נושאים מערכתיים . הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור התקציבשמקצות הרשויות המקומיות ל מימון החינוך הוא דוגמה למידע הרלוונטי מאוד .לציבור. היעדר מידע זה אינו מאפשר לקיים שיח המבוסס על נתונים מלאים בדבר .הפערים התקציביים שבין רשות לרשות ובין בית ספר אחד למשנהו, ובדבר השפעות .פערים אלה. הנגשת מאגרי המידע המכילים נתונים אלה תאפשר הן לממשלה והן לציבור .להפיק מהמידע תובנות בעל ות ערך רב. .מומלץ כי משרדי החינוך , הפנים והאוצר, בשיתוף מרכז השלטון המקומי, יפעלו להסדרת .הממשקים הנדרשים להעברת המידע הנדרש בדבר תקציבי החינוך שמעבירות הרשויות .המקומיות למוסדות החינוך, לשם הצגת המידע במלואו בהתאם להחלטת הממשלה. .הביקורת העלתה שנכון לנובמבר 2020 , רשות התקשוב לאעשתה סקר בקרב .המשתמשים באתר לגבי חוויית המשתמש , וכן לא עשתה סקר לגבי מאגרים .המבוקשים על ידי המשתמשים. .ראוי שרשות התקשוב תבצע סקר משתמשים, כדי לזהות את השיפורים והשינויים .הנדרשים וכדי לזהות מאגרים שיש ערך בתיעדוף הנגשתם. .החלטת הממשלה בנושא האצת השירותים הדיגיטליים מיולי 2020 קובעת כאמור כי .שירותי רשות התקשוב יינתנו גם לגופים ציבוריים המעוניינים בכך, וכי יוקם צוות ייעודי .שבו יהיו שותפים בין היתר נציגי משרד הפנים ונציגי השלטון המקומי. הצוות יקבע אילו .התאמות נדרש לבצע כדי לאפשר את השימוש של השלטון המקומי בתשתיות הרוחביות .שמספקת רשות התקשוב (ובכלל זה בנוגע להנגשת מאגרי מידע ). ראוי כי בדיוני הצוות .הייעודי תיעשה בחינה בנוגע למאגרי השלטון המקומי שהנגשתם היא בעלת הערך הרב .ביותר, החסמים המרכזיים להנגשתם והפתרונות הרוחביים היכולים לסייע בעניין זה. זאת .ועוד, ראוי כי משרד הפנים יבחן באילו דרכים נוספות הוא יכול לפעול לעידוד הרשויות .המקומיות להנגיש את מאגרי המידע שברשותן. .קידום שותפויות ומיזמים הוא נדבך חשוב בעידוד השימוש במאגרי המידע הממשלתיים. .נוכח חשיבות הנושא, מוצע לבחון באילו כלים ניתן לקדם את הנושא במגבלות התקציב .ולתעדף את השימוש בכלים אלה, כדי להשיג פעולה אפקטיבית בנושא. .משרד מבקר המדינה רואה בחיוב א ת פעולתה של רשות התקשוב לביצוע מעקב פרטני .אחר יישום החלטת הממשלה . מדובר בתהליך מורכב המבוצע מול משרדי ממשלה .ויחידות סמך רבים ומצריך איגום מידע רב ותיקופו. .להלן התייחסות להיבטים שונים הנוגעים למדד זמינות המידע - קידום ההנגשה, היקפה .ויישומה. .קובץ המיפוי, הכולל שדה תאריכי יעד להנגשה, אמור לשמש הן קטלוג עדכני של כלל .מאגרי המידע הממשלתיים והן תוכנית עבודה רב-שנתית להנגשת ם עד לשנת 2022 . .משרדי הממשלה נדרשו בהחלטת הממשלה להשלים את מיפוי המאגרים עד לסוף שנת .2017 . מדוח היישום עולה כי נכוןלמאי 2019 , כשליש מהם ביצעו את המיפוי באופן חלקי .("בתהליך" או "מתקדם") או לא ביצעו אותו כלל. מיפוי המאגרים אמור לשקף את נכסי המידע הממשלתי. על משרדי הממשלה שטרם .השלימו את המיפוי להשלים זאת, בשים לב שתאריך היעד לכך (ספטמבר 2017 ) עבר .לפני זמן רב. זאת ועוד, בדוח היישום הובהר כי לנוכח ההתקדמות הטכנולוגית המהירה .ולנוכח הקמת מערכות מידע חדשות ויצירת מאגרי מידע חדשים, משימת מיפוי המאגרים .היא משימה מורכבת וממושכת, שיש לבצעה בצורה שוטפת כדי לתחזק מיפוי עדכני ומלא .של מאגרי המידע הקיימים בממשלה. על משרדי הממשלה להקפיד לעדכן את המיפוי .באופן שוטף. ממסמכי רשות התקשוב משנת2019 עולה כי הסיבה למגמת השיפור בפרמטר זה היא .בעיקר שיפור הקשר עם המשתמשים והרחבת המדיניות באמצעות הנחיות רשות התקשוב .(חובת מיפוי וקביעת תוכנית עבודה). .בפועל, קובץ המיפוי כולל גם שדות למילוי של תאריכי יעד להנגשת המאגרים ונתונים .נוספים, ועל כן הוא מהווה כאמור גם תוכנית עבודה רב -שנתית להנגשת כלל מאגרי .המידע של משרדי הממשלה עד לשנת 2022 . .משרדי הממשלה נדרשו בהחלטת הממשלה להשלים את הכנת תוכנית העבודה עד .לסוף שנת 2017 . מדוח היישום עולה כי נכון למאי2019 , רק37% מהמשרדים הגישו .תוכנית עבודה מלאה לביצוע הנגשה ופרסמו יעדי הנגשה באופן מלא. עוד עולה כי כ- .28% .ממשרדי הממשלה לא הכינו כלל תוכנית עבודה כאמור .תוכנית העבודה להנגשת המאגרים אמורה להיות עוגן לביצוע תהליך סדור לפרסום כלל .מאגרי המידע הממשלתיים. בהיעדר תוכנית עבודה להנגשה נפגעת היכולת לקיים תהליך .שכזה, ונפגעת יכולתה של רשות התקשוב לבצע מעקב ובקרה38. . על משרדי הממשלה שטרם השלימואת הכנת תוכנית העבודה הרב -שנתית להנגשת .מאגרי המידע שברשותם להשלימה ללא דיחוי. .הכנסת השקיעה משאבים רבים בהקמת מאגר החקיקה הלאומי, לרבות לצורך .איסוף, סריקה וטיוב של מידע ומסמכים שמקורם במערכות המידע של הכנסת .ובארכיון הכנסת. אתר מאגר החקיקה הלאומי מנגיש מסמכים הזמינים לראשונה .לציבור הרחב במדיה דיגיטלית וללא תשלום. .בשנת 2019 פרסמה הכנסת דוח בנושא "חקיקה בכנסת העשרים בראי שבעים .שנות חקיקה במדינת ישראל - נתונים ומגמות" 111, הכולל נתונים סטטיסטיים .ופילוחים שונים על החקיקה במדינת ישראל . פרסום זה התבסס על מאגר החקיקה .הלאומי, וזו דוגמה לערך שניתן להפיק ממאגר מידע זה ולחשיבות הנגשתו לציבור. .להלן כמה דוגמאות לנתונים המובאים בדוח : .בהיעדר חובה או הנחיה כל אחת מ-257 הרשויות המקומיות פועלת כמיטב הבנתה, סדרי .העדיפויות שקבעה ויכולותיה הכספיות והטכנולוגיות בכל הנוגע להנגשת מאגרי מידע. .יש רשויות שמנגישות מאגרי מידע רבים באתר האינטרנט שלהן, כגון בתחומי תחבורה .(תחבורה ציבורית, חניונים, אזורי חניה), סביבה עירונית וקיימּות (שטחים ירוקים, אתרי .טבע) וחינוך (מועדוניות, בתי ספר, ספריות) 81 , ויש רשויות שאינן מנגישות מאגרי מידע .רבים. תושבי רשויות מקומיות שמפרסמות מאגרי מידע נהנים מגישה למידע ומשירותים .המפותחים על בסיסו, לדוגמה מיפוי מרחבים מוגנים ופריסת המקומות שבהם מצויים .מתקני עגינת אופניים82 . .הביקורת העלתה כי נכון לאוגוסט 2020 , הנתוניםעל המימון הנוסף שמקצות הרשויות .המקומיות למוסדות החינוך הפועלים בתחום שיפוטן אינם מתפרסמים ב"מערכת שקיפות .בחינוך". נתונים אלה אף אינם מועברים למשרד החינוך , ועל כן ההחלטות המתקבלות .בנושא התקצוב נשענות על מסד נתונים חלקי בלבד. .החלטת הממשלה משנת 2013 חייבהאת משרד החינוך ל פרסם לציבור אחת לשנה דוח .הסוקר את נתוני כלל המשאבים שהועברו בשנת לימודים למוסדות החינוך, ברמת מוסד .החינוך וברמת התלמיד, לרבות המשאבים שהתקבלו מהרשויות המקומיות. בהחלטה .הוטל על משרדי החינוך, האוצר והפנים לתאם את המתכונת שבה יועברו הנתונים .האמורים. הועלה כי החלטת הממשלה אינה מיושמת במלואה . .חוק שנחקק יכול לתקן חוק קיים (לרבות ביטולו או חלקים ממנו) או ליצור הסדר .חקיקה חדש. ברשומות לא מופיע נוסח החוק המלא (הנוסח כפי שפורסם לראשונה .וכל תיקוניו). כלומר, כדי לדעת מה נוסחו התקף של החוק, יש לקרוא את הנוסח .המקורי של החוק כפי שפורסם מלכתחילה ברשומות ולאתר את כל תיקוניו כפי .שפורסמו ברשומות במשך השנים. הביקורת העלתה כי אין בישראל גורם ממשלתי .או ממלכתי המפרסם לציבור הרחב את חוקי המדינה המלאים, על תיקוניהם112 . .החקיקה העדכנית המלאה היא אחת הדוגמאות הבולטות למידע שהציבור זקוק לו, ושיש .ערך ציבורי רב בהנגשתו. פעולתו של המגזר השלישי בתחומים שהוא מזהה כחשובים .לציבור ראויה לשבח. עם זאת, ראוי שהנגשת החקיקה העדכנית תיעשה על ידי גורם .ציבורי . . מהתרשים98 עולה כי ישראל מדורגתבמדד זה מתחת לממוצע ה- OECD . ממסמכי ה- .OECD משנת2019 עולה כי משנת2017 חל שיפור בישראל בפעולות להכשרת עובדי .ציבור בתחום אוריינות -דאטה ולת מיכה ביישום המדיניות, וכי ניתנו תמריצים לקידום .הנושא. עוד צוין כי בשנתיים האחרונות טרם נעשו צעדים להערכת ההשפעה הכלכלית .והחברתית של פתיחת המאגרים. .גם ממסמכי רשות התקשוב עולה כי נכון לשנת 2019, לאהייתה התקדמות משמעותית .בתחום זה בשנתיים האחרונות. להלן התייחסות להיבטים שונים הנוגעים למדד זה: . כעולהמהתרשים 92, ישראל נמצאת בפרמטר זה בממוצע ה- OECD , במגמת שיפור מתונה .במדד שנת 2019 לעומת מדד שנת2017 . עם זאת, במדד צוין לגבי מטה-דאטה 93 שכל .מדינות ה- OECD מספקות תיאור מטה-דאטה לגבי רוב מאגרי המידע שבאתר הייעודי, .פרט לישראל ואסטוניה. .ממסמכי רשות התקשוב משנת 2019 עולה כי השיפור של ישראל במדד זה מיוחס בעיקר .להנחיית רשות התקשוב בדבר עקרונות וסטנדרטים לביצוע הנגשה, המתווה את אופן .ההנגשה בפועל. עם זאת, במסמכי רשות התקשוב צוין כי "עצם קיומה של ההנחיה אינו .מספיק, ויש לבחון גם את יישומה". ,כעולה מהתרשים6 מיליון ש"ח (כ-42%) מ-14.4 מיליון ש"ח שאושרו כאמור להנגשת .המאגרים, אושרו עבור רשות התקשוב לצורך כוח אדם שיסייע למשרדים בטיוב מידע .ויסייע לרשות התקשוב ביישום החלטה 1933 , וכן לשם שיפור אתר דאטה-גוב. מכאן .שבפועל, התקציב שאושר לתמרוץ משרדי הממשלה להנגשת מאגרי המידע הוא 8.4 .מיליון ש"ח בלבד. בירור שעשה משרד מבקר המדינה בנובמבר 2020 העלה כי מהתקציב .שאושר לתמרוץ משרדי הממשלה (8.4 מיליון ש"ח) מומשו בפועל כ-6.7 מי ליון ש"ח .(79%) . . בהחלטת הממשלה נקבע כי יינתן למשרדי הממשלה תמרוץלהנגשת מאגרי המידע .שברשותם. הנגשת המאגרים כרוכה לעיתים בהשקעת משאבים, ומימוש התקציב שנקבע .שיוקצה לעניין זה יסייע להנגשת מאגרים רבים יותר. מומלץ כי רשות התקשוב תפעל .להרחיב את תקצוב משרדי הממשלה בהיבט זה בהתאם ליעדים שנקבעו בהחלטת .הממשלה, וכן תעקוב אחר מימוש התקציבים במשרדים השונים כדי לעמוד על חסמים .במימושם. איסוף נתונים וניתוחם מאפשר לזהות מגמות ולאתר חסמים ובעיות, ובהתאם לכך להניע .פעולות למול משרדי הממשלה השונים וכן לעדכן הנחיות קיימות. רשות התקשוב החלה .באיסוף נתוני צריכת API רק באפריל2020 . בהיעדר מידע מלא ושוטףעל השימוש באתר .דאטה -גוב במשך השנים, לא ניתן להפיק בצורה מיטבית תובנות לגבי השימוש בו ולגבי .התחומים ו המאגרים שבהם מגלה הציבור עניין. מידע זה עשוי לסייע אף בתיעדוף הנגשת .מאגרים הכוללים מידע בתחומים אלו. .ראוי כי רשות התקשוב תמשיך באיסוף מידע שיטתי וסדור, תנתח אותו ותגזור ממנו תובנות .והמלצות למשרדים. .יובהר כי ניתוח נתוני הגלישה כשלעצמו אין משמעותו הערכה של השפעת ההנגשה .(שבמסגרתה כאמור מבוצעים לדוגמה מחקרים לגבי השפעות כלכליות או חברתיות), .מדד שכאמור טרם נעשתה לגביו בחינה בישראל. .שיתוף הציבור הוא עקרון יסוד של ממשל פתוח, וחיוני לבצעו כדי שהציבור יוכל להצביע .על מאגרים שהם בעלי ערך עבורו ועל חסמים ובעיות בנושא. נוכח זאת יש להגדיר .בתיאום עם מטה ישראל דיגיטלית ועם היחידה לחופש המידע במשרד המשפטים מתווה .ברור המעוגן בתוכנית עבודה לקיום הליכי שיתוף הציבור ולאיסוף מידע מהמגזר השלישי, .להגדיר את התוצר הנדרש ולהבטיח שהוא יהיה תשומה ביישום החלטת הממשלה. .תמונת המצב העולה ממסמכי רשות התקשוב משנת 2019 מלמדתכי הנגשת המאגרים .מאופיינת באותם מאפיינים הקיימים ל גבי ניהול המידע הממשלתי, ובראשם היעדר .תאימות ( interoperability) המאפשרת הצלבה בין מאגרים וארגונים שונים וניתוח של .מידע. במסמכי רשות התקשוב צוין כי נוסף על כך, " למרבית המאגרים לא נמצא מטה - .דאטה מלא, ובפרט הסבר אודות השדות אותם הוא מכיל, ולעיתים קרובות המידע עצמו .אינו איכותי, חסר, בלתי אחיד או לא עקבי". עוד צוין כי בהיעדר מנגנון לטיוב המידע, .מפתחים וחוקרים מתקשים להשתמש בו, דבר המתבטא בפרמטר שבו ציּונה של ישראל .הוא הנמוך ביותר - אינטראקציה עם ה משתמשים וקבלת משוב מהם לשיפור איכות .ההנגשה והמידע. בידי גופים ציבוריים רבים (למשל, רשויות מקומיות, בנק ישראל, מכון התקנים הישראלי, .מוסדות להשכלה גבוהה, הרשות לשיקום האסיר, רשות החשמל, חברות הנמלים, שירות .התעסוקה והמוסד ל ביטוח לאומי) מצויים מאגרי מידע רבים שלחלקם יש ערך רב עבור .הציבור. החלטת הממשלה 1933 הכירה בצורך בקיום בחינה לגבי הרחבת חובת ההנגשה .גם למאגרי מידע של גופים ציבוריים אחרים. נכון לספטמבר 2020 , הליך בחינה זה לא .בוצע בצורה מובנית וסדורה. .הרחבת שירותי רשות התקשוב לגופים ציבוריים נוספים שיהיו מעוניינים בכך, ובפרט .לרשויות המקומיות, כאמור בהחלטת הממשלה מיולי 2020 הנוגעת להאצת השירותים .הדיגיטליים, היא צעד חשוב . עם זאת, הדבר אינו מייתר את הצורך בבחינה פרטנית של .מאגרי מידע בעלי ערך לציבור שהנגשתם אינה מחויבת מכוח החלטת הממשלה 1933 . . ראוי כי רשות התקשוב תבצע הליך בחינה סדור בנושא זה. במסגרת זו יש להתניע הליך .מיפוי של מאגרי מידע ליבתיים המצויים בידי גופים ציבוריים שאינם משרדי ממשלה .ויחידות סמך ולגבש תוכנית מסודרת הכוללת אבני דרך ולוחות זמנים לקידום הנגשתם .של מאגרים א לה, תוך תיעדוף המאגרים בעלי הערך הציבורי הרב ביותר. מידע נדל"ני הוא מידע שהגישה אליו חשובה לציבור הרחב. הנגשה באתר ממשלתי של .מאגרי מידע הכוללים נתונים על נכסי נדל"ן וסביב תם חשובה לאזרח לשם קבלת .החלטות מושכלות על רכישה או מכירה של נכס וליזמים וחברות הפועלים בתחום זה, וכן .חשובה לשיפור הדיון הציבורי לגבי ביצועי הממשלה ועמידה ביעדיה בתחום. .מהתרשים עולה כי נכון לשנת 2019, מכ-37.1 מיליון ש"ח שאושרו עבור השנים2017 - .2022 הועברו בפועל כ-16.4 מיליון ש"ח (כ-44% ( ); יתרת התקציבים20.7 ,מיליון ש"ח .56% .) משוריינים להעברה עתידית
.מוצע כי רשות התקשוב תבחן אילו שיפורים ניתן לבצע באתר דאטה- גוב, בין היתר .תוך בחינת אתרי דאטה- גוב ממשלתיים בעולם ובשים לב לעקרונות ממשל פתוח. .זאת, במטרה לעודד שימוש במאגרים ולאפשר שיח פתוח עם הציבור בנושא.