הוועד האולימפי בישראל . הוועד האולימפי בישראל לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שלפי תשובת עיריית תל אביב -יפו, העירייה והוועד האולימפי בוחנים את שינוי מבנה הבעלות שלהם על מרכז הספורט הלאומי, על המועצה להיות ערה לעניין, ובבוא העת, אם ירדו החזקות הוועד במרכז לפחות מ- 50% , לשקול את הצעדים שעליה לנקוט, ובהם האפשרות לפעול בהתאם להסכם בינה ובין הוועד. לדעת משרד מבקר המדינה, בעת גיבוש ההחלטה על תקצוב הוועד האולימפי על המועצה לשקול אם יש מקום להתחשב גם במצבו הכספי של הוועד, שסיים את פעילותו בשנים 2003 -2005 .בעודף הכנסות על הוצאות בדיקת פרוטוקול הישיבה של הנהלת הוועדשהתקיימה בספטמבר 2004 העלתה כי לא הוחלט בה על הקמת המוזאון, כפי שדיווח יו"ר הוועד בישיבת ההנהלה בנובמבר אותה שנה, אלא רק על הקמת ועדה שתבחן את הנושא. לדעת משרד מבקר המדינה, קביעת היו"ר שכבר התקבלה החלטה בעניין המוזאון מנעה דיון מהותי בוועד בשאלה אם המוזאון נחוץ, ואם הקמתו עדיפה מהגשמת מטרות אחרות של הוועד. . הלאומי מסייעים לקידום מטרותיו המפורטות בתקנון, ואם העובדה שהוא שותף בבעלות על המרכז תורמת תרומה כלשהי לענפי הספורט האולימפי. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שעיקר המקורות התקציביים של הוועד האולימפי הם כספי ציבור, עליו לשקול לאמץ את נוהלי החשכ"ל בעניין צבירת נקודות בטיסות, ולדאוג שהנקודות יירשמו לזכותו. הדבר יאפשר לוועד לקבל תמורת הנקודות כרטיסי טיסה ללא תשלום ויביא לחיסכון בהוצאותיו על טיסות. לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את העובדה שהוועד האולימפי מחלק כרטיסים ששולמו מתקציבו, הממומן מכספי ציבור. על הוועד להימנע מלתת מתנות אישיות מכספיו, ובעיקר לבעלי תפקידים בגופים ממשלתיים ועסקיים שיש לו קשר אתם, ולקבוע כללים ברורים בעניין זה ולפעול ליישומם. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהאישור שקיבל הוועד האולימפי ניתן עבור בעל התפקיד הציבורי, מן הראוי היה להחזירו לו בעת ביקורו באולימפיאדה. הוועד האולימפי לא עשה בירור כלשהו לגבי השכר שאדריכלים נוהגים לב קש בעד תכנון פרויקטים מסוג המוזאון. הוועד גם לא פנה לאדריכלים בבקשה לקבל מהם הצעות לתכנון המוזאון, וממילא לא קיבל כמה הצעות לביצוע העבודה; ולפני הנהלתו הוצגה מועמדת אחת בלבד כדי שתאשר את העסקתה. יצוין שליקוי דומה העלה המבקר הפנימי של הוועד עוד בדוח שלו לשנת 2001 , בעת שבדק את התקשרות הוועד להעסקת יועץ משפטי. המבקר הפנימי המליץ אז שהוועד יבחן כמה הצעות לפני התקשרות עם יועץ. המלצה זו לא יושמה, והמבקר הפנימי חזר עליה בדוח הביקורת שלו לשנת 2005 לאחר שמתח ביקורת על אופן ההתקשרות עם האדריכלית. המכונים שצוינו בתשובת מרכז הספורט הם מכונים בבעלות פרטית ה פועלים משיקולים מסחריים. ממסמכים ששלחו מכונים אלה למרכז עולה כי הם אינם מחויבים בהסכם כלשהו עם המועצה או המרכז, וההנחות שהם מעניקים נקבעות על פי רצונם, והם בלבד קובעים את שיעורן. יצוין כי במרפאה האולימפית הפועלת במכון וינגייט מקבלים הספורטאים שבטיפול היחידה לספורט הישגי שירותים ללא כל תשלום. לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם כלל השטחים המסחריים שהוקמו במבנה מסייעים במימון תחזוקתו, לא היה מקום להפכם לעיקר על חשבון שטחים בעלי אופי ספורטיבי שלהם נועדו כספי הציבור ששימשו להקמת המבנה. לדעת משרד מבקר המדינה, היה על המועצה לבדוק ביסודיות איזה שימוש נעשה בשטחי ה"רב-ספורט החדש", ואם מרכז הספורט הלאומי עומד בתנאים שנקבעו בהסכם בינה לבינו ממאי 2004 . ממצאי הביקורת מעידים כי בניגוד להסכם, פירוט עלויות המתקנים שעל פיו אישרה המועצה למרכז הספורט את ההקצבה עבור ה"רב-ספורט" החדש, כולל גם רכיבים שאינם רכיבי ספורט מובהקים; וכי שלא כפי שנדרש בהסכם, מרכז הספורט הלאומי לא פנה למועצה כדי לקבל ממנה הסכמה מראש ובכתב לסטיות מהתכנ ית שהציג לפניה. מכאן שהמרכז לא פעל בהתאם להסכם. לפיכך, על המועצה לדרוש ממרכז הספורט לעמוד בתנאי ההסכם, בכללם התנאי המחייב שימוש בשטחים שנבנו על פי הייעוד שנקבע להם בהסכם; ואם לא יעשה כן, עליה לשקול להשתמש בכלים שמקנה לה ההסכם. לדעת משרד מבקר המדינה, על המועצה והוועד לוודא כי מרכז הספורט הלאומי יפעל למימוש התכנית לרכז ב"רב -ספורט" החדש את המשרדים של כל איגודי הספורט בישראל. 1. הביקורת העלתה כי במחירוני הפעילויות באולמות ה"רב -ספורט" רשומים שני סוגי מחירים: מחיר רגיל ומחיר מופחת ב- 15% ; ואולם המחיר המופחת מיועד לקבוצות מתל אביב בלבד. לדעת משרד מבקר המדינה, על המועצה לתת את דעתה לא רק על עניין השימוש במתקנים, אלא גם על כך שהעברת הכספים למרכז הספורט הלאומי בדרך שבה היא נעשית מקנה לוועד האולימפי באמצעות המרכז בעלות על נכסים שנבנו במימונה, והדבר עלול להקנות לו יתרון אם תסתיים השותפות בינו לבין עיריית תל אביב-יפו בבעלות על מרכז הספורט ה לאומי. לדעת משרד מבקר המדינה, מחוות הדעת של היועץ המשפטי של המועצה עולה כי הם היו מודעים לחשש לניגוד עניינים העלול להתעורר משום שחלק מחברי מליאת המועצה הם חברים בגופים העוסקים בספורט. מכאן שהיה עליהם לתת את הדעת על המצב העובדתי והמשפטי, ובהתאם לכך להבהיר לחברי המליאה אם מותר להם להשתתף בדיון או עליהם להיעדר ממנו. על אחת כמה וכמה היה עליהם לעשות זאת בהתחשב בכך שנוכח משך הזמן שהם מייצגים את המועצה ומספרם המצומצם של חברי המליאה שלה, הדעת נותנת שידעו באיזה גוף ספורט חבר כל אחד מחברי המליאה. (ב) נמצא כי המתקנים היחידים ב"רב -ספורט" החדש שהם בעלי אופי ספורטיבי מובהק הם אולמות הג'ודו וההיאבקות בקומת הקרקע, ששטחם כ -500 מ"ר, וכן ניתן להחשיב כשטחי ספורט גם חדרי התאוששות, מלתחות ושירותים בקומת הקרקע, ששטחם כ -90 מ"ר, ו -100 מ"ר בקומה הראשונה של המבנה - שטח השירותים הצמודים לאולם הספורט הראשי. שטח המבנה החדש הוא כ - 5,460 מ"ר, ועלות הקמתו הסתכמה בכ -17.6 מיליון ש"ח 30 . ההיקף של שטחי הספורט במבנה הוא כ-690 מ"ר בלבד, שהם כ- 12.6% .בלבד משטחו הכולל לדעת משרד מבקר המדינה, דרך קבלת ההחלטות של הוועד בעניין הקמת המוזאון והפעולות שנקט בעניין זה אינה ראויה, ועל מוסדותיו לעשות בחינה מחודשת של הנושא בכללותו. מאחר שעלויות בניית המוזאון הן גדולות, ראוי שיתקיים דיון מסודר בשאלת עצם נחיצותו ובשאלת דרכי המימון של בנייתו והפעלתו השוטפת. בפרוטוקולים של הישיבות האמורות לא נאמר דבר שממנו אפשר ללמוד שחברי מליאת המועצה וחברי הנהלת הקרן ביקשו מחברי הוועד האולימפי שלא להשתתף בישיבות שנדונה בהן כלילת מרכז הספורט הלאומי בפרויקט העשור ותקצובו במסגרת הפרויקט. הביקורת העלתה כי לוועד האולימפי אין נוהל להתקשרות עם נותני שירותים, ובדרך כלל, הוא מתקשר ע מם בלא לבדוק קודם לכן הצעות של כמה מועמדים לביצוע העבודה. . התקשורת עולה בבירור שאיגודי ספורט והתאחדויות, וגם הוועד האולימפי, עדיין נתונים לשליטתם של מרכזי ספורט; וכי המצב בפועל רחוק מזה הרצוי לפי המלצת ועדת מליניאק ש"מרכזי הספורט ימלאו תפקידי מטה וארגון בלבד ולא יהיה להם מעמד פורמאלי או מעשי באיגודי הספורט ובהתאחדויות. האגודות והמועדונים ינהלו את האיגודים הענפיים, באמצעות נציגיהם הנבחרים להנהלות"17 . .לדעת משרד מבקר המדינה, ייצוג כה גדול של מרכזי הספורט באסיפה הכללית של הוועד האולימפי, שהוא מוסד הגג של התאחדויות הספורט בישראל, אינו עולה בקנה אחד עם המלצות הוועדות הציבוריות בדבר צמצום תפקידי המרכזים בספורט והפרדת הספורט מן הפוליטיקה. העובדה שמרבית כוח ההצבעה באסיפה הכללית של הוועד הוא בידי מרכזי הספורט, ויש הסכמה ביניהם על איוש תפקידים בוועד אינה תורמת לשיפור ניהולו של הוועד ואינה משרתת את האינטרס של ענפי הספורט אלא את האינטרס של המרכזים עצמם. על חברי הוועד לפעול לכך שבעלי התפקידים בו ונציגיו במוסדות שהוא קשור עמם ייבחרו אך ורק לפי כישוריהם; ועל הגופים המיוצגים באסיפה הכללית של הוועד לשקול להכניס שינוי בתקנון הוועד שיצמצם את משקלם של מרכזי הספורט בו. עוד העלתה הביקורת כי מינואר 2004 משכיר הוועד האולימפי לבית"ר משרדים שבבעלותו ברחוב הארבעה בתל אביב ששטחם הכולל 105 מ"ר. לפי ההסכם שנחתם בין הצדדים, תקופת השכירות היא מינואר 2004 עד דצמבר 2005 . דמי השכירות החודשיים שנקבעו הם 0.5 דולר בלבד למ"ר לשנה הראשונה של השכירות ודולר אחד בלבד למ"ר לשנה השנייה. בשנת 2006 נחתם הסכם בין הוועד האולימפי לבין מרכז בית"ר וחברת "מנהלת ליגת העל בכדורסל ( 2002 ) בע"מ" על השכרת הנכס באותה שנה במחיר של1.5 .דולר בלבד לכל מ"ר לחודש יו"ר החברה הוא גם יו"ר מרכז בית"ר וחבר הנהלת הוועד האולימפי. הנהלת מרכז בית"ר ביקשה מהוועד האולימפי באפריל 2005 להאריך את השכירות של המשרדים ברחוב הארבעה בשלוש שנים, מינואר 2006 , אולם מכיוון שהוועד איתר קונה פוטנציאלי לנכס הוארכה תקופת השכירות בשנה אחת בלבד. .מאחר שנציגיהם של מרכזי הספורט חברים בהנהלת הוועד האולימפי ומשתתפים בבחירת יו"ר הוועד, השכרת נכסי מקרקעין של הוועד למרכזים במחיר נמוך בלא לבחון הצעות אחרות לשכירתם או מתן אפשרות למרכזים להשתמש בחינם בנכסים כאלה, עלולים ליצור חשש לניגוד עניינים. שכן יחסי המרכזים עם יו"ר הוועד ועמדותיהם בסוגיות הקשורות לוועד עלולים לה יות מושפעים מהיחסים העסקיים המיוחדים שביניהם. על חברי הוועד האולימפי, ובייחוד חברי הנהלתו, להקפיד שלא יתעורר כל חשש לניגוד עניינים בין חברותם בוועד לבין חברותם בגופים אחרים שיש להם קשרים עסקיים וקשרים אחרים עם הוועד. לדעת משרד מבקר המדינה, דווקא משום שהוועד אמור לייצג את הספורט בכללותו, מן הראוי שישקול לקבוע אמות מידה לקביעת שיעור הייצוג של ענפי הספורט השונים בהנהלתו ובאסיפה הכללית. עליו לבחון מחדש את זכויות הייצוג שיש לאיגודי הספורט החברים בו , ולקבוע את שיעור הייצוג שיינתן לאיגודים בהנהלתו בשקיפות ובאמצעות אמות מידה ברורות. מדוח ועדת סטרשנוב ומדוח מבקר המדינה שצוין לעיל, וכן מדבריהם של פעילי התאחדויות ספורט שנפגשו עם עובדי משרד מבקר המדינה ומפרסומ ים בכלי לדעת משרד מבקר המדינה, מינוי שני נציגים להנהלת הוועד האולימפי במעמד של משקיפים נעדרי זכות הצבעה אינו תחליף לבחירת נציגים בעלי זכויות מלאות על פי אמות מידה שקופות ושוויוניות. נמצא כי כבר בפברואר 2001 אישרה הנהלת הוועד האולימפי לצרף שתי נשים כמשקיפות קבועות לישיבות ההנהלה. באותו מועד הייתה רק חברה אחת בהנהלה. ייצוג של נשים בהיקף זה (חברה אחת ושתי משקיפות) בהנהלת הוועד האולימפי נשמר עד דצמבר 2004 .. באותו חודש החלה לכהן הנהלה חדשה, ובה שתי חברות בישיבת ההנהלה במרס 2005 הודיע יו"ר הוועד האולימפי על הצטרפותן של שתי ספורטאיות אולימפיות להנהלה כמשקיפות קבועות. בספטמבר 2006 , מועד תום הביקורת, כיהנו בהנהלת הוועד האולימפי שתי נשים בלבד, ושתיים נוספות השתתפו בישיבות ההנהלה כמשקיפות. לדעת משרד מבקר המדינה, הימצאותן של שתי חברות בלבד בהנהלה המונה 31 חברים (כ-6% ) אינה עולה בקנה אחד עם הנדרש באמנה האולימפית, ולפיה יש לקדם נשים במוסדות הספורט, ובייחוד את ייצוגן בהנהלות של ארגוני ספורט .לאומיים ובין-לאומיים. צירופן של שתי משקיפות חסרות זכויות הצבעה להנהלה החדשה של הוועד האולימפי אין בו משום שינוי ממשי של המצב ששרר בשנים 2001 -2004 , בתקופת כהונתה של ההנהלה הקודמת, ואין בו מענה הולם לדרישת הוועד האולימפי הבין -לאומי לפעול להגדלת הייצוג של נשים בקרב מקבלי ההחלטות בגופים המנהלים של הוועדים האולימפיים המקומיים. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהמינהלה ממונה גם על הכנת הסגל האולימפי לאולימפיאדה, על הוועד בשיתוף מינהל הספורט שבמשרד המדע להגדיר בכתב את סמכויותיה ותפקידיה של המינהלה החדשה, לרבות בעניין הפעולות הנעשות בכספי התרומה. הדבר עשוי לשפר את התיאום והבקרה בכל ה קשור להכנת הספורטאים לאולימפיאדה. בדיקת הפרוטוקולים של ישיבות מליאת המועצה וועדת קרן המתקנים שעסקו בפרויקט העשור וקיבלו החלטות על תקצוב המתקנים שנכללו בפרויקט, ובהם מתקנים במרכז הספורט הלאומי, העלתה כי על אף הנחיותיו המפורשות של היועץ המשפטי של המועצה וההערות החד-משמעיות של משרד מבקר המדינה השתתפו חברי הנהלת הוועד האולימפי, החברים גם במליאת המועצה ובוועדת הקרן, בדיונים ובהחלטות הנוגעות להקצבות המועצה למרכז הספורט הלאומי. חלקם גם כיהנו באותה עת כדירקטורים במרכז. כאמור, הוועד האולימפי מחזיק ב - 50% :ממניות המרכז. להלן דוגמאות לדעת משרד מבקר המדינה, אין בהסבריהם של חברי הוועד האמורים כדי להצדיק קבלת החלטות במועצה במצב של ניגוד עניינים. מאחר שכל מתקן שנכלל בפרויקט העשור הוצג לפני המועצה בנפרד, הם היו יכולים לבקש לקיים בנפרד את הדיון בעניין ההקצבה לגופים שהם בעלי עניין בהם ולהיעדר מאותו דיון, כפי שעשה יו"ר המועצה לשעבר. מן הראוי להביא לידיעת חברי מליאת המועצה מידע על הקשרים, אם יש כאלה, בין חברי מליאה לגופים המקבלים הקצבות מהמועצה; ועל היועץ המ שפטי של המועצה לפעול לכך שמידע זה יהיה לפניו, כדי שבמידת הצורך יוכל להסב את . שימת לבם של חברי מליאה, לפני הצבעה על החלטות, שבהשתתפותם בהצבעה יש חשש לניגוד עניינים, ולהנחות אותם כיצד לנהוג. בכל ישיבות מליאת המועצה וועדת הקרן שצוינו לעיל השתתפו גם עורכי דין ממשרדו של היועץ המשפטי של המועצה. אולם על אף חוות הדעת המשפטיות שהובאו לעיל הם לא העירו דבר בנוגע לסוגיית ניגוד העניינים שהתעוררה בשל השתתפות חלק מחברי המליאה בישיבות, ולא ביקשו מחברי הוועד האמורים לצאת מהישיבות ולא להשתתף בהצבעות. לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד האולימפי ומינהל הספורט שבמשרד המדע לשקול להגביר את שיתוף הפעולה ביניהם בכל הנוגע לפעילות היחידה לספורט הישגי ולתכנון ארוך טווח של פעולות לקידום הספורט האולימפי בכל רמותיו. כמו כן עליהם לפעול להגדלת מספרם של הספורטאים המיועדים להשתתף במשחקים האולימפיים על ידי איתור ספורטאים מחוננים נוספים והדרכתם בידי מיטב המאמנים. כל זאת כדי להביא להגדלת ההישגים של ספורטאים ישראלים במשחקים האולימפיים. הביקורת העלתה ששמות הספורטאים המועמדים לקבל מלגה הועלו בדיונים במינהלה, והמינהלה אף המליצה על הספורטאים לוועד האולימפי, אך בחירת הספורטאים לא נעשתה על פי אמות מידה ברורות ושקופות שנקבעו מראש. הביקורת העלתה כי הנהלת הוועד האולימפי לא דנה בשימוש שנעשה בהקצבות שנתן הוועד למרכז הספורט הלאומי על פי הסיכום שנקבע בין הוועד לעיריית תל אביב-יפו בשנת 2003 , וגם לא ביקשה ממרכז הספורט לדווח לה על השימוש שהוא עושה בהקצבות אלה. עוד נמצא כי הנהלת הוועד האולימפי ודירקטוריון מרכז הספורט לא קבעו כל אמות מידה לבחירת הקבוצות שיזכו לסבסוד פעילותן במתקני ה"רב-ספורט". הביקורת העלתה שהמועצה לא דרשה ממרכז הספורט הלאומי להמציא לה אחד מהמסמכים האמורים. חלק מהקרקעות המשמשות את מרכז הספורט הן בבעלות עיריית תל אביב-יפו, וחלקן קרקעות של מינהל מקרקעי ישראל שהוחכרו לעירייה. בהסכם הבעלים שנחתם בשנת 1972 בין העירייה לבין הוועד האולימפי התחייבה העירייה "לגרום לכך כי הקרקעות שבבעל ותה אשר תידרשנה למרכז הספורט במחיר סמלי לתקופה של ]למרכז[ תוחכרנה49 שנים. קרקעות החכורות ע"י בחכירת משנה בהסכמת מינהל מקרקעי ישראל. ]למרכז[ העירייה תוחכרנה העירייה תעשה כמיטב יכולתה כדי להשיג את הסכמת מינהל מקרקעי ישראל לחכירת המשנה". עד ספטמבר 2006 לא הוחכרה הקרקע למרכז הספורט. לדעת משרד מבקר המדינה, בעת קבלת ההחלטה במועצה על מתן ההקצבה למרכז הספורט הלאומי ראוי היה שיהיה בידי חבריה כל המידע הנדרש, ובכלל זה היה עליהם לדעת שמרכז הספורט לא המציא למועצה, כנדרש בנוהל "הליך שחרור כספים - פרויקט העשור", כל מסמך המוכיח שהוא הבעלים או החוכר של המקרקעין שעליהם יוקם המבנה, וכי אין בידיו מסמך כזה; והמועצה הייתה צריכה לעמוד על כך שלפני מתן ההקצבה למרכז הספורט הלאומי יוסדר נושא רישום המקרקעין שלו. לדעת משרד מבקר המדינה, הנהלת הוועד אמנם אישרה את בחירת מר רענן ורשביאק לנציג הוועד במינהלה, אך לא היה מקום שאחיו, יו"ר הוועד, יציע אותו כמועמד לתפקיד. על הוועד לקבוע נוהל ולפיו בחירת בעלי ת פקידים בו, לרבות נציגיו במינהלה, תיעשה בהליך שיקנה הזדמנות שווה לכל אחד מחברי ההנהלה לבחור ולהיבחר, ולכל תפקיד יוצע מספר מספיק של מועמדים, כדי שיהיה אפשר לבחור את המועמדים הטובים והראויים ביותר לתפקיד. מאחר שיו"ר הוועד האולימפי ואחד מנציגי הוועד במינהלה הם אחים, ראוי לשקול את האפשרות שבחירת נציגי הוועד במינהלה תיעשה באסיפה הכללית של הוועד. לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם הוועד האולי מפי רואה "חשיבות עליונה" בהקמת המוזאון, עליו לבחון אותה בהליך קבלת החלטות ראוי ובמסגרת קביעת סדרי עדיפויות בנוגע להגשמתן של מטרות נוספות שעשויות להיות חשובות לא פחות. . הקלת המגבלה עשויה לתרום לרווחת הספורטאים ולהגביר את המוטיבציה שלהם להמשיך להתאמן כדי להגיע להישגים ולייצג את המדינה בתחרויות בין-לאומיות. לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד האולימפי, כבעלים של מרכז הספורט הלאומי וכמי שאמור לפעול לטובת ענפי הספורט האולימפיים, לדאוג לכך שכל איגודי הספורט האולימפי יהיו זכאים למחירים מופחתים עבור השימוש במתקני המרכז. על המועצה להשתמש באמצעים שמקנה לה ההסכם עם מרכז הספורט כדי להביא לכך שהמרכז יקיים אותו במלואו, וכל איגודי הספורט האולימפיים אכן ישלמו מחירי עלות בלבד. על הנהלת מרכז הספורט לקבוע אמות מידה ברורות וגלויות למתן הנחות, לרבות קביעת שיעורן והזכאים להן. כמו כן על המרכז להכין חישוב מבוסס של מחירי העלות שעליו לגבות בהתאם להסכם שחתם עם המועצה. בדוח מבקר המדינה על המועצה משנת 200127 צוין כי אף על פי שהוועד האולימפי שותף בבעלות על מרכז הספורט הלאומי, השתתפו שלושה חברי הנהלתו בדיוני ועדת הקרן בעניין ההקצבות למרכז; וכי שלושה מהמשתתפים בדיונים אלה אף כיהנו במועדי הדיונים בדירקטוריון של המרכז. לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד האולימפי לגבש אמות מידה ברורות לבחירת הספורטאים שיומלץ לתת להם מלגה של הוועד האולימפי הבין -לאומי, ולקבלת ההחלטה אם לתת לזוכה במלגה את מלוא המלגה או רק את חלקה. מהאמור לעיל עולה שאין נוהל מחייב הקובע מי ממנה את המינהלה, וכמה נציגים יהיו בה לכל אחד מהגופים השותפים בה. לדעת משרד מבקר המדינה, על מינהל הספורט והוועד האולימפי לקבוע בנוהל מחייב את הרכב המינהלה, כלפי מי היא אחראית, ומי רשאי לפזרה37.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד האולימפי, כמי שאמון על טיפוח הספורט ההישגי, לשקול לקראת המשחקים האולימפיים העתידיים לשנות את נוסח ההתחייבות האמורה ולבחון דרכים שיתחשבו במכלול האינטרסים של העניין ויאפשרו לספורטאים המשתתפים במשחקים האולימפיים להתפרנס מהישגיהם הספורטיביים, תוך שמירה על היכולת לגייס חסויות עבור הוועד כולו. לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי הוועד ישקול הסדר זה ביחס להסדרים הנהוגים בעולם.