החברה הממשלתית לתיירות . יחסי הגומלין בין משרד התיירות לחברה הממשלתית לתיירות והיבטים בהתנהלות החברה כבר חמש שנים ואף שלחפח"א תחומי פעילות מצומצמים ומוגבלים ביותר, התהליך טרם הושלם. על חמ"ת, רשות החברות הממשלתיות ומשרד התיירות לפעול לסיום תהליך הפרטת חפח"א ולהציב לכך לוחות זמנים, אבני דרך ותאריכי יעד. דוח רשות החברות הממשלתיות מדגיש את חולשתה של חפח"א בהתנהלותה הנוכחית: מצד אחד, החברה נמצאת בתהליך הפרטה יותר מתשע שנים, ולכן אין לה תוכנית עבודה, תוכנית ניהול סיכונים, ביקורת פנים וכיו"ב - הנדרשים לצורך פעילות מבוקרת ויעילה של חברה ממשלתית "רגילה"; מן הצד האחר, זוהי חברה פעילה, שלה פעילות פיננסית, נכסים והוצאות שוטפות. על הנהלת חמ"ת ודירקטוריון חמ"ת לבחון את נוהל שימוש ברכב חברה צמוד, ולקבוע בו קריטריונים לזכאות לרכב חברה צמוד וכן את בעלי התפקידים להם רשאית החברה להצמיד רכב באופן קבוע. בנוסף עליה לקבוע כללים הנוגעים להוצאות נוספות הנגזרות משימוש ברכב חברה צמוד. משרד מבקר המדינה מעיר ללשכה המשפטית של העירייה כי יש מקום לכלול בהסדרי ניגוד עניינים שהיא מעבירה לוועדה למניעת ניגוד עניינים את מכלול הזיקות הרלוונטיות שבעל התפקיד שבעניינו נערך ההסדר הצביע עליהן, וכי בפגישה דנו בהחלפת החברה הממשלתית הפועלת באילת, צעד אשר עשוי להשפיע על עתיד חפח"א, וכפועל יוצא על עתידו התעסוקתי של אביו של סגן ראש העיר ואשר על כן היה מקום להידרש לנושא. על הלשכה המשפטית של עיריית אילת לבחון מחדש את הסדר ניגוד העניינים שנקבע בעניינו של סגן ראש העיר אילת ומחזיק תיק התיירות. אולם ההסדר לא כלל התייחסות להיותו בנו של מ"מ מנכ"ל חפח"א ולכללי התנהלות אשר צריכים לחול עליו בשל קשר זה. משרד מבקר המדינה מעיר לחמ"ת ולרשות החברות הממשלתיות כי , לפני 2010 אף שוועדת השרים לענייני הפרטה החליטה כבר בדצמבר כמעט עשר שנים, להפריט את חפח"א, אף שחמ"ת מנהלת את חפח"א נמצא כי זה יותר מארבע שנים, קיים משבר אמון בין משרד התיירות וחמ"ת המשליך על הצדדים ועל פעילותם כפי שיובהר להלן. הוארך הסכם המסגרת שבין משרד 2017 מהביקורת עלה כי בסוף שנת התיירות לחמ"ת בשנה; ולאחר מכן הוא הוארך שוב פעמיים, בסוף שנת , כל פעם בחצי שנה. 2019 ובאמצע שנת 2018 מוצע כי משרד התיירות ורשות החברות הממשלתיות יבחנו את מנגנון התשלום לחמ"ת על בסיס רב-חודשי (רבעוני או חצי שנתי) בדרך שתאפשר בקרה אך גם התנהלות שוטפת ותשלום משכורות בחמ"ת בזמן, ובהתאם יעודכן ההסכם בין הצדדים. הארכת התקשרות לחצי שנה בלבד באופן חוזר ונשנה התבססה על החלטת ועדת המכרזים ושיקולים שנגעו לתפקוד החברה והיעדר מנכ"ל, ועל הקשיים התפקודיים של החברה כלפי משרד התיירות. להארכה זו השלכות על ניהולה הפנימי של חמ"ת ובכלל זה קליטת כוח אדם, שימור עובדים, ניהול תקציב שנתי, התחייבויות עם צדדים שלישיים, גיבוש תוכנית עבודה שנתית וביצוע פרויקטים ארוכי טווח. ההשלכות האמורות מדגישות את החשיבות שכל הגורמים המאסדרים, ובכללם רשות החברות הממשלתיות, יהיו מעורבים בגיבוש מתכונת פעילות תקינה לחברה ובקידום פתרון להסדרת ההתקשרות בינה ובין משרד התיירות. עד מועד סיום הביקורת העביר משרד 2018 מהביקורת עלה כי מיולי התיירות לחמ"ת את הכספים המשמשים לתשלום משכורות לעובדים בחודש, וזאת שלא בהתאם להסכם בין משרד התיירות 20 לאחר לחמ"ת, שחייב את משרד התיירות להעביר משכורות לחמ"ת לא יאוחר בכל חודש. יתרה מזו, ההעברה בוצעה רק לאחר פניות דירקטוריון 20-מ חמ"ת או סמנכ"ל הכספים שלה אל מול גורמים במשרד התיירות כדי שהחברה תוכל לעמוד במועד תשלום השכר לעובדיה בראשון לחודש, כפי שנהוג אצלה. מצב דברים זה הקשה על החברה בהתנהלותה השוטפת ויצר מצב של חוסר ודאות. הגם שהפעילות להגברת השקיפות הפיננסית בחמ"ת חיובית, ראוי כי הליכי הבקרה יבוצעו במועד שיאפשר להעביר את התשלומים לצורך המשכורות במועד שנקבע בהסכם. לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה ראוי כי מערכת היחסים בין הנהלת משרד התיירות לחמ"ת תעכב את תשלום המשכורות לעובדי חמ"ת. על משרד התיירות לפעול לפי הוראות ההסכם. משרד מבקר המדינה מציין כי בחוות הדעת המשפטית אשר צורפה ) לתקנות 5(3 להצעה להחלטת הממשלה נקבע כי בהתאם לתקנה חובת המכרזים, ההתקשרות עם חברה ממשלתית פטורה ממכרז ובלבד ש"קיימת חברה ממשלתית אחת שעמה יש הסכם מסגרת אשר במסגרתו ניתן לבצע את ההתקשרות בהתאם לפסקה זו; קיימות כמה חברות לעניין זה – ייערך מכרז סגור ביניהן". אשר על כן, ככל שמשרד התיירות ורמ"י בוחנות העברת האחריות מחמ"ת לחל"י מתבקש כי ההליך יבוצע בהתאם להוראות הדין ובמסגרתו יילקחו בחשבון ההשלכות השונות. מבקר המדינה מציין כי מהביקורת עולה שחמ"ת פעלה לתקן ליקויים בהתנהלותה הפיננסית. מהביקורת עולה מורכבות ביחסי הגומלין בין משרד התיירות לחברת הביצוע המרכזית שלו - חמ"ת. המשבר נמשך יותר מארבע שנים, על פני שתי הנהלות שונות של חמ"ת, והוא משליך על הצדדים ועל פעילותם. על משרד התיירות, רשות החברות הממשלתיות וחמ"ת לפעול למציאת פתרון יעיל וארוך טווח שיאפשר ממשקי עבודה יעילים ביניהם, ולהפיק לקחים מהליקויים העולים מדוח זה. הממצאים העולים מדוח ביקורת זה מעלים את הצורך לבחון כיצד אפשר להבטיח את האיזון בין הצורך להשאיר בידי חברות ממשלתיות שהן חברות ביצוע של הממשלה, ובמיוחד חברות התלויות בתקציבים ובפרויקטים המתקבלים מהממשלה, את הגמישות התפעולית הדרושה להשגת מטרותיהן בצורה יעילה, ובין הדרישה להבטיח למדינה אפשרות לפקח על פעילותן, לנוכח כספי הציבור הרבים המושקעים . מוצע כי רשות 22בחברות אלו ולנוכח המשימות המוטלות עליהן החברות הממשלתיות תבחן את הסוגיות שעלו בדוח זה ותגבש מתווה לסדרי עבודה מומלצים בין משרדי הממשלה לחברות הביצוע שלהם ובכלל זה יצירת מנגנונים ליישוב מחלוקות בין משרדי הממשלה לחברות הביצוע שלהם. מהביקורת עולה כי לחמ"ת נוהל שימוש ברכב חברה, אולם אין בו התייחסות לתפקידים ולדרגות שהחברה רשאית להצמיד להם רכב, הוא אינו קובע קריטריונים לזכאות לרכב חברה ואין בו כללים להוצאות ושימוש בנתיבים מהירים. 6 הנגזרות משימוש ברכב, בהן מינוי לכביש
פיתוח תשתיות תיירות ציבוריות הוא מרכיב חשוב בקידום התיירות בישראל, והוא מסייע בהשבחת חוויית התייר ובמשיכת תיירות לאתרים ברחבי המדינה. מהביקורת עולה תמונה מורכבת בכל הנוגע ליחסי הגומלין בין הנהלת משרד התיירות למי ששימשה זרוע הביצוע העיקרית שלה - חמ"ת. כאשר מחד, עלתה דרישה לבקרה פיננסית מצד המשרד ומאידך לחמ"ת נוצרו קשיים ניהוליים יום יומיים. על כלל הצדדים המעורבים - משרד התיירות, רשות החברות הממשלתיות וחמ"ת - לגבש פתרון למשבר זה בהקדם. להפריט את 2010 על אף החלטת ועדת השרים לענייני הפרטה משנת חפח"א, ועל אף שחלפו כעשר שנים, היא עדיין פועלת באילת כחברה ממשלתית, במסגרת חמ"ת. התמשכות תהליך ההפרטה כאמור הוביל להפיכתה של חפח"א לחברה שמחד נעדרת תוכנית עבודה, תוכנית לניהול סיכונים וביקורת פנים, ומאידך גיסא עדיין מקיימת פעילות המלווה בהוצאות. על חמ"ת, רשות החברות הממשלתיות ומשרד התיירות לפעול ביתר שאת לסיום תהליך הפרטת חפח"א. הממצאים העולים מדוח ביקורת זה מעלים את הצורך לבחון כיצד אפשר להבטיח את האיזון בין הצורך להשאיר בידי חברות ממשלתיות שהן חברות ביצוע של הממשלה, ובמיוחד חברות התלויות בתקציבים ובפרויקטים המתקבלים מהממשלה, את הגמישות התפעולית הדרושה להשגת מטרותיהן בצורה יעילה, ובין הדרישה להבטיח למדינה אפשרות לפקח על פעילותן, לנוכח כספי הציבור הרבים המושקעים בחברות אלו ולנוכח המשימות המוטלות עליהן. מוצע כי רשות החברות הממשלתיות תבחן את הסוגיות שעלו בדוח זה ותגבש מתווה לסדרי עבודה מומלצים בין משרדי הממשלה לחברות הביצוע שלהם ובכלל זה יצירת מנגנונים ליישוב מחלוקות בין משרדי הממשלה לחברות הביצוע שלהם.