נושאים מערכתיים . התוכניות הלאומיות לפיתוח הצפון עלה כי נושא פיתוח תשתיות תחבורה והגדלת הנגישות התחבורתית במחוז הצפון הוא .הנושא בעל ההיקף התקציבי הגבוה ביותר בהחלטת הממשלה 2262 , והוא ע ומד על . לשימוש בגז טבעי יש תועלת כלכלית וסביבתית, נוסף על התועלת האס טרטגית .שבהפחתת התלות במקורות אנרגייה מיובאים. בשנים 2017 ו-2018 לאניתנה העדפה .למחוז הצפון בהחלטת הממשלה ובקולות הקוראים שהוציא משרד האנרגייה, חלק ניכר .מתוואי חלוקת הגז הטבעי המתוכנן מצפון לקו אווירי טבריה-צפת-קריית מוצקין לא הוקם, .התמיכה בצרכני גז מרוחקים במחוז הצפון שנכללה בהחלטת ממשלה 2262 לא מומשה, .שיעור הצרכנים המחוברים הצורכים גז טבעי בפועל באזור הצפון הוא הנמוך מבין אזורי .החלוקה132, כמו גם הצריכה המצטברת נכון לשנת2020 .באזור הצפון .מומלץ כי רשות הגז תמשיך לבחון את החסמים המונעים את פיתוח תשתיות הגז בא זור .הצפון ואת חיבור הצרכנים מאזור הצפון לרשת החלוקה, ותמצא את הדרכים להסרתם .על מנת לעודד צרכנים ממחוז הצפון להתחבר לרשת הגז הטבעי ולצרוך גז טבעי כחלק .מצעדי התייעלות כלכלית, ובכך לצמצם את הפערים בין מחוז הצפון לשאר המחוזות. .משרד מבקר המדינה מציין את פעילות רשות הגז לשדרוג רשת החלוקה במחוז הצפון .וממליץ לרשות לפעול להשלמת כלל הפרויקטים. עם זאת, עלה כי הקולות הקוראים .שפורסמו בשנים 2018 ו-2019 , הוצאו על פי החלטת הממשלה 352 משנת2015 והיו .מיועדים לבעלי רישיונות להקמה והפעלה של רשת החלוקה בכל הארץ; משכך התקציב .בסך 30 מיליון ש"ח שנקבע בהחלטה2262 לאיצר העדפה נוספת למחוז הצפון. .מומלץ כי רשות הגז תמשיך לבחון את החסמים המונעים את פיתוח תשתיות הגז באזור .הצפון ואת חיבור הצרכנים מאזור הצפון לרשת החלוקה, ותמצא את הדרכים להסרתם .על מנת לעודד צרכנים ממחוז הצפון להתחבר לרשת הגז הטבעי ולצרוך גז טבעי כחלק .מצעדי התייעלות כלכלית, ובכך לצמצם את הפערים בין מחוז הצפון לשאר המחוזות. .מהנתונים עולה כי שיעור הצרכנים המחוברים הצורכים גז טבעי בפועל באזור הצפון (10) , . מתוך168 הצרכנים הפוטנציאלי ים שנכללו בנספח ג', הוא הנמוך ביותר מבין אזורי .החלוקה (למעט אזור ירושלים בו לא הייתה צריכה), כמו גם הצריכה המצטברת של אזור .הצפון עד לשנת 2020 באזור ה צפון (36.6 מיליון מ"ק). יצוין כי חברות החלוקה קיבלו את .הרישיון והחלו את פעילותן במועדים שונים127 ,והדבר משפיע בין היתר על נתוני הצריכה. .כמו כן, גם המאפיינים השונים של אזורי החלוקה עלולים להשפיע על קצב פריסת הרשת .ועל הפערים בין חברות החלוקה. .כאמור, בנספח ג' נקבעו לוחות זמנים לחיבור הצרכנים. משרד מבקר המדינה בדק את .חיבור הצרכנים שנקבעו להם לוחות זמנים קבועים מראש לחיבור אשר נקבעו ל-26 מתוך .27 הצרכנים שחתמו אך טרם חוברו. בביקורת עלה כי על פי לוחות הזמנים שנקב עו .ועודכנו בהמשך, 23 מתוכם היו צריכים להיות מחוברים לרשת החלוקה, אך עד מועד .סיום הביקורת הם טרם חוברו. מהמפה עולה כי חלק ניכר מתוואי חלוקת הגז הטבעי מצפון לקו אווירי טבריה-צפת-קריית .מוצקין לא הוקם בפועל, הגם שלוחות הזמנים המקוריים להקמתו היו בשנים 2015 - 2019. .משרד מבקר המדינה מציין כי אף שהממשלה החליטה על קידום הקמת שדה תעופה .משלים לנתב"ג בשנת 1997 , והנושא נבחן לאורך השנים, טרם התקבלה הכרעה סופית .על מיקומו . .לנוכח ההערכה המעודכנת שבשנת 2029 יגיע נתב"ג לרוויה מבחינת קיבולת הנוסעים .וכמות התנועות בו, מומלץ כי משרד התחבורה ומנהל התכנון יפעל ו, כל גורם בהתאם .לסמכותו, בשיתוף הגורמים הרלוונטיים, להשלים את עבודות המטה הנדרשות ויפעל ו .לקדם החלטה סופית בנושא המקום שבו יוקם שדה תעופה משלים לנתב"ג וא ת ההליך .התכנוני, תוך התייחסות לסוגיות הבטיחותיות, הביטחוניות והכלכליות שהגורמים .המקצועיים העלו ובשים לב להשפעת ההחלטה על הצפון והדרום, ויפעלו בהתאם .להקמת שדה התעופה המשלים לנתב"ג. .עלה כי אף שנקבע בהחלטת ממשלה 2262 מינואר2017 כיהפרויקטים הפרטניים ייקבעו .בוועדה למיזמים לאומיים ובשיתוף המשרד הממשלתי הרלוונטי בתוך 60 ימים, הפרויקטים .של מעונות סטודנטים, פיתוח פיזי במכללות ומכוני מחקר אושרו בוועדה למיזמים לאומיים .בספטמבר 2017 , פרויקטים תומכי דיור אושרו בוועדה באוקטובר2018 ופרויקטים של .מכינות קדם צבאיות אושרו רק באוגוסט 2019 , מעל שנה וחצי לאחר קבלת החלטת .הממשלה. עוד עלה כי עד יולי 2021 בגין פרויקטים בביצוע קק"לנוצלו 23 מיליוןש"ח .מתוך 222 מיליון ש"ח שהוגדרו כהשתתפות של קק"ל בסכום המיזם המתוקצב. .מהנתונים עולה כי בשנים 2017 ו-2018 ירד שיעור המענקים שאושרו למחוז הצפון וכן .מספר הבקשות המאושרות למענקים. סכום המענקים הכולל למחוז הצפון בשנת 2017 .לא השתנה באופן ניכר משנת 2016 ועמד על221 - 225 מיליון ש"ח. סכום זה ירד בשנת .2018 לכ-120 מיליון ש"ח. .עולה מהנתונים כי השינוי שנעשה במסלול המענקים לא תרם לגידול במספר הבקשות .לסיוע שאושרו ובסכומי הסיוע. משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות ההשקעות לבחון .קיומם של חסמים המונעים מחברות במחוז הצפון לקבל מענקים, וכן את הסיבות לירידה, .משנת 2017 ., בסך המענקים המאושרים .מאחר שקבלת תוספת המענק כפופה להגשת בקשה למענק על ידי החברה, וקיים פרק .זמן של עד 5 שנים ממועד מתן כתב האישור עד אישור דוח ביצוע סופי 75, משרד מבקר .המדינה ממליץ כי רשות ההשקעות תפעל ליידוע התאגידים הרלוונטיים, לאחר מתן אישור .דוח ביצוע סופי, שהם עשויים להיות זכאים למענק השקעה נוסף. עוד מומלץ כי רשות .ההשקעות תבחן אפקטיביות המנגנון שגובש על ידה למענק הנוסף. .עלה כי הגם שהחלטת הממשלה 2262 פורסמה ב - 8.1.17 התוכניתלעסקים קטנים .ובינוניים פורסמה ב- 21.12.17 . כתוצאה מכך, מבקשי הסיוע שהגישו בקשות בשנת 2018 .שדורגו בניקוד גבוה מציון הסף ולא זכו בשל ההקצאה האקראית, לא יכלו לשו ב ולהגיש .בקשה לסיוע בשנה העוקבת. עוד עלה כי הניצול התקציבי של תוכנית הסיוע לעסקים .קטנים ובינוניים שנקבעה בהחלטת הממשלה עמד על 10 מיליון ש"ח מתוך 30 מיליון ש"ח .שהוקצו, ויתרת התקציב שלא נוצל, בסך 20 מיליון ש"ח, הוסטה לביצוע סעיפים אחרים .בהתאם להחלטת הממשלה ונכון למועד סיום הביקורת לא נעשה שימוש בנתוני .ההקצאה האקראית לצורך מחקר. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד הכלכלה יפיק לקחים מהעיכוב שנוצר וכי תוכניות .לעסקים קטנים ובינוניים יפורסמו במועד סמוך לאישורן בממשלה ולהקצאת התקציב .לתוכניות אלו על מנת לפעול למימושן. עוד מומלץ כי המשרד יבחן השלמת המחקר על .ההקצאה האקראית שבוצעה במסגרת התוכנית לסיוע לעסקים קטנים ובינוניים בצפון .בשנת 2018 .ויגבש המלצות על בסיס מחקר זה .משרד מבקר המדינה מציין את עבודת צוות הצפון ואת השלמת גיבוש ההמלצות לדוח .מסכם ביוני 2018 . עם זאת, עלה כי המלצות הצוות לא הוגשו לשרים כנדרש בהחלטה, .והשרים לא אישרו ההמלצות. כמו כן, על אף המחסור בשטחי תעשייה מאושרים לפיתוח, .שהשלמתו לפי דוח צוות הצפון הצריכה קצב פיתוח בהיקף של כ-350 דונם בשנה, דהיינו .כ- 1,050 דונם במצטבר ב-3 שנים, בשנים2018 - 2020 היה קצב הפיתוח המצטבר כ-530 . .דונם .על מנכ"ל משרד הכלכלה להציג המלצותיו של צוות הצפון לשרי ם לצורך אישורם .ובהתאם לכך לגבש תוכנית למימושן. .מהנתונים עולה כי בשנים 2017 ו-2018 פחת סך הסיוע לעסקים ממחוז הצפון על פי .הוראת מנכ"ל 4.17 , ואף הוגשו פחות בקשות לעומת השנים2014 - 2016 ; מגמת הירידה .נמשכה גם בשנת 2019 . משכך, נראה שהשינויים לא הובילו להגברת הביקוש לסיוע על .פי הוראת מנכ"ל 4.17 . .לנוכח נתוני התעסוקה הנמוכים במחוז הצפון, מומלץ כי משרד הכלכלה ורשות ההשקעות .יבחנו צעדים נוספים לצד שינוי הוראת מנכ"ל 4.17 במטרה לעודד תעסוקה במחוז הצפון. .נכון למועד סיום הביקורת טרם הועבר למשרד התיירות התקציב שנקבע בהחלטה 2262 .וטרם הוחל ביצוע הפרויקטים שאושרו על ידי וועדת המיזמים הלאומיים. .נמצא כי צוות משותף כאמור לא הוקם, ולא נעשתה כל פעולה בנושא עד מועד סיום .הביקורת. .על הממונה על התקציבים במשרד האוצר ועל מנהל רשות החברות הממשלתיות להקים .צוות משותף ולהשלים בחינה של העברת של חברות ממשלתיות רלוונטיות בעלות אופי .טכנולוגי לצפון. .במפגש שנערך במסגרת תהליך שיתוף הציבור, עם בעלי תפקידים מהמגזר הפרטי .והציבורי באזור הצפון, הועלו החסמים המרכזיים הבאים - היעדר ראייה כוללת בנוגע .לתחום התיירות במחוז הצפון, חוסר בתקשורת עם משרד התיירות ופערים בטיפול משרד .התיירות בנושא מקומות לינה, בנכסים תיירותיים ובהקצאת משאבים לקידום תיירות פנים .בצפון. .עלה כי התוכנית הרב -שנתית, כפי שהוצגה בהחלטה 2262 לא כלל ה טיפול מקיף .בחסמים המהותיים בתחום התיירות במחוז הצפון שאיתן מתמודדים הרשויות המקומיות .במחוז הצפון וגורמים אחרים העוסקים בתיירות בצפון, כפי שהועלו במפגש שיתוף .הציבור. משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד התיירות יבחן את הסוגיות שהועלו במפגש .שיתוף הציבור ויידרש לפתרונן. .נמצא כי הגם שהחלטת הממשלה 2262 הקצתה 180 ימים לעבודת המטה, לא הושלם .התהליך עד מועד סיום הביקורת - כארבע שנים לאחר המועד הנדרש בהחלטה. .על משרדי האוצר, הביטחון ורמ "י להשלים את עבודת המטה בעניין העתקת מחנות צה"ל .למחוז הצפון בהתאם להחלטת הממשלה ולגבש המלצות לשם קידום הנושא. .עלה כי החלטת הממשלה לא כללה צעדים אופרטיביים, הקצאת תקציב 139 וקביעת לוחות .זמנים לביצועם. .מהנתונים עולה כי מחוז הצפון, בדומה למחוז הדרום, הוא בעל שיעור המיטות הנמוך .ביותר (0.28 ל- 1,000 )נפש, בתחום בריאות הנפש לעומת שאר המחוזות. .מהנתונים עולה כי 40% מהתושבים הופנו למרכזים רפואיים מחוץ למחוז הצפון, מרביתם .למרכז רפואי בחיפה. התופעה רווחת יותר בקרב נשים ובקרב תושבים מעל גיל 50. .מהנתונים עולה כי כ-25% ממשתתפי הסקר נאלצו לוותר על טיפול רפואי בשלהיעדר .זמינות או בשל המרחק הגדול מהמרכז הרפואי. ממצא זה בולט יותר בקרב נשים, צעירים .ובעלי רמת שכר נמוך יותר. .מהסקר עולה כי יש שביעות רצון בקרב התושבים בתחום הבריאות באופן כללי. עם זאת, .עלה כי רובם אינם מרוצים מזמינות שירותי הרפואה, ו-40% מהם מופנים למרכזיםרפואיים .מחוץ למחוז הצפון. 25% מהתושבים אף נאלצו לוותר על טיפול רפואי בשל היעדר זמינות .או בשל המרחק הגדול מהמרכז הרפואי. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות לבחון את ההערות והטענות שהועלו, הן .על ידי מנהלי בתי החולים והן על ידי הציבור, במטרה להביא לתיקון ולשיפור המצב, כך .שהטיפול שיינתן לתושבי הצפון יהיה דומה לזה הניתן בשאר המחוזות בארץ. חוק ביטוח בריאות קובע כי על שירותי הבריאות להינתן באופן שוויוני. עלה מ נתוני .הבריאות של מחוז הצפון כי תוחלת החיים נמוכה בצפון לעומת שאר אזורי המדינה, וכי .תושבי הצפון יותר חו לים ולכן נזקקים יותר לשירותי הבריאות . בשיתוף הציבור עלה כי .התושבים בצפון ממעטים לצרוך שירותי בריאות בין היתר בגלל זמינותם והנגישות אליהם. .פערים אלו בתחום הבריאות משפיעים על פריון העבודה במשק, על א ובדן ימי עבודה .ועל ירידה בתוצר. הפערים בתחום הבריאות בין הפריפריה בצפון לבין המרכז באים לידי .ביטוי בכל התחומים. הביקורת העלתה כי בצפון יש חוסר בתשתיות של בתי החולים , .חוסר בציוד רפואי ובתחום כוח האדם הרפואי, הסיעודי והפרה -רפואי. .על כן, משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות לפעול לשיפור ו הרחבה של .השירות הרפואי הניתן לתושבי הצפון, לבדוק את הצרכים של האוכלוסייה ולבחון את .החסמים הקיימים בקרב התושבים, במרכזי הבריאות ובבתי החולים המונעים קבלה או .מתן של שירות רפואי הולם ו מיטבי. יש לדאוג לזמינות הטיפולים והנגש תם, לשיפור .התשתיות הקיימות ולגיוס כוח אדם רפואי מתאים ואיכותי. על משרד הבריאות לוודא .שהתקציבים המועברים לטובת השירותים הרפואיים יביאו לשינוי הנדרש ומומלץ שמשרד י .הבריאות והאוצר יבחנו שינויים ב נוסחת הקפיטציה כך ש השירות הרפואי בפריפריה .ישופר. עלה כי עד מועד סיום הביקורת משרד הכלכלה לא ערך מחקר אפקטיביות כנדרש .בהחלטת הממשלה. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הכלכלה לערוך מחקר על אפקטיביות התוכנית, .כפי שנקבע בהחלטת הממשלה 2262 , על מנת לבחון את יעילותה, את מועילותה ואת .הצורך בהמשכיותה. . יצוין כי בשנים2015 - 2019 אושרו כל הבקשות במחוזהצפון שעמדו בתנאי חוק העידוד, .ושיעור המענקים למחוז הצפון מתוך כלל המענקים בשנת 2016 , לפני החלטת הממשלה .2262 ,עמד על 68% ;כך, מגבלת התקציב לא גרמה לדחיית בקשות לסיוע. .במסגרת התוכנית שגיבש משרד הכלכלה, בשנים 2017 ו-2018 אושרו39 בקשות במחוז .הצפון בסכום מענקים כולל של 60 .מיליון ש"ח .בהחלטה 2262 נקבע כי הרשפ"ת תפעל לשיווק מחוז הצפון כיעד אטרקטיבי להשקעות, .תוך איתור חסמים ליזמים ומתן המלצות להסרתם. נמצא כי הרשפ"ת פועלת למשיכת .משקיעים לישראל בראייה כוללת, אך אינה מבצעת שיווק יי עודי למחוז הצפון. עם זאת, .יצוין כי כאשר נידונות תוכניות ייעודיות ל מחוז ה צפון או לסקטורים מתפתחים על בסיס .אזורי, עובדי הרשות מציגים את האפשרויות הקיימות בפגישות ו בשיחות פרטניות בין .נציגים מהתעשייה הישראלית לבין חברות זרות. מומלץ כי הרשפ"ת תשלים בחינה לאיתור .חסמי כניסה ייחודיים לצפון ובהתאם תגבש פעילות שיווקית ייעודית לצפון, בהתאם .להחלטת הממשלה. .מכלל האמור עולה כי נכון לשנת 2019 מחוזה צפון נשאר נמוך במדדים הכלכליים לעומת .המחוזות האחרים וכי במרבית המדדים השיפור שחל בו היה דומה לשיפור הממוצע בכל .הארץ (לדוגמה: ההכנסה הכספית ברוטו לנפש סטנדרטית, שיעורי הקצבאות ותמיכות .מתוך ההכנסה ברוטו). משכך, התוכנית לפיתוח הצפון והקצאת תקציבים במגוון תחומי .הכלכלה בהתאם להחלטת הממשלה 2262 לא תרמה דיה לשיעור שיפ ור גבוה יותר .בצפון מהממוצע הארצי בכלל המדדים. .נתונים אלו מחדדים הצורך בבחינת תוכנית המשך לסגירת הפערים. נוכח העובדה כי חלק מהמענק ניתן בשנים 2017-2019 ובהיעדר שיעור שיפור גבוה יותר .בצפון מהממוצע הארצי במדדים כלכליים, משרד מבקר המדינה ממליץ לשלב בחינת .מדדים כלכליים באופן שוטף עבור המענק שכבר חולק לצורך בחינת אפקטיביות .הפעולות שבוצעו בעקבות החלטת ממשלה לחיזוק חבל ארץ ובפרט הצפון על מנת לבחון .את השפעתן, בדרך שתביא לצמצום פערים בטווח הבינוני והארוך. .מהסקר עלה אומנם שמידת שביעות הרצון הכללית הרבה ביותר היא בתחום הבריאות, .ורק 26% מנשאלים סבורים שלא חל שיפור בתחום זה, אך מהנתונים הנוגעים לפרמטרים .כאמור עולה כי בנוגע לזמני המתנה לתורים ולזמינות שירותי הרפואה במחוז הצפון .כ-33% מהתושבים סבורים כי לא חל שיפור בשנים האחרונות, ומעל 40% סבורים שחל .שינוי בינוני. .מבדיקת הנתונים הנוגעים לחברה היהודית ולחברה הערבית עולה כי בחברה הערבית .תפיסת השיפור רבה יותר מאשר בחברה היהודית. .ניתוח נתוני הזכאות לבגרות, נכון לדצמבר 2019 , מעלה כי הגם שהשקעות בתחום החינוך .בהיקף של 945 מיליון ש"חמומשו ברובם הדבר טרם הביא לצמצום של הפער בין מחוז .הצפון לשאר המחוזות. מנתונים אלו עולה כי תוחלת החיים במחוז הצפון בממוצע השנים 2019-2017 (81.8 )שנים .נמוכה לעומת שאר המחוזות, למעט מחוז הדרום וכי שיעור תמותת התינוקות ל- 1,000 . נפש במחוז הצפון(2.6 תינוקות ל- 1,000 )נפשהוא בין הגבוהים בארץ. נתונים אלו, ביחד .עם שיעור כוח האדם המקצועי בתחום הרפואה מהנמוכים בישראל (ראו בהמשך), .מצביעים על כך שקיים צורך לטפל במצב בתחומי הרפואה והבריאות שבמחוז הצפון .ולשפר אותו. .עלה כי לאחר הגשת דוח גרוטו הוקם בינואר 2017 פורום למעקב אחר יישום הדוח .והתקיימו מספר דיונים במשרד הבריאות לצורך זה. אולם בסוף 2018 , הופסק המעקב .אחר ביצוע המלצות הוועדה. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד הבריאות יבחן את הצורך ביישום המלצות ועדת .גרוטו בד בבד עם יישום החלטת הממשלה, ויעקוב אחר יישום ההמלצות ויפקח על .ביצוען. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את ההחלטהלהכין ת וכנית פיתוח ארצית רב -שנתית .לתשתיות תיירותיות במדינת ישראל, ובכלל זה להכין תוכניות אזוריות רב -שנתיות בדרום .ובצפון. מומלץ כי משרד התיירות ישלים את גיבוש התוכניות האזוריות בדרך שתיתן ביטוי .למדינות הממשלה לחיזוק הצפון. עלה כי בקולות הקוראים שהוציאה רשות הגז בשנים 2017 ו-2018 לא ניתנה העדפה .למחוז הצפון, לא הוגשו בקשות לחיבור צרכנים מרוחקים באזור חיפה והצפון, ו-35 מיליון .ש"ח שהוקצו בהחלטת הממשלה 2262 ,לטובת תמיכה בצרכני גז מרוחקים במחוז הצפון .לא מומשו. .משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות הגז לבחון את הסיבות לאי-הגשת בקשות לקבלת .המענקים, ולפעול, במידת הצורך, לשינוי התנאים או למתן העדפה אחרת על מנת לעודד .צרכנים מרוחקים ממחוז הצפון להתחבר לרשת הגז הטבעי. .משרד מבקר המדינה ממליץ לבחון את אופן הסיוע הנדרש שיעודד מפעלים מרוחקים .ממחוז הצפון להתחבר לרשת החלוקה ולצרוך גז טבעי כחלק מצעדי התייעלות כלכלית .ולצורך צמצום הפערים בין מחוז הצפון לבין שאר המחוזות. .מהנתונים עולה כי אף שמרבית התושבים חשים כי השיפור הגדול ביותר חל בנושא .כבישים ותשתיות תחבורה, פחות מ-30% מהם מדווחים על שיפור ניכר בזמני ההגעה .למקומות מרכזיים, וכ-30% מדווחים כי לא חל שיפור בנושא זה. בחינת הנתונים הנוגעים .לחברה היהודית ולחברה הערבית העלתה כי בחברה היהודית חשים יותר שחל שיפור .ניכר בזמני ההגעה לכבישים מרכזיים ולערים מרכזיות. עלה כי טרם הוכנה תוכנית להעתקת בית החולים לבריאות הנפש וטרם הוחלט על .מיקומו החילופי. .מחובתה של הממשל ה לפעול לקידום שוויון בקבלת טיפול רפואי בין הפריפריה בצפון .לבין המרכז. על משרד הבריאות לפעול לגיבוש תכנית להגדלת זמינות ואיכות השירותים .במערכת הציבורית במחוז הצפון ובהתאם עליו לפעול למימושה. .מנתונים אלה עולה כי קיימת מגמה בעליית שיעור הרופאים ל- 1,000 נפש בכל .המחוזות, למעט במחוזות הצפון שבפריפריה. עוד עולה כי במחוז הצפון נרשם שיעור .רופאים נמוך (2.2 רופאים ל- 1,000 נפש בשנים 2019-2017 ) המגיע לכ-40% משיעור .הרופאים במחוז תל אביב ולכ-50% משיעור הרופאים במחוזות חיפה, המרכז .וירושלים. .משרד מבקר המדינה מציין בעניין זה כי שיעור הרופאים בצפון ל- 1,000 נפש הוא .2.2% - שיעור קטן משיעור הרופאים באזורים כפריים במדינות ה- OECD . כמו כן .הפער בין שיעור הרופאים במחוז תל אביב לבין שיעור הרופאים במחוז צפון בישראל .הוא 2.5 , פער גדול מהפער במדינות ה- OECD. עלה כי תוקף ההסכם שנועד לתמרץ רופאים לעבוד במחוז הצפון הסתיים בסוף .2019 ,ומאז תחילת 2020 לא נחתם הסכם חדש. .משרד מבקר המדינה ממליץ ל משרדי הבריאות והאוצר לשקול הכנת תוכנית .חדשה, במטרה לתמרץ רופאים לעבור לצפון, תוך בחינת יעילות התוכנית .שהסתיימה והחסמים למימושה. מומלץ כי התוכנית תגובש בשיתוף מנהלי בתי .החולים ולפי הצרכים והתקנים החסרים במחוז הצפון וכן כי התכנית תשלב מתן .פתרונות לחסמים המקשים את מעבר הרופאים ובני משפחותיהם לצפון. כמו כן, .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות לשקול לאפשר גמישות מסוימת של .מנהלי בתי החולים במתן המענקים. מנתונים אלו עולה כי במחוזות הצפון והמרכז שיעור האחיות ל - 1,000 נפשהוא .הנמוך ביותר אחרי מחוז הדרום (שיעור של 4.7 אחיות ל- 1,000 נפש בממוצע השנים .2019-2017 .) שיעור זה הוא כ- 54% , משיעור האחיות במדינות ה- OECD . יצוין כי .בעבר הוצעו תמריצים ומענקים לאחיות שיעברו לפריפריה, אולם במסגרת החלטת .הממשלה 2262 .לא ניתנו תמריצים לעידוד מעבר אחיות לצפון .מהנתונים עולה כי בגין פרויקטים בביצוע משרד הבריאות עד למועד סיום הביקורת נוצלו .12 מיליון ש"ח מסך 50 מיליון ש"ח שהוקצו בהחלטה 2262. .עד למועד סיום הביקורת התשלום שהועבר מקק"ל למועצה בגין הצבת מגורונים הוא .2,446 אלש"ח, המהווים 8% מעלות המאושרת של הפרויקט. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי נושא פיתוח תשתיות תחבורה והגדלת הנגישות .התחבורתית במחוז הצפון הוא הנושא בעל ההיקף התקציבי הגבוה ביותר - 12 מיליארד .ש"ח בהחלטת הממשלה 2262 . יחד עם זאת, פרויקטים אלו היו בשלבים שונים של תכנון .כבר לפני החלטת הממשלה, ואף נזכרו בתוכניות העבודה של משרד התחבורה ובתוכנית .החומש של נת "י, ובאופן חלקי בתקציב המדינה לשנים 2017 ו-2018 .כמו כן, בפרויקט .פיתוח קווי המטרונית במטרופולין חיפה, שלוחה אחת מתוך ששת השלוחות המתוכננות .משתייכת למחוז הצפון . עוד עלה כי יש עיכובים בהשלמת 6 מתוך11 המיזמים .התחבורתיים. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה לפעול להשלמת ששת המיזמים שנכללו .בהחלטת הממשלה 2262 עם תקצובם. מתהליך שיתוף הציבור עלה כי מצד אחד התושבים הבחינו בשיפורים גדולים, בנושא .כבישים ותשתיות תחבורה ותחבורה ציבורית אך יחד עם זאת, מרביתם חשים שלא חל .שיפור ניכר בזמני הגעה לעבודה, הגעה לכבישים מרכזיים או הגעה למרכזים רפואיים. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה לפעול להשלמת ששת המיזמים שנכללו .בהחלטת הממשלה 2262 .עם תקצובם .משרד מבקר המדינה ממליץ כי הוועדה הבין-משרדית תפעל במסגרת עבודתה לאיתור .חסמים פרטניים למחוז הצפון ומתן המלצות להסרתם. .נמצא כי מדיניות משרד התיירות בשנים 2017 ו-2018 כיוונה לקידום התיירות במחוז .הדרום, ולא כללה את קידום מחוז הצפון. מומלץ כי משרד התיירות יבחן את מדיניותו .ובפרט את נספח א ' לנוהל צת "פ והתאמתם להחלטות ממשלה לקידום הצפון. .מתהליך שיתוף ציבור עלו קשיים במימוש תכניות שב"ן ע"י תושבי הצפון וכי מצב זה נובע .בחלקו מכך שחלק מהשירותים הללו מסופקים באזור המרכז הדבר מקשה על מימושם. .מומלץ כי משרד הבריאות יבחן את היקפי מימוש תוכניות השב"ן ע"י תושבי הצפון ויגבש .תכנית להנגשת שירותים אלו עבור תושבי הפריפריה. במסגרת זו מומלץ לבחון הכללת .שיפוי על עלויות נסיעה במקרים של אספקת השרות במרחק מסוים ללקוחות השב"ן. .מתמונות אלו ניתן לראות כי חדרי האשפוז במרכז הבריאות מזור מאוכלסים .בצפיפות; הדבר בעייתי בייחוד לנוכח הרקע הטיפולי של המאושפזים. .על פי החלטת ממשלה 2262 הוקצו 235 מיליון ש"ח שיועדו לבניית תשתיות או .מחלקות כלליות, פסיכיאטריות וגריאטריות. בביקורת עלה כי במהלך השנים .2017 - 2020 , הוצאו24.8 מיליון ש"ח- 10.6% מהתקציב שיועד לתשתיותלבניית .תשתיות במרכז הבריאות מזור. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות לגבש תכנית ל השלמת החוסר במקצועות .כוח העזר הרפואי בצפון כדי לאפשר טיפול מיטבי בנזקקים לכך, בדומה לשירות .שמקבלים התושבים בשאר המחוזות. מנתונים אלה עולה כי בשנים2017 - 2019 לא חרגו הבקשות לסיוע שהוגשו על פי הוראת .מנכ"ל 4.17 מהתקציב. כמו כן, נמסר למשרד מבקר המדינה כי בשנים 2015 - 2019 אושרו .ושולמו בפועל כל הבקשות שהוגשו מכל המחוזות ועמדו בתנאי הסף שנקבעו בהוראה. .עלה כי, ההעדפה למחוז הצפון בסדר הדיון בבקשות, כפי שנקבעה בהוראת מנכ"ל 4.17 , . לאתרמה להעדפת הצפון. .יוצא כי בשנים 2017 ו-2018 שתי חברות קיבלו סיוע במסלול הייעודי למחוז הצפון, שנוסף .להוראה 4.17 בעקבות החלטת הממשלה2262 , ונוספו20 משרות במחוז הצפון במסלול .זה, זאת למול 33 חברות מהצפון שזכו לסיוע במסלולי הסיוע א' ו-ג' בשנים האמורות. .נמצא כי מסלול ה' לא השיג את המטרה הנוגעת ליצירת תעסוקה איכותית ובשכר גבוה. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד התיירות יבחן גיבוש תבחינים לסיוע שיותאם .לאירועים רלוונטיים מבחינת גודלם והיקפם במחוז צפון. . עלהכי התקציב לפיתוח תשתיות ציבוריות במחוז הצפון, שנקבע בהחלטת הממשלה .2262, נוצל בשיעור86% והייתה ירידה מכ-32 מיליון ש"ח בשנת2016 ל- 19 מיליון ש"ח .בשנת 2017 . מומלץ כי משרד התיירות יבחן דרכים להעדפת מחוז הצפון, בהמשך .להחלטת הממשלה. . הנתונים מראים כי בשנים2017 ו-2018 סך הסיוע לפיתוח תשתיות תיירות ציבוריות בצפון .(56 ו-20 ( מיליון ש"ח) ושיעור הסיוע מהסיוע לפיתוח תשתיות בכלל הארץ26% ו-8% ) היו .נמוכים לעומת שנים קודמות, וכי בשנת 2019 שאליה לא התייחסה החלטת הממשלה .2262 גדל היקף הסיועלמחוז הצפון ושיעורו לעומת המחוזות האחרים. עלה כי החלטת .הממשלה 2262 לשנים2017 ו- 2018 .לא הגדילה את הסיוע למחוז הצפון .הצעדים במסגרת התוכנית הרב -שנתית בתחומי פיתוח כלכלי ותשתיות בוצעו מבלי .שנבחנו קודם לכן החסמים, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה. השינויים שבוצעו במסגרת .התוכנית הרב-שנתית בתחומי פיתוח כלכלי ותשתיות לא תרמו לעידוד מעבר חברות .לצפון ובכללן חברות עתירות ידע, לעידוד התעסוקה ולקידום המטרות שנקבעו בתוכנית. .מחוז הצפון נשאר נמוך במדדים הכלכליים לעומת המחוזות האחרים. תחושת התושבים .היא כי התוכנית הכלכלית לא תרמה דיה לשיפור גבוה יותר של מחוז הצפון מהממוצע .הארצי בכל המדדים והפערים בעוני, קשיי פרנסה ותעסוקה בין מחוז צפון לבין מחוז .המרכז אף גדלו מאז החלטת הממשלה. מומלץ כי משרד הכלכלה יבחן את המדדים .הכלכליים באופן שוטף ואת אפקטיביות הפעולות שנכללו בהחלטת הממשלה על מנת .לבחון את השפעתן ואת הצורך בתוכנית המשך לצורך צמצום בפערים בין מחוז הצפון .לבין שאר המחוזות. החלטת הממשלה2262 באה לצמצם גם את הפער הקיים בין מחוז הצפון ליתר המחוזות .בתחום החינוך. בדיקת הנתונים מעלה כי אף שמשרד החינוך ניצל את רוב התקציב .שנקבע לא חל שיפור של ממש בפער שבין מחוז הצפון ליתר המחוזות בשיעור הזכאים .להיבחן בבחינות הבגרות וכי במחוז הצפון נרשם שיעור הזכאים הנמוך ביותר בארץ .(למעט מחוז ירושלים). מומלץ כי משרד החינוך יבחן את הפערים הקיימים בתחום החינוך, .ובפרט בנושא הזכאות לבגרות ברמה של חמש יחידות לימוד בלימודי מתמטיקה, אנגלית .ומדעים, ויגבש תכנית לצמצומם. .הביקורת העלתה כי עד מועד סיום הביקורת, מעל 15 שנים מאז התקבלה החלטת .הממשלה 3578 , משרד החינוך, התרבות והספורט או המשרד למים והשכלה גבוהה לא .דיווחו על התקדמות הנושא, והקמת האוניברסיטה בגליל לא קודמה. .משרד מבקר המדינה ממליץ לשרים הממונים על ההשכלה הגבוהה ועל פיתוח .הפריפריה, הנגב והגליל להשלים בחינת נושא הקמת אוניברסיטה בגליל, ולדווח בנושא .לממשלה כפי שנקבע בהחלטת הממשלה 3578 . מהאמור לעיל עולה כי השינויים שנעשו בהוראת מנכ"ל 4.18 ,, לרבות ההעדפה הדיונית .לא תרמו, למעט לגבי חברה אחת, להעדפת מחוז הצפון. .מומלץ כי משרד הבריאות יבחן את יעילותה של התוכנית לקיצור תורים אשר לטובתה .הוקצו 520 .מיליון ש"ח במסגרת החלטת הממשלה לחיזוק הצפון .זמני ההמתנה הארוכים וחוסר בזמינות לצורך קבלת טיפול רפואי עקב מרחקי נסיעה .גדולים עלולים לפגוע בבריאותם של תושבי הצפון. על מנת לצמצם פערים אלו משרד .מבקר המדינה ממליץ כי משרד הבריאות יגדיר מהו "מרחק סביר" ומהו "זמן סביר" לצורך .קבלת טיפול רפואי מתאים, בפרט בכל הנוגע למתן השרות לתו שבי הפריפריה ויבחן .הצורך במתן הנחיות לקופות החולים לצמצום המצב שבו קופות החולים, בפרט במחוז .הצפון, שולחות את המבוטחים שלהן לטיפול במקומות רחוקים ממקום מגוריהם, כאשר .ניתן לקבל את הטיפול במקום קרוב יותר למקום המגורים. מהנתונים עולה כי מרבית התושבים סבורים כי ניכר שינוי מסוים בלבד או כלל לא ניכר .שינוי (72% ( ) בתחומי החינוך. שיעור ניכר מהתושבים32% .) סבורים כי אין כל שיפור .שביעות הרצון ירדה בקרב האוכלוסייה הצעירה וככל שרמת ההשכלה גבוהה יותר. עוד .עולה כי 50% .מההורים סבורים כי לא חל כל שיפור בנושא ההסעות המאורגנות לחוגים .מעל 40% ,מהם סבורים כי לא חל כל שיפור בנושאים היצע החוגים באזור המגורים .ההסעות המאורגנות לבתי הספר ומספר כיתות ה לימוד. תפיסת השיפור ניכרת יותר .בחברה הערבית ובקרב בעלי השכלה נמוכה. .מהנתונים עולה כי יותר מ-33% מההורים נדרשים להסיע את ילדיהם לחוגים מחוץ לאזור .מגוריהם. עוד עולה כי ככל שרמת ההכנסה וההשכלה עולה כך עולה שיעור המסיעים. .תוצאות הסקר מעלות כי רק 28% מהתושבים סבורים כי חל שיפור ניכר בתחוםהחינוך .וכי תחושת התושבים היא שלא ניכר שיפור בהסעות המאורגנות לחוגים, בהיצע החוגים .באזור המגורים, בהסעות המאורגנות לבתי הספר ובמספר כיתות הלימוד. . משרד מבקר המדינה ממליץ כי לאור שיעור ניצול התקציב בהיקף של49% שמימשו .חברות ממחוז הצפון, משרד הכלכלה ורשות ההשקעות יבחנו את החסמים למימוש מלוא .התקציב ויפעלו בהתאם. .למוקדים הרפואיים יש חשיבות רבה בטיפול במקרים דחופים בזמן שהמרפאות סגורות .והם מהווים, במקרים הרלוונטיים, חלופה לפניה לחדרי מיון. משרד מבקר המדינה ממליץ .כי משרד הבריאות יבחן פתרון מימוני מתאים להפעלת המוקדים בתחומי רשויות מקומיות .חלשות, בפרט בפריפריה, המתקשות לעמוד בחלקן במימון הפעלת המוקדים הרפואיים. .קידום הקמת מוקדים לרפואה דחופה בישובים נוספים בצפון הארץ, עשוי לתרום גם .להקטנת הפניות לחדרי מיון, בשים לב לכך ששלושת בתי החולים שבהם שיעור הפניות .לחדר מיון גבוה הם בתי חולים בצפון הארץ (כאמור בתרשים מס' 4.) מהנתונים עולה כי38% מהתושבים מרגישים תחושת ביטחון רבה במקום המגורים. עם .זאת, 42% מהם סבורים כי הנוכחות המשטרתית אינה מספיקה או שהיא אינה מסייעת .בשמירה על הביטחון האישי. ניתוח הנתונים מעלה כי תחושת הביטחון האישי גבוהה יותר .בחברה היהודית; בקרב החברה הערבית רק 27% מרגישים בטוחים מאוד ללכת לבד .בשעות החשיכה לעומת 52% בחברה היהודית. כמו כן 29% בקרבהחברה הערבית .מרגישים ביטחון אישי במידה רבה במקום המגורים לעומת 48% בחברה היהודית. לגבי .פריסת שירותי כיבוי אש, 21% מהתושביםבקרב החברה הערבית סבורים כי הפריסה .מספיקה במידה רבה. ביישובים שהם חלק ממועצה אזורית תחושת הביטחון האישי גבוהה .מאוד, ואילו במועצות המקומיות תחושת הביטחון האישי היא הפחותה ביותר. נוכחות .משטרתית ופריסת שירותי כיבוי אש נתפסות בערים כמספיקות יותר ובמועצות המקומיות .מספיקות פחות. .הועלה כי שני פרויקטים בתחום תשתיות התחבורה הציבורית שנכללו במסגרת התוכנית .הרב - שנתית - פרויקט הרכבת הקלה נצרת- חיפה בעלות של 5.9 מיליארד ש"חופרויקט .הארכת מטרונית חיפה לשלוחות נוספות בעלות של 2.6 מיליארדש"ח נכללו ותוקצבו .בהחלטת ממשלה 1838 , "תכנית השקעה רב שנתית לפי תוח התחבורה הציבורית .במטרופולינים" ( 11.8.16 .) .מהאמור ע ולה כי מתוך תקציב של 17.3 מיליארד ש "ח בתוכנית הרב-שנתית לפיתוח .הצפון, עד כ-2.8 מיליארד ש"ח נבעו מתוספות תקציביות. יתר הסכומים מקורםבהחלטות .ממשלה קודמות, בסיכומים תקציביים קודמים ובתוכניות קיימות של משרדי הממשלה .שיועדו למחוז הצפון. .עוד עלה כי מעל מיליארד ש "ח מתוך התקציב תלוי כאמור בעמידה במבחני תמיכה .ובתנאים נוספים או שנדרשת עבודת מטה לשם מימושו. כלומר, על מנת לממשם נדרשים .שינויים של משרדי הממשלה הרלוונטיים בהוראות ובמבחני התמיכה, לצורך ניצול .התקציב בידי הגורמים הרלוונטיים במחוז הצפון. .משרד מבקר המדינה מציין כי בדוח מבקר המדינה משנת 202023 הוער כי אופן הקצאת .כספים באמצעות שיטת המימון התואם (השתתפות עצמית של רשויות) עלול לגרום .לחוסר שוויון בין הרשויות המקומיות ולהעמקת הפערים בין הרשויות החזקות לחלשות. .בדוח הומלץ כי על המשרד לפיתוח הפריפריה הנגב והגליל ועל הרשויות לפיתוח לשקול .לנקוט שיטת מימון פרוגרסיבית בקולות הקוראים שהם מפרסמים לרשויות המקומיות. משרד האוצר והמינהלת הכינו מסמך סיכום לחציון הראשון של 2017 ומסמך סיכום לשנת .2017 . נוסף על כך, הכינה המינהלת טיוטת מסמך לסיכום החציון הראשון של 2018 , אך .מסמך זה לא הופץ. המינהלת אספה חומרים ממשרדי הממשלה לצורך הכנת מסמך .סיכום לשנת 2018 ,אך לא השלימה גיבוש מסמך כאמור. . עלהמשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל להשלים את גיבוש מסמך סיכום סטטוס .היישום לשנת 2018 לצורך הפקת לקחים לקראת החלטות דומות בעתיד, וככל שיידרש .לדווח בעתיד לממשלה על יישום ההחלטה . .עלה כי משרד האוצר לא ריכז את עבודת הצוותים והפעולות המתייחסות לגיבוש צעדים .אסטרטגיים לפיתוח כלכלי בטווח הבינוני ולא עקב אחר ביצוען. .עבודת מטה תפקידה לבחון את הפערים הקיימים ואת הצעדים המתאימים לצורך .צמצומם, להעלות חלופות אפשריות ולשקול אותן בהיבט של עלות-תועלת. בדיקת משרד .מבקר המדינה העלתה כי אין במשרד האוצר עבודת מטה מקיפה טרם החלטת .הממשלה. כמו כן, התוכנית הרב-שנתית לא הסתמכה על עבודות שונות של משרדי .ממשלה וגורמים נוספים, והיא הוכנה ל פי תקציבים שכבר אושרו למשרדי הממשלה; .לפיכך, היא כללה רק חלק מהפתרונות שה וצעו בעבודות קודמות. בה יעדר מסמכים .המעידים על עבודת המטה לא ניתן ללמוד מדוע חלק מ הפתרונות שהוצעו בעבודות .המקצועיות לא קיבלו ביטוי בתוכנית הרב-שנתית, ואם נשקלו חלופות או שנבחנה עלות .מול תועלת. .מומלץ למשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, משרד הכלכלה ו משרד האוצר כי בעת .גיבוש תכנית רב שנתית לפיתוח חבל ארץ ובפרט הצפון, הדבר יעשה על בסיס עבודת .מטה ייעודית המציגה פערים, חסמים ופתרונות מתוך ראייה כוללת, תוך בחינת עבודות .מקצועיות קודמות שגיבשו המשרדים השונים, ניתוח עלות - תועלת של החלופות השונות .וקידום פתרון הוליסטי שיאפשר התמודדות עם כלל הסוגיות הנדרשות לטיפול. .עלה כי בהחלטה 2262 לא נקבעו יעדים שיאפשרו לבחון את השפעתה על תחומים אלו .ולא נקבע הגורם האחראי לבחינת האפקטיביות של התוכניות השונות. נמצא כי בפועל, .לא נבחנה האפקטיביות של הפעולות המפורטות בהחלטה 26 ולא גובשה תוכנית המשכית .לתוכנית שנקבעה בה. יצוין כי ביוני 2018 העלתה המינהלת את הצורך בתוכנית כאמור .וציינה כי אין היתכנות לשינוי ממשי אם התוכנית לא תימשך עד 2021 . .מומלץ כי בעת הבאת ת וכנית רב -שנתית לפיתוח חבל ארץ ובפרט הצפון לאישור .הממשלה תכלול ההחלטה יעדים מדידים שיאפשרו לבחון את השפעתה על התחומים .השונים, מינוי גורם אחראי להערכת אפקטיביות התוכנית ומנגנון דיווח לוועדת היגוי .ולממשלה. .התוכנית הרב-שנתית לפיתוח הצפון גובשה ללא עבודת מטה ולא הסתמכה על עבודות .מקצועיות שנערכו טרם החלטת הממשלה. התוכנית הרב-שנתית גובשה לאחר קביעת .תקציב 2018-2017 ומרבית תקציבהתוכנית נכלל בהחלטות ממשלה קודמות ובסיכומים .תקציביים קודמים. בתוכנית צוינו תקציבים שהוקצו לתוכניות קיימות של משרדי .הממשלה. בחלק מהסעיפים ניצול התקציב תלוי בעמידה במבחני תמיכה. בתוכנית לא .נקבעו יעדים שיאפשרו לבחון את השפעתה על התחומים השונים, לחלק מהצעדים לא .נקבעו תקציבים ולוחות זמנים ולא נקבע הגורם האחראי לבחינת האפקטיביות של .הפעולות השונות. אפקטיביות הפעולות הכלולות בתוכנית לא נבחנה 27 ולא גובשה .תוכנית המשכית. .מומלץ כי המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל ומשרד האוצר, יפעלו לגיבוש יעדים .ומדדים לכלל הפעולות , יבחנו בסיוע כלל המשרדים הרלוונטיים את הצורך בגיבוש .תוכנית המשך ויפעלו בהתאם. עוד מומלץ כי בעת הבאת תוכנית רב -שנתית לפיתוח חבל .ארץ ובפרט הצפון לאישור הממשלה תכלול ההחלטה יעדים מדידים שיאפשרו לבחון את .השפעתה על התחומים השונים , מינוי גורם אחראי להערכת אפקטיביות התוכנית ומנגנון .דיווח לוועדת היגוי ולממשלה.
.מהאמור עולה כי בהחלטת הממשלה נקבע כי בשנים 2017 - 2020 יש להשקיע בתחומי .הבריאות תקציב של כ-2.5 מיליארד ש"ח. מתוך תקציב זה 62.6% (כ-1.5 מיליארד ש"ח) .מוקצים להמשך תוכניות קיימות מבסיס התקציב של משרד הבריאות, ו- 37.4% (930 .מיליון ש"ח) הם תקציב תוספתי לפי הגדרת משרד האוצר במסגרת השקעה רב-שנתית.