המוכנות לשוק העבודה המשתנה . הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים 19 - 16 מהתרשים עולה כי הציון הממוצע בקרב נבחנים בשכבת הגיל בממוצע 285 לעומת280 בישראל בפתרון בעיות בסביבה מתוקשבת עמד על מדינות.33 מתוך24 . מיקומה של ישראל במבחן זה הואOECD-ה דורגו ברמות 19 - 16 בגילי2015 מהנבחנים בשנת32% מהתרשים עולה שרק היו ברמת אוריינות דיגיטלית 68% .)3 ורמה2 המיומנויות הגבוהות )רמה נמוכה או חסרי מיומנויות בסיסיות. נמצא כי משרד החינוך אינו מודד את רמת המיומנויות הדיגיטליות של רוב . יובהר כי משרד החינוך 52התלמידים בשום שלב משלבי הלימודים בבתיה"ס מנסה להעריך את מידת השימוש באמצעים דיגיטליים בדרכים שונות )ראו להלן), אך אינו מעריך את רמת המיומנויות הדיגיטליות. בשל כך אין בידי משרד החינוך מידע על אודות הרמה של המיומנויות הדיגיטליות של התלמידים במערכת החינוך. מצב זה אינו מאפשר לקבל תמונת מצב על רמת המיומנויות של תלמידי ישראל, ולכן אין תשתית עובדתית מספקת לגיבוש החלטות מדיניות בנושא, לרבות בנוגע לצורך בצמצום פערים. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך לבחון דרכים לבחינת רמת המיומנויות הדיגיטליות של התלמידים בכל שכבות הגיל, שתיתן תמונת מצב ארצית, שבהתאם לה ניתן יהיה לגבש תשתית לגיבוש מדיניות להעלאת רמת המיומנויות הדיגיטליות בקרב תלמידים. - שני מהלכים מבין הארבעה 2020 נמצא, כי במועד סיום הביקורת - מאי טרם החלו )עבודה עם מרכזי ההכוון התעסוקתי לערבים וחרדים כדי לספק לכל המשתתפים בהם קורסי אוריינות דיגיטלית; הכשרה דיגיטלית למורים חרדים), ושניים אחרים )קהילות דיגיטליות לאוכלוסייה הערבית ולאוכלוסייה הכללית; פעילות עם שירות התעסוקה) התנהלו ברמה פחותה 6,600- - שנתיים לאחר קביעת התוכנית - השתתפו כ2019 מהתכנון. בשנת ) - כמחציתם 30,000) איש בתוכניות, ששיעורם כחמישית מן היעד שנקבע בתוכנית אחת בעיר חורה. נוסף על כך, אף שזיהה את האוכלוסייה החרדית כמוקד חשוב להתערבות, לא נמצא כי המטה פעל בקרב אוכלוסייה זו עד . 124מועד סיום הביקורת במסגרת פעולותיו מהתרשים עולה כי מבחינת תחושת המסוגלות של המורים בסיוע לתלמידים ללמוד באמצעות שימוש בטכנולוגיה דיגיטלית, ישראל נמצאת בפער גדול . עוד עולה כי ישראל נמצאת מעל ממוצע OECD- אחוזים מממוצע ה15 של מבחינת שיעור המורים שציינו כי הוכשרו לשימוש בתקשוב לצורכי OECD-ה מהמורים בישראל מעידים כי לא עברו הכשרה כזו. 42% הוראה. יודגש כי מהתרשים עולה כי ככל ששלב הלימוד מתקדם יותר, שיעור המורים שציינו שהשתלמו בהוראה בסביבה מתוקשבת קטן. בשלבי היסודי וחט"ב ניתן לראות ירידה בשיעור המורים שציינו שהשתלמו בהוראה בסביבה מתוקשבת בין שנת התשע"ה להתשע"ז, אך בחט"ע נראית עלייה קלה בין שנים אלה. מהמורים בכל שלבי הלימוד ציינו בשנת התשע"ז כי לא עברו 40%-ככלל, כ השתלמות בהוראה בסביבה מתוקשבת. רמת מיומנויות דיגיטליות גבוהה של מורים היא תנאי הכרחי לשיפור המיומנויות הדיגיטליות של התלמידים במהלך לימודיהם בביה"ס. התרשימים לעיל מראים שרמת המיומנויות הדיגיטליות של המורים והכשרתם לנושא זה אינה מיטבית. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך לבחון את תוכנית ההכשרה הקיימת, להרחיבה ולהתאימה בדרך שתקנה למורים את המיומנויות הדיגיטליות הנדרשות לשם מילוי תפקידם. עוד מוצע להרחיב את הנגשת התוכנית באופן מקוון לכלל המורים, תוך מעקב ובקרה של המשרד על ביצועה. שיטת הלמידה מרחוק, שבה התמקדה מערכת החינוך בתקופת משבר הקורונה, מחזקת צורך זה. אולם, ישנן קבוצות רחבות שאין להן נגישות לאמצעים דיגיטליים כגון מחשב, או שהן בעלות רמות נמוכות במיוחד של מיומנויות דיגיטליות )ראו לעיל). לקבוצות אלה ברוב המקרים אין הכלים והמיומנויות הבסיסיות או אתר שירות התעסוקה ILכדי לגשת באופן עצמאי לאתר מסוג קמפוס ולהיעזר בתכנים שבו, והן יזדקקו גם להדרכה פרונטלית לפני שיוכלו . על כן 127ליהנות מקורסים מקוונים, או במקביל להשתתפותם בקורסים אלו ובאתר שירות ILעולה חשש שהנגישות של קבוצות אלו לקורסים בקמפוס התעסוקה אינה מספקת כדי לקדם אצלן אוריינות דיגיטלית, והן נדרשות לתוכניות עם ליווי והדרכה. מומלץ כי במסגרת התוכנית של מטה ישראל דיגיטלית להקניה רחבה של אוריינות דיגיטלית לאוכלוסיות הזקוקות לכך, הוא יוודא לכל הפחות את משתתפים בשנה בתוכניות 30,000-יישומו של היעד הכמותי שקבע של כ בקהילה ויפעל להרחיבו, אם בכוחות עצמו ואם בשיתוף גורמים אחרים. בתוך כך ראוי שיביא בחשבון את ההיקף העצום של האוכלוסייה שנזקקת מיליון איש באוכלוסיות הערבית והחרדית ועוד 1.4-לרכישת האוריינות - כ מיליון איש באוכלוסייה הכללית.2.3-כ 2018 עולה מהתרשים כי השתתפות בתיה"ס בתוכנית קוד ורובוטיקה בשנת , שאליו מגיעים 25% היא ככלל במידה מועטה, ואינה עוברת את השיעור של בתיה"ס שבמגזר הערבי. במגזר היהודי-חרדי ההשתתפות אפסית. יש לציין שהתוכנית אינה מיועדת לכל התלמידים בכל בי"ס אלא רק לחלקם. בביקורת עלה שמשרד החינוך מבצע מעקב ובקרה חלקיים על השימוש בתכנים הדיגיטליים, שכן, בפועל משרד החינוך אוסף נתונים רק על היקף השימוש בתכנים הדיגיטליים של התלמידים - שיעור התלמידים שהשתמשו בתוכן דיגיטלי וממוצע הכניסות החודשי לתלמיד. יתרה מזאת, גם איסוף נתונים זה מתבצע באופן חלקי, שכן משרד החינוך יכול לאסוף נתונים רק על בתיה"ס שהתלמידים בהם נכנסים באמצעות שם משתמש וסיסמה שמנפיק . בנוסף, המשרד אינו אוסף נתונים על השימוש של 78להם משרד החינוך המורים בתכנים הדיגיטליים. כתוצאה מכך, למשרד החינוך אין מידע על הכניסות לאתרי התוכן של כלל המשתמשים - מורים ותלמידים - והמידע שקיים בידי המשרד על שיעור השימוש בתכנים הדיגיטליים של המשתמשים אינו משקף את כלל הכניסות האפשריות לתכנים אלו. לפיכך הוא אינו יכול להסיק מסקנות הנוגעות לכלל המשתמשים.
עם השינוי המתוכנן באופן הפעלת התוכניות של משרד המדע, מומלץ כי משרד המדע יפעל להרחיב את היקפי הפעולה בקרב החברה החרדית, שבה רבים הזקוקים מאוד לשיפור האוריינות הדיגיטלית לשם השתלבות יציבה ואיכותית בשוק העבודה המשתנה. עם "העברת המקל" לרשויות המקומיות, מומלץ כי משרד המדע יבחן - בשיתוף הגורמים הרלוונטיים האחרים, ובהם מטה ישראל דיגיטלית - כיצד לנצל תשתיות קיימות, לשמר מרכיבים חיוביים ולוודא הערכה ומדידה כוללת של אפקטיביות הפעולות.