שנקר הנדסה. עיצוב. אמנות. (חל_צ) . היבטים בפעילות שנקר לא נמצא כל מסמך המעיד שבהחלטתו לאפשר ליועץ המשפטי לפעול לצורך גיוס התרומה מהקרן והסכמתו לתשלום עמלה בגין הצלחה, שיתף הנשיא בעלי תפקידים אחרים בשנקר, או למצער יידע אותם. נוכח ניסוח מכתב ההתחייבות שנעדר מכותבים נוספים והמותיר עמימות באשר לגורם העתיד ליהנות מדמי העמלה (הנשיא כתב: "הגורמים המטפלים בבקשתנו") ונוכח תגובות הנשיא 30 והיועץ המשפטי למשרד מבקר המדינה שמהן עלה כי הנשיא ידע שמדובר ביועץ המשפטי (הדבר הוכחש על ידי הנשיא בשלב מאוחר יותר - בפברואר 2010 ,) המסקנה המתבקשת היא שהעסקה, בשלב זה לפחות, התגבשה בין הנשיא ליועץ המשפטי בלבד. ממסמכי שנקר עולה כי באפריל 2002 , לאחר קבלת התרומה, חתמו יו"ר הוועד המנהל דאז והנשיא על המחאה עבור עמלה בסך כ- 650,000 ש"ח שניתנה ליועץ המשפטי. בספח ההמחאה צוין: "דמי טיפול ועמלה בקשר עם תרומת 'הקרן'". לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שמדובר היה בתשלום עמלה בסכום ניכר ליועץ המשפטי של המוסד, היה על יו"ר הוועד דאז שלא להסתפק בבדיקות ובבירורים שערך, אלא ליזום דיון בנושא בוועד המנהל לפני ביצוע התשלום. משרד מבקר המדינה מעיר כי כאמור הסבריהם של הנשיא ושל שנקר אינם נתמכים בכתב. יתרה מזו, יו"ר הוועד המנהל דאז, שלטענתם תשלום העמלה נקבע בשיתוף עמו, הודיע כאמור למשרד מבקר המדינה כי נודע לו לראשונה על ההתחייבות לשלם את העמלה ליועץ המשפטי רק כאשר נדרש לחתום על ההמחאה. הביקורת העלתה כי נשיא שנקר לא עדכן בכתובים את הוועד המנהל ואת חבר הנאמנים של שנקר בדבר פניות מל"ג לנשיאי המכללות ובכללם אליו בכל הנוגע למשך כהונתם ובדבר התארגנותם נגד הוראת מל"ג. כמו כן לא דיווח הנשיא על הפניות האמורות למבקר הפנים, שבדק באותה תקופה את נושא משך כהונתו ואת קיום הנחיות מל"ג בנושא. . משרד מבקר המדינה מעיר כי אי-העברת מידע מהותי שלנשיא יש בו עניין אישי - משך תקופת כהונתו - למוסדות המנהלים של שנקר ולמבקר הפנים, אינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין וגם לא עם חובות הנשיא כלפי המוסדות המנהלים של בית הספר. למידע זה הייתה משמעות מיוחדת נוכח העובדה שבתקופה שבה התקבלו פניות מל"ג דנו כאמור מוסדות שנקר בהארכת כהונת הנשיא. משרד מבקר המדינה מעיר לנשיא כי היה עליו, כעומד בראש המוסד, לנהוג בשקיפות כלפי מוסדות שנקר ולהביא לפניהם במועד את המידע שהיה בידיו. גם אם לדעתו המידע אינו מוחלט או אינו סופי או זמני וגם אם הוא עומד בניגוד להשקפותיו, אין הדבר יכול להיות שיקול לעצם הצורך להציג את המידע. על אחת כמה וכמה, יש לנהוג בשקיפות כאשר מדובר במידע שיש בו משום נגיעה אישית בנשיא עצמו. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי ראוי היה שהוועד המנהל של שנקר יעמוד על משמעות אי -העברת המידע על ידי הנשיא הן בהיבט הענייני - הודעות מל"ג והצורך ליישמן, והן בהיבט של תקינות סדרי המינהל - חובתו של הנשיא לנהוג בשקיפות. על הוועד המנהל של שנקר להסיק את המסקנות ולקיים בקרה ופיקוח הדוקים יותר על ניהול בית הספר ועל הנהלתו וכן על הטיפול בהנחיות מל"ג. לא נמצאו אסמכתאות המעידות כי חבר הוועד המנהל קיבל ממל"ג מענה על תלונתו, וכי מל"ג נקטה פעולות כלשהן בעקבותיה. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי פניות עקרוניות ומהותיות שמל"ג מעבירה לנשיאי מכללות יועברו גם לוועד המנהל שלהן. בכך יובטח שמידע מהותי יהיה בידי המוסדות המנהלים של המכללות במועד הנכון. . עודף המידע שיש בה. לכן קיומה אינו מייתר את הצורך ברישום נאות של הפרוטוקול. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר ששנקר ממלא תפקיד ציבורי וחלק ניכר מתקציבו מקורו בתקציב המדינה, ראוי שיפעל לפי אמות מידה הנדרשות מגופים ציבוריים וינהג לפי כללי מינהל תקין גם לעניין ניהול פרוטוקולים. הצורך בשמירת סודיות אינו פוטר את שנקר מחובה זו; עליו להפעיל מנגנונים שימנעו פגיעה בסודיות של הפרוטוקולים, וזאת בלי לוותר על תיעוד ראוי של הדיונים. על מוסדות שנקר לנקוט בהקדם את כל הצעדים הדרושים על מנת להבטיח רישום נאות של פרוטוקולים של ישיבות חבר הנאמנים והוועד המנהל ושל ישיבות מהותיות אחרות המתקיימות בשנקר. כמו כן עליו לקבוע נוהל מתאים לשמירת הקלטות של דיוניו. הביקורת העלתה כי בשנקר אין נהלים בנושאי העסקת קרובי משפחה, התקשרויות עסקיות בין בעלי תפקידים, עובדים, ספקים ונותני שירותים ודיווח על זיקות אלה. בתקנון האקדמי צוין רק כי "במקרה שקיים קשר משפחתי בין דיקן לבין ראש מחלקה באותה פקולטה, יהא ראש מחלקה כפוף לנשיא". עוד העלתה הביקורת כי למל"ג ולוות "ת אין הנחיות המחייבות את המוסדות להשכלה גבוהה לדרוש מעובדיהם ומבעלי התפקידים בהם להצהיר על קשרי משפחה או קשרים אחרים, לרבות קשרים עסקיים בינם לבין עצמם ובינם לבין ספקים ונותני שירותים. לדעת משרד מבקר המדינה, הליך בחירת מנכ"ל לשנקר הוא הליך רגיש ומשמעותי; על כך עמד גם בית הספר בעצמו. דווקא משום כך, היה על שנקר לתעד כראוי את ההליך, לרבות רישום של החלטות מהותיות של הוועדה, עיקרי דברים, עמדות החברים שקיבלו את ההחלטות והמידע הנוגע למועמדים. תיעוד שכזה יש בידו להבטיח את שקיפות ההליך והגינותו והוא גם יכול לאפשר ניתוח של ההחלטות שהתקבלו, אם הדבר יידרש. רגישות ההליך אינה עילה להימנעות מתיעודו, ובידי שנקר מצויים אמצעים ודרכים להגן על סודיותו. מהאסמכתאות בשנקר עולה כי בעת שביצע הקבלן את עבודתו בשנקר, התקשר הנשיא ישירות עם קבלן משנה שהיה אחראי מטעמו של הקבלן לביצוע העבודות בשנקר (להלן - קבלן המשנה), לצורך ביצוע עבודות שיפוץ פרטיות. ראוי כי שנקר יבחן את הצורך בשילוב נושאים מתכנית הביקורת שלא יושמה (חלק ב של דוח הביקורת) במסגרת דיונים שי קיים בעתיד בתכניות העבודה של מבקר הפנים. משרד מבקר המדינה העלה כי אף שטיוטת הדוח כללה כאמור ממצאים מהותיים, לא כינס יו"ר הוועד המנהל את הוועד המנהל לפני ישיבת חבר הנאמנים כדי לדווח לו על עיקרי טיוטת דוח הבדיקה ועל דרישת מל"ג וות"ת ולקבל את הנחיותיו לגבי המשך פעולותיו בנושא. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח אופי הממצאים שעלו בטיוטת דוח הבדיקה ודרישת מל"ג וות"ת להביאם גם לפני חבר הנאמנים, היה על יו"ר חבר הנאמנים להביא לידיעת חבר הנאמנים כבר בדיון זה את עיקרי טיוטת דוח הבדיקה ולא לדחות את הדבר לישיבתו הקבועה הבאה, שנה לאחר מכן. משנת 2003 עוסקות מל"ג וות"ת בבחינת ההחלטה בנושא הניהול האקדמי של המכללות ובאופן אכיפתה באמצעות ועדות שונות שהן מינו, אולם במשך למעלה משבע שנים הן לא השלימו את הטיפול בנושא. לדעת משרד מבקר המדינה, החלטות מל"ג ו אי-נקיטת הצעדים לאכיפתן יצרו חוסר ודאות בשנקר ובמכללות נוספות. בשל כך נוצרה תובנה כי מל"ג וות"ת נוהגות בהנחיותיהן כ"הלכה ואין מורין כן". רפיון הידיים של מל"ג וות"ת אפשר לשנקר לפעול על פי רצונו ולהתעלם מהחלטות מל"ג וות"ת בעניין משך כהונת נשיא. "תפקודה של מלג מביא למסקנה כי עבודת המטה שעשתה לקראת קבלת ההחלטה בנוגע לקציבת כהונת נשיאי מכללות לא הושלמה, וכי מל"ג לא הביאה בחשבון את היבטיה המשפטיים של ההחלטה ואת המתחייב מכך ולא עמדה על בעיות אפשריות באכיפתה. דרך פעולה זו של מל"ג באשר לאכיפת הנחיותיה אינה עומדת באמות המידה של יעילות ומועילות הנדרשות מגוף זה. על מל"ג וות"ת להשלים ללא דיחוי נוסף את הפעולות לגיבוש מדיניותן בנושא ולהסדיר בהקדם את התוקף המשפטי של כל הנחיותיהן, לרבות נושא משך כהונת נשיאי המכללות. כמו כן עליהן לנקוט את כל הצעדים הדרושים לקיום הנחיותיהן על ידי המכללות ולהפיק את הלקחים הדרושים מתפקודן הכושל בנושא זה כדי למנוע את הישנותו. הנתונים האמורים לעיל מצביעים על שיעור גדל והולך של תלמידים לתואר ראשון הלומדים במכללות ועל היקפם הניכר של תקציבי המדינה הניתנים לגופים אלה. מנתונים אלה עולה גם החשיבות הרבה בקיום בקרה נאותה ושוטפת של הגורמים הממשלתיים המופקדים על הנושא - ובראשם מל"ג וות"ת - על פעילותן של המכללות. 3. כבר בדוח שהתפרסם במרס 200950 העיר מבקר המדינה על היעדר פיקוח ובקרה ראויים של מל"ג וות"ת על הנעשה במכללה האקדמית צפת. בדוח הודגש כי נוכח תפקידן הציבורי החשוב של המכללות האקדמיות ונוכח משקלן ההולך וגובר של המכללות מבחינת מספרן ומספר תלמידיהן והן מבחינת חלקן בהקצבות המדינה להשכלה גבוהה, ראוי כי מל"ג וות"ת ישפרו את מנגנוני הפיקוח והבקרה שלהן על פעילות המכללות ויוודאו שייקבעו בהן סדרי בקרה נאותים ושהן יפעלו לפי כללי מינהל תקין. אם יתברר שהמכללות אינן פועלות כראוי, על מל"ג וות"ת לממש את סמכויותיהן ולנקוט את כל הצעדים המתחייבים מהן. לדעת משרד מבקר המדינה, היה על שנקר להרחיב את מאגר המועמדים הפוטנציאליים ולהימנע מאיתור מועמדים באמצעות גורמים ששנקר תלוי בהם לצורך פעולותיו, בין היתר בתחום התכנון והבנייה. לדעת משרד מבקר המדינה, על מוסדות שנקר להפיק לקחים מתהליך סיום כהונת המנכ"ל ולקבוע הסדרים ונהלים שימנעו מקרים דומים בעתיד. לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד המנהל להפיק את הלקחים מהממצאים בעניין הליכי סיום עבודת המנכ"ל הקודם והליכי הבחירה והמינוי של המנכ"ל החדש ולהנחות את הנוגעים בדבר בשנקר לגבש בהקדם נוהל בעניין מינויים ופיטורים של בעלי תפקידים בכירים בשנקר. לדעת משרד מבקר המדינה, העובדה שמשנת 2001 ועד שנת 2007 לא ידעו רואי החשבון של שנקר על קיומה של חברת שנטק מעוררת ספק באשר לשלמות המידע שהמציא להם שנקר לצורך הכנת דוחותיו הכספיים. נמצא כי אף שברור כי הגורמים הבכירים בשנקר - המנכ"ל דאז וסמנכ"ל הכספים - ידעו במועד זה או אחר על קיומה של חברת שנטק, הם התנערו מאחריותם לכך שהדוחות הכספיים של שנקר לא כללו דיווח עליה, כמתחייב. גורמים אלה הסתפקו בדברי הנשיא כי לשנקר אין השקעה בחברה ופטרו עצמם מהצורך לעמוד על דיוקם של הדברים שעשויים להיות בעלי משמעות מהותית לשנקר - לרבות מתן ביטוי מתאים להקמתה ופעילותה של חברת שנטק בדוחות הכספיים של שנקר. 3 . )(א הועלה כי אף שהדוחות הכספיים של שנקר לשנת 2006 תוקנו באפריל 2007 , לא המציא שנקר למשרד מבקר המדינה את דוחותיו הכספיים המתוקנים לשנה זו, שכללו לראשונה מידע על החזקתו בחברת שנטק, אלא את הדוחות הכספיים הקודמים, שלא כללו את החזקתו בחברה. רק בעקבות בקשה מפורשת של משרד מבקר המדינה המציא לו שנקר את הדוחות המתוקנים. . בדוחות רבים של משרד מבקר המדינה הוזכרה חשיבות רישום ראוי של פרוטוקולים על ידי גופים ציבוריים בשל עקרון השקיפות וכללי מינהל תקין. בדוחות הודגש שעל הפרוטוקול לשקף באופן מלא את עיקרי הדברים הנאמרים בדיונים ואת שיקולי הגופים השונים בהחלטותיהם41 . מהאמור לעיל עולה כי תשובת הנשיא לא תאמה במלואה את העובדות בנושא - לא בעניין מעורבותו בקביעת השכר של היועץ המשפטי ולא בעניין שירותים פרטיים שנתן לו. יצוין כי בשנקר לא נמצאו כל מסמכים המבססים את טענתו של הנשיא ולפיה בעלי תפקידים בשנקר ידעו שהוא נעזר בשירותיו של היועץ המשפטי לצרכיו האישיים; יו"ר הוועד המנהל דאז הכחיש כאמור כי ידע על כך. לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם חלק מבעלי התפקידים בשנקר אכן ידעו על כך, הרי שהיה על הנשיא להביא את העניין לדיון במוסדות שנקר. זאת ועוד, גם אם הם ידעו על כך, הדבר לא פוטר אותו מהצורך לברר האם ההתקשרות הפרטית שלו עם היועץ המשפטי אינה מחייבת אותו להימנע ממעורבות בעניין תנאי העסקת היועץ המשפטי כיועצו של שנקר ומהצורך לקבוע הסדר הולם למניעת חשש לניגוד עניינים. יצוין כי ממסמכי שנקר עולה כי באפריל 1997 כבר קבע הוועד המנהל, בנוגע לפעולות לא תקינות אחרות שביצע הנשיא במסגרת רכישת ציוד לשנקר במטרה לפתח לימודי תואר שני בשנק... נעשו תוך חריגה ממינהל ]בנושא[ ר, כי "פעולותיו תקין ועל כך תירשם הערה בתיקו האישי של הנשיא... הוחלט להסתפק בהערה זו תוך תקווה ודרישה מהנשיא להקפיד בהמשך כהונתו על פעולותיו על פי כללי המינהל התקין". משרד מבקר המדינה מעיר לנשיא שנקר כי כנושא משרה בחברה היה עליו להימנע מכל פעולה שיש בה חשש לניגוד עניינים בין מילוי תפקידו בחברה ובין ענייניו האישיים. על הנשיא היה להודיע למוסדות שנקר בעוד מועד על כוונתו לבצע את ההתקשרויות האמורות עם היועץ המשפטי על מנת שיוכלו לשקול אם הדבר מעורר חשש להיווצרות ניגוד עניינים בין העסקה זו לבין החלטות שהנשיא נדרש להן באשר להעסקת היועץ המשפטי כיועצו של שנקר, למשל בעניין הגדלת שכרו ובעניין המשך העסקתו. כן ראוי היה להביא לידיעת מוסדות שנקר קשרים אלה, כדי שיילקחו בחשבון כאשר היועץ המשפטי מחווה את דעתו בענייני הנשיא לפני מוסדות שנקר. לדע ת משרד מבקר המדינה יש לראות בחומרה את פעולות הנשיא בעניין זה. עוד יצוין כי בתשובתו של הנשיא על פניית משרד מבקר המדינה הוא מסר מידע חלקי שכלל אי -דיוקים בעניין קשריו האישיים עם היועץ המשפטי ובעניין מעורבותו בהעלאת שכרו. הביקורת העלתה כי הנשיא לא דיווח למוסדות שנקר על התקשרויותיו האישיות האמורות עם היועץ המשפטי, לא לפניהן ולא אחריהן. ,משרד מבקר המדינה מעיר לשנקר כי חברה מוחזקת על ידו היא חלק מישותו ומשכך עליו להקפיד ולעמוד על פעולותיה לא רק לצורך צבירת מידע אלא בעיקר על מנת להבטיח כי האינטרסים שלו לא ייפגעו מפעולותיה. נשיא שנקר לא הקפיד על דיווחים שוטפים למוסדות שנקר כנדרש, ובכך לא מילא את חובתו כלפי שולחו - שנקר. לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד המנהל של שנקר להקפיד ולדרוש מנציגיו בחברות כאלו, ככל שיהיו, דיווח תקופתי קבוע בנוגע לפעילות החברות ומצבן הכספי ולהבהיר להם חובה זו בעת מינוים. מלבד הדיווחים התקופתיים, על שנקר לדרוש מנציגיו בחברות לדווח לו במועד על כל מקרה משמעותי או חריג שעשויות להיות לו השפעות על שנקר; פעולות כגון הפסקת תמיכה של השותף בחברה מוחזקת או העברת רשימת מוצרים שהם מקניינו הרוחני של שנקר נחשבות מקרים משמעותיים שיש לדווח עליהם במועד. גם הנחיה זו ראוי שתעוגן בנוהל. משרד מבקר המדינה מעיר כי המסר העולה מהשתלשלות העניינים בעת הקמתה של החברה הוא שהנשיא, שיזם והוביל את הקמת החברה, התעלם לחלוטין מהנחיות מל"ג, הוא לא מצא לנכון לבקש את אישורה של ות"ת לעסקה ואף לא טרח ליידע אותה על כך. על מוסדות שנקר להקפיד למלא את הנחיות מל"ג, ועל מל"ג לפעול בהתאם למעמדה כגוף המפקח על פעילות המוסדות להשכלה גבוהה ולקבוע מנגנוני בקרה ליישום הנחיותיה. מהמתואר לעיל עולה כי גם לאחר שאושר דוח מבקר הפנים של שנקר באוקטובר 2006 .נמשכה תופעת הרישום החסר של פרוטוקולים בישיבות של מוסדות שנקר לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה תופעה זו שכן היא אינה עולה בקנה אחד עם סדרי מינהל תקינים ובכלל זה עם עקרון השקיפות. רישום חסר של פרוטוקולים, שאין בו אזכור של נושאים מהותיים ומחלוקות שהועלו בדיון, פוגע באמינותו של הפרוטוקול. בהיעדר מסמכים המתעדים באופן מלא את תוכן הישיבות לא ניתן לדעת מה הם הנושאים שנדונו, מה הן עמדותיהם של המשתתפים ומהו הבסיס להחלטות שהתקבלו. עריכת הקלטה ושמירתה אינה פוטרת את מ וסדות שנקר מהחובה לוודא שהפרוטוקולים אכן ישקפו נכונה ובאופן מלא את מהלך הדיונים. צירוף דוח או מסמכים לפרוטוקול גם הוא אינו פוטר את המוסדות מהחובה לכלול בפרוטוקול את עיקרי הדברים הנאמרים בדיון. באשר לסטנוגרמה, אמנם היא מתעדת באופן מדויק את מהלך הדיון, אולם היא אינה נגישה, אינה יעילה ואינה נוחה לשימוש בשל 2 . משרד מבקר המדינה בחן גם את תיעוד ניהול הדיונים של שתי ועדות שמינה שנקר: ועדת ביקורת מיוחדת לבדיקת תיקון הליקויים שעלו בדוח מבקר הפנים, וועדה לבחירת מנכ"ל חדש לשנקר43 . הבדיקה העלתה ששנקר לא הקפיד על תיעוד הדיונים של ועדות אלה. 1. מהשוואה שעשה משרד מבקר המדינה בין הקלטות של ישיבות אחדות של חבר הנאמנים ושל הוועד המנהל שהתקיימו לאחר דוח מבקר הפנים מאוקטובר 2006 לבין פרוטוקולים של אותן ישיבות עלה שלעתים הושמטו מהפרוטוקולים פרטים מהותיים, כך שהם לא שיקפו בצורה נאותה את תוכן הישיבות ואת ההחלטות שהתקבלו בהן. לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד המנהל לבחון ביסודיות את נושא חברת שנטק ואת היחסים המשפטיים וקשרי הגומלין של שנקר עמה לאחר העברת המניה שלו בחברה, ולהנחות את הגורמים המתאימים בשנקר לדון עם החברה בחובות ובזכויות של שנקר בחברה ובדרכי שיתוף הפעולה עמה ולהגדירם מחדש בהסכם ביניהם. 2. עוד ציינה הבודקת מטעם מל"ג כי "סוגיית ניגודי עניינים מהווה סוגיה רגישה ביותר, ולא בכדי התווספה בחוק החברות הדרישה לפרט בדוח המילולי ראוי שתאושר ]ועסקה כזו[ ...גילוי מלא של עסקאות שנעשו עם צדדים קשורים בשקיפות ומראש במוסדות המנהלים, ובמיוחד כאשר מדובר בתפקיד כה רגיש של יועץ משפטי". הממצאים האמורים לעיל מצביעים על ליקויים בתפקודם של נשיא שנקר והיועץ המשפטי של שנקר, שלא דיווחו למוסדות שנקר על ההתקשרות ביניהם בענייניו הפרטיים של הנשיא ועל כך שהיועץ המשפטי הו א גם בא כוחה של הקרן וגם מקבל העמלה. לאחר שהחליט שנקר לסיים את העסקתו של היועץ המשפטי שלו, ראוי שבבואו לבחור יועץ משפטי חדש הוא יפעל על פי עקרונות דיני המכרזים ויקיים הליך תחרותי שיבטיח בחירה של האדם הכשיר ביותר לתפקיד בתנאי התקשרות מיטביים. על אף היתרונות שבהעסקה ממושכת של אותו יועץ משפטי, על שנקר לשקול לקצוב את תקופת כהונתו; בכך יימנע שנקר מלהיקלע למצב של תלות יתר ביועץ וגם יאפשר כניסת כוחות רעננים לבית הספר. 2. הביקורת העלתה כי אף על פי שהמשא ומתן על הקמת חברת שנטק החל בסוף שנת 2000 , רק ביוני 2001 ,דיווח על כך הנשיא לוועד המנהל של שנקר לראשונה לאחר שכבר גובשה - בסיועו של היועץ המשפטי של שנקר - טיוטת מזכר הבנות בין הצדדים להקמת החברה. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שנושא זה - הקמת חברה מוחזקת האמורה לעסוק בפיתוח ומסחור של מוצרי שנקר - הוא נושא חשוב ומשמעותי בעל היבטים משפטיים וכלכליים עם גורם חוץ - היה על הנשיא ובעלי התפקידים בשנקר הנוגעים בדבר להביאו לדיון בוועד המנ הל לקבלת החלטה לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועדה המצומצמת היה לתעד את ישיבותיה כמתחייב מכללי מינהל תקין. בהיעדר מסמכים המ תעדים את תוכן הישיבות לא ניתן לדעת באילו נושאים דנה הוועדה ומה היו החלטותיה, ועל איזה בסיס עובדתי הוכן ההסכם. 3 . באוקטובר 2008 ביקש משרד מבקר המדינה מהנשיא להשיב על כמה שאלות הנוגעות למהות קשריו עם היועץ המשפטי, ובכללן השאלות האלה: האם היועץ המשפטי שימש או משמש יועץ משפטי אישי שלו, ואם כן האם הנשיא דיווח על כך למוסדות שנקר; וה אם הנשיא נמנע מלעסוק בעניינים הנוגעים להעסקתו ולשכרו של היועץ המשפטי. לדעת משרד מבקר המדינה, היות והדיונים נסבו, בין היתר, על ממצאי הביקורת באשר לתשלום העמלה שבו היו מעורבים הנשיא ויו"ר הוועד דאז ותפקודם בעניין, היה על הוועד לחלק את הדיון לשניים: האחד בהשתתפות הנשיא והיו"ר ובו הם יציגו את גרסתם בנושא, והשני - דיון וקבלת החלטות ללא הנשיא והיו"ר. בכך היה הוועד מבטיח שלא יתעורר כל חשש להשפעה של הנשיא והיו"ר על קבלת ההחלטות בדיונים. עלה כי על אף חומרת הדברים לא החליט הוועד המנהל בדבר נקיטת צעדים בנושא התרומה והעמלה ששולמה בגינה ובעניין המשך העסקת היועץ המשפטי. הנושא גם לא נדון שוב עד מועד סיום הביקורת של משרד מבקר המדינה בספטמבר 2009 . בדצמבר 2009 מסר שנקר כי בעקבות הערות משרד מבקר המדינה בדבר הצורך ברענון ספקי השירותים השונים לבית הספר 31 , הוחלט להפסיק את העסקתו של היועץ המשפטי החל מ- 31.12.09 . לדעת משרד מבקר המדינה, על מוסדות שנקר להפיק לקחים מתפקודם באשר לגיוס התרומה מהקרן על מנת שהפעילות לגיוס תרומות עבור בית הספר תהיה הגונה ושקופה. על שנקר לשים דגש על הצורך בקביעת נוהל שיגדיר מי הם בעלי הסמכות לאשר התקשרות עם מתווך לגיוס התרומות, כיצד יש לקבוע את שיעור העמלה בגין התיווך ומי הגורם שיאשר אותה, וכיצד יובטח שלא יתעורר חשש לאי-תקינות, לרבות חשש לניגוד עניינים כלשהו במהלך הגיוס ותשלום העמלה עבורו. . לדעת משרד מבקר המדינה, הטענה שאיןצורך לתת ביטוי לחברת שנטק בדוחות הכספיים אינה מדויקת; יש להבדיל בין הצורך באיחוד הדוחות הכספיים לבין הצורך במתן ביטוי הולם לכך בדוחות הכספיים (בצורה של ביאור, למשל). יש לשים לב כי עקרון הגילוי הנאות מחייב להביא לידי ביטוי בדוחות הכספיים מידע מהותי, ואין ספק כי הקמת חברה זו, אשר הוענק לה רישיון בלעדי וכלל -עולמי לכל מוצרי שנקר (שייבחרו על ידיה) היא אכן מידע מהותי. הועלה כי אף על פי שמדובר בהתחייבות כספית משמעותית של שנקר, לא חתם על המכתב מורשה חתימה נוסף, כמתחייב מנוהלי שנקר. יתרה מזו, למכתב לא היו מכותבים נושאי תפקידים כלשהם בשנקר. מפרוטוקול הישיבה עולה כי הנשיא לא הסביר לוועדה מה דינן של חובות שנקר כלפי חברת שנטק בכל הנוגע להתחייבויות העבר, לרבות חובת השיפוי, וכיצד הוראות חוזה ההקמה, ובכללן חובת שיתוף הפעולה של שנקר עם החברה, יוכלו להישאר בתוקף לאחר שמניית שנקר בחברה הועברה לאי -אל-אל, ובכך למעשה פסק שנקר מלהיות שותף בחברה. מהפירוט האמור של תפקידי הנשיא וסמכויותיו עולה שמדובר במשרה רמה, שיש לה השפעה של ממש על תפקודו האקדמי והניהולי של בית הספר. משרד מבקר המדינ ה מציין בנוגע לתשובת שנקר בדבר הטעות של הנשיא, כי החלטת מל"ג מנובמבר 2003 קובעת כי "במוסדות בהם מכהן ראש המוסד/הנשיא 10 שנים ומעלה יבחר/ימונה ראש מוסד/נשיא במקומו בתוך שנתיים ממועד פרסום החלטות המל"ג בדבר הניהול האקדמי"; בהחלטה זו לא נאמר שכל נשיא מכהן יזכה באופן אוטומטי בתוספת של שנתיים לכהונה של יותר מעשר שנים. לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם חשב הנשיא כי החלטת המל"ג האמורה מאפשרת את המשך כהונתו לאחר שנת 2008 , היה עליו להעביר את ההחלטה בצירוף כל חומר שנתקבל ממל"ג לגביה ואף את הפרשנות שלו בעניין זה לידי המוסדות המנהלים של שנקר כדי שיקבעו את עמדתם בנושא. לדעת משרד מבקר המדינה, על חבר הנאמנים היה לדון בממצאי דוח הביקורת של מבקר הפנים כפי שתוכנן מראש וכפי שנקבע בסדר היום של הישיבה. בהתניה שקבע חבר הנאמנים ולפיה ממצאי דוח הביקורת יידונו רק לאחר שתבוטל החלטת יו"ר חבר הנאמנים בדבר הקמת ועדת החיפוש ולאחר שיאושר המשך כהונת הנשיא, הייתה משום חריגה מסדר היום שנקבע ומסדרי מינהל תקין. מהחלטות חבר הנאמנים נוצר אגב כך מצג ולפיו מסקנות הביקורת אינן נוגעות להמשך כהונת הנשיא. לדעת משרד מבקר המדינה, אין בקיומה של ועדת ביקורת אד -הוק מטעם חבר הנאמנים כדי לפטור את הוועד המנהל מהחובה לדון בממצאים הנוגעים לנשיא שנקר בדוח הביקורת. ראוי היה שבד בבד עם מינוי ועדת הביקורת ליישום התיקונים המתחייבים מהדוח, יקיים הוועד המנהל, שהוא הגוף המפקח באופן שוטף על ניהולו של שנקר, דיון ממצה בעניין משך תקופת הכהונה של הנשיא והממצאים הנוגעים לתפקודו. "החלטה בדבר הניהול האקדמי, שתחייב את המכללות, צריכה להיות מעוגנת בכללים, ביחד עם יתר התנאים הקבועים בכללי ההיתר ובכללים להכרה... לסיכום, החלטותיה של המל"ג מצויות במסגרת סמכותה של המל"ג מכוח תפקידה לפקח על המוסדות להשכלה גבוהה ולשמור על רמה אקדמית נאותה בהן. יחד עם זאת, הדרך לחייב את המוסדות לקיים החלטה זו היא על ידי קביעת כללים, שהם בבחינת תקנת משנה". משרד מבקר המדינה מוסיף כי בעקבות חוות הדעת דלעיל החליטה מל"ג בנובמבר 2004 לפעול לעיגון החלטתה בדבר הניהול האקדמי בכללים, הטעונים, לפי חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח- 1958 (להלן- חוק מל"ג), היוועצות עם ועדת החינוך של הכנסת ופרסום ברשומות. הועלה כי מל"ג לא פעלה בהתאם להחלטתה ולא עיגנה את הנחיותיה בעניין הניהול האקדמי של המכללות בכללים כנדרש. משרד מבקר המדינה מעיר שהליקויים שדווח שהם תוקנו או מצויים בשלבי תיקון מתייחסים לליקויים שהם בני תיקון. עם זאת עלו בדוח הביקורת של מבקר הפנים ליקויים המעלים חשש לפגיעה בסדרי מינהל, אולם הם התייחסו ל"מעשה עשוי" וכבר לא ניתן היה לתקנם. ליקויים אלו חייבו התייחסות נפרדת של ועדת הביקורת; ראוי היה לנתחם, ללמוד אותם ולהפיק מהם לקחים לעתיד. ועדת הביקורת, הוועד המנהל וחבר הנאמנים של שנקר לא עשו זאת, ובכך הוחמצה הזדמנות לנשיאה באחריות ולשיפור. לדעת משרד מבקר המדינה, מהתיאור שלעיל בדבר ההנחיות וההחלטות של מל"ג באשר לקציבת תקופת כהונתו של נשיא מכהן של מכללה, עולה חוסר נחישות של מל"ג לבצע את מדיניותה. נראה כי מל"ג קיבלה החלטות, אך נוכח התנגדות של המוסדות20 להחלטותיה היא חזרה בה, לכאורה כדי לשוב ולדון בהן, אולם גם כאשר היא אשררה את החלט ותיה, בפועל היא השהתה את יישומן ואפשרה למוסדות להכתיב את רצונם. לדעת משרד מבקר המדינה, תשובותיה של מל"ג משקפות את חוסר ההחלטיות באשר להחלטותיה שלה; מל"ג טוענת כי כל עוד לא שונו ההחלטות הן עומדות בתוקפן, וכי היא אף מתכוונת לנקוט סנקציות כלפי החורגים מהן, ובד בבד היא מודיעה כי היא ערה להתנגדויות להחלטותיה ועל כן משהה את נקיטתן של הסנקציות. נוכח הממצאים ד לעיל, היה על מל"ג להקפיד כי פנייתה מיולי 2008 תובא גם לידיעת מוסדות שנקר. משרד מבקר המדינה מצביע על חשש ולפיו הנשיא כבר החליט, למעשה, לסיים את כהונת המנכ"ל לשעבר בשנת 2009 , וכי תהליך השימוע שהוא ביצע למנכ"ל אפשר שנעשה לא בלב פתוח ושתוצאותיו נקבעו מראש. (ג) לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהסמכות למנות מנכ"ל היא בידי הוועד המנהל, מן הראוי שהסמכות להחליט על סיום תפקידו תהיה גם היא בידי הוועד המנהל. לדעת משרד מבקר המדינה, התקשרות פרטית של מנהל עם נותן שירות למוסד שהוא מנהל ע לולה לפתוח פתח לפגיעה בטוהר המידות. גם התקשרות עם גורם הקשור לנותן שירות כזה היא בעייתית. ההתקשרות הפרטית של הנשיא עם קבלן המשנה אינה ראויה ואינה תקינה, מה גם שלא מן הנמנע שהנשיא היה מעורב, בהיבטים מסוימים, בהתקשרות של שנקר עם הקבלן. כמו כן יש לראות בחומרה את הדיווח הלא מדויק שמסר הנשיא למשרד מבקר המדינה בעניין זה. ההתקשרויות הפרטיות של הנשיא עם נותני שירותים לשנקר מחזקות את הצורך שמוסדות שנקר יקבעו נהלים בדבר מניעת ניגוד עניינים וחובת גילוי הולמת של עובדים ונושאי תפקידים בשנקר. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הזיקה של הנשיא ליועץ המשפטי ונוכח העובדה שמקבל העמלה הוא גם היועץ המשפטי של המוסד וגם בא כוחה של הקרן בארץ - עובדה שהייתה ידועה לנשיא, היה על הנשיא להביא בעוד מועד את עניין התרומה והעמלה בגינה לידיעה ולאישור של הוועד המנהל. פעילותו של הנשיא בעניין זה פגעה בתקינות תהליך קבלת ההחלטות של המוסד. (א) עלה כי הנשיא ויו"ר הוועד המנהל דאז השתתפו בדיונים האמורים של הוועד המנהל בנושא. . מאחר שלא נעשה תיעוד כלשהו בעניין פעילות הוועדה לבחירת מנכ"ל והחלטותיה, לא ניתן לדעת אם פעולות שנקר בנושא נעשו לפי הנורמות החלות בעניין זה על גופים ציבוריים, לרבות כללי מינהל תקין. 4. משנת 2007 , במהלך תקופה ארוכה, העבירו גורמים שונים למל"ג ולוות"ת מידע רב בעניין פעולות בלתי תקינות שבוצעו לכאורה בשנקר, אולם הן לא פעלו בנחישות לסיים את הבדיקה על היבטיה השונים. הממצאים שעלו בבדיקת מבקר המדינה מצביעים על פיקוח לקוי של מל"ג וות"ת על הנעשה בשנקר. משרד מבקר המדינה מעיר כי מפרוטוקול ישיבת הוועד המנהל שהתקיימה ביוני 2001 עולה כי הוועד המנהל לא דן בפרטי טיוטת מזכר ההבנות אלא מינה ועדה מצומצמת לשם כך; גם אם הוועד המנהל דן בפרטים האמורים באותה ישיבה, מן הראוי היה שחוזה ההקמה היה מובא לאישורו לפני חתימתו ולא אחריה. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי ששנקר יקבע בהקדם נוהל לאישור העברת זכויותיו לחברות מוחזקות. עקרונית ולקביעת תחומי סמכותם בנושא עוד לפני תחילת המשא ומתן על הקמת החברה, ובכל מקרה לפני גיבוש טיוטת מזכר ההבנות. 3. ביוני 2001 החליט הוועד המנהל למנות ועדה מצומצמת לטיפול בהתקשרות להקמת החברה. בשנקר לא נמצאו כל פרוטוקולים הנוגעים לפעילותה של ועדה זו, ועל כן לא ניתן לדעת אם היא התכנסה, ואם כן מה היו החלטותיה. מפרוטוקול ישיבת הוועד המנהל אין עולה שהוא דן בפרטי טיוטת מזכר ההבנות שגובשה בעניין הקמת החברה ואישר אותם. 4. הביקורת העלתה כי גם את הנוסח הסופי של חוזה ההקמה לא הביאו הנשיא או יו"ר הו ועד המנהל דאז לאישור הוועד או ועדת הכספים לפני חתימתו, אלא דיווחו עליו לוועד המנהל בדיעבד באוקטובר 2001 . מוסדות אלה אף לא טרחו להעיר להם על כך. משרד מבקר המדינה מציין כי נוכח השתלשלות העניינים, לוח הזמנים של ועדת החיפוש וסמיכות המועדים בין הודעת המנכ"ל לשעבר על רצונו לסיים את תפקידו ואישור מועמדותו של המנכ"ל החדש בוועד המנהל, עולה כי כניסתו של המנכ"ל החדש לתפקיד גובשה כבר בתקופת כהונתו של המנכ"ל לשעבר. הועלה כי שנקר לא דיווח בדוחותיו הכספיים לשנים 2001 -2005 על הקמת חברת שנטק ועל החזקת מנייתה; עד שנת 2007 לא ידעו רואי החשבון של שנקרדאז על קיומה של החברה ועל מעורבותו של שנקר בה37. לדעת משרד מבקר המדינה, היה על מבקר הפנים לברר את כל המידע החסר בנוגע לחברת שנטק ולייחד לה התייחסות פרטנית בדוח הביקורת ובהמלצותיו. משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובת שנקר על כי לא התחייב להשקיע דבר בחברה אינה מדויקת, שכן כנגד המימון של אי-אל-אל העניק שנקר לחברה רישיון בלעדי וכלל -עולמי בעל פוטנציאל כלכלי ניכר לכל זכויות הקניין של המוצרים שעליהם יש לשנקר זכויות יוצרים. הביקורת העלתה כי הנשיא לא דיווח בעוד מועד למוסדות שנקר או לגורם אחר בשנקר על התקשרותו עם קבלן המשנה לצורך עבודות פרטיות ולא עשה זאת גם אחריה. הביקורת העלתה גם אי-דיוקים בתשובת הנשיא: התברר כי הנשיא התקשר עם קבלן המשנה בסוף שנת 2008 - ולא בפברואר 2009 - לאחר סיום עבודתו של הקבלן בפרויקט, כפ י שציין בתשובתו האמורה לעיל; יצוין כי באוקטובר 2009 אישר הנשיא בפגישה עם נציגי משרד מבקר המדינה כי הוא התקשר עם קבלן המשנה בסוף שנת 2008 , אולם בתשובתו מדצמבר 2009 .הוא חזר בו מאמירה זו יצוין כי באותה פגישה באוקטובר 2009 אף אישר הנשיא כי אכן השתתף בחלק מפגישה בנושא עבודות השיפוץ בבניין עלית שבה השתתף גם קבלן המשנה ובה נדון תשלום בונוס לקבלן תמורת סיום עבודתו במועד שנקבע, וכי טעה בכך שבחר להעסיק את קבלן המשנה לצרכיו הפרטיים. . מהממצאים שלעיל עולה כי פעילות מל"ג וות"ת בעניין בדיקת הנעשה בשנקר התאפיינה בסחבת וחוסר נחישות; הממצאים אף מצביעים על היעדר פיקוח ראוי של מל"ג וות"ת על הנעשה בשנקר. כאמור, בתשובותיהן לביקורת האמורה טוענות מל"ג וות"ת כי אין זה מתפקידן להתערב באופן שוטף בנעשה במוסדות להשכלה גבוהה או לבוא במקום המוסדות. זאת בהתבסס על הצורך שהמוסדות יהיו עצמאיים בפעילותם ואחראים לניהולם התקין. לגישתן של מל"ג וות"ת, תפקידן בנושא זה מתמצה בהנחיית המוסדות להשכלה גבוהה באשר למבנה והרכב המוסדות המנהלים שלהם, והפעולות שהן עשו בעניין שנקר יוצאות דופן. אין חולק כי בראש ובראשונה המוסדות להשכלה הגבוהה הם שאחראים לניהולם התקין; אולם לדעת משרד מבקר המדינה, אין בכך כדי לבטל את אחריותן של מי שהופקדו על הפיקוח והבקרה על מוסדות אלה - מל"ג וות"ת. ממצאי הביקורת הנוכחית מעידים כי לא די במתן הנחיות על ידי מל"ג וות"ת כדי להבטיח את ניהולם התקין של המוסדות להשכלה גבוהה. כדי לוודא שההנחיות אכן מבוצעות, נדרש מנגנון פיקוח ובקרה אשר יפעל הן באופן שגרתי והן במקרים של חריגות או בעיות. פיקוח ובקרה של מל"ג וות"ת על הנעשה במוסדות מעת לעת - ועל אחת כמה וכמה כש מגיע לפתחן מידע חוזר ונשנה על פעולות בלתי תקינות לכאורה, כל שכן על הפרה של הנחיותיהן - הוא הכרחי להבטחת הניהול התקין של המוסדות להשכלה גבוהה ולשמירה על משאבי הציבור המושקעים במוסדות אלה ועל אמון הציבור בהם. על מל"ג וות"ת להבטיח קיום של מנגנוני פיקוח ובקרה אפקטיביים שיופעלו כדבר שבשגרה וכן לקבוע דרכים שיאפשרו להן לטפל בעתיד במהירות וביעילות במידע המתקבל אצלן על תפקוד לקוי של מוסדות להשכלה גבוהה ולפעול כנדרש. משרד מבקר המדינה ציין כי ממסמכי שנקר לא ניתן לדעת על בסיס אילו מידע ושיקולים התקבלה ההחלטה שהנשיא יהיה רשאי, על דעת עצמו בלבד, להחליט על סיום כהונת המנכ"ל. )(ב הועלה כי גם בדוחות המפורטים 38 שהגיש שנקר למשרד מבקר המדינה בשנים 2001 -2004 לא דווח על חברת שנטק, ולמותר לציין כי לא צורפו להם דוחותיה הכספיים של החברה. את הדוחות המפורטים של שנקר לשנים 2005 - 2007 המציא רואה החשבון של שנקר למשרד מבקר המדינה בסוף אוקטובר 2008 , במהלך ה ביקורת של משרד מבקר המדינה בנושא, ולפי בקשתו; לדוחות המפורטים לא צורפו הדוחות הכספיים של חברת שנטק כנדרש. משרד מבקר המדינה מעיר לוות"ת כי ההחלטה על סיום כהונתו של הנשיא במאי 2010 התקבלה כבר בישיבת חבר הנאמנים שהתקיימה במאי 2004 ואושררה לאחרונה בישיבתו ממאי 2007 , על כן הודעת יו"ר הוועד המנהל בעניין מועד סיום כהונתו של הנשיא לא הוסיפה דבר. משרד מבקר המדינה מעיר כי מבקר הפנים אינו דרג מבצע ואינו דרג מקבל החלטות ובוודאי שאינו בר סמכא לפרש את הוראות מל"ג או להורות לוועד המנהל כיצד לפעול. על חברי הוועד המנהל היה לקיים דיון בעניין הודעת מל"ג ולדרוש את הסברי הנשיא לאי-הבאת מכתבי מל"ג לידיעתם. . ,שיו"ר הוועדה התפטר, ויש למנות לוועדה יו"ר חדש. במועד סיום הביקורת דצמבר 2009 ., טרם השלימה הוועדה את עבודתה בידי מל"ג שני כלים משמעותיים - יש בידה סמכות חוקית לאכוף את הנחיותיה על המוסדות להשכלה גבוהה שתחת אחריותה, והיא זו המממנת, באמצעות ועדת המשנה שלה - ות"ת, את עיקר תקציביהם ויכולה להתנות את התקצוב במילוי הנחיותיה. דברי יו"ר הוועד המנהל של שנקר והיועץ המשפטי של הוועד המנהל מצביעים על כך שמהמסר שהעבירה מל"ג בעניין קציבת תקופת כהונת הנשיא נעדרה הנחרצות הנדרשת ממל"ג כגוף המפקח על המוסדות להשכלה גבוהה. לדעת משרד מבקר המדינה, פעולותיהן של מל"ג וות"ת ליישום החלטותיהן בעניין זה היו בעיתיות מאחר שלא עשו שי מוש מושכל בכלים שעמדו לרשותן מתוקף תפקידן כרגולטורים המפקחים על המוסדות להשכלה גבוהה. על מל"ג להשלים את הפעולות לגיבוש מדיניותה בנושא הניהול האקדמי, ובכלל זאת משך תקופת כהונת נשיאי מכללות, ולאכוף אותה על המוסדות בשיקול דעת ובאחריות. (ו) ביוני 2009 מסרה מרכזת הוועדה במל"ג למשרד מבקר המדינה כי דיוני ועדת המעקב בנושא עדיין נמשכים, וכי הוועדה טרם סיימה את עבודתה מאחר מוסדות שנקר (חבר הנאמנים והוועד המנהל) וועדת הביקורת לא דנו מאוקטובר 2006 (מועד הגשת חלק א של דוח הביקורת) ועד יולי 2008 בביצוע המתוכנן של חלק ב של דוח הביקורת. של [ "ות"ת רואה בחומרה רבה, את הממצאים העולים מדוח הביקורת שנקר[ על התנהלות]הבודקת מטעם מל"ג, המעידים על אי ]- סדרים לכאורה בניהול המוסד לרבות: התעלמות מכוונת מהחלטות וכללי מל"ג וות"ת (ובמיוחד בנושא משך כהונת הנשיא), ריכוזיות יתר של הנשיא... כשל בתפקוד המוסדות המנהלים של שנקר. לעניין משך כהונת הנשיא, על פי ... 'התקופה המצטברת של כהונת ר]מל"ג[ החלטתאש מוסד/נשיא לא תעלה על 10 שנים'. מכתבי המל"ג הרבים שנשלחו לנשיא... בהם נדרש המוסד ]מכללות[ להשיב איך הוא מתכוון ליישם את החלטות מל"ג, בעניין ניהול ובהם טענות לאי- כהונת הנשיא, ]משך[ בהחלטה, כולל בנושא]שנקר[ עמידת לא הובאו לידיעת חבר הנאמנים והמוסד המשיך ל נהל סחבת לא ראויה בנושא". כמו כן יצוין כי בדוח שפרסם מבק ר המדינה בנושא "היבטים בניהול נכסי דלא ניידי של האוניברסיטאות" שהתפרסם בשנת 200729 העיר מבקר המדינה לטכניון בעניין התקשרותו לקבלת שירותים משפטיים כי "אם יוחלט להמשיך בהסדר הקיים ולקבל ייעוץ מיועץ משפטי חיצוני... יש מקום לשקול לקצוב את תקופת ההתקשרות עם היוע ץ המשפטי החיצוני. קבלת שירותים משפטיים מאותו גורם במשך תקופה כה ארוכה יש לה אמנם יתרונות, אך יש לה גם חסרונות ידועים עבור הטכניון, ובהם החשש לתלות יתר שיפתח ביועץ משפטי, ותיתכן גם פגיעה בעקרון השוויון בהקצאת משאבים ציבוריים". אמנם על שנקר, כמו על יתר המוסדות להשכלה גבוהה, טרם הוחלו חוק חובת המכרזים ותקנותיו, אולם נוכח מעמדו הציבורי כ מוסד אקדמי הנותן שירות לציבור, שרוב הכנסותיו הן מתמיכה כספית של המדינה, ראוי היה שהוא יפעל בהתקשרויותיו, ובכלל זאת התקשרויות לקבלת שירותים משפטיים, לפי עקרונות דיני המכרזים, לפחות משנת 2002 - .מועד המלצתו האמורה של מבקר המדינה 2. הביקורת העלתה כי בשנים הרבות שבהן הועסק היועץ המשפטי בשנקר לא דן הוועד המנהל בצורך להמשיך ולהתקשר עמו ובתנאים לכך, למשל - תנאי העסקתו, הצורך לחתום עמו חוזה העסקה מסודר, ולקבל ממנו הצהרה על ניגוד עניינים, אם קיים, בין תפקידו כיועץ המשפטי של שנקר לבין עיסוקיו האחרים. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח תפקידו המרכזי של היועץ המשפטי והשפעתו על גיבוש העמדות של שנקר ושל נושאי תפקידים בו בעניינים משפטיים הנוגעים לבית הספר, ראוי כי מוסדותיו יקבעו שבחירת יועץ משפטי ותנאי העסקתו וכל שינוי בהם, ובכלל זאת הארכת תקופת ההתקשרות עמו, יובאו לפניהם בעוד מועד, כדי שידונו בהם ויחליטו אם לאשרם, וכי חובה זו תעוגן בנוהלי שנקר.
לדעת משרד מבקר המדינה, משעה שהעסיק הנשיא את היועץ המשפטי באופן פרטי (תחילת 1999 ) היה עליו להימנע מכל מעורבו ת בקביעת תנאי העסקתו בשנקר. למצער היה עליו ליידע את מוסדות שנקר בדבר התקשרותו הפרטית עם היועץ המשפטי, דבר שהוא לא עשה.