הרשות הממשלתית למים ולביוב . יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות משרד מבקר המדינה מעיר לממונה, לתאגיד פלגי מוצקין ולעיריית קריית מוצקין, כי בהעבירם לעירייה את זכות התאגיד לגבות היטלי מים וביוב, זאת שעה שהתאגיד נדרש לבצע חלק מעבודות התשתית שהיטלים אלה נועדו לממן (פרויקט המובלים), הם פע לו בניגוד למתחייב על פי חוק התאגידים והעבירו כספים המיועדים למשק המים והביוב למטרות מוניציפליות, תוך העדפת האינטרס של העירייה על פני האינטרס של התאגיד וצרכני המים. משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד מי אביבים ולממונה כי עליהם לפעול לפי מטרת חוק התאגידים בעניין ניהול משק המים ביעילות ובחיסכון. לדעת משרד מבקר המדינה, על התאגיד לבחון חלופות להציג לממונה עבודת מטה סדורה ולפרט בה את היתרונות והחסרונות של ההתקשרות עם הע ירייה לעומת החלופות האחרות. על הממונה להימנע מלאשר את המשך ההתקשרות בהסכמי גבייה בין מי אביבים לעיריית תל אביב-יפו לפני קבלת עבודת המטה האמורה ובחינת החלופה המיטבית לתאגיד. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שתאגיד מי כרמל יבצע סקר שביעות רצון בנוגע לשירותים הניתנים לצרכן, הן לצורך בק רה על השירות שהעירייה נותנת לצרכניו והן לשם גיבוש החלטה כיצד להמשיך ולספק את השירות. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שהממונה ויתר על גביית היטלי מים וביוב המגיעים לתאגיד בגין עבודות להקמת תשתית, לתחזוקתה ולשדרוגה, שמוטלת עליו האחריות לבצען - כל זאת בלי שהיה לפני הממונה תחשיב כולל של התקבולים הצפויים מההיטלים ושל ההוצאות הצפויות לתאגיד בגין ביצוע העבודות האמורות. משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית חיפה כי עליה להעביר במועד את הכספים המגיעים לתאגיד מי כרמל, ולהימנע בעתיד מעיכוב בתשלום כספי הגבייה. כמו כן, על תאגיד מי כרמל לפעול בנחישות לקבלת הכספים המגיעים לו מהרשות המקומית. אין זה ראוי שתאגיד שנוקט הליכי גבייה נגד צרכנים אחרים שמאחרים בתשלומים, יאפשר לעירייה לפגר בתשלום שלה במשך יותר משנה. משרד מבקר המדינה מעיר לרשויות המקומיות כי עליהן להקפיד על תשלומי המים בגין צריכה שלהן ושל מוסדותיהן, ועל התאגידים להקפיד על גביית תשלומים אלה. משרד מבקר המדינה מעיר לתא גיד ימים כי מן הראוי שמיד עם אישור מינוי דירקטור לתאגיד, יתכנס הדירקטוריון וידון בכדאיות עסקת שירותי הגבייה עם העירייה ובהשוואתה לחלופות אחרות. משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטוריון מי כרמל על שאישר בדיעבד עסקה שלפי הנתונים שהיו בידו אינה כדאית לתאגיד. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי גם לפי הכללים שהוצע לקבוע בעקבות החלטת הממשלה היה על התאגיד להמנע מהמשך ההתקשרות עם העירייה מטעמי יעילות כלכלית (ראו להלן). לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד האוצר, משרד האנרגיה והמים, משרד הפנים ורשות המים יבחנו מחדש את האפשרות להעביר את פעילות איגודי הערים לביוב לתאגידי מים וביוב אזוריים שיוקמו ושיאגדו בתוכם גם תאגידים מקומיים קיימים. ניתן לבחון את האפשרות להקים תאגידים אזורים כאלה על פי מודל ההתאגדות האזורי של איגודי הערים לביוב, ובכך לנצל גם את יתרון הגודל. תיאגוד אזורי עשוי להביא להתייעלות ולצמצום ניכר של עלויות, ובכך להוזיל את תעריפי המים37 . עד שתושג תוצאה זו ונוכח התפתחותה של רפורמת התיאגוד בזמן שחלף מיולי 2009 , מן הראוי שמשרד האוצר ומשרד האנרגיה והמים ישקלו, בשיתוף רשות המים, ליזום הליך חקיקה שיעביר לידי התאגידים שהוקמו את הזכויות של הרשויות המקומיות בניהול איגודי הערים לביוב. משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית נתניה כי עליה למסור לתאגיד מי נתניה את מלוא המידע הרלוונטי על היטלי המים והביוב שגבתה לאחר הקמתו, וכי על שני הצדדים לפעול ללא דיחוי לסיום ההתחשבנות ולהעברת כספי היטלי המים והביוב לתאגיד. משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד פלג הגליל כי עליו להקפיד על רישום מלא ומסודר של כל חובות הרשויות המקומיות כלפיו, ולפעול במרץ לגביית מלוא החובות המגיעים לו. משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד מי כרמל כי עליו להפסיק במועד המוקדם האפשרי את ההתקשרויות עם חברת נוף כרמל באמצעות חוזה המסגרת, התקשרויות הנעשות שלא בעקבות מכרז. כן מעיר משרד מבקר המדינה כי על מי כרמל לקיים הליך תחרותי מתאים לפי נסיבותיה של ההתקשרות. משרד מבקר המדינה מעיר לממונה כי עליו לקבל החלטות בפרק זמן סביר, ולהשיב בכתב ובאופן מנומק לתאגידים המפנים אליו בקשות לעסקאות עם הרשויות המקומיות. עוד מעיר משרד מבקר ה מדינה לממונה כי כאשר הוא דן בבקשת אישור עסקה של תאגיד עם הרשות המקומית או עם חברה שהיא מחזיקה בה, עליו לבחון אם התאגיד פעל באמצעות מכרז ולדרוש ממנו מסמך המפרט את עבודת המטה שנעשתה ובדקה את הכדאיות הכלכלית של העסקה לעומת חלופות אחרות. על מועצת רשות המים לדו ן בצורך לקבוע כללים לאישור עסקאות בין תאגידי המים והביוב ובין הרשויות המקומיות או החברות שבשליטתן, בידי הממונה. משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר דירקטוריון פלג הגליל כי עליו לרשום פרוטוקולים שישקפו את עיקרי המידע שהובא לפני הדירקטוריון, את עיקרי הדברים שנשמעו בדיונים, את ההחלטות שהתקבלו בעקבות הדיונים ואת נימוקיהן. כל זאת כדי שההליך יהיה שקוף, וכדי שלרשות מקבלי ההחלטות בתאגיד יעמוד מלוא המידע הדרוש, הן לצורך קבלת ההחלטות המיטביות והן לצורך פיקוח ובקרה. על תאגיד מי כרמל להקפיד שההצעות אשר הקבלנים מתבקשים להגיש במכרזים עבור עבודות משותפות בינו לבין חברת נוף כרמל, ייערכו באופן שיאפשר קבלת הצעה מיטבית מבחינתו, ולא יאפשר את מימון חלקה של נוף כרמל מכספי צרכני המים. משרד מבקר המדינה מעיר כי העיכוב בקבלת הנתונים המדויקים ובדיקתם עד לסיומו של פרויקט הנפרס על פני כעשור, כדי להמתין למועד שבו תיעשה ההתחשבנות הסופית, אינו סביר. על תאגיד מי נתניה לדרוש מחל"ת למסור לו את החישובים המדויקים, לבדוק אותם ולעמוד על קבלת כל הכספים המגיעים לו מגביית היטלי המים והביוב. משרד מבקר המדינה מעיר כי על הממונה לקבוע עקרונות ואמות מידה בדבר ביצוע ומימון עבודות שיקום הנעשות לאחר ביצוע עבודות תשתית מים וביוב. אי- קביעת עקרונות ואמות מידה כאמור עלולה לגרום להוצאת מיליוני שקלים מכספי צרכני המים לשיפור פני העיר, במקום להבטיח את ייעודן של ההכנסות ממשק המים והביוב לתפעול משק זה ולהשקעות בו. משרד מבקר המדינ ה מעיר לרשות המים כי הטענה בדבר יכולתו של התאגיד להביא את המט"ש "לאיזון כלכלי תוך שמירה על יציבותו הפיננסית" תמוהה, ואינה עולה בקנה אחד עם הממצאים העולים מחוות הדעת של רואה החשבון של התאגיד ומדוחותיו הכספיים. בסופו של דבר, החוב הגדול שנטל עליו תאגיד פלג הגליל, שאיתנותו הפיננסית רעועה, עלול להגדיל את הנטל על ציבור צרכני המים. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי עליה להפיק לקחים מהעסקה בין חצור הגלילית, צפת וצח"ר להקמת המט"ש ולהפעלתו. בין היתר עליה לשקול את רמת הגמישות הנדרשת בהערכת הכמויות המזעריות של שפכים שעבורם ישולם בהתקשרויות עם יזמים להקמת מט"שים, נוכח האפשרות שהתחזיות שעל בסיסן נקבעות הכמויות המזעריות עלולות שלא להתממש. לדעת משרד מבקר המדינה, כשקיים חשש לניגוד עניינים חובת התאגיד היא להקפיד שהגורם שעלול להימצא בניגוד עניינים לא יחתום על מסמכי העסקה. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלותו של מנכ"ל פלג הגליל: למרות החשש לניגוד עניינים שציינה הוועדה בהחלטתה, ואף שהיא התנתה את כשירותו למלא את תפקיד מנכ"ל פלג הגליל בהתפטרותו מתפקידו כמנכ"ל צח"ר - הוא ממלא את שני התפקידים במקביל. המנכ"ל גם לא נמנע מלהימצא במצב של ניגוד עניינים, בניגוד לקביעתה של הוועדה ולמתבקש מן ההתחייבות. כל עוד לא שונתה החלטת הוועדה, היה על המנכ"ל לפעול לפיה. נראה שניגוד העניינים שבו נמצא מנכ"ל פלג הגליל, המשמש גם מנכ"ל צח"ר, אִפשר את המשך העסקתם של היועץ המשפטי ושל רואה החשבון המבק ר, אף שהם משמשים באותו תפקיד גם בצח "ר - זאת בלי שפלג הגליל בדק חלופות אחרות. כמו כן, לפי דוח יועץ ב' התקיימו התקשרויות והתחשבנויות בין פלג הגליל לצח"ר אשר אינן תואמות את היחסים שאמורים להתקיים בין חברה לספק. מנכ"ל פלג הגליל אף השתתף באופן פעיל במשא ומתן לע סקה בין המועצה המקומית חצור הגלילית לפלג הגליל וצח "ר וחתם בסופו של דבר על ההסכמים בשם שני האחרונים, זאת בניגוד להתחייבות להימנע מכל ניגוד עניינים, שלדבריו חתם עליה ביוני 2009 . משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטוריון פלג הגליל כי עליו להדק את הפיקוח על התנהלותו של התאגיד ולדון בדחיפות בפתרון בעיית ניגוד העניינים של המנכ"ל. משרד מבקר המדינה מעיר לממונה על שאפשר למר רודין לכהן בתפקיד מנכ"ל פלג הגליל במקביל להמשך תפקידו בצח"ר ובפארק צח"ר, בניגוד להחלטתה של הוועדה, ועל שאף אישר עסקה שבה פעל מנכ"ל התאגיד בניגוד עניינים מוסדי. זאת למרות חוות הדעת המשפטית של רשות המים, המצביעה על הבעיות העלולות להיווצר עקב מילוי שני התפקידים בידי מר רודין. משרד מבקר המדינה מעיר לוועדה כי עליה להודיע לממונה וליו"ר דירקטוריון התאגיד גם על הפסקת הטיפול בעניינו של מועמד לתפקיד ועל הנימוקים לכך, וכי חובתה לשמור ברשותה את המידע הרלוונטי הדרוש ולדאוג שלא יאבד. .חוק ה תאגידים חִייב את הרשויות המקומיות להפעיל את שירותי המים והביוב באמצעות תאגידי מים וביוב, בין היתר כדי שכספי משק המים והביוב יושקעו במשק המים והביוב עצמו ולא ישמשו למטרות שאינן קשורות אליו. השתהותם של מועצת רשות המים והממונה בקביעת נהלים ואמות מידה בעניין ע סקאות משותפות של התאגידים עם הרשויות המקומיות, לשם ביצוע עבודות תשתית למים ולביוב, מביאה להוצאת כספים ממשק המים והביוב למטרות מוניציפליות, בלא אסדרה ובלא בקרה. הממונה גם אישר עסקאות שהטילו על התאגידים נטל כספי גדול. על מועצת רשות המים לקבוע כללים ואמות מידה לאישור עסקאות כאמור בידי הממונה. נוכח ממצאי דוח זה, על משרד האוצר, משרד האנרגיה והמים ורשות המים לשקול ליזום הליך שיביא לכך שעסקאות מסוימות בין התאגידים לבין הרשויות המקומיות יהיו טעונות גם אישור של דרג גבוה יותר ברשות המים. על רשות המים לבדוק מהו הסכום המצטבר של כספי כלל התאגידים המשמשים למטרות מוניציפליות בצורות שפורטו בדוח. עליה לנקוט את האמצעים הנדרשים להשיב למשק המים את הכספים שהוצאו ממנו. עוד עליה לבחון אם הסכום המצטבר שהועבר לרשויות המקומיות עלול לגרום להעלאת התעריף לצרכן, ועליה להביא את המידע לידיעת הציבור. על הרשויות המקומיות להימנע מניצול לרעה של כוחן בתאגיד, ולהקפיד שכספי התאגיד לא יוצאו למטרות שאינן קשורות למשק המים והביוב. ממצאי דוח זה מלמדים כי כשמדובר בתאגידים חד-רשותיים, יש לרשות המקומית דרכים שונות להשפיע על התאגיד להוציא את כספם של צרכנ י המים למטרות מוניציפליות שאינן שייכות לתחום משק המים והביוב. ראוי שרשות המים, הרשויות המקומיות והתאגידים יפעלו לקידום תיאגוד אזורי, שבו מערכת האיזונים שבין הרשויות המקומיות החברות בתאגיד עשויה לצמצם את הבעיה. מן הראוי שרשות המים תשקול אסדרה כגון בדרך של הקמת מנגנון מהיר ליישוב חילוקי דעות כספיים בין איגודי הערים לביוב ובין תאגידי המים והביוב. זאת בשל היחסים הרגישים בין גופים אלה, בשל הנזק הכספי והסביבתי שהתמשכות המחלוקות עלולה להסב עקב אי-ההשקעה בתשתיות המים והביוב, ובשל הפגיעה בפעילות השוטפת של איגודי הערים לביוב ושל התאגידים. ממצאי דוח זה מעלים כי רפורמת התיאגוד, שנועדה בין היתר לסייע לכך שכספי משק המים יישארו בו וינוצלו לטובתו, לא השיגה מטרה זו במלואה. על משרד האוצר, משרד האנרגיה והמים, משרד הפנים ורשות המים לפעול לתיקון הליקויים ולנקוט את האמצעים העומדים לרשותם כדי למנוע הוצאה של כספי משק המים למטרות אחרות. לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח היחסים המיוחדים בין תאגידי המים והביוב לאיגודי הערים לביוב, מן הראוי שרשות המים תשקול ליזום אסדרה - כגון בדרך של הקמת מנגנון מהיר ליישוב חילוקי דעות כספיים ביניהם. מנגנון כזה הוא בעל חשיבות רבה, לא רק לצורך ביצוע תפקידיו השוטפים של איגוד הערים, אלא גם לצורך ביצוע הפרויקטים עתירי ההון הנדרשים כדי לעמוד בתקנות בריאות העם. משרד מבקר המדינה מעיר כי היטלי המים והביוב שגבתה עיריית חיפה מתש"ן לאחר הקמת תאגיד מי כרמל נגבו שלא כדין, גם לפי עמדת העירייה, שכן עלויות ביצוע חיבור הטרמינל של תש"ן למערכת הביוב הוטלו על התאגיד. ביצוע הגבייה נעשה בניגוד לעמדת רשות המים, ולמעשה גרם להוצאת כספים ממשק המים והביוב למטרות מוניציפליות. על העירייה לפעול בדחיפות ליישוב המחלוקת בינה ובין מי כרמל ולשלם לתאגיד את הכספים המגיעים לו, ועל התאגיד לפעול בנחישות לגבייתם מהעירייה. על העירייה והתאגיד לפעול ליישום חוות הדעת וההנחיות של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה בנוגע להיטלי מים וביוב. אם העיריה סבורה כי חוות הדעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה ועמדת רשות המים שגויות, מן הראוי שתפעל בדחיפות להבאת עמדתה ליועץ המ שפטי לממשלה לבירור ולהכרעה, ועליה לפעול לפי ההחלטה שתתקבל. על הממונה לעקוב אחר יישום הנחיות היועץ המשפטי לממשלה. משרד מבקר המדינה מעיר כי תאגיד מי בת ים הסכים להאריך את הסכם הגבייה עם העירייה בלי לבדוק את כדאיות העסקה לעומת חלופות אחרות. משרד מבקר המדינה מעיר לממונה על התאגידים, כי גם בתזכיר החוק הוצע כי תאגיד לא יתק שר בעסקה עם רשות מקומית, אלא מטעמים של יעילות כלכלית לתאגיד ושיפור השירות לצרכנים. לכן, גם לאחר החלטת הממשלה מנובמבר 2011 חלה על הממונה החובה להביא בחשבון שיקולי כדאיות כלכלית בבואו לאשר עסקאות בין תאגידי מים וביוב לבין רשויות מקומיות. עוד מעיר משרד מבקר ה מדינה לממונה כי עליו להדק את הפיקוח על הארכת הסכמי הגבייה של התאגידים מי כרמל, ימים ומי בת ים עם הרשויות המקומיות במועדם. משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד מי כרמל כי חוסר העקביות שלו בחישוב היטלי מים וביוב בגין הטרמינל מעלה תמיהה: באוגוסט 2010 הוא הוציא חיוב בסך33.7 מיליון ש"ח, בספטמבר 2011 - בסך16.8 מיליון ש"ח, ואילו באפריל 2012 הוא טען כי העלות של הקמת התשתית עומדת על 9.5 מיליון ש"ח. על התאגיד לבדוק אפוא את מערך חישוב היטלי המים והביוב שלו ולפעול לכך שסטיות גדולות כאלה לא יישנו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מועצת רשות המים לקבוע כללים להפעלת מכרזים משותפים. כללים כאלה יסייעו להקפיד על יישום מטרות חוק התאגידים בפרויקטים, ובכלל זה הקפדה על יעילות ועל חיסכון ומניעת ניתוב כספי הצרכנים למטרות שאינן קשורות למשק המים.