צבא ההגנה לישראל . היבטים בפעילות ארגון נכי צה_ל וסוגיות בעניין נכי צה_ל בביקורת עלה, כי נוהלי הארגון העוסק ים בהתקשרויות עם ספקים לצורך רכש סחורות או שירותים, אינ ם מתייחסים לפרק הזמן המרבי שבו ניתן להתקשר עם ספק שירותים או ספק סחורה בהתאם לסוגי ההתקשרויות, להיקפן ו למשכן. משרד מבקר המדינה מעיר, כי ראוי ש הארגון ישקול אם לכלול בנהליו הנחיה לקביעת אמות מידה והמשקל היחסי של כל אמת מידה, שישמשו את חברי הוועדות בעת שהם בוחנים את הצעות המחיר לצורך הבחירה בספקים. קביע ה כזו עשויה לסייע לארגון לקיים בחינה הגונה ושוויונית בין ההצעות. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר, האחראי להבטחת שימוש חסכוני ויעיל בקופה הציבורית, לקבוע ללא דיחוי נוסף הנחיות כתובות בנושא זה, לפרסמן ולדאוג לאכיפתן. מן הראוי, שהנחיות משרד האוצר בנושא זה תיקבענה לאחר בחינה של מכלול התנאים והסייגים הנדרשים למתן תשלום ההטבות, ושל תהליכי הפיקוח והבקרה על כך הן בשירות המדינה והן בגופים ציבוריים אחרים נוספים, וביניהם גופים מתוקצבים. נכון למועד סיום הביקורת, אוגוסט 2013 , לא נמצא, כי הבחינה בנושא הנדון הסתיימה, וכי משרד האוצר פרסם חוות דעת בעניין החזר הוצאות רכב לעובדי מדינה שהם נכים זכאים. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כלהלן: היעדר הנחיות ברורות בנושא זה והתשלומים הכפולים לנכים זכאים מקופת המדינה בגין הוצאות רכב או מתן רכב צמוד, הן מצד משרדי ממשלה וגופים מתוקצבים (כמעסיקים) והן מצד אגף השיקום (כגורם משקם) - הם לקויים מיסודם. מצב זה גורם להוצאות כספיות מיותרות וכפולות לאוצר המדינה. הדברים מקבלים משנה חומרה בהתחשב בכך שהמצב האמור ידוע למשרד האוצר זה שש שנים, בלי שנקט פעולה ממשית כדי לתקנו. בביקורת עלה, כי הארגון מנהל פרוטוקולים של ישיבות הוועידה הארצית, אך אינו מציין בהם את רשימת הנוכחים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי מן הראוי ש הארגון יציין בפרוטוקול את שמות הנוכחים אשר החוק מחייב את השתתפותם בישיבה, כ דוגמת רואה החשבון של הארגון. בנוסף לכך, ראוי גם שהארגון יצרף לפרוטוקול את רשימת חברי הוועידה הארצית הנוכחים בישיבות, ובכך יציג בפני חברי העמותה מידע אודות פעילותם ואופן מילוי תפקידם של חברי הוועידה הארצית המכהנים בתפקידם כנציגים של חברי העמותה שבחרו בהם. בחלק מהסעיפים בתכניות העבודה של הארגון בשנים 2011 ו- 2012 אכן צוין, כי ביצועם מותנה בתקציב, אך שלושת ה פרויקטים האמורים, שהופיעו בתכניות העבודה של הארגון בשנים 2011 ו- 2012 , נכללו שוב בתכנית העבודה לשנת 2013 .מאחר שלא נמצא להם מקור תקציבי משרד מבקר המדינה מעיר, כי תכנית עבודה שנתית אמורה לשמש כלי ניהולי מרכזי המסייע לארגון להתוות את פעילויותיו על פי המטרות והיעדים לטווח הקצר ולטווח הארוך , והיא אמורה להיות מגובה בתקציבים אשר נדרשים למימושה. קביעת משימות בתכנית העבודה ללא הקצאת תקציב לביצועם, עלולה לגרום לביצוע חסר של תכנית העבודה ולדחיית ביצועם של פרויקטים משנה לשנה, ללא השלמתם. מתשובת הארגון עולה, כי הגודל המינימלי ההכרחי של כל בית לוחם אמור לשמש 1,500 בתי אב. משרד מבקר המדינה מציין אפוא, כי בית הלוחם בבאר שבע נבנה בהיקף הגדול מהגודל המינימלי ההכרחי. בנוסף לכך, בית הלוחם בבאר שבע נבנה בהיקף הגדול משמעותית מזה שתוכנן בשנת 1999 . גם במסמכי הארגון אין תיעוד לצפי שמספר חברי הארגון יגדל לכ- 3,000 ,בתי אב, כפי שנטען בתשובת הארגון כאמור. בביקורת עלה, כי הארגון לא בחן האם יש צורך להגדיל את מספר מרכזי הפעילות של הנכים בפריפריה ואת המשמעויות הנובעות מכך, ולא גיבש תכנית רב-שנתית , שבה נקבעו יעדים למספר החברים שישתתפו בכל אחד מהמרכזים שאיתם התקשר הארגון. כל זאת כדי לשפר את נגישותם של מרכזי הפעילות לציבור גדול יותר של חברי הארגון בכל רחבי הארץ. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח המטרה המבורכת שקבע הארגון להנגשת הפעילויות בתחום השיקום לחברי הארגון המתגוררים בפריפריה, על הארגון לבחון אם יש צורך להגדיל את מספר מרכזי הפעילות של הנכים בפריפריה ו את המשמעויות של נושא זה באמצעות תכנית רב -שנתית. תכנית כזו אמורה לכלול נתונים בנוגע למספר החברים הצפוי בכל מרכז פעילות שאיתו מתקשר הארגון. משרד מבקר המדינה מעיר, כי באוגוסט 2013 רק 1,118 בתי אב של חברי הארגון היו רשומים כחברים בבית הלוחם בבאר שבע, ועוד כ-600 בתי אב שאינם חברי ארגון. כלומר, מספר בתי אב של חברי הארגון הנהנים משירותי בית הלוחם בבאר שבע נמוך אף מהתחזית שנצפתה בבדי קת ההיתכנות שערכה חברת הייעוץ, כאמור. משרד מבקר המדינה מעיר, כי בית הלוחם בבאר שבע נבנה בהיקף גדול משמעותית מהיקף האוכלוסייה בעלת הפוטנציאל לעשות בו שימוש, דבר שיש בו משום ניצול לא יעיל של משאבי הארגון, בין היתר משום הגדלת עלויות האחזקה והתפעול. על הארגון להתאים את גודל המתקנים שהוא בונה לפוטנציאל החזוי של מספר החברים העשויים להשתמש בשירותיו. משרד מבקר המדינה מעיר , כי העובדה שהארגון א ינו מזהה בטרם ביצוע פרויקטים חדשים את עלויות התפעול והאחזקה השוטפות הצפויות לאחר הקמתם, פוגעת ביכולת הארגון להעריך את מלוא המשמעויות התקציביות השנתיות והרב- שנתיות של כל פרויקט לפני ההחלטה על ביצועו, ועלולה, במקרים שהוצאות אלו תהיינה משמעותיות, להעמידו בפני הוצאות עתידיות שהארגון לא הביא בחשבון. על כן ראוי, שלפני התחלת כל פרויקט יכין הארגון אמדן "עלות מחזור חיים" - אמדן של עלויות הבנייה ועלויות התפעול והאחזקה המלאות הצפויות במשך כל תקופת הפעלתו הצפויה של הפרויקט. א. עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2013 , לא אישרה הוועידה הארצית את הקמת בית הלוחם באשדוד כמתחייב מהוראות התקנון. ב. מאז ביצוע בדיקת ההיתכנות בשנת 1999 ,, כאמור לעיל ועד מועד סיום הביקורת, ולמרות הערת משרד מבקר המדינה בדוח הביקורת הקודם בדבר הצורך לערוך בדיקת היתכנות עדכנית, לא ערך הארגון בדיקה שכזו, בין היתר בהתייחס להערכה של חברת הייעוץ, כאמור, כי הקמת בית הלוחם במיקום אחר מגדיל את הסיכויים למספר גדול יותר של משתמשים. ג. הארגון לא הכין אמדן של עלויות התפעול והתחזוקה של הפרויקט לאורך כל שנות קיומו, ולא הכין סקר סיכונים לפרויקט הבנייה של בית הלוחם באשדוד בתהליך קבלת ההחלטות בנושא זה. רק באוקטובר 2013 ,ערכה חברה פרטית סקר סיכונים לפרויקט הבנייה של בית הלוחם באשדוד. עד סוף נובמבר 2013 .לא הוצג סקר זה למוסדות הארגון משרד מבקר המדינה מעיר, כי למרות תוצאות בדיקת ההיתכנות משנת 1999 של חברת הייעוץ, שהעריכה, כי הקמת בית הלוחם במיקום אחר מגדילה את הסיכויים למספר גדול יותר של משתמשים, ולמרות הערת משרד מבקר המדינה בדוח הביקורת הקודם בדבר הצורך לערוך בדיקת היתכנות עדכנית, לא ערך הארגון בדיקה שכזו . מלבד זאת, ההחלטה של מוסדות הארגון על הקמת בית הלוחם באשדוד לא התבססה על מסד ראוי של נתונים: הארגון לא ה ביא בחשבון הוצאות עתידיות, ולא התבסס על הערכה של ה סיכונים הגלומים בפרויקט , ואשר עלולים למנוע או לעכב את סיומו או להגדיל את עלויותיו. לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד הארצי ועל הוועידה הארצית לבחון מחדש את הצורך בהקמתו של בית לוחם במחוז השפלה במיקום המתוכנן באשדוד. בטרם יקבלו החלטה בעניין זה, ראוי שהארגון יערוך בדיקת היתכנות עדכנית בנוגע להקמת בית הלוחם, הכוללת ניתוח מקצועי של מכלול הנתונים הרלוונטיים ובדיקת "עלות מחזור חיים" של הפרויקט , במשולב עם סקר סיכונים, כדי לאפשר קבלת החלטה מיטבית. .ארגון נכי צה"ל הוא הארגון היציג היחיד של נכי צה"ל, והוא בעל תפקיד ציבורי חשוב של קידום מעמד נכי צה"ל ושיפור זכויותיהם. תקציב הארגון מתבסס, בין היתר, על כספי תרומות ועל תמיכות מכספי מדינה. לארגון מאפיינים של גוף ציבורי, ומשום כך צריכים לחול עליו עיקרי הנורמות של המשפט הציבורי. משרד מבקר המדינה פרסם בעבר דוחות ביקורת על פעולות הארגון ומוסדותיו, והאחרון שבהם בשנת 2005 . משרד מבקר המדינה מציין בחיוב, כי בביקורת הנוכחית עלה, שרבים מהליקויים שעליהם הצביע משרד מבקר המדינה בביקורת הקודמת תוקנו, ובכלל זאת כתיבת תקנון חדש ונהלים לארגון וגיבוש תכניות עבודה שנתיות ובקרה עליהן. עם זאת, בביקורת הנוכחית עלו ליקויים, בין היתר בנוגע לפעילות הארגון לבניית בתי הלוחם החדשים בבאר שבע ובאשדוד ובנושא התקשרויות הארגון עם ספקים. נוכח המטרה שקבע הארגון להנגשת הפעילויות בתחום השיקום לחברי הארגון המתגוררים בפריפריה, על הארגון לבחון את המשמעויות של נושא זה באמצעות תכנית רב -שנתית אשר תכלול יעדים, יעדי ביניים ואמצעי בקרה על מימושה. בנוסף לכך, ראוי כי הארגון יעגן בנהליו אמ צעים להערכת עלויות וסיכונים הכרוכים בהקמת פרויקטים חדשים, עריכ ה של בדיקת היתכנות, עריכת סקר סיכונים ועריכת אמד ן "עלות מחזור חיים" של הפרויקט ים שהוא מתכנן. מאז שהתקבלה ההחלטה על הקמת בית לוחם באשדוד ועד מועד סיום הביקורת הנוכחית באוגוסט 2013 חלפו יותר מ -14 שנים, וטרם החלה בנייתו . על הוועד הארצי ועל הוועידה הארצית לבחון מחדש את הצורך בהקמתו של בית לוחם במחוז השפלה במיקום המתוכנן באשדוד . בטרם יקבלו החלטה בעניין זה, ראוי שהארגון ידון ב סקר סיכונים בנוגע להקמת בית הלוחם, במשולב עם בדיקת היתכנות עדכנית הכוללת ניתו ח מקצועי של מכלול הנתונים הרלוונטיים ובדיקת "עלות מחזור חיים" של הפרויקט , כדי לאפשר קבלת החלטה מיטבית. מאחר שארגון נכי צה"ל מתקשר משך שנים רבות עם אותו מפעיל במסעדה של בית הלוחם בתל אביב, בלי שקיים הליך תחרותי לבחירת המועמד המתאים ביותר, ראוי שהארגון יערוך הליך תחרותי להפעלת המסעדה לאחר תום עבודות הבינוי בבית הלוחם. בנושא החזר הוצאות רכב לנכי צה"ל המועסקים בשירות המדינה, על משרד האוצר, האחראי להבטחת שימוש חסכוני ויעיל בקופה הציבורית, לקבוע ללא דיחוי נוסף הנחיות כתובות בנושא זה , לפרסמן ולדאוג לאכיפתן. מן ה ראוי שהנחיות משרד האוצר בנושא זה תיקבענה לאחר בחינה של מכלול התנאים והסייגים הנדרשים למתן תשלום ההטבות ושל תהליכי הפיקוח והבקרה על כך הן בשירות המדינה והן בגופים ציבוריים אחרים נוספים, ובהם גופים מתוקצבים. בנוסף לכך, על משהב"ט לחדול מלנכות מתגמולי הנכים ניכויים למטרות שלא פורטו בחוק, כגון דמי החבר בבתי הלוחם, וכן ראוי שיפעל במשותף עם ארגון נכי צה"ל כדי לתקן בהקדם את המצב הקיים. כמו כן ראוי, שמשהב"ט יפעל נמרצות לעדכון תקנות העסקת נכי מלחמה, כדי להעמיד לרשות ה נכים אפשרויות שיקום טובות יותר באמצעות תעסוקה. מהאמור לעיל עולה, כי נכון למועד סי כום הביקורת, דצמבר 2013 ,התקנות שנועדו לסייע לנכי מלחמה בהשתלבותם מחדש בחיים האזרחיים, לא עודכנו, ואילו החוק והתקנות הקיימים אינם נאכפים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי כפי שעלה בביקורת, התקנות אשר אמורות היו להיות כלי שיקומי וחברתי הפכו ברבות הימים ל"אות מתה", כפי שציין היועץ המשפטי למערכת הביטחון. היעדר אכיפה של החוק והתקנות מעלה חשש לפגיעה ביכולתם של נכי צה"ל לזכות בשיקום ראוי. משום שהמצב של היעדר מענה הולם של התקנות לצ ורכי הנכה ידוע למשהב"ט זה כעשור , מאז פרסום דוח הו ועדה בראשות אלוף (מיל') רפאל ורדי, ראוי שמשהב"ט יפעל נמרצות לעדכון התקנות ולהתאמתן למציאות של ימינו.
בביקורת נמצא, כי נכי צה"ל העובדים בשירות המדינה (למעט בשלושת הגופים האמורים) זכאים לקבל מאגף השיקום רכב רפואי או רכב רפואי בבעלות המדינה, וכן זכאים להחזר כספי ממעסיקיהם בגין הוצאות רכב, כדוגמת ביטוחים ואגרת רישוי, או רכב צמוד. כלומר, יש נכי צה"ל שהם עובדי מדינה המקבלים כפל הטבות מקופת המדינה. כמו כן, ישנם נכי צה"ל העובדים בגופים ציבוריים אחרים, כגון: רשויות מקומיות, חברות ממשלתיות וחברות עירוניות , שחלק מתקציבם הוא מקופת המדינה - ואף הם זכאים לכפל הטבות בגין הוצאות רכב. גופים אלו כפופים לחוק יסודו ת התקציב, התשמ"ה - 1985 , הקובע, כי הם אינם יכולים להסכים על שינויים בשכר עובדיהם או על מתן הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודתם, אלא בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה, ולכן גם אינם יכולים להעניק לעובדיהם כפל הטבות בגין הוצאות רכב.