלה. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להבטיח כי התקצוב הגבוה שניתן לה במסגרת תכנית תמ"ר לא יביא לידי פגיעה במימוש פעולות שימור באתרי המורשת שלא נכללו בתכנית. עליה לפעול לתקצוב טיפולה באתרי המורשת על פי סדרי העדיפויות המקצועיים ולפי צורכי השימור של כל אתר ואתר. הועלה כי למרות המלצת הוועדה והחלטת המליאה האמורות, לא התייעצה חטיבת המדע עם הוועדה המדעית בעניין קביעת סדר העדיפויות לתיקי אתר שבהכנה. לדוגמה, לרוב הגנים והשמורות המוכרזים שהרשות מחויבת על פי חוק להכין להם תיקי אתר טרם הוכנו תיקים כאמור. לעומת זאת, הכינה הרשות תיקי אתר לשמורות במעמד מאושר, מופקד ומוצע, אף שאין היא מחויבת בכך לפי החוק , והכול בלי להיוועץ בוועדה המדעית. משרד מבקר המדינה מעיר לרט"ג כי יש מקום שחטיבת המדע תיוועץ בוועדה המדעית כדי לקבוע סדר עדיפויות להכנת תיקי אתר. 1. הסיירת הירוקה 61 שותפה לאיתור השטחים לנ טיעה בעבור רמ"י. לא נמצא שבפעילותה של הסיירת הירוקה מוטמעים שיקולים של הגנה על ערכי הטבע באזור, לרבות חיפוש חלופות לנטיעות עצים בין היתר באמצעות היוועצות עם אקולוג המחוז של רט"ג. הועלה כי בחמש השנים שחלפו מאז שקיבלה הנהלת רט"ג את דוח החברה החיצונית, היא לא בחנה את המוצע בו בנושא המורשת ולא שינתה דבר במבנה הארגוני שלה בעקבותיו. יוצא אפוא כי עד אוקטובר 2013 עדיין נרשם מחסור בכוח אדם לטיפול בנושא שימור אתרי המורשת, ולכן, בין היתר, לא ניתן מענה הולם בנושא. משרד מבקר המדינה מעיר לרט"ג כי לנוכח האמור לא ניתן לראות את השקעתה בנושא המורשת ושימורה, לא בהצעת התקציב ולא בביצועו, ולעקוב אחר מימושם של יעדים ושל מדדים. מן הראוי שיהיה סעיף תקציבי ברור המשקף את השקעתה בטיפול באתרי מורשת, כפי שנעשה בנושא שמירת הטבע. 2. הועלה כי תקציבי הרשות לנושא הטיפול באתרי מורשת לא נותנים מענה לצורכי ההגנה והשי מור של האתרים, והרשות נסמכת בעניין זה על מקורות חיצוניים. לדעת משרד מבקר המדינה, העיכוב הרב בהכנת תיקי אתר והפער המספרי שנוצר בין התיקים שהיו צריכים להיות ובין התיקים הקיימים, מצביע על כך שהיערכותה של רט"ג בכל הקשור לכוח האדם ולתקציב הדרושים לכך לא תאמה את הנדרש למילוי דרישות החוק. בהתחשב בחוסר הניכר בתיקי אתר כא מור, עליה לנקוט בהקדם את הפעולות הנדרשות כדי להתאים את ההיערכות הנדרשת לה לעמידה בדרישות החוק ולמימוש החלטות המליאה להשלמת החסר בתיקי האתר. כמו כן, עליה לקבוע לוח זמנים לטיפולה בנושא. הועלה כי עד תחילת 2012 כלל לא ישבו במליאת הרשות אנשי מקצוע מהתחומים הנוגעים לטיפול באתרי מורשת, כמו ארכיאולוגיה, היסטוריה ואדריכלות נוף ושימור, ורק במועד זה מונתה ארכיאולוגית אחת כחברת מליאה. משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שאחד מתפקידיה של רט"ג על פי החוק נוגע כאמור גם להגנה על ערכי המורשת וטיפוחם, מן הראוי שבמליאת הרשות יהיה ייצוג הולם לאנשי מקצוע מתחום המורשת. על השר להג"ס הממליץ על מינוי חברי מליאה ועל הממשלה הממנה אותם לוודא כי לתחומים הרלוונטיים לעניין זה יהיה ייצוג הולם בקרב חברי המליאה. משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי שהמליאה תקיים בקרוב דיון על מדיניותה של רט"ג ועל קביעת תכניות עבודה ותגדיר את אחריותה ואת אחריות המנכ"ל ליישומן. על המליאה לוודא כי עבודתה של הרשות בשנת 2014 תיעשה על פי תכניות עבודה שהיא אישרה. לדעת משרד מבקר המדינה, הכללת התנאי הנוסף בהשלמת תהליך הכרזה של גנים ושמורות, הקובע מגבלה שרירותית של חמש שנים לתוקפו של אישור להכרזה של הגורמים הקבועים בחוק, בלי שיש לכך עיגון בחוק או בהנחיה מחייבת, פוגע ברציפות השלטונית ומביא לידי עיכובים בהכרזות. לפיכך, ראוי שמשרד המשפטים ומינהל התכנון ילבנו במשותף את הסוגיה ויפרסמו הנחיה ברורה ומחייבת בנושא. משרד מבקר המדינה מעיר כי על מינהל התכנון למנוע עיכובים בלתי סבירים בהפצת התכניות ובתהליך קבלת האישורים מהגורמים השונים לביצוע ההכרזות. כל זאת בלי לגרוע מחובתו לשקול את כל השיקולים הרלוונטיים טרם הפצתן של תכניות הנוגעות להכרזות של גנים ושמורות. בהיעדר הרשאות בשטחים שאושרו או בשטחים המצויים בתהליכי אישור כגנים לאומיים או כשמורות טבע אך טרם הוכרזו ככאלה, אין הרשות רשאית לפעול בהם לצורך הסדרת שבילים ואמצעי בטיחות, הצבת שלטים וכיוצא באלה, בין היתר כדי לשמור על בטיחותם של המטיילים ורווחתם ולהגן על החי והצומח. היעדר הרשאה בשטחים מוכרזים ולא מוכרזים כאחד יוצר גם א י-ודאות בנוגע לגורם האחראי לשטח ולטיפול בו ופוגע ביכולת האכיפה של הרשות את הוראות החוק. הועלה כי היקף שטחים אלה נרחב ביותר - יותר ממיליון דונם. כאמור, בשנת 2013 היו346 גנים ושמו רות מוכרזים ו -109 גנים ושמורות מאושרים שטרם הוכרזו, שרט"ג אחראית להם. בביקורת הנוכחית הועלה כי מצב ההסכמים הוא כדלקמן: בידי הרשות רק כ-120 הסכמי חכירה ו-2 הסכמי הרשאה חתומים בתוקף, רובם באזור הצפון - כ-100 הסכמי חכירה במחוז צפון 21 (מתוך 175 גנים ושמורות מוכ רזים), 16 במחוז ירושלים (מתוך 28 ,)4 במחוז מרכז (מתוך 26 ), אחד במחוז חיפה (מתוך 47 ) ואף לא אחד במחוז דרום (מתוך 73 .) יצוין כי בעבור עשרות מהגנים ומהשמורות מעולם לא קיבלה רט"ג הרשאות מרמ"י לשטחים הכלולים בהם או שתוקף ההרשאות שלהם פג ולא חודש במשך שנים. עוד הועלה כי ישנן יותר ממאה בקשות של הרשות לכריתת הסכמים חדשים או לחידוש הסכמים שתוקפם פג, התלויות ועומדות ברמ "י ללא כל התקדמות של ממש, חלקן כבר שנים רבות. מהאמור עולה כי למרות העיכובים שנמשכו לאורך שנים בקבלת הסכמי חכירה והרשאות פיקוח מרמ"י או בחידושם, רט"ג לא עשתה די כדי להסדיר נושא זה. משרד מבקר המדינה מעיר כי ההתעלמות של מינהל התכנון ושל רט"ג מהתנאי הקבוע בחוק המאפשר לרשויות המקומיות להגיב בתוך 60 ימים לתכנית העומדת לפני הכרזה, אינה עולה בקנה אחד עם החוק ומביאה לידי עיכובים שלא לצורך בהכרזות של גנים ושמורות. מהאמור עולה כי למרות ממצאי הדוח הקודם שהצביעו על הזנחה בתחום זה, הטיפול בנושא ההרשאות מרמ"י טרם הוסדר. יתרה מזאת, נראה שלא רק שלא חל כל שיפור בהתנהלות בנושא זה אלא המצב אף הידרדר. משרד מבקר המדינה מעיר כי על רט"ג ורמ "י לפעול במשותף ובהקדם למציאת דרכים לפתרון הבעיה המתמשכת. הביקורת הנוכחית העלתה כי מאז הדוח הקודם לא חלה כל התקדמות בנושא זה, והסוגיה כלל לא נדונה במשרד הפנים ובמשרד המשפטים למרות פניותיה של רט"ג בנושא. . מהאמור בפרק זה מתקבלת תמונה ולפיה אין רט"ג יכולה להפעיל את מלוא סמכויותיה בשטחים נרחבים ביותר שמוסדות התכנון קבעו שיש לייעדם לגנים ולשמורות. הכול בעטיים של חסמים למיניהם ושל עיכובים בלתי סבירים בשלבים השונים בתהליך אישורם והכרזתם במוסדות התכנון, ובר אשם מינהל התכנון, ובגלל עיכובים ממושכים במתן הרשאות מרמ"י לפעול בשטחים לא מוכרזים. מצב זה עלול להעמיד בסכנה את המבקרים והמטיילים בשטחים אלה ואת ערכי הטבע, המורשת, החי והצומח. משרד מבקר המדינה מעיר לרט"ג כי חלק מההמלצות בדוח הקודם לא יושמו עד לביקורת זו, וב חלק מהנושאים המצב אף הידרדר. לדעת משרד מבקר המדינה, רט"ג, השר להג"ס, מינהל התכנון, משרד המשפטים ורמ"י צריכים לנקוט בהקדם, כל גוף בתחומו ובשיתוף פעולה עם הגורמים האחרים ככל שנדרש, את הצעדים הדרושים כדי להסיר את אותם החסמים המקשים על רט"ג לקדם ולהשלים את תהליכי ההכרזה של הגנים והשמורות ולהבטיח את שמירתם של ערכי הטבע ושל המורשת ואת ביטחונם של המבקרים והמטיילים. לדעת משרד מבקר המדינה, על רט"ג ועל צה"ל לפעול מבעוד מועד ליישוב המחלוקת ביניהם בנושא, כך שגם לאחר פקיעת תוקף ההסכם שנכרת לשנה, ביולי 2014 ., לא ישובו ויתעוררו מחלוקות ושוב תימנע כניסתם של חיילי צה"ל לאתרים הועלה כי מסוף 2010 עד אמצע 2013 התקיימו במליאת הרשות דיונים בנושא הטיפול במורשת, אולם מרביתם היו בנושאים כלליים. לעומת זאת, התקיימו דיונים ספורים בלבד 70 בנושאים מהותיים הנוגעים למדיניות רט"ג ולגופם של אתרי מורשת. הרוב המכריע של הדיונים במליאה נסבו על נושאים הנוגעים לשמירת הטבע. הועלה כי את נושא המורשת ברשות מנהלים בעיקר שני אנשים, מנהל אגף ארכיאולוגיה ומנהל אגף שימור ופיתוח, והנהלת רט"ג 72 כמעט שאינה מקדישה זמן לנושא זה. עוד הועלה כי בשנים 2013 -2011 דנה הנהלת רט"ג פעמים ספורות בלבד בנושאים הקשורים לטיפולה באתרי מורשת. בשנת 2011 לא קיימה ההנהלה אף לא דיון אחד בנושא, בשנת 2012 קיימה שלושה דיונים ובמחצית הראשונה של 2013 .התקיים דיון אחד בלבד הועלה כי לנוכח מספרם הרב של אתרי המורשת כאמור ובשל היקף המשימות הנדרשות מרט"ג לצורך שימורם וטיפוחם, אין די בכוח האדם שהיא מקצה לכך. )(ג נמצא כי במהלך השנים 2013 -2012 השתתף המנכ"ל בכמה פגישות וסיורים של הרשות עם גורמים בכי"ל ובמפעלי ים המלח 87 . אולם בעת מילוי תפקידו הסתפק המנכ"ל בדיווח בעל פה על הזיקה בישיבת מליאת הרשות בינואר 2012 , ולא דיוו ח בכתב על הזיקה האמורה לא ליועצת המשפטית של הרשות שכיהנה באותה עת (שלא נכחה בדיון המליאה) ולא ליועצת המשפטית שהחליפה אותה בנובמבר 2012 , ולא ביקש את הנחיותיהן, כנדרש על פי התחייבותו במסמך "הימנעות מניגוד עניינים". (ד) בעניין כהונתו כיו"ר ועדת ההיגוי של הגן הלאומי הרודיון, תפקיד שמילא כאמור לפני כניסתו לתפקיד מנכ"ל הרשות, הועלה כי הוא המשיך למלא תפקיד זה בד בבד עם תפקידו כמנכ"ל הרשות. במסגרת תפקידו כיו"ר ועדת ההיגוי הוא הוביל את הטיפול בפעולות פיתוח ובנושאי מורשת בעניין הגן הלאומי הרודיון בלי שדיווח כאמור ליועצת המשפטית על הזיקה, כנדרש. את המידע הנוגע לזיקה של מנכ"ל הרשות למפעלי ים המלח ולתפקידו כיו"ר ועדת ההיגוי של הגן הלאומי הרודיון, שלא ציין בשאלון, כמו גם את הפרטים האמורים בעניין הפגישות והסיורים שקיים לאחר כניסתו לתפקיד עם גורמים בכי"ל ובמפעלי ים המלח, הע ביר משרד מבקר המדינה בפברואר, אפריל ומאי 2013 לידיעת הוועדה לבדיקת מינויים שהתבקשה לבחון את הממצאים האלה ואת השלכותיהם. בעקבות זאת ערך הייעוץ המשפטי לוועדה בירורים רלוונטיים מול מנכ"ל הרשות ומול גורמים נוספים לצורך גיבוש עמדה בנושא. משרד מבקר המדינה מעיר כי על מועמד לתפקיד ציבורי הממלא שאלון מוטלת החובה להקפיד במתן פרטים מלאים ונכונים על פי הצהרתו. ראוי כי במקרה שמתעורר אצל המועמד ספק, יפרט את הזיקה הרלוונטית, או יברר מבעוד מועד עם הגורם המתאים בוועדה לבדיקת מינויים את העניין, ורק לאחר מכן ימלא את השאלון באופן מלא ומדויק. דיווח מלא ומדויק מאפשר לגורמים הבודקים את השאלון לבחון כראוי את מכלול הנתונים ואת כל המתחייב מהם, בין היתר לעניין קביעת הסדר למניעת ניגוד עניינים. מאחר שמנכ"ל הרשות הנושא בתפקיד ציבורי לא פירט בשאלון את כל הנתונים כנדרש, מנע הדבר את הבחינה האמורה במועדה. כללים אלה, בדבר החובה לפרט באופן מלא ומדויק, חלים גם בעת כהונה בתפקיד. גם אז הנושא בתפקיד צריך להיוועץ ביועץ המשפטי של הגוף שהוא מכהן בו ולדווח לו על כל זיקה קיימת, חדשה או שינוי בזיקה, לרבות במקרים שמתעורר ספק אצל הנושא בתפקיד, דבר אשר לא נעשה על ידי מנכ"ל הרשות. לדעת משרד מבקר המדינה, על היועץ המשפטי לממשלה להנחות את הוועדה לבדיקת מינויים לרענן את ההוראות המטמיעות את חובת הגילוי מראש, תוך כדי הדגשת החובה כי הגילוי שהמועמד מחויב בו רחב ומרבי. יש אף להטמיע את הגישה שלפיה במקום שמתעורר אצל המועמד ספק בעניינים אלו, הוא נדרש לפרש את הספק לחומרה ולהעביר את המידע המלא בנושא לגורם המתאים ברשות החברות. נוסף לכך, על היועץ המשפטי לממשלה לבחון דרכים נוספות כדי לוודא שמועמדים לתפקידים ציבוריים יקפידו למלא את השאלון כנדרש ויישמו את הכללים הנוגעים למצב של ניגוד עניינים גם בעת הכהונה בתפקיד. בינואר 2012 דיווח המבקר הפנימי למליאה כי "הטיפול בתיקי אתר/ממשק לא קודם". 1. מהנתונים עולה כי למרות חשיבותם של תיקי אתר, עדאוגוסט 2013 הוכנו תיקי אתר לכשליש משמורות הטבע המוכרזות וכלל לא הוכנו תיקי אתר לגנים לאומיים מוכרזים. הועלה כי ממועד סיומו של ההסכם בפברואר 2013 לא אפשרה הרשות, בהנחייתו של מנכ"ל הרשות, את כניסתם של חיילי צה"ל לגנים הלאומיים ולשמורות הטבע, למעט במקרים בודדים שיחידות צה"ל פנו לרשות לפנים משורת הדין כדי לקבל את אישורה להיכנס לאתרים. עוד הועלה כי למרות רגישותו של הנושא, הכרוך בהפסקת כניסתם של חיילי צה"ל לאתרי הרשות, לא העלה אותו מנכ"ל הרשות לדיון במליאה, והיא לא דנה בו על היבטיו השונים. במהלך הביקורת, במאי 2013 , העיר משרד מבקר המ דינה לרט"ג כי לנוכח החשיבות הערכית והלאומית של ביקור חיילי צה"ל בגנים הלאומיים ובשמורות הטבע ובשל תרומתם של ביקורים אלה לחיילים המבקרים, הבאים לידי ביטוי גם במטרות הרשות ויעדיה, עליה לנקוט בהקדם צעדים להסדרת הנושא כדי לאפשר כניסה מידית ורציפה של חיילי צה"ל לאתרים אלה. לדעת משרד מבקר המדינה, השינוי המהותי בגישתה של רט"ג ויצירת פורמט חדש במסגרת פרויקט התיק הגנרי, לרבות ההיבטים התקציביים והאופרטיביים הכרוכים בו, חייבו אותה לקבל חוות דעת בעניין זה, לקיים דיונים מקיפים ולבצע תהליך סדור של קבלת החלטות תפעוליות בוועדה המדעית, במליאה ובכל פורום רלוונטי אחר, בטרם החליטה על השינוי; הדבר לא נעשה. .מהפרוטוקולים של מליאת הרשות מתחילת 2012 , מועד כניסתו של מנכ"ל הרשות הנוכחי לתפקיד, לא ניתן לראות כי המליאה אכן קבעה את המדיניות הכללית של רט"ג, התוותה את קווי פעולתה ליישום מדיניותה וקבעה את תכניות עבודת ה, כנדרש בחוק. יצוין כי גם מנכ"ל הרשות מצדו לא העביר את תכניות העבודה של הרשות לשנים 2013 -2012 לדיון במליאה ולאישורה. במהלך הביקורת מסר מנכ"ל הרשות למשרד מבקר המדינה כי הוא שוקד על גיבוש חזון לרט"ג, על קביעת מדיניותה ועל תכנית העבודה ליישומה. אולם עד אוקטובר 2013 עדיין לא גובשה לרשות מדיניות כוללת, וגם לא נקבעה תכנית עבודה ליישומה. לדעת משרד מבקר המדינה, אף שעשויה להיות הצדקה להכנת תיקי אתר גם לגנים ולשמורות בתהליך הכרזה מתוך שיקולים של שמירת הטבע שהרשות אמונה עליה, מן הראוי שגם במקרים אלה תתייעץ חטיבת המדע עם הוועדה המדעית בעניין קביעת סדרי העדיפויות להכנת תיקי אתר.
יערות הם חלק נכבד ובלתי נפרד מהטבע בישראל. הם גם חלק מהמערכות האקולוגיות ומבתי הגידול הייחודיים, ובתוכם מתקיימים מספר רב של מיני בעלי חיים וצמחים. לכן, לדעת משרד מבקר המדינה, על רט"ג, כמי שמופקדת על שמירת הטבע בישראל, להיות גורם משפיע ופעיל יותר בכל הנוגע לאופן ביצוע פעולות הייעור בשטח ולטיפול השוטף ביערות מההיבטים הנוגעים לשמירת הטבע. מעורבותה זו חשובה במיוחד כל עוד לא הוקמה מועצה ציבורית משותפת לממשלה ולקק"ל לקביעת מדיניות הייעור.