משרד הרווחה והביטחון החברתי . סדרי מינהל ב"גשר שירותי השיקום התעסוקתי של ישראל" (קרן מפעלי שיקום) משרד מבקר המדינה מציין כי תשובת הקרן רק מחזקת את טענתו כי המנכ"ל ידע מראש את היקף השיפוץ הכולל, אך בחר לעקוף באופן אסור את הכללים המחייבים לקיים מכרז פומבי, בכך שאישר להגדיל, פעם אחר פעם, את ההתקשרות המקורית שלא הייתה בדרך של מכרז. עלה כי בניגוד לחוזה העסקתו, לא הגיש המנכ"ל לממלא מקום יו"ר ועד הנאמנים דאז בקשה לאישור ההחזר. יצוין כי בדרישות של המנכ"ל לתשלום החזר ההוצאות מקופה קטנה לא ציין עם מי סעד ולאיזו מטרה, וכי לפי נוהל קופה קטנה של הקרן לא ניתן כלל לקבל החזר הוצאות בגין ארוחות במסעדות. משרד מבקר המדינה העיר לוועד הנאמנים כי לשם אישור הוצאה מעין זו נדרש פירוט של מהות ההוצאה, וכן יש לוודא כי ההוצאה היא בעקבות העבודה ובמסגרתה. עיון ברשימת הארוחות הממומנות אינו מספק הסבר שממנו ניתן ללמוד על מהות ההוצאה, כל שכן לא ניתן להסיק כי הן יועדו ל"אירוח עסקי" - הרשימה אינה מפרטת עם מי סעד המנכ"ל ולאיזו מטרה. לתשובת הקרן אף לא צורפו הסברים ואסמכתאות לכך שלדעתם מדובר ב"אירוח עסקי". על ועד הנאמנים היה לבח ון אם הוצאות האש"ל היו בהתאם למטרות ההקדש ותעריף החשכ"ל, ובהתאם לכך לבחון אם יש צורך שמנכ"ל הקרן ישיב את התשלומים שקיבל באופן לא תקין בגין הוצאות אש"ל. משרד מבקר המדינה מעיר לקרן כי ללא פירוט של גורמי המטה אשר השתתפו בארוחות לא ניתן לבצע בקרה כספית על התשלום בגין הארוחות במסעדות ולבדוק את רשימת המשתתפים . ובכל מקרה, היות והמנכ"ל כבר מקבל החזר הוצאות גלובלי, אין מקום לשלם לו גם עבור הוצאות בגין ארוחות שסעד במסגרת מילוי תפקידו עם כפיפיו במטה. משרד מבקר המדינה מעיר לקרן כי מצב שבו חשבת השכר כפופה ישירות למנכ"ל אינו תקין, שכן הוא פוגע בצורך לקיים הפרדה בין הדרג הניהולי לבין דרג הבקרה . אף שעל ועד הנאמנים מוטלת חובה לפקח על התנהלות הקרן- בייחוד על רקע החולשה המובנית של רשם ההקדשות בכל הנוגע לפיקוח על הקדש ציבורי, ומכיוון שהקרן אינה דומה במהותה להקדש רגיל אלא לחברה (ראו בהמשך בתת-הפרק "שינוי מעמדה המשפטי של הקרן") - מנגנוני הפיקוח של ועד הנאמנים היו רופפים כמפורט להלן. ואולם לקראת סוף שנת 2012 , בעת המשבר הכלכלי שבו הייתה נתונה הקרן, עזבו חברים רבים את ועד הנאמנים והוא נוהל בקוורום חסר: בספטמבר 2013 נותרו בוועד רק ארבעה חברים נציגי צי בור, ללא נציגי משרדי הממשלה השונים והמוסד לביטוח לאומי; ומנובמבר 2016 עד פברואר2018 .כלל הוועד רק שלושה חברים נציגי ציבור על מנכ"ל הקרן היה להציג לפני מנכ"ל משרד הרווחה את כל התשתית המשפטית הידועה לו באותה העת על אודות האיסור שקבע רשם ההקדשות על החזר הוצאות שלא לפי קבלות. ואולם הוא לא עשה זאת, ובכך הטעה את מנכ"ל משרד הרווחה. .נמצא כי המנכ"ל הנחה את סמנכ"לית הקרן לבקש הצעות מחיר לשיפוץ, ובכלל זה מסר לה את הפרטים של קבלן מעכו (להלן – הקבלן). המנכ"ל הסביר למשרד מבקר המדינה כי הוא נוהג לשבת כל בוקר לשתות קפה בפיצוצייה בעכו (עיר מגוריו ), שם גם נוהגים לשבת קבלנים ולחפש עבודות. באחד הבקרים הקבלן פנה אליו, באמצעות עוזר המנכ"ל, וביקש להשתלב כקבלן שיפוצים ב קרן. המנכ"ל הוסיף כי מסר לקבלן שעליו לפנות לסמנכ"לית הקרן ולמסור לה את פרטיו , ואם יהיה צורך בשירותיו, תפנה אליו הקרן לקבלת הצעת מחיר. אף שעל פי הנחיית רשם ההקדשות על כל חברי ועד הנאמנים לאשר את החלטת הוועד, שולם הבונוס בלי ששני הנאמנים החסרים אישרו את ההחלטה לשלם אותו. מדובר כאמור בשני הנאמנים שדרשו להתנות את תשלום הבונוס באישור מנכ"ל משרד הרווחה, ושהוא יינתן עבור החלק היחסי של עבודת המנכ"ל בשנת 2017 . משרד מבקר המדינה מעיר ליו"רית ועד הנאמנים כי היה אסור לשלם למנכ"ל את הבונוס עד קבלת החלטה פה אחד של כל הנאמנים על התשלום. אילו הייתה מתגלעת מחלוקת בעניין זה , היה על ועד הנאמנים לפנות להכרעת בית המשפט, בהתאם לקבוע בחוק הנאמנות. .משרד מבקר המדינה מעיר לוועד הנאמנים של ה קרן כי לא מילא את תפקידו כגורם שאמור לפקח על כספי הקרן; חתימת יתר חברי ועד הנאמנים נעשתה בדיעבד , לאחר שהבונוס כבר שולם, ורק בעקבות טיוטת דוח מבקר המדינה בעניין. ואולם אף שהמנכ"ל הועסק בקרן רק בחלק משנת 2017 - כשמונה חודשים - החליט ועד הנאמנים, בהחלטה שהתקבלה כאמור בקוורום חלקי, ובסתירה לחוק הנאמנות ולהנחיית רשם ההקדשות, כי המנכ"ל יקבל בונוס מלא עבור כל אותה השנה. עולה מכך שהמנכ"ל קיבל בונוס כספי ביתר. על המנכ"ל להשיב את החלק היחסי של הבונוס על התקופה שלא עבד בקרן. בתשובת הקרן מדצמבר 2018 היא ציינה כי המנכ"ל ישיב שליש מהבונוס שקיבל. ואולם, בעקבות הבהרות שביקש משרד מבקר המדינה, התברר כי הקרן העלתה באופן רטרואקטיבי את משכורתו של המנכ"ל , כך ששכר היסוד החודשי שלו עלה מכ- 32,000 ש"ח לכ- 38,500 ש"ח. אי לכך, על פי חישוב של הקרן, גובה הבונוס בשווי שלוש משכורות עומד על כ- 116,000 .ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר לוועד הנאמנים כי גם בהתקבל חישוב על בסיס העלאה רטרואקטיבית של שכר היסוד של המנכ"ל, הרי שבניכוי התקופה שבה לא עבד (כארבעה חודשים) - גובה הבונוס אמור לעמוד על כ - 77,000 ש"ח21 . דהיינו עליו להחזיר את ההפרש בגובה של 52,000 ש"ח22 . הקרן מסרה למשרד מבקר המדינה בינואר 2019 כי המנכ"ל ישיב סכום זה במשכורות פברואר ומרץ2019. יוצא אפוא שההחלטה על מתן הבונוס למנכ"ל הקרן היא החלטהשאינה תואמת סדרי מינהל תקין - החלטה שהתקבלה במחטף של יו"רית ועד הנאמנים, ד"ר אביטל הכט, שהעלתה לדיון והחלטה את נושא תשלום הבונוס בלי לכלול זאת בסדר היום של ועד הנאמנים וללא אישור כל הנאמנים, כנדרש בחוק הנאמנות. התנהלות זו עולה עד כדי הפרת חובת נאמנותה של יו"רית ועד הנאמנים, לקרן ולמשתקמים. ההטבה הכלכלית שניתנה למנכ"ל הקרן מקורה בכספי ציבור והיא אינה עולה בקנה אחד עם אמות המידה הנהוגות בשירות המדינה ועם החלטת ועד הנאמנים מפברואר 2018 . משרד מבקר המדינה מעיר לנאמני הקרן כי מתן הבונוס החריג למנכ"ל נוגד את חובתם שלא לנהוג בבזבזנות ולשמור על הקופה הציבורית, לטובת מטרות ההקדש. מתן ההטבות הכלכליות למנכ"ל הקרן, אשר אמור לשמש דוגמה ומופת בכל הנוגע לשמירה על עקרונות המינהל התקין ועל נורמות אתיות, ובפרט בכל הנוגע לשימוש בכספי ההקדש, סותר עקרונות אלו. נמצא כי בספטמבר 2017 ,, כארבעה חודשים לאחר שנכנס לתפקידו החליט המנכ"ל להנפיק כרטיס אשראי לקרן בלי שקיבל את אישור נאמני הקרן כנדרש. לפי טופס הבקשה לבנק, להנפקת כרטיס האשראי, המנכ"ל הוא היחיד המורשה להשתמש בכרטיס. על טופס הבקשה לבנק חתמו המנכ"ל וסמנכ"לית הקרן; היות שמשמעות כרטיס האשראי היא יצירת התחייבות לקרן, הרי שהחתימה על הבקשה נוגדת את שנקבע בכתב ההקדש - שכן לצורך התחייבות של הקרן נדרשת חתימה של שני נאמנים. מזכירת הקרן דאז הצהירה בחתימתה כי בקשת התאגיד להנפקת הכרטיס נחתמה בסמכות, וכי בעלי התפקידים שחתמו מורשים לחייב את החשבון באמצעות כרטיס חיוב. הצהרתה זו מנוגדת לנקבע בכתב ההקדש. עוד נמצא כי הקרן לא קבעה כללים לשימוש בכרטיס האשראי כנדרש בהנחיות רשם ההקדשות מאוקטובר 2017 , וממילא אינה פועלת בהתאם להנחיות הרשם. בפרק הזמן אוקטובר 2017 - יוני2018 )(כתשעה חודשים הסתכמו ההוצאות בכרטיס האשראי בכ- 61,500 ש"ח. בדיקת התשלומים באמצעות הכרטיס העלתה כי הם כללו תשלומים עבור ארוחות המנכ"ל בבתי קפה ובמסעדות ועבור לינה בבתי מלון. בדוח משנת2007 " צוין כיעל המשרד ]משרד הרווחה[ לבחון אם המעמד המשפטי של הקרן, הקדש ציבורי, הוא המעמד המתאים להמשך פעילותה, נוכח היקף פעילותה והצורך לנהלה לפי שיקולים כלכליים". ואולם מאז לא שונה מעמדה המשפטי של הקרן והיא עדיין מתנהלת כהקדש, ללא מנגנוני בקרה ופיקוח מובנים . מנכ"ל הקרן מסר למשרד מבקר המדינה כי שר הרווחה התנגד לשינוי מעמדה המשפטי של הקרן. יוצא אפוא שאף שרשם ההקדשות, שהוא המאסדר של פעילות הקרן והגורם המרכזי המבצע בקרה עליה, סבור כי פעילותה אינה תואמת את מעמדה המשפטי, שכן היא נעדרת את הפיקוח המתאים על התנהלותה - טרם שונה מעמדה המשפטי. נמצא ששר הרווחה הורה לייעוץ המשפטי במשרדו לבצע בדיקה רק לגבי שניים מהנאמנים שמינה ב-2018 , ולכן לא נתן הייעוץ המשפטי את דעתו על השאלה אם היכרותם המוקדמת של יו"רית ועד הנאמנים ונאמן נוסף עם מנכ"ל הקרן, יש בה כדי למנוע מהם לכהן בתפקידם. שאלה זו מקבלת משנה תוק ף לנוכח העובדה שהמנכ"ל הוא שיזם את מינוים לנאמנים, שתפקידם הוא בין היתר לפקח על פעולותיו. יצוין בעניין זה כי דוח מבקר המדינה על עיריית טייבה, שנכתב בתקופה שבה כיהנו שני הנאמנים האמורים ומנכ"ל הקרן בוועדה הקרואה בעיר, הצביע על פעולות שחלקן היו מנוגדות לכללי מינהל תקין59. משרד מבקר המדינה מעיר לשר הרווחה כי היה עליו לבצע בדיקה מקדמית בעניין כל הנאמנים שמינה, בהתאם להנחיית היועץ המשפטי לממשלה. בתשובתו מסר שר הרווחה למשרד מבקר המדינה: "למיטב זיכרוני לא ניתנה ההסכמה המתוארת להשוואת תנאי הנאמנים לתנאים של דירקטורים בחברות ממשלתיות". משרד מבקר המדינה מעיר לוועד הנאמנים כי השינויים המשמעותיים שנעשו בתקנון ההקדש ובנוהל הרכש פוגעים קשות ביכולת הפיקוח של הוועד על הפעילות השוטפת של הקרן. יתרה מכך, הש ינויים שבוצעו בתקנון על ידי ועד נאמנים שאין בו ולו נציג ממשלה אחד לפי הקבוע בשטר ההקדש - אין להם תוקף. על ועד הנאמנים לפעול לפי התקנון הישן, כל עוד לא אושרו שינויי התקנון על ידי נציגי ממשלה כהגדרתם בכתב ההקדש. .בביקורת עלה כי מנכ"ל הקרן החליט על קידומה של סמנכ"לית הקרן לתפקיד המשנָה למנכ"ל ללא ביצוע עבודת מטה הכוללת ניתוח מקצועי כלשהו. בישיבת ועד הנאמנים שהתקיימה ביולי 2018 אישר הוועד את המינוי וכן אישר להעלות את שכרה של הסמנכ"לית ולתת לה רכב צמוד. עוד עלה כי בישיבה אומנם עדכן מנכ"ל הקרן את ועד הנאמנים על העלאת השכר האמורה, אולם הוועד לא דן בצורך הארגוני בשדרוג תפקידה של הס מנכ"לית ובשאלה אם השדרוג עולה בקנה אחד עם מטרות ההקדש, ואף לא בירר מהן ההשלכות הכלכליות של החלטה זו. הצורך בבחינה כזו נדרש ביתר שאת נוכח העלייה הניכרת בשכרה של הסמנכ"לית עקב השדרוג - בשיעור של יותר מ-70% !משכרה נוסף על כך נמצא כי המנכ"ל העלה את שכרה של הסמנכ"לית עוד לפני אישור ועד הנאמנים: במאי 2018 הנחה המנכ"ל את חשבת השכר להעלות את שכרה של הסמנכ"לית מ - 13,500 ש"ח בחודש (שכרה אז כמנהלת הלוגיסטיקה) לכ- 24,000 ש"ח בחודש, ולהעניק לה רכב צמוד, ללא אישור ועדת כוח אדם, כפי שהתחייב כאמור באוגוסט 2017. נמצא כי מנכ"ל הקרן לא ביקש את האישור של ועדת כוח אדם למינוי עוזרו האישי ולשינוי תנאי העסקתו. כמו כן, בקרן אין מסמכים שבהם מפורט הצורך בשדרוג המשרה של עוזר המנכ"ל , למעט פנייה של המנכ"ל שבה ציין כי בעקבות פעילות הקרן יש צורך להגדיל את היקף המשרה, "לצורך... מתן מענה לצרכים שוטפים של 'גשר' ומנכ"לה". אולם דיון נוסף בנוגע לשיפוץ המבנה בחולון התקיים רק בנובמבר 2017 , .לאחר שכבר החלו עבודות השיפוץ משרד מבקר המדינה דוחה את טענת הקרן כי הסיבה למעבר היא הצורך במרכז שיקום בתל אביב - שכן היא טענה חדשה אשר לא עלתה בפגישה שהתקיימה בין מנכ"ל הקרן לנציגי משרד מבקר המדינה כאמור, וממילא אינה עולה מפרוטוקול הישיבה בנושא. לעניין תשובת ממלא מקום יו"ר ועד הנאמנים דאז, מדגיש משרד מבקר המדינה, כי סיור במקום המיועד למעבר בחולון אינו תחליף לעבודת מטה מסודרת שאמורה הייתה לבחון ולנתח את כלל החלופות והמשמעויות כדי לאפשר לוועד הנאמנים לקבל החלטה מושכלת; ובכל מקרה, אין זה תקין כי מעבר המטה לחולון כלל לא אושר כנדרש בישיבה של ועד הנאמנים. בביקורת עלה כי מזכ ירת הקרן דאז ומנהלת הכספים לא ביצעו בדיקה מעמיקה כדי לברר אם מישהו מלבד המנכ"ל נהג ברכב בתאריכי ביצוע העבירות. לכל הפחות היה עליהן לבקש מהמנכ"ל לתת תצהיר ולפיו לא נהג ברכב באותם מועדים, ולפרט למי נתן את הרכב - אך דבר זה לא נעשה. עוד נמצא כי מכניסתו לתפקיד של מנכ"ל הקרן התווספו ושודרגו משרות במטה הקרן, לרבות תנאי העסקתם של עובדים במטה, ושונו תנאי הסף הנוגעים למשרות, ללא כל בקרה של ועדת כוח אדם או ועד הנאמנים. להלן הפרטים: נמצא כי עד מועד סיום הביקורת עדיין לא קבע ועד הנאמנים תקן כוח אדם לקרן. ממצאי ביקורת זו מצביעים על ליקויים בבקרה הכספית של הקרן בכל הנוגע לתשלומים שונים שניתנו לעובדיה, תוך חריגה מהכללים והנהלים. בעקבות ליקויים אלה קיבל מנכ"ל הקרן כספים ללא הצגת אסמכתאות מתאימות וללא אישור של ועד הנאמנים, ובכלל זה החזר הוצאות גלובלי, החזר הוצאות בגין ארוחות במסעדות והלוואות . נוסף על כך, שכרם של סמנכ"לית הקרן ושל עובדים אחרים בה הוגדל בלי שוועדת כוח אדם וועד הנאמנים אישרו את השינויים בשכר. יודגש כי חלק מהתשלומים, כגון העלאת שכרה של סמנכ"לית הקרן, בוצעו על ידי חשבת השכר , לעיתים ללא אישורה של מנהלת הכספים אלא בהנחיית מנכ"ל הקרן או מנהלת משאבי האנוש. אשר לתשלומים אחרים, כגון מפרעה ומקדמה למנכ"ל הקרן, מנהלת הכספים אישרה אותם אישית ולכן היא נושאת באחריות לכך. משרד מבקר המדינה מעיר לקרן כי מדיניותה נקבעה בדיעבד, לאחר תוספות השכר שנתן המנכ"ל. . עלה כי אף שלתפקיד המנהל הארצי רואיינו מועמדים רבים, אין פרוטוקולים בעניין זה, אלא רק פרוטוקול הכולל את הריאיון שקיימה ועדת הקבלה עם המועמד הנבחר. לכן לא ניתן לעמוד על הסיבה להעדפת מועמד זה על פני האחרים, אף שלא עמד בתנאי הסף לתפקיד. ג. במאי 2018 אישר המנכ"ל להעלות את שכר המנהל הארצי ב-25%. החלטתו התקבלה בלי שקיבל את אישור ועדת כוח אדם, כנדרש בתקנון. משרד מבקר המדינה אינו מקבל את טענות הקרן, שכן לפי תנאי המכרז לתפקיד מנהלת כספים נדרש מהמועמדים ניסיון של 7 עד10 שנים לפחות, ולפי תנאי המכרז לתפקיד מנהלת משאבי האנוש נדרש ניסיון של 5 שנים. תפקידים אלו מקבילים לתפקיד היועמ"ש מבחינת היקף העבודה, האחריות והסמכויות, וניתן להסיק מהם לעניין תקופת הניסיון הנדרשת מיועמ"ש הקרן . יתרה מזו, לפי תנאי המכרז לתפקיד היועמ"ש , בעל התפקיד הוא הגורם המוסמך העיקרי לטפל בפעילות המשפטית של הקרן, ובכלל זה גם לנהל את שירותי הייעוץ המשפטי הנרכשים ולפקח עליהם. 4. עלות השיפוץ לפי חוו"ד ההנדסית, בניכוי עלות גופי התאורה שלגביה הקרן לא סיפקה אסמכתאות, עומדת על כ - 208,000 ש"ח. היות שהתשלום לקבלן הסתכם בכ- 335,000 ש"ח, עולה מכך תשלום ביתר של כ- 127,000 ש"ח (פער של כ-40% .)לעומת חוו"ד ההנדסית יוצא כי מסמך שיערוך הפרויקט שהעביר המנכ"ל למשרד מבקר המדינה במאי 2018 אינו תואם עבודות שבוצעו בפועל, דבר העולה לכדי חשש למצג מטעה. משרד מבקר המדינה דוחה את טענת הקרן לעניין הערכת עלות השיפוץ, שכן חוות הדעת של המהנדס המומחה מטעם מבקר המדינה לא נשענה רק על מסמך שיערוך הפרויקט, ששלח מנכ"ל הקרן למשרד מבקר המדינה במאי 2018 , לאחר שכבר הסתיים השיפוץ- אלא התבססה גם על שני ביקורים של המהנדס המומחה30 במשרדי הקרן כדי לבחון מקרוב מה שופץ ב פועל; יתרה מכך, בתשובתה האחרונה של הקרן בדצמבר 2018 היא הציגה תצהיר מאת הקבלן, אך לא הציגה שום אסמכתאות לגבי גופי התאורה שלטענתה הוחלפו, כגון חשבוניות, תעודות משלוח, פרטים על זהות המוכרים וכיו"ב. משרד מבקר המדינה מעיר לסמנכ"לית הקרן שאומנם ניתן לקבל את הטענה שפרק הזמן שהוקצב להגשת ההצעות היה קצר, ואולם היא חרגה מסמכותה בכך שהחליטה, על דעת עצמה, להאריך את תקופת המכרז; היה עליה לכנס את ועדת המכרזים, כדי שזו תחליט בעניין. משרד מבקר המדינה מעיר לקרן שאומנם היא פרסמה מכרז פומבי, אולם לא פעלה בהתאם לכללים שקבעה בעניין זה, לרבות העברת הצעות המחיר לתיבה סגורה. גם במכרז ממוכן יש כללים המפרטים כיצד ובאילו מצבים ניתן לבצעו, כדי לשמור על סודיות ההצעות המתקבלות31 . האופן שבו פעלה הקרן בכלהנוגע למכרז לשיפוץ הגג היה בלתי תקין, ועולה החשש כי המכרז הותאם במיוחד עבור הקבלן - אשר לפי הסברי המנכ"ל, פנה אליו בבקשה להשתלב כקבלן שיפוצים בקרן. בביקורת עלה כי לפני קבלת ההחלטה על המעבר לחולון לא התקיים בוועד הנאמנים דיון מעמיק כאמור בסוגיית המעבר. לפי פרוטוקול הדיון של ועד הנאמנים, ביוני 2017 הנחהממלא מקום יו"ר ועד הנאמנים דאז את מנהלת הכספים לבדוק "היתכנות כלכלית של המעבר" , וכן התקבלה החלטה של ועד הנאמנים לתאם סיור לנאמנים בחולון כדי לבחון אם מטה הקרן יכול לעבור לשם. על פי חוו"ד ההנדסית הקונסטרוקציה לא הוחלפה ו"התקנת התקרה האקוסטית... בוצעה אל קונסטרוקציה קיימת". בחוו"ד ההנדסית נקבע: "כיום אין כמעט ולא קיימים גופי תאורה פלואורסצנטיים, והגופים המקובלים הם גופי לד כפי שהותקנו במשרד המנכ"ל". עוד נכתב בחוו"ד כי "גופי לד זולים משמעותית כמחצית מעל[ מהשיטה הפלורוסנטית" (ההדגשות במקור). ]ותם לפי חוו"ד ההנדסית, עלותם של 147 ,גופי תאורה לפי מחירי השוק כפי שטענה הקרן שהחליפה, עומדת על 88,800 ש"ח. אולם המהנדס הטיל ספק בטענת הקרן כי גופי התאורה אומנם הוחלפו, שכן: "אם הוחלפו הגופים הישנים מדוע לא התקינו גופי לד אשר זולים ב - 50% ,?". עוד קבע המהנדס כי אם יתברר כי גופי התאורה לא הוחלפו יש להפחית מעלות עבודות החשמל סכום של 88,800 .ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר לקרן כי הליך המינוי לתפקיד הסמנכ"לית נעשה על ידי ועדת קבלה שהייתה מורכבת מהכפופים לסמנכ"לית , ולא על ידי ועדה בלתי תלויה - ועד הנאמנים רק אישר את מינויה לתפקיד. יתרה מכך, בדיון שהתקיים במועד זה לא דנו הנאמנים בצורך של הקרן בסמנכ"ל נוסף על הסמנכ"ל המקצועי בה. משרד מבקר המדינה דוחה את הסברי המנכ"ל על אי -יכולת לתכנן את היקף השיפוץ. מדובר בשטח ידוע מראש של 600 מ"ר ובשיפוץ פנימי לפי תוכנית אדריכלית מתאימה, המעוגנת בכתב כמויות מסודר, שאיפשר הערכה של העלויות הצפויות. הדרך שנקט המנכ"ל - פירוק השיפוץ לכמה שלבים, כשכל שלב גדול בהי קפו מקודמו, עד כדי הרחבה משיפוץ של 100 מ"ר לכדי שיפוץ של600 מ"ר, מלוא שטח המבנה בחולון - מצביעה על כוונה של המנכ"ל לפצל באופן מלאכותי את עבודות השיפוץ, כדי להימנע מהצורך לקיים מכרז פומבי ובכך לאפשר הזדמנות שווה להתמודדות על ביצוע השיפוץ. בהנחייתו להרחיב את ההתקשרות עם הקבלן ללא אישור מראש של הגורמים המוסמכים, כגון ועד הנאמנים, ובהעמדת הקרן לפני עובדה מוגמרת של שיפוץ המבנה ודרישת תשלום בד יעבד, פגע המנכ"ל בחובת הנאמנות שיש לו כלפי הקרן ומעל באמון שנתנו בו נאמני הקרן. בביקורת עלה כי תקופת הניסיון שהוגדרה כתנאי סף לתפקיד - שנתיים - הייתה קצרה בהשוואה לתקופת הניסיון שנדרשה לתפקידים מקבילים בקרן (שבע שנים). עוד עלה כי מנכ"ל הקרן, שאינו חבר בוועדת כוח אדם, ויו"רית ועד הנאמנים הם שאישרו את תנאי הסף; בכך עקפו המנכ"ל ויו"רית ועד הנאמנים את הכללים שמטרתם לוודא כי באיוש תפקידים כה בכירים ייבחרו המועמדים המתאימים ביותר, שהם גם בעלי כישורים מתאימים. .משרד מבקר המדינה מעיר לקרן כי בפרוטוקול דיוני צוות הסינון לא מצוין כי מר ברמי עומד בתנאי הסף. מצופה היה מחברי צוות הסינון לוודא כי רק המועמדים שעמדו בתנאי הסף שנקבעו יזומנו לשלב הראיונות; ולא להסתפק בסינון המקדמי שביצעה מזכירת הקרן דאז, אלא לבדוק כיצד בוצע ואם נשמ רו בקפידה הכללים שנקבעו. התבססותם על הסינון המקדמי אינה מסירה מהם את האחריות. בייחוד היה עליהם לבחון את עמידתם בתנאי הסף של מועמדים שמזכירת הקרן התלבטה בנוגע אליהם. דרך פעולתם זו עומדת בניגוד לכללים שנקבעו, שמטרתם להביא לבחירת המועמד המתאים ביותר שעומד בכל הדרישות כדי להבטיח שיוכל למלא את תפקידו באופן איכותי. בכך פגעו חברי צוות הסינון בעקרון שוויון ההזדמנויות, שהוא נשמת אפו של המינהל התקין. בביקורת עלה שבסופו של דבר, צוות הסינון לא שלח את המועמדים שמצא מתאימים למבחני התאמה, בניגוד לקביעתו. מנכ"ל משרד הרווחה, שעמד בראש ועדת האיתור, היה אחראי לתקינותו של ההליך לאיתור מנכ"ל לקרן; ואולם הוא לא וידא כי הליך האיתור מתקיים על פי הכללים המחייבים, ובפועל נפלו בו פגמים, ובייחוד במינוי המנכ"ל מר ברמי, שלא עמד בתנאי הסף שנקבעו לתפקיד. מבדיקת תלושי השכר של מנכ"ל הקרן התברר שבניגוד לחוזה העסקתו, ובלא אישור ועד הנאמנים, הוא מקבל החזר הוצאות אש"ל חודשי קבוע בסך 1,500 ש"ח (להלן - החזר הוצאות גלובלי). בבירור שקיים משרד מבקר המדינה עם חשבת השכר אשר ביצעה את התשלום, עלה כי היא ביצעה אותו ללא כל אסמכתה המאשרת אותו. עד סוף אוגוסט 2018 קיבל המנכ"ל החזר הוצאות גלובלי בסך 24,000 ש"ח18 . היות שמנכ"ל הקרן קיבל תשלומי יתר עבור הוצאות אש"ל, בניגוד לחוזה העסקתו וללא אישור ועד הנאמנים, עליו להשיב לקרן לאלתר תשלומים אלו, שכאמור מסתכמים ל- 24,000 .ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר לקרן כי תנאי סף שנקבעו במכרז הם מחייבים, והקרן לא הייתה רשאית לסגת מהם או להגמישם בשלב בחינת ההצעות, שכן הקלה בתנאי הסף בשלב זה פוגעת בשוויון כלפי מועמדים פוטנציאליים. עיון בקורות החיים של המועמד שנפסל מעלה ספק אם אינו עומד בתנאי הסף לעניין הניסיון. משרד מבקר המדינה מעיר לקרן, כי לא זאת בלבד שוועד הנאמנים שלה לא דן בעובדה שמנכ"ל המשקם - שאליו מוצמד שכרו של מנכ"ל הקרן - אינו מקבל החזר הוצאות אש"ל גלובלי, אלא שאישור ועד הנאמנים אינו מייתר את העובדה שהמנכ"ל קיבל החזר הוצאות גלובלי עד נובמבר 2018 בניגוד לחוזה העסקתו, וללא אישור ועד הנאמנים דאז. משמעות החלטתו של ועד הנאמנים הנוכחי היא הכשרה רטרואקטיבית של קבלת כספים שלא כדין. בביקורת נמצא כי נוסף על החזר ההוצאות הגלובלי שקיבל המנכ"ל, הוא דרש מהקרן כפל תשלום על ארוחותיו, באמצעות כרטיס האשראי של הקרן או החזרים מהקופה הקטנה שלה. ממאי 2017 (מועד כניסתו של המנכ"ל לתפקיד) עד יוני 2018 הסתכמו ההוצאות עבור הארוחות באמצעות כרטיס האשראי והקופה הקטנה בכ- 13,000 ש"ח19 . נמצא כי סמנכ"לית הקרן ומנהלת הכספים, הכפופות למנכ"ל, אישרו את הנספח להסכם ההעסקה שלו אשר כלל שינויים אלה וחתמו עליו בלי שקיבלו אישור מוועד הנאמנים ומוועדת כוח האדם שלו. בכך חרגו הסמנכ"לית ומנהלת הכספים מסמכותן. נמצא כי ועדת הביקורת לא גיבשה תוכנית ביקורת שנתית, וכי הביקורת שבעקבותיה גובש הדוח היחיד שהגישה מבקרת הפנים נעשתה עקב הנחיית המנכ"ל דאז. אשר לדוח, הוא לא הוגש לוועד הנאמנים ולוועדת הביקורת אלא רק למנכ"ל, וממילא לא דנה בו ועדת הביקורת. משרד מבקר המדינה מעיר לוועד הנאמנים כי לא די במינוי מבקרת פנים, וכי על הנאמנים לברר מה הם התוצרים של עבודתה ולדון בהם. דרך פעולה זו של הנאמנים מלמדת אף היא על מנגנוני פיקוח רופפים על פעולתה של הקרן. .משרד מבקר המדינה מעיר לחברי ועדת המכרזים כי אין ממש בנימוק שניתן לצורך בהגדלת היקף ההתקשרות תוך פרק זמן קצר של כשבועיים בלבד. מדובר בנסיבות שבהחלט היה ניתן לצפותן מראש, עוד בעת ההתקשרות עם הקבלן, שכן באותה עת כבר הייתה קיימת תוכנית אדריכלית שממנה היה ניתן ללמוד על היקף העבודה האמיתי. גם המנכ"ל עצמו העריך את עלות השיפוץ, בסיור שערך עם ממלא מקום יו"ר ועד הנאמנים דאז, בכ- 700,000 ש"ח. עוד יש להעיר לוועדת המכרזים שאין מדובר בהתקשרות המשך שבגינה ניתן להרחיב את ההתקשרות הקיימת, שכללה פירוק והרכבה של קירות גבס, צביעה וריצוף, אלא בהתקשרות חדשה לצרכים אחרים, ובהם החלפת תקרה אקוסטית, הרכבת מט בח וביצוע עבודות שרברבות (אינסטלציה), ולכן היא טעונה פרסום מכרז. חוו"ד ההנדסית הצביעה על כך שחלק מהעבודות שהקרן כללה במסמך שיערוך הפרויקט - לא בוצעו. להלן פירוט הפערים העיקריים: חוו"ד ההנדסית קבעה כי בפועל קירות הגבס היו חד-קרומיים (פלטת גבס אחת בכל צד). עולה כי על אף הוראות החוק וכתב ההקדש, מאפריל 2018 החלו חלק מהנאמנים לקבל תשלום קבוע בסך 625 ש"ח עבור השתתפות בכל ישיבה, ללא צורך בהגשת אסמכתאות להוצאות שהוציאו בפועל. משרד מבקר המדינה מעיר לוועד הנאמנים כי לפי התקנות האמורות בנוגע לגמול והוצאות לדירקטורים, " דירקטור בחברה יהיה זכאי לגמול בעד כהונתו בדירקטוריון ]ה[ ... גמול כולל כיסוי של כל ההוצאות שהיו לדירקטור בקשר להשתתפותו בישיבה ". מכאן ברור כי "החזר הוצאות" הוא רק חלק מהגמול, ויתרת הסכום מהווה גמול עבור כהונתם של הנאמנים - דבר האסור לפי חוק הנאמנות וכתב ההקדש. יודגש כי לנאמנים, לשר הרווחה ולמנכ"ל משרד הרווחה אין סמכות לאשר תשלום גמול לנאמנים, שכן רק לבית המשפט יש סמכות לשנות הוראה מהוראות כתב ההקדש56 . היה על הקרן לכל הפחות לפנות בנושא לרשם ההקדשות כדי לקבל את חוות דעתו. מנכ"ל משרד הרווחה היה גם הוא צריך, בטרם אישורו, לבחון את הסוגיה באמצעות הייעוץ המשפטי במשרד הרווחה. משרד מבקר המדינה שב ומעיר לשר הרווחה כי נוכח ממצאי הביקורת החמורים, שמלמדים על חולשה מהותית של הבקרה בקרן ועל השינוי הניכר שחל באופי פעילותה מאז 1964 , שנת הקמת ההקדש, וכיוון שפיקוח על התנהלות הקרן דורש שיהיה לה מבנה תאגידי אחר, כפי שכבר הוער בדוח מבקר המדינה משנת 2007 - מכל הסיבות הללו הקרן אינה יכולה עוד להתנהל כהקדש. היעדר פיקוח מתאים על פעילותה של הקרן כבר הביא בעבר להיווצרות גירעון כספי ניכר, עד כדי כך שהקרן הייתה על סף קריסה. בביקורת נמצא כי סמנכ"לית הקרן, בתפקידה אז כמנהלת הלוגיסטיקה, פעלה בניגוד לנוהל הרכש, כאשר פנתה לספקים לצורך קבלת הצעות מחיר ולא פרסמה מכרז פומבי, כנדרש בהתקשרות בסכום של יו תר מ- 75,000 .ש"ח בביקורת עלה שעד תחילת אוקטובר 2017 ,התקבלו שתי הצעות מחיר ולאחר הארכת תקופת המכרז התקבלו עוד שתי הצעות. ההצעה האחרונה התקבלה יום לפני המועד האחרון להגשת ההצעות, והייתה של הקבלן. סכום ההצעה היה 119,000 ש"ח כולל מע"מ - כ- 80,000 ש"ח פחות מהצעתו המקורית. עוד באותו היום, וכאמור יום לפני המועד האחרון להגשת ההצעות, התכנסה ועדת המכרזים ובחרה בהצעת הקבלן, שהייתה הנמוכה מבין ההצעות. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי בניגוד לקבוע בנוהל הרכש, ההצעות לא הוכנסו לתיבת מכרזים נעולה, וכי הסמנכ"לית דרשה כי הספקים ישלחו אותן לדואר האלקטרוני שלה, כך שלא הובטח שהסודיות של ההצעות נשמרה. עלה כי במשך כחמש שנים, עד מרץ 2018 , ההחלטות התקבלו בוועד הנאמנים בלבד. במצב זה פעלה הקרן ללא הפיקוח והבקרה הנדרשים בהתאם לתקנון. בפברואר 2018 מינה שר הרווחה שלושה נאמנים חדשים (שאינם נציגי ממשלה) בהתאם לסמכותו בכתב ההקדש. ואולם במועד סיום הביקורת ועד הנאמנים עדיין כלל רק שבעה נאמנים, ולא ניתן היה להקים את הוועדות הנדרשות לפי תקנון הקרן. נוכח מצוקה זו ועד הנאמנים אומ נם הקים ועדות, אך הן חסרות את ההרכב הקבוע בתקנון וכללו רק שני נאמנים בכל ועדה במקום שלושה. כמו כן, הוועדות שהוקמו לא כללו נציגי גופים ממשלתיים, ציבוריים ואקדמיים אשר רלוונטיים לתחומי עיסוקן ויכולים לתרום רבות לפעילותן. נמצא כי הקרן הוסיפה תפקיד חדש של סמנכ"ל שאינו סמנכ"ל מקצועי, ללא אישור ועדת כוח אדם של ועד הנאמנים. עוד נמצא שחברי ועדת הקבלה שבחרו את הסמנכ"לית (שעד אותו מועד כיהנה כמנהלת הלוגיסטיקה) באוגוסט 2017 היו עובדי הקרן שהיו אמורים להיות כפופים לסמנכ"לית: מזכירת הקרן דאז, יו"ר ועד העובדים, נציג ועד העובדים ומנהלת משאבי האנוש (שנעדרה מהישיבה האמורה)36. בביקורת נמצא כי אף שמזכירת הקרן דאז התמודדה על תפקיד יועמ"ש הקרן - היא הייתה מעורבת בכתיבת תנאי המכרז לתפקיד. מבקר המדינה מעיר למזכירת הקרן דאז כי במעורבותה בניסוח תנאי המכרז לתפקיד שעליו התמודדה, בסעיף כזה או אחר - תפקיד שלבסוף אף הייתה המועמדת היחידה לו - היא נקלעה למצב של ניגוד עניינים חמור. היה עליה להימנע מכל מעורבות במכרז. . השתלשלות ההתקשרות לצורך ביצוע השיפוץ במבנה בחולון והתשלומים בגינו מציירים תמונה מדאיגה וחמורה ביותר בכל הנוגע לדרך פעולתו של מנכ"ל הקרן. המנכ"ל התחמק מקיום חובת מכרז באמצעות פיצול העסקה, והתקשר לשם ביצוע העבודה עם הקבלן. הוא פעל להגדיל את היקף ההתקשרות עם הקבלן משיפוץ של 100 מ"ר לשיפוץ של600 ,מ"ר תוך שהוא רומס ברגל גסה את נוהלי הקרן וכללי מינהל תקין. לא זו בלבד שהתשלום ששולם בפועל לקבלן התבסס על הצעת מחיר שאינה תואמת את השיפוץ שבוצע בסופו של דבר, אלא שהקרן שילמה לקבלן סכומים ניכרים ביתר, שמוערכים בכ - 127,00 0 ש"ח, עבור עבודות שלא בוצעו. צבר הליקויים לגבי הליכי אישור השיפוץ, ניהול ו וביצועו מצביע על חריגה חמורה מסדרי מינהל תקינים. צבר הליקויים בעניין פעולותיו של המנכ"ל - בעיקר בכל הנוגע למעבר משרדי המטה והחריגה החמורה מסדרי מינהל תקינים ולקיחת כספים שלא כדין על ידיו בכל הנוגע לחריגות בתנאי העסקתו - מצביע על חשש חמור לפגיעה בטוהר המידות מצידו של המנכ"ל . ממצאים חמורים אלו מחייבים את ועד הנאמנים לשקול את סיום כהונת המנכ"ל, ולהתייעץ בעניין זה עם מנכ"ל משרד הרווחה, שעמד בראש ועדת האיתור. נמצא כי הסמנכ "לית הגישה את הצעות המחיר לוועדת המכרזים וביקשה כי הוועדה תאשר הצעת מחיר לפי היקף עבודה של 100 מ"ר בלבד. לאחר כמה ימים אישרה ועדת המכרזים את ההצעה הנמוכה ביותר, בסך 43,00 0 ש"ח לפני מע"מ. הזוכה היה הקבלן; כל זאת כשהיה ברור שעלות השיפוץ מוערכת בכ - 700,000 ש"ח- הן לפי תוכנית האדריכל, הן לנוכח סיור ממלא מקום יו"ר ועד הנאמנים דאז במבנה; סיור שבו, לפי תשובותיו למשרד מבקר המדינה, הציג לו המנכ"ל את תוכנית המעבר ואת עלויות השיפוץ והעריך אותן בכ- 700,000 .ש"ח משמעות הדבר שהיה ברור לכול כי השיפוץ לא יסתיים ב-100 .מ"ר בלבד . ,לפי חוק הנאמנותנאמן חייב לשמור על נכסי הנאמנות, לנהלם ולפתחם ולפעול להשגת מטרות הנאמנות. במילוי תפקידיו חייב הנאמן לנהוג באמונה ובשקידה , כפי ש היה אדם סביר נוהג באותן נסיבות. לפי חוק הנאמנות, נאמן אחראי לנזק שנגרם לנכסי הנאמנות או לנהנים עקב הפרת חובתו כנאמן . לפי תקנון הקרן, על ועד הנאמנים לעקוב אחר הגשמת מדיניות הקרן ואחר ביצוע התקציבים שלה. כספי הקרן נועדו בראש ובראשו נה לשמש את המשתקמים, והסטתם למטרות אחרות, בניגוד לכללי מינהל תקין וללא נימוק, פוגעת בראש ובראשונה במשתקמים. לפי הנחיות רשם ההקדשות, אף שבסעיף 10 לחוק הנאמנות נקבע כי נאמן אינו רשאי לאצול מתפקידיו לזולתו, בהקדשות שבהן היקף הפעילות הוא ניכר חייבים הנאמנים לה עסיק עובדים. במקרים כאלה חובה על הנאמנים לפקח על דרך פעולתם של העובדים ולקבוע מנגנונים אשר ימנעו פגיעה בנכסי ההקדש. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את המינוי האמור אך מדגיש כי על שר הרווחה למנות נציגי ממשלה נוספים, בהתאם לקבוע בכתב ההקדש, אשר יפקחו מטעם הממשלה על פעילות הקרן. משרד מבקר המדינה מעיר לקרן כי קביעת מדיניותה בנוגע להעלאות שכר וקידומים נעשתה לאחר שכבר אושרו כאמור העלאת השכר ושדרוגה של הסמנכ"לית. על ועד הנאמנים לבחון את הצורך במשרה חדשה של סמנכ"ל/משנה למנכ"ל נוסף על משרת הסמנכ"ל המקצועי בקרן. בביקורת נמצא כי הקרן לא ניכתה משכרו של המנכ"ל בחודש העוקב את המפרעה והמקדמה, כנדרש. בכך הפכו המפרעה והמקדמה, הלכה למעשה, להלוואה מכספי הקרן, וזאת בניגוד לנוהל ההלוואות שקובע כי הלוואות יינתנו רק מבנק מסח רי ולא מכספי הקרן. לפי סיכום מאוקטובר 2017 ,בין המנכ"ל למנהלת הכספים, הכפופה לו הוא אמור להחזיר את הסכום ב-24 .תשלומים 3. נמצא כי בניגוד לתקנון הקרן, הקובע כי ועדת ההלוואות היא שתאשר הלוואות לעובדים, המנכ"ל בא בדברים בעניין הפיכת המפרעה והמקדמה שקיבל להלוואה ישירות עם מנהלת הכספים, הכפופה לו. המנכ"ל לא הביא את בקשתו לאישור ועדת ההלוואות, ולמעשה עקף אותה. גם ועד הנאמנים לא היה מודע להפיכת המפרעה והמקדמה להלוואה. משרד מבקר המדינה מעיר לקרן כי חוות הדעת של היועצת המשפטית דאז המליצה לקבוע את מנגנון התגמול באמצעות גורם מקצועי חיצוני שאוש ר על יד ועד הנאמנים - וכך נעשה. מנגנון התגמול קבע בונוס של עד שלוש משכורות, ללא התייחסות לעניין ניכוי המס, המחויב על פי חוק; לכן כל סטיי ה ממנגנון התגמול שאישר ועד הנאמנים צריך היה לקבל את אישורם של כלל הנאמנים - דבר שלא נעשה (ראו להלן). ואולם מבדיקת תלושי השכר של המנכ"ל עלה כי מנהלת הכספים לא חייבה את המנכ"ל בריבית בגין ההלוואה, כנדרש בפקודת מס הכנסה. ממצאי הביקורת בעניין ההלוואות שניתנו לו מציירים תמונת מצב חמורה, ולפיה ניצל המנכ"ל את מעמדו והורה לכפיפה שלו - מנהלת הכספים - לשלם לו מכספי הקרן ולפרוס את ההחזר ל -24 תשלומים, בניגוד לנהליה. בדרך פעולתו עקף המנכ"ל הן את נאמני הקרן, שהיו אמורים לאשר את תשלום ההלוואה, המפרעה והמקדמה, והן את מנגנון הדיווח לרשויות המס בכל הנוגע להפיכתן של האחרונות להלוואה . מדובר בהטבה כספית שתבע לעצמו המנכ"ל וקיבל שלא כדין. על המנכ"ל להשיב לאלתר את כספי ההלוואות שלקח מכספי הקרן באמצעות שימוש קלוקל בכוח השררה ועקיפת סמכותם של הגורמים המוסמכים, ובניגוד חריף לכללי מינהל תקין. לא זו אף זו, בביקורת עלה כי בניגוד למנגנון התגמול, שקבע מתן בונוס ש ל עד שלוש משכורות, אישר ועד הנאמנים למנכ"ל במאי 2018 בונוס של ארבע משכורות - כ- 129,000 ש"ח. בביקורת עלה כי במאי 2018 , במסגרת סיור של הנאמנים בצפון הארץ, כינסה יו"רית ועד הנאמנים ישיבה של הוועד. היו"רית העלתה לדיון והחלטה את נושא הבונוס למנכ"ל, בלי שכללה זאת מבעוד מועד בסדר היום של הדיון שהופץ לוועד הנאמנים. מלבד יו"רית הוועד השתתפו בישיבה יו"ר ועדת הכספים של הקרן ונאמן נוסף; שני הנאמנים שדרשו לקבל את אישור מנכ"ל משרד הרווחה לחלוקת הבונוס נעדרו מהישיבה. למחרת חתמה יו"רית ועד הנאמנים על הוראה לשלם למנכ"ל מיד מקדמה על חשבון הבונוס ( 80,000 ש"ח) שישולם לו במשכורת מאי 2018 . משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל הקרן כי גרסתו שלפיה מדובר ב"טעות אנוש" אינה עולה בקנה אחד עם האמור במסמכי הקרן: על ההסכם שהוא עצמו חתם עם הקרן - הסכם "העמדת הלוואה לעובד" - מצוין במפורש כי "המעביד הסכים לבקשת העובד להעמיד לרשות הלווה [ מנכ"ל הקרן] אתההלוואה המבוקשת [ 50,000 ש ]"חבתנאים וכנגד הערובות כמפורט בהסכם". דהיינו, המנכ"ל חתם על הסכם שבו צוין כי הקרן ערבה להלוואה שביקש. משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל, לסמנכ"לית ולמזכירת הקרן דאז, המשמשת כיום היועצת המשפטית שלה, כי הנפקת כרטיס אשראי ללא אישור ועד הנאמנים חורגת מסמכותם ופגעה בחובת הנאמנות שיש להם כלפי הקרן. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה רבה את אישורה של היועצת המשפטית של הקרן לבקשת הקרן להנפקת כרטיס אשראי ואת הצהרתה לבנק, כי היא נחתמה בסמכות, בשונה מפני הדברים בפועל. על ועדת הכספים של הקרן ועל נאמני הקרן לבחון את נחיצותו של כרטיס אשראי לקרן. אם יתברר כי יש בו צורך, עליהם לקבוע נוהל שיסדיר את השימוש בו בהתאם להנחיות רשם ההקדשות. עד קביעת נוהל מסודר על הקרן לבטל את כרטיס האשראי לאלתר. בביקורת עלה כי בנובמבר2017 שילמה הקרן קנסות בסך של כ- 6,000 .ש"ח בגין עבירות תנועה שנעשו ברכבו של מנכ"ל הקרן . משרד מבקר המדינה רואה בחומרה רבה את הפעולות שביצע המנכ"ל כדי לקבל כספים שלא כדין מהקרן על חשבון כספי הציבור - דבר שיש בו לכאורה פגיעה בטוהר המידות. לפי חישובי משרד מבקר המדינה, בסוף ינואר 2019 היה מדובר לכל הפחות בכ- 92,000 ש"ח24 . על המנכ"ל להשיב סכום זה לאלתר! משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלות ועד הנאמנים הנוכחי; במקום לתקן את הליקויים החמורים שעליהם מצביע מבקר המדינה - הוא אישר בדיעבד החזר הוצאות גלובלי למנכ"ל, את החזר ההוצאות בגין ארוחות ואת ההגדלה הרטרואקטיבית של שכרו בטרם חישוב גובה הבונוס שעליו להחזיר . אין לראות בהתנהלות זו אלא "הכשרת השרץ" שמחטיאה במופגן את מטרות דוח הביקורת - תיקון הליקויים והקפדה על מינהל תקין.
.הכספים שמעבירה הממשלה לקרן נועדו אך ורק לשיקומם של אנשים עם מוגבלויות, ובהתאם לכך על נאמני הקרן להימנע מבזבזנות ולהבטיח שכספי ההקדש ישמשו, בראש ובראשונה, למימוש יעדיה . ואולם בדוח מצטיירת תמונה חמורה ומדאיגה, ולפיה מנכ"ל הקרן הנוכחי , מר אריק ברמי, עושה בכספי הקרן כרצונו, ללא פיקוח ובקרה של נאמני הקרן ושל משרד הרווחה, בניגוד לכללי מינהל תקין ותוך חשש חמור לפגיעה בטוהר המידות. המנכ"ל ביקש וקיבל מהקרן הטבות שכר והלוואות שאינו זכאי להן; פיצל עסקאות כדי להתחמק מחובת מכרז עם הקבלן ששיפץ את מטה הקרן החדש , והגדיל פי שישה ובניגוד לכללים את היקף ההתקשרות ע ימו; ולבסוף אף שילם לקבלן תשלום ביתר בסכום של כ- 127,000 ש"ח. לאחר מכן הציגהמנכ"ל למשרד מבקר המדינה מסמך שיערוך של הפרויקט שאינו תואם את העבודות שבוצעו בפועל, דבר העולה לכדי חשש למצג מטעה; יזם תשלום גמול לנאמני הקרן בניגוד לחוק הנאמנות, ועוד. רובן המוחלט של הכנסות הקרן, כ -80 מיליון ש"ח בשנה, הן ממשרדי הממשלה. בשנת 2012, ,לאחר שכמעט קרסה הקרןהעבירה לה ממשלת ישראל באמצעות משרד הרווחה כ-13 מיליון ש"ח כדי למנוע זאת. ממצאי ביקורת זו מעלים חשש כי דרך פעולתה של הקרן וחולשת הפיקוח של ועד הנאמנים שלה עלולות לדרדר אותה שוב לקריסה שאך זה נחלצה ממנה. צבר הליקויים מלמד על ה יעדר איזונים ובלמים בקרן ; מנגנוני פיקוח רופפים אפשרו הלכה למעשה את פעילותו הפסולה של המנכ"ל ויצרו קרקע פורייה להתנהלותו זו. הליקויים בעניין פעולותיו של המנכ"ל - בעיקר בכל הנוגע למעבר משרדי המטה והחריגה החמורה מסדרי מינהל תקינים ולקיחת כספים שלא כדין על ידיו בכל הנוגע לחריגות בתנאי העסקתו - מצביעים על חשש חמור לפגיעה בטוהר המידות מצ ידו של המנכ"ל. ממצאים חמורים אלו מחייבים את ועד הנאמנים לשקול את סיום כהונת המנכ"ל ולהתייעץ בעניין זה עם מנכ"ל משרד הרווחה. מבקר המדינה מורה למנכ"ל להשיב את הכספים לאלתר! לא פחות חמורה היא התנהלותה של יו"רית ועד הנאמנים, ד"ר אביטל הכט, שפעלה להעניק למנכ"ל הקרן הטבה כלכלית - בונוס - במחטף. התנהלות זו עולה לכדי הפרת חובת נאמנותה לקרן ולמשתקמים. ממצאי דוח זה, המצטרפים לממצאיו של הדוח משנת 2007 , מדגישים את הצורך ששר הרווחה יפעל ללא דיחוי לשינוי המבנה התאגידי של הקרן, כדי להתאימו לאופי פעילותה ולקיים מנגנוני בקרה ופיקוח נאותים. עד שינוי מעמדה המשפטי של הקרן, על השר למנות לאלתר נאמנים בעלי רקע וניסיו ן כנדרש בכתב ההקדש, שיבצעו פיקוח אפקטיבי על התנהלותה של הקרן כמתחייב מחובת הנאמנות שלהם.