משרד החוץ . המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו_ל עד מועד תום הביקורת לא שיתפו משרד התפוצות ומשרד החוץ זה את זה בתכניות האסטרטגיות שהם גיבשו - הגם ששני המשרדים פועלים בנושא המאבק באנטישמיות בחו"ל. כמו כן, בשלהי שנת 2015 נמצא כי משרד התפוצות עדיין לא הציג לממשלה את תכניותיו - במישור האסטרטגי ובמישור האופרטיבי. את הפורום הבין -משרדי שנועד לתאם בין כל הגורמים הרלוונטיים במערכת הממשלתית העוסקים בתחום זה, כינס משרד התפוצות לראשונה רק בדצמבר 2015. מן המקובץ עולה תמונת מצב מדאיגה ולפיה תופעת האנטישמיות לסוגיה מתפשטת ברחבי העולם ובעיקר באירופה ואף הולכת ומחמירה, והדבר מובא לידיעת הממשלה בדיווחים שהיא מקבלת מדי שנה. אולם במועד תום הביקורת פועלים במישור הממשלתי בתחום המאבק באנטישמיות בחו"ל שני משרדים באפיקים מקבילים שלא הניבו הישגים ניכרים. לדעת משרד מבקר המדינה על מערך הדיפלומטיה הציבורית להציג להנהלת משרד החוץ תכנית ישימה שעניינה מינוף האהדה של נוצרים אוונגליסטים לכדי פעילות קהילתית מאורגנת במקומות שונים בעולם ולרתימתה למאמצי הסברת החוץ, למאבק באנטישמיות ולמניעת הטלת חרמות על תוצרת ישראלית. בסיכום כנס מנהיגות יהדות אירופה שארגן משרד החוץ ביולי 2014 והתקיים בירושלים בהשתתפות 60 נשיאי הקהילות וראשי הארגונים העיקריים במדינות האיחוד האירופי, נכתב כי "המאמץ הארגוני היהודי באירופה הוא מבוזר, נטול תכנית אופרטיבית מאחדת, ובזבזני מבחינת כפילויות מאמץ". במועד תום הביקורת, למעלה משנה לאחר פניית ראש החטיבה למנכ"ל משרד החוץ דאז, הנהלת המשרד עדיין לא דנה ביזמתו להוציא לפועל מסע הסברה רחב היקף באירופה ובארה"ב להגברת המודעות לנושא הפליטות היהודית מארצות ערב ומאיראן. לנוכח אלה סבור משרד מבקר המדינה שכדי לייעל את הטיפול הרב -תחומי בגילויי האנטישמיות ברחבי העולם ולאגם את המשאבים הלאומיים המוקצים לכך, על הממשלה לבחון את האפקטיביות של הפעילות הדו -משרדית האמורה, ולקבוע חלוקה ברורה של סמכויות, זירות פעול ה ותפקידים בין משרד החוץ ובין משרד התפוצות. תכנית משרד החוץ להקמת גוף מטה יעודי למאבק באנטישמיות בחו"ל אינה עולה בקנה אחד עם סמכויותיו של משרד התפוצות בנושא זה. לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לתקן את תכניתו באופן שתשקף את הערך המוסף שיש בהקמת גוף מטה יעודי כאמור, נוסף על משרד התפוצות. בסופו של דבר, חטיבת תפוצות ודתות במשרד החוץ לא הציגה תכנית פעולה מפורטת לקידום השיח עם המנהיגות של הקהילות המוסלמיות המתונות באירופה שאותן מיפו הנציגויות כאמור. הבדיקה העלתה כי למעט במקרים מסוימים, לא הייתה למשרד החוץ אסטרטגיית פעולה רחבה וארוכת טווח הכוללת חזון, יעדים בני השגה, מטרות קונקרטיות, דרכי פעולה חלופיות ומדדי הצלחה בנוגע לפעילות הנדרשת בקרב כלל מוסדות הדת של הזרמים הנוצריים השונים ברחבי העולם, לשם הרחבת שיתופי הפעולה המדיניים וההסברתיים עם מוסדות אלה. נמצא כי חטיבת תפוצות ודתות מתקשה ליישם את יעדי העל של משרד החוץ בניהול המאבק באנטישמיות בחו"ל, ובכלל זה היא מתקשה להתמודד עם שיח השנאה במרחב הצי בורי העולמי, בתקשורת לענפיה ובמרשתת. לנוכח זאת סבור משרד מבקר המדינה כי בהתאם ליעדי העל של מדיניות החוץ שגיבשה הנהלת המשרד בנוגע לנושא זה, עליה להעריך מחדש את הכלים והמשאבים שניתן להעמיד לרשות מערך הדיפלומטיה הציבורית, כדי שיוכל לממש את יעד העל האמור. לא היה בהחלטת הקבינט המדיני-ביטחוני מאוקטובר 2015 כדי לספק פתרון לבעיית המחסור בגורמי מטה וניהול במשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה, אף שהמשרד נזקק לגורמים אלה לצורך מימוש האחריות שהוטלה עליו בהחלטת הקבינט. הסיכום משנת 2012 בדבר חלוקת התפקידים והסמכויות בין המשרדים שיקף תמונת מצב של היתרונות היחסיים של משרד החוץ מחד גיסא ושל המשרד לנושאים אסטרטגיים מאידך גיסא. תמונה זו לא השתנתה במשך השנים, וגם לפי החלטת הקבינט המדיני -ביטחוני מאוקטובר 2015 המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה עדיין חסר את היתרונות התפעוליים המובנים של משרד החוץ, לרבות הידע והניסיון המקצועיים, הפריסה התשתיתית על פני 106 נציגויות ברחבי העולם והיכרות חברתית ותרבותית מעמיקה ורבת שנים עם הלך הרוח המקומי של תושבי כל אחת ממדינות השירות, הנדרשת לשם ניהול מערכה אפקטיבית נגד ה- BDS ; וזאת נוסף על הנגישות הבלתי אמצעית לשדה המערכה ולשותפים מקרב ארגונים אוהדים וגורמים עמיתים מחו"ל. יתרונות אלו היו עשויים לחזק את הפעילות הממשלתית בנושא זה. בנסיבות אלו סבור משרד מבקר המדינה כי על מערך הדיפלומטיה הציבורית להציג להנהלת משרד החוץ מדדים ברורים שיאפשרו לו להוכיח את מידת הצלחתו לממש את תכניותיו למאבק בתנועת החרמות. בהתאם לכך, על המשרד למפות את הצרכים של הנציגויות העוסקות במאבק ב- BDS, ולהציגן לפני המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה כדי שיוכל להיערך למימון הפעולות הדרושות למאבק בתנועת החרמות בחו"ל. לדעת משרד מבקר המדינה על הקבינט המדיני -ביטחוני לבחון את הדגם התפקודי הקיים על יסוד פעולת הערכה שתתבצע מפעם לפעם בנוגע לאופן יישום התכניות של המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה, בהתאם למדדים ברורים שייקבעו, הן לפעולות הייעודיות שיבצע משרד זה והן לפעילות הבין- משרדית שעליה הוא הופקד . זאת בשים לב להודעת המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה כי יש ברשותו משאבים משמעותיים ומגוונים לנהל את המערכה הממשלתית בנסיונות הדה-לגיטימציה ובתופעת החרמות בחו"ל. עם זאת הועלה כי המחלקה לפעילות בחברה האזרחית לא גיבשה מדדים ברורים להשגת יעדי משרד החוץ בנושא המאבק בתנועת החרמות. משום כך המשרד מתקשה להציג הישגים הנוגעים להתמודדותו עם ניסיונות הדה -לגיטימציה של ישראל ברחבי העולם בקרב חוגי האקדמיה, התרבות, האיגודים המקצועיים והציבור הרחב במדינות היעד. אדרבה ניכר מדיווחי הנציגויות בחו"ל כי הבעיות בתחום זה הולכות ומתעצמות. הבדיקההעלתה כי אגף תקשורת והסברה לא הוציא לפועל תכניות פעולה פרטניות לעניין המאבק בדה -לגיטימציה של ישראל בקמפוסים במוסדות להשכלה גבוהה בצפון אמריקה ובבריטניה. הביקורת העלתה כי הממשלה לא בחנה את אופן יישום המלצות דוח צוות החשיבה למאבק באנטישמיות משנת 2010. על אף הסמכויות הנרחבות שקיבל המשרד לנושאים אסטרטגיים החל בשנת 2013 לנהל את המאבק הממשלתי בניסיונות הדה -לגיטימציה של ישראל ובתופעת החרמות, לא עלה בידו לנצל את מלוא התקציב שקיבל ולהציג הישגים משמעותיים בתחום האמור. כמו כן, בשנת 2015 הוא עדיין לא מימש את תכניות העבודה האופרטיביות שלו. אולם בשנת 2015 עדיין לא הציג משרד החוץ מתווה פעולה לגיבוש אסטרטגיה משותפת של כלל הארגונים היהודיים הנאבקים באנטי שמיות במדינותיהם ולהידוק הקשר בין הנוער היהודי בתפוצות למדינת ישראל. בפועל המשיך משרד החוץ לרכז את הטיפול הממשלתי במאבק בתופעת האנטישמיות. עבודת חטיבת תפוצות ודתות במטה כללה, בין השאר, פעילות מדינית לקידום המאבק באנטישמיות במערב אירופה; הצבת יעדים בתחום החקיקה הפנים-מדינתית בחו"ל בנושא זה; הגברת מאמצי .האכיפה נגד ארגונים אנטישמיים; טיוב מנגוני ניטור של התופעה במרחב .המקוון; ארגון כנסים ואירועים בין-לאומיים בארץ והנחיית הנציגויות .בחו"ל לתיאום כלל הפעילות עם ארגונים יהודיים ברחבי העולם (ראו .להלן). .אולם הפעילות האמורה לא הייתה מלווה בקבלת סמכות פורמלית, בנשיאה ב אחריות לתוצאות הפעולות ובקבלת משאבים י יעודיים , ולכן יישומה נתקל בקשיים. מאידך גיסא, הממשלה לא דרשה לקבל ממשרד התפוצות - שהוא הגוף שהוסמך לעסוק בנושא - פירוט של תכניות אופרטיביות לטווחי זמן משתנים הכוללות יעדים כלליים, מטרות מוגדרות, דרכי פעולה, שיטות עבודה ומדדי הצלחה. .פעילותם של ארגונים בין-לאומיים אנטי ישראלים נועדה לגרום לדה -לגיטימציה ערכית ומדינית של ישראל במדינות שונות בעולם ולגרום נזק ממשי לישראל באמצעות חרמות אקדמיים, תרבותיים, כלכליים ומסחריים. תופעה זו לא נעלמה מעיני מקבלי ההחלטות בדרג המדיני, אך עד שלהי שנת 2015 הייתה אי-בהירות בחלוקת הסמכויות והמשאבים בין משרד החוץ ובין המשרד לנושאים אסטרטגיים לעניין ריכוז הטיפול בנושא, וסיכומים שהושגו בעניין זה בין המשרדים האמורים בשנת 2012 .לא מומשועל אף החלטת הקבינט המדיני -ביטחוני מאוקטובר 2015 להסמיך את המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה לנהל ולרכז את המאבק הבין - משרדי בתופעת החרמות, מוצע לתת את הדעת על כך כי עדיין חסרים לו היתרונות התפעוליים המובנים שיש בידי משרד החוץ. לצד פעילות ה- BDS בחו"ל ובזיקה ישירה לה, התגברו בשנים האחרונות גילויי אנטישמיות של יחידים ושל קבוצות, בעיקר בא ירופה, שכללו פגיעה ממשית ביהודים ובמוסדות יהודיים, איום על המשך קיומם של חיי תרבות ודת יהודיים במקומות אלה ואיום על תמיכתם בישראל. פעילותה של תנועת החרמות בחו"ל בקרב המגזר האזרחי - הפרטי, המקצועי, המסחרי והדתי - והעלייה המדאיגה בגילויי האנטישמיות ברחבי העולם שנכרכה בפעילות אנטי-ישראלית אלימה ומאורגנת , מציבות אפוא לפני משרד החוץ ולפני המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה אתגר הסברתי ודיפלומטי מורכב הדורש הקצאת משאבים ותשומות ייעודיות. כדי להשיג את מטרות המאבק הבין-משרדי בתופעות האמורות, על משרד החוץ לקדם ולשפר את ממשקי העבודה ואת יחסי הגומלין בינו ובין יתר הגורמים הרלוונטיים במערכת הממשלתית, ובפרט: המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה, משרד התפוצות ומשרד ראש הממשלה. מן הממצאים עולה כי בעת הזאת, ועל מנת לבלום את ניסיונות הדה -לגיטימציה הדתית של ישראל, חשוב לקדם את יחסי החוץ של המדינה עם הכנסיות של הזרמים השונים בנצרות ועם גורמי אסלאם מתון ברחבי העולם. לדעת משרד מבקר המדינה על הנהלת המשרד לדון בסוגיה המורכבת האמורה, לגבש את עמדתה בנוגע לצרכים הנדרשים למשרד לשם ניהול קשרי החוץ החיוניים עם מוסדות דת נוצריים ומוסלמיים בחו"ל, ולהציגה לפני הממשלה. הועלה כי במחלקת דתות מועסק עובד אחד בלבד (בתפקיד מנהל המחלקה), אף שבתקן המשרד נקבעו שתי משרות נוספות לעובדים במחלקה זו: אחד לפעילות בקרב הזרמים השונים בנצרות, והשני לטיפול בשיח הדיפלומטי עם זרמי האסלאם ועם דתות המזרח. נמצא גם כי המחסור בעובדים במטה ובנציגויות גורם במישרין לתוצאות אלה: במרץ 2015 לא היו מאוישות ארבע משרות בתִקנון כוח האדם של חטיבת תפוצות ודתות - שתיים במחלקת קהילות יהודיות ושתיים במחלקת דתות. כמו כן המחלקה לא כתבה סקירה מקיפה על אנטישמיות מוסלמית באירופה, אף שפעולה זו נכללה בתכנית העבודה שלה לשנת 2014. ממסמכי חטיבת תפוצות ודתות עולה כי למכלול הקשרים שבין המדינה לעולם הנוצרי - לעדות הנוצריות השונות באר ץ בכלל ובירושלים בפרט, ולמנהיגי הכנסיות בחו"ל - נודעת השפעה על תחומים כמאבק באנטישמיות ובמגמת הדה- לגיטימציה של ישראל. נוכח הביזור המינהלי של גופי הממשל השונים המטפלים בקשר עם העדות הנוצריות, ראוי שמשרד החוץ, המופקד על קשרי החוץ הבין- דתיים, ירכז את השיח המד ינתי עם הזרמים השונים בעולם הנוצרי ו יתאם את הטיפול המערכתי עם הגורמים האמורים בעניינים האופרטיביים הכרוכים בשיח זה. הגם שבשנת 2009 אצלה הממשלה למשרד לנושאים אסטרטגיים את הסמכות .למלא תפקיד מרכזי במאבק הממשלתי בניסיונות הדה-לגיטימציה של ישראל .בחו"ל, היא לא גרעה מסמכותו של משרד החוץ לעסוק בנושא זה. משרד .החוץ שהחל באותה עת לטפל בנושא, צבר במרוצת השנים ידע ומיומנות .מקצועית שרוכזו במערך הדיפלומטיה הציבורית במטה המשרד. הכפילות .התפקודית שאירעה בנסיבות אלה עוררה מחלוקות בין שני המשרדים .כדלקמן: נמצא כי הסיכומים לחלוקת התפקידים והסמכויות בין משרד החוץ ובין המשרד לנושאים אסטרטגיים משנת 2012 , שאף קיבלו את הסכמתו ואת אישורו של ראש הממשלה, לא יושמו.
לאור הוראות חוק יום ציון היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ומאיראן, התשע"ד- 2014 , ותכליותיו של חוק זה סבור משרד מבקר המדינה כי על ראש חטיבת תפוצות ודתות להעלות לפני הנהלת המשרד החדשה את הצעותיו בנוגע להגברת המודעות הבין -לאומית לעניין הפליטות היהודית מארצות ערב ומאיראן. על הנהלת המשרד לדון במכלול ההצעות האמורות ולשקול כיצד ראוי ליישמן הן בתחום המדיני והן בתחום ההסברתי.