משרד התיירות . פעולות הממשלה לקידו התיירות הנכנסת נמצא כי בשל מחלוקת בין משרדי הממשלה - ובהם משרד התחבורה, משרד הביטחון, משרד הפנים, משרד האוצר, משרד התיירות והמשרד להגנת הסביבה - החלטות הממשלה לעניין הקמת שדה תעופה משלים לנתב"ג אינן מיושמות. מאחר שההליכים התכנוניים והביצועיים הנדרשים לשם כך צפויים להימשך עוד שנים רבות, ראוי כי כל משרדי הממשלה הרלוונטיים, ובראשם משרד התחבורה, יפעלו ללא כל דיחוי ליישוב המחלוקת ביניהם. כל עיכוב ביישום ההחלטות עלול לפגוע בטווח הארוך בתשתית התעופה האזרחית הבין -לאומית של ישראל בכלל, ובתנועת התיירות הנכנסת למדינה בפרט. משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם דוח חקר שוק התיירות כולל המלצות וחלופות אסטרטגיות, אולם הוא אינו תחליף לתכנית אסטרטגית. על משרד התיירות לפתח תכנית אסטרטגית שתכלול יעדים ברורים ומדידים ותקבע לוחות זמנים תוך הקצאת המשאבים הנדרשים לכל יעד, ועליו להביאה לאישור בממשלה. כמו כן, על משרד התיירות לבחון את האמצעים להשגת יעדיו כדי למצות את מלוא הפוטנציאל הגלום בהשקעות שביצע כל אחד מהמינהלים. כמו כן, עליו לבחון כיצד לרתום גם את המגזר העסקי כדי ליצור מחויבות לאומית וכדי למקסם את התועלת הגלומה בתיירות הנכנסת למשק הישראלי. המלצה ברוח זו הובאה גם בדוח חקר שוק התיירות. . לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד האוצר ומשרד התיירות יפעלו במשותף לבחינת הסבתם בהקדם של המבנים האמורים בחזרה למלונאות, או לגיבוש פתרונות חלופיים למחסור הצפוי בחדרי מלון. . מן הראוי כי משרד התיירות ומשרד האוצר ימצאו את הדרכים האפשריות לשמירה על תשתיות התיירות, וזאת בשיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות והאזוריות ואגב הענקת הסיוע הנדרש להן בעניין זה כדי לשמור על המוצר התיירותי ולמנוע בזבוז כספי הציבור. לנוכח חלקה הגדול של תיירות היום בתנועת התיירות הנכנסת, מן הראוי כי משרד התיירות, משרד האוצר ומשרד הפנים יבחנו את כל ההיבטים הנגזרים ממנה ויגבשו מדיניות בעניין זה. על אף המחלוקת בין משרד התיירות למשרד האוצר, משרד התיירות לא הביא את המחלוקת להכרעת הממשלה כדי לגבש תכנית מוסכמת בתחום המלונאות. נוכח האמור לעיל והעובדה שמשאב הקרקע מוגבל, לדעת משרד מבקר המדינה, על הממשלה - ובראש ובראשונה על משרד התיירות, על הרשויות המקומיות ועל מוסדות התכנון - להקפיד בעת יישום תכניות המתאר על שמירת מלאי קרקעות למלונאות. . במועד סיום הביקורת, כחמש שנים לאחר שהחליטה הממשלה על קידום הסכם תעופה גלובלי עם האיחוד האירופי, וכשלוש שנים לאחר שנחתם ההסכם ה"אופקי " עם האיחוד האירופי 12 ,, טרם נחתם ההסכם הגלובלי והמשא ומתן בין נציגי ממשלת ישראל ובין נציגי האיחוד האירופי עדיין נמשך13 . על משרד התחבורה לפעול לקידום המשא ומתן כאמור ולחתימה על ההסכם הגלובלי. נוכח האמור לעיל, לדעת משרד מבקר המדינה יש צורך לבחון אם דרושה מעורבות ממשלתית לעידוד היזמים להשקיע בפרויקטים בתחום המלונאות והתיירות. . לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי משרד התיירות ומשרד האוצר יימנעו מקביעת חלוקת התקציב בין המסלולים בשנת הכספים כפי שאירע בשנים 2010 ו- 2011 ,ויגיעו להסכמות אלו לפני תחילת שנת התקציב. כמו כן ראוי כי במסגרת התכנית האסטרטגית שעל משרד התיירות להכין, יתווה המשרד את אופן חלוקת התקציב של מינהלת ההשקעות. העיכובים כאמור עלולים למנוע ניצול של משאבים שהוקצו לשם כך ולהקשות על יזמים פוטנציאליים את תכנון השקעותיהם בתחום התיירות, והם אינם עולים בקנה אחד עם העובדה שמשרד התיירות מצהיר כי דחוף להוסיף חדרי מלון במגוון אזורים בארץ. .נוכח התחזיות בדבר מספר התיירים הצפויים להגיע לארץ, על משרדי הממשלה הרלוונטיים להתאים את התשתיות ואת השירותים הניתנים לתיירים המבקרים בישראל- ובכלל זה להתאים את תשתית התעופה ואת מספר חדרי האכסון בארץ - לגידול הצפוי. מדובר בתחום שיש בו כדי להביא תועלות רבות ומשמעותיות למדינה, מהבחינה הכלכלית, הפוליטית, והתעסוקתית, בייחוד באזורי הפריפריה, אך נראה שתחום זה לא זוכה לתשומת הלב הראויה מצד הממשלה על משרדיה הנוגעים בדבר. על משרד התיירות לגבש מדיניות כוללת ארוכת טווח, לרבות תכנית אסטרטגית לשיווקן ולפיתוחן של התשתיות הציבוריות והפרטיות; ועליו להקצות תקציבים על בסיס תכניות אלו. כמו כן, על משרד התיירות לשקול כיצד להסתייע גם במגזר העסקי במסגרת ההיערכות לעמידה ביעדיו כדי להביא לגידול בתיירות הנכנסת ולשם הפקת מרב התועלת הכלכלית. יש לעשות את כל הדרוש כדי למצב את ישראל כיעד תיירותי מבוקש בעולם. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התיירות להימנע ממצבים שבהם חברה ממשלתית המוחזקת על ידו פועלת ללא תיאום עם לשכה המופעלת על ידי המשרד. על המשרד למצוא את המתווה הנכון לשילוב בין פעילות הלשכה הממשלתית ובין פעילות הלשכה המסחרית. נמצא כי אף שהלשכה הממשלתית שוכנת במקום אטרקטיבי בכניסה לעיר העתיקה בירושלים שאותה פוקדים תיירים רבים מדי יום, לא מוצה הפוטנציאל של המקום לטובת המבקרים בו. נמצא כי משרד האוצר ומשרד התיירות, לא מיצו את בדיקת ההיתכנות של רשת ביטחון א ו של כל חלופה אחרת כדי להעניק ליזמים את רמת הוודאות הדרושה להם, לצורך החשת בנייתם של חדרי מלון.
לדעת משרד מבקר המדינה על הגופים הרלוונטיים לבחון אפשרות של מתן הרשאה לייעוד ים מעורבים בשיתוף משרד התיירות תוך הקפדה יתרה על האינטרסים הציבוריים והגנה על ייעוד הקרקע למלונאות על פי עקרונות תכניות המתאר הרלוונטיות. בד בבד על הרשויות המקומיות לפעול לחיזוק המנגנונים הקיימים לאכיפת הוראות התכנון והבנייה בהתאם לתכניות, ובכך למנוע מצבים של ניצול לרעה של האפשרות הניתנת ליזמים לשלב ייעודים שונים בקרקע.