משרד האוצר . מאזן המדינה ליום 31.12.12 - הגירעון החשבונאי הממשלתי חתימת שר האוצר על הדוחות הכספיים מבטאת מחויבות גבוהה יותר שלו לשאת באחריות לניהול כספי המדינה, וכן יש בכך כדי להגביר את מודעות שרי הממשלה למגמות המצוינות בדוחות אלו. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהממשלה תבחן סוגיה זו. ואולם על אף המאמצים הרבים לשיפור הדוחות, הנתון שמוצג בדוחות הכספיים בדבר הגירעון החשבונאי המצטבר עדיין אינו משקף את הגירעון האמיתי. לדעת משרד מבקר המדינה, על החשכ"ל לפעול ביתר שאת לסיום הטמעת כללי החשבונאות על בסיס מצטבר בק רב כלל משרדי הממשלה וכן להשלמת טיוב הנתונים החסרים הנדרשים, על פי לוח זמנים מוגדר. לדעת משרד מבקר המדינה, הגידול הניכר בהיקף תשלומי הגמלאות של בטל"א ובהיקף תשלומי הפנסיה התקציבית מחייב את משרד האוצר לבצע עבודת מטה מקיפה שתנתח את ההשפעות של מגמה זו על היציבות הפיסקלית של המדינה בעתיד, ולהגיש את מסקנותיה בהקדם למקבלי ההחלטות בממשלה. עניין זה מקבל משנה תוקף נוכח התחזיות הנכללות במאזן האקטוארי שהכין בטל"א. לדעת משרד מבקר המדינה, תפקידו של החשכ"ל אינו מסתכם רק באיסוף טכני של הנתונים מכלל משרדי הממשלה ובעיבודם לדוחות כספיים של ממשלת ישראל. על החשכ"ל, שהוא מנהל הכספים של הממשלה, לאמוד סיכונים, להביא בחשבון שיקולים הנוגעים לקיימות פיסקלית, להציג לממשלה מסמכי מדיניות ולהפנות את תשומת לבם של מקבלי ההחלטות לסכנות פיסקליות שייתכן שיצוצו בעתיד - כל זאת לפי תחזיות כלכליות שיתבססו על הנתונים המצוינים בדוחות הכספיים, מגמות העולות מדוחות אלה ומסקנותיה של עבודת המטה. הצגת הנתונים והמגמות העולות מהם על ידי החשכ"ל מנקודת הראות של הקיימות הפיסקלית היא עניין מהותי, ולא רק טכני. יתר על כן, על הממשלה לקבל החלטות על פי שיקולי קיימות פיסקלית, על מנת שהמדינה תוכל למלא את התחייבויותיה גם בעתיד. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר לבחון במרץ דרכים להתמודדות עם הנטל שייווצר, כעולה מהדוח האמור, נוכח השפעתו של נטל זה על היציבות הפיסקלית בעתיד. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התופעה החוזרת ונשנית, ולפיה בזמן ביצוע הביקורת מוסרים נציגי אגף התקציבים כי הם מבצעים עבודות מטה ופועלים לקבלת החלטות, אבל כשהם נדרשים לבסס את דבריהם באמצעות מסמכים הם משיבים כי אלה אינם בידם. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד האוצר יצרף לדוחות הכספיים תחזיות בדבר שיעור הגירעון החשבונאי הממשלתי המצטבר כאחוז מכלל התמ"ג, כפי שנהוג במדינות המתקדמות בעולם. כך יתאפשר למקבלי ההחלטות להשתמש בדוחות הכספיים ככלי ניהולי, וכך יינתן לממשלה זמן מספיק להיערך לשינויים הצפויים בעתיד על פי תחזיות אלו ולשפר כבר כיום את איכות קבלת ההחלטות. חתימה של שר האוצר על הדוחות הכספיים וחתימתו של כל שר על הדוחות הכספיים של משרדו, עשויות להגביר את מחויבותם של השרים לשאת באחריות לפעילויות משרדיהם ולתוצאות הכספיות של פעילויות אלה, ולהגביר את המודעות של כל שר בנוגע לכך. בדוחות הכספיים צוין בין היתר כי "בשלב זה, לא קיים מערך מידע אמין לניהול נתוני הטבות אחרות לזמן ארוך לעובדים, ובמרבית משרדי הממשלה לא קיימים נתונים זמינים, כנדרש על פי כללי חשבונאות מקובלים". לדעת משרד מבקר המדינה, הפירוט בדוחות הכספיי ם אינו פוטר את החשכ"ל מלבצע את החישוב האמור, ועליו לעשות את המיטב על מנת שלתוצאותיו של החישוב יינתן ביטוי כבר בדוחות הכספיים הבאים. לדעת משרד מבקר המדינה, על החשכ"ל לוודא את השלמת הרישום של ההתחייבויות לעובדים על פי כללי החשבונאות המקובלים, באמצעות אכיפת סמכויותיו על משרדי הממשלה ובאמצעות העברה מרוכזת ומפוקחת של נתוני כוח האדם של עובדי הממשלה למערכת המרכב"ה. .סכום הגירעון המצטבר של המדינה בהון אמור להיות תמרור אזהרה לפני מקבלי ההחלטות לגבי דרך פעולתה של המדינה בתחום הכלכלי. הגילוי הנאות בדוחות הכספיים לגבי אי-נכונות הנתון בדבר סכום הגירעון, אינו מבטל את ההכרח לדון בעניין חשוב זה. יתר על כן, לגודל ההפרש בין הגיר עון החשבונאי השנתי נטו לגירעון התקציבי השנתי עלולות להיות השפעות ניכרות על היערכותה של המדינה לעמוד בהתחייבויותיה בעתיד. ראוי שהממשלה תקיים דיון מקיף ויסודי בנוגע לנתוני הגירעון, ובכלל זה בנוגע לנתוני הגירעון החשבונאי השנתי נטו, ותכין תכנית פעולה להתמודדות עם גירעונות אלה, שתביא בחשבון שיקולים של קיימות פיסקלית לטווח ארוך. יש לראות בחומרה את הימנעותם של משרד האוצר ויתר משרדי הממשלה מלתקן ליקויים שעליהם העיר מבקר המדינה כבר לפני כמה שנים. על החשכ"ל לפעול בנחרצות לתיקונם של הליקויים ללא דיחוי, ולוודא כי הריש ום החשבונאי של הנכסים וההתחייבויות נעשה בכל משרדי הממשלה על פי כללי החשבונאות המקובלים. רישום חסר ושלא על פי כללי החשבונאות המקובלים פוגע באמינותם של הנתונים המצוינים בדוחות הכספיים של ממשלת ישראל, ומציג לפני קוראי הדוחות וכלל הציבור תמונה שגויה של סכום הג ירעון החשבונאי הממשלתי המצטבר בהון. זאת ועוד, רישום חסר כזה אינו מאפשר למקבלי ההחלטות להפעיל שיקולי קיימות פיסקלית, וכן לתכנן באופן מיטבי את הפעולות הנדרשות לצמצום השפעות הגירעון על יציבותה הכלכלית של המדינה בעתיד ולצמצום הנטל אשר יהיה על מקבלי ההחלטות בעתיד לשאת בו. יש לבחון בחינה יסודית את המגמות בנושא הגירעון החשבונאי, על מנת לוודא שהפעולות הנעשות בעניין זה בהווה לא יגבירו נטל זה יתר על המידה. הליקויים הנוגעים לסעיפים המאזניים, ובפרט אלה הנוגעים לצד הנכסים, ממחישים ביתר שאת את אי-האמינות של הנתונים המוצגים בדוחות הכספיים, דבר הפוגע במידה ניכרת גם באמינותו של הנתון בדבר הגירעון החשבונאי המצטבר בהון. על החשכ"ל לפעול בנחרצות על מנת לתקן את הליקויים האמורים, שחלקם כבר צוינו בדוחות קודמים של משרד מבקר המדינה, ובכלל זה לקבוע לכך לוח זמנים מוגדר. לדעת משרד מבקר המדינה, על החשכ"ל להשלים בהקדם את רישום קרקעות המדינה, ואין די בע בודה הרבה שהשקיע בתחום מיפוי הקרקעות, ובהתקדמות הניכרת שחלה בתיקון הליקויים שצוינו בדוחות הקודמים. היעדר רישום בדבר שוויין של הקרקעות פוגע במידה ניכרת באמינות הנתונים המצוינים בדוחות הכספיים בנוגע לנכסים שמצויים בידי הממשלה, וממילא גם באמינות הנתונים בדבר הגירעון החשבונאי.
מן האמור לעיל עולה כי אף שחלפו כמעט שבע שנים מאז פורסם דוח 57 ב, טרם תוקנו הליקויים שצוינו בו. משרד מבקר המדינה מעיר שההשתהות בהתקנת המערכת ובהטמעתה במשך זמן כה רב אינה ראויה ופוגעת באמינות המידע המוצג בדוחות הכספיים. על משרד המשפטים להשלים את התקנת המערכת והטמעתה ללא דיחוי.