משרד האוצר . שכר עידוד בשירות המדינה משרד מבקר המדינה מעיר כי מועצת הייצור אינה מוסמכת לקבל החלטות המנוגדות להנחיות הוועד ה המרכזית, והוא רואה בחומרה את העובדה כי תשלום שכע"ד שלא על פי הכללים נמשך שנים רבות והגיע לקצו רק עם הסבת ממ"י לרשות. לדעת משרד מבקר המדינה, על הממונה על השכר לבחון שוב אילו תפקידים בכירים וייחודיים מתאימים לקבלת שכע"ד ו לחייב את המשרדים להוציא מן המערך את אלו שאינם מתאימים, כדי ששכע"ד ישמש תמריץ להגברת הפריון ולשיפור האיכות ולא יהיה חלק קבוע משכר העבודה. בהתאם לכך על הממונה על השכר לקבוע הנחיות אחידות לכל העובדים במשרדי הממשלה - כל זאת מתוך שמירה על זכויות המועסקים. משרד מבקר המדינה מעיר כי מדובר ברכיב המודד את איכות העבודה, אולם ברכיב זה אין התייחסות לגורם הכמות. לדעת משרד מבקר המדינה, יש פגם בשיטה המאפשרת כי שני מפקחים יזכו ל-10% מהפרמיה, גם אם אחד מהם טיפל בהשגה אחת ואילו האחר טיפל ב-100 ,השגות. יש להביא זאת לידי ביטוי בחלק זה של הפרמיה שאם לא כן נפגעת השוויוניות. מבירור של משרד מבקר המדינה עולה כי האישור החריג ניתן בעל פה, ולא נמצאו מסמכים בנדון. יודגש ששכע"ד הוא כלי שנועד להגדיל את פריון העבודה ולא לשמש פיצוי או תשלום חלופי למרכיב שכר אחר. הרשות ניסתה להתמודד עם בעיית הזמ"ק או היעילויות החריגות באמצעות הכללת מרכיב של השגת יעדים בשיטת הפרמיה. אולם מאחר שהרכיב הכמותי בפרמיה הוא חלק הארי, על הרשות לבחון את הרכב הפרמיה ובהתאם לכך לקבוע זמ"ק אמין יותר שיביא להשגת יעדיה - ביצוע שומה איכותית, היינו טיפול מקצועי ומעמיק בתיקים. לדעת משרד מבקר המדינה, על נציבות מס הכנסה לפעול לתיקון שיטת שכע"ד כדי להשיג את יעדיה להגברת הטיפול המקצועי והאיכותי בתיקים. לדעת משרד מבקר המדינה, על הממונה על השכר ליצור מנגנון שישפר את תפקוד חברות הייעוץ ויבטיח את מחויבותן להגבר ת ההתייעלות ולאינטרסים הציבוריים, להבדיל מהאינטרס של שיפור השכר גרידא. בכלל זאת יש מקום לבחון את האפשרות שהממונה על השכר יפרסם את המכרזים לבחירת חברות הייעוץ. לדעת משרד מבקר המדינה, על הנציבות לקבוע מדד איכות גם בשיטת הפרמיה של המפקחים כדי לעודד ביצוע ביקורות ראויות ואיכותיות. משרד מבקר המדינה לא הצליח לקבל מהרשות פירוט ממוחשב של הנימוקים להפניה או לאי -הפניה של תיקים לביקורת במקום העסק. יש בנתונים האלה כדי להשפיע על מספר התיקים שבהם אפשר לעשות ביקורת במקום, ובעצם - על הפרמיה למפקח. בהיעדר הנתונים אי -אפשר לקבוע אם מרכיב זה בשיטת שכע"ד אכן מעודד ביצוע ביקורת במקום העסק. בהיעדר נתונים כאמור גם לא ניתן לקבוע אם המפקח עמד בתנאי הפרמיה. משרד מבקר המדינה מעיר כי למועצת הייצור נתונה הסמכות שלא לקבל את המלצות ועדת ההיגוי, ואולם ראוי שתנמק את החלטותיה, אם אינן תואמות את ההמלצות, כדי להבטיח כי שקלה את כל המלצותיה המקצועיות של ועדת ההיגוי כנדרש וכראוי. משרד מבקר המדינה מעיר כי על הממונה על השכר לפעול ליישום המלצותיו ביחידות אלו, וזאת בהדרגה ומתוך שמירה על זכויות המועסקים בהן עד כה. 3. בבדיקת דוחות שכע"ד של השירות הציבורי אוששו הקביעות לעיל שכן נמצא שבמקרים רבים עברה היעילות את התקרה והגיעה לכ - 200% ואף ל - 300% כבר חודשים ספורים לאחר העדכון שעשו חברות ייעוץ חיצוניות. ממצאים כאלה נמצאו בלמ"ס, במשרד הביטחון, בשע"ם (שירות עיבודים ממוחשבים), במשרד הפנים, במשרד הרווחה ובמשרד החינוך. 2. מסקירת דוחות שכע"ד בשירות המדינה לשנים 2007 -2010 עולה כי ב-18 מ-30 משרדים וגופי משנה עלתה היעילות מ - 155.36 % בשנת 2007 ל- 166.97 % בשנת 2010 , אף שהיעילות המרבית המותרת היא 142% . אלה המשרדים שבהם נמצאו חריגות ניכרות ומתמשכות מבחינת היעילות: באגף מס הכנסה ומיסוי מקרקעין - ממוצע היעילות היה 187% , ברשות לזכויות ניצולי שואה במשרד האוצר - 192% , ברשות האכיפה והגבייה - 344% ובמינהל מקרקעי ישראל- 212%. מתברר אפוא כי היעילות במשרדי הממשלה גבוהה מתקרת היעילות פי כמה מהמותר, דבר הפוגע קשות בהשפעתו על שכע"ד ומקשה את השגת מטרתה הבסיסית של השיטה - העלאת הפריון בעבודה. על כן, יש להדגיש כי בפועל נעשתה הפרמיה המרבית למרכיב קבוע בשכר, אף שלא הובטח כי הושגה התייעלות. ממסמכי הלמ"ס עולה כי ב -21 קבוצות חישוב שבהן אומצה השיטה הנזכרת נכללו מטלות ש נוסחו בדיוק באותו נוסח ביותר מרבעון אחד. מטלות אלו היו אמורות להיות מטלות המשך, אולם לא הוגדרה עבורן תפוקה צפויה, ולכן אין לדעת אם ברבעון האמור אכן נעשתה פעילות כלשהי להשגת אותה מטלה. לחלק מן המטלות לא הוגדרו תפוקות כמותיות, והתוצר של חלקן אינו מתאים לתוכן המטלה. משרד מבקר המדינה מעיר כי על הלמ"ס להקפיד על הכללת מטלות מפורטות שאפשר להגדירן באופן כמותי, כדי למנוע את ניצול השיטה להשגת פרמיה גבוהה שאינה נובעת מהגדלת היעילות ומשיפור בעבודה. 4. בביקורת נמצא כי חלק מהנתונים בשיטות שכע"ד בלמ"ס נאספים באופן ידני ולא ממקורות ממוחשבים. לפיכך איסוף המידע נמשך זמן רב ומקשה על ביצועה של בקרה שוטפת על הנתונים הנכללים בחישוב הפרמיה. איסוף נתונים ידני הוא אף מקור לטעויות אנוש שעלולות להשפיע על תוצאות החישוב של הפרמיה. הביקורת העלתה שבקבוצות חישוב רבות עלתה היע ילות לרמה גבוהה בהרבה מרמת היעילות המרבית זמן קצר לאחר העדכון. כך קרה למשל במשרד החינוך בקבוצת החישוב "ליקויי למידה מחוז חיפה": קבוצת החישוב עודכנה בדצמבר 2009 , ואולם כבר בשנת 2010 הייתה היעילות 246% , והפרמיה- מרבית. 2. הביקורת לא מצאה כי חל שיפור בנושא: בשנים 2007 -2010 לא כללו 7% מהשיטות (בממוצע) שום מדד איכות. אשר ליתר קבוצות החישוב- בכ-90% מהן היה מרווח ציוני האיכות מצומצם ביותר, והציון הממוצע היה 1 או0.9 במשך שנה ויותר. מכאן שכל המדדים האלה אינם משפיעים על איכות העבודה ואינם ממלאים את תפקידם. 3. )(א בבדיקת שיטות שכע"ד בלמ"ס מצאה הביקורת ציונים מרביים (בטווח שבין 0.9 ל-1 ) הן במדדים לאורך זמן הנהוגים בשיטות שבהן הממונים על ביצוע העבודה השוטפת קובעים את מדדי האיכות, והן בשיטות שכע"ד שבהן מדדי האיכות נקבעים על פי ההישג הכמותי. מכאן עולה שהשיטות המבוססות על מדדים כאלה אין בהן כדי להשפיע על איכות העבודה בפועל. משרד מבקר המדינה מעי ר כי אף שהשיטה הכמותית היא השיטה הנהוגה במרבית קבוצות החישוב בשירות המדינה, אין לא בנהלים ולא בתקשי"ר הנחיה הקובעת כי חובה לעדכן את השיטה הכמותית בהתקיים תנאים מסוימים כפי שהיא קיימת לגבי השיטה הרב-גורמית. מסקירת דוחות שכע"ד של שירות המדינה בשנים 2007 -2010 שביצע משרד מבקר המדינה עולה כי מתוך 2,095 שיטות שכע"ד, עודכנו 1,313 שיטות (כ -63% .) בממוצע לפני תשע שנים, ומאז לא נבדקה עדכניותן לפיכך יש להדגיש כי האפקטיביות של שיטות שכע"ד הנהוגה נמוכה, אם היא אפקטיבית כל עיקר. במס הכנסה ומיסוי מקרקעין, במכס ובמע"מ לא נבדקה עדכניותן של 80% מן השיטות במשך יותר מ-15 .שנים בממוצע בלשכת הפרסום הממשלתית ובמשרד האוצר ביחידות האלה - הרשות לזכויות ניצולי השואה, האפוטרופוס לנכסי נפקדים ומינהל הרכב - לא נבדקה עדכניותה של שום שיטת שכע"ד במשך 11-15 שנים. במשרד הבריאות: לא נבדקה עדכניותן של 70% משיטות השכע"ד במשך 13 שנים. במשרד החינוך: לא נבדקה עדכניותן של יותר מ -70% מהן יותר מ- 7 שנים. במכון הגיאולוגי: לא נבדקה עדכניותה של שום שיטת שכע"ד במשך 15 שנים. בבתי הדין הרבניים: לא נבדקה עדכניותה של שום שיטה במשך שבע שנים. הביקורת העלתה כי אחת הסיבות לדחיית העדכון היא עלותו. 5. עדכון שכע"ד במשרד הביטחון: במשרד הביטחון, נכון לשנת 2010 , לא עודכנו57% מהשיטות במשך ארבע שנים ויותר. הביקורת העלתה כי חלק מהשיטות לא עודכנו למרות התמעטות ניכרת של העובדים בקבוצות החישוב, א ו למרות הטמעת שינויים טכנולוגיים, ובכללם שימוש בדואר פנימי וחיצוני, למרות הטמעת האינטרנט ותכנות מחשב חדשות שהקלו את העבודה, או למרות שינויים ניכרים בתהליכי העבודה שחלו בעקבות השתנות הדרישות התלויות בשר המכהן. בקבוצות אלו הייתה היעילות בשנת 2010 בין 230% ל- 665% 2. הביקורת העלתה כי בבקשה שהגישו המשרדים לוועדת המעסיקים הם הוכיחו לכאורה את הכדאי ות הכלכלית של יישום שכע"ד במשרד, ואולם הגופים המאשרים את שיטת שכע"ד המסוימת שתאומץ לא בדקו אם השיטה תואמת את היעדים ואת המטרות המפורטים בבקשה. יתר על כן, לא נמצא כי נש"מ או (כיום) הממונה על השכר בדקו בדיעבד את הכדאיות שבהפעלת שכע"ד בשירות הציבורי בכלל או במשרדים מסוימים בפרט, דהיינו הם לא בדקו אם אכן גדל הפריון והשתפר השירות בעקבות הנהגת שכע"ד. . על פי התקשי"ר, כאמור, אם מתגלעים חילוקי דעות בין הגורמים הרלוונטיים בנוגע לעדכון אפשרי של שיטת שכע"ד אפשר להביא את הנושא להכרעת הוועדה המרכזית ולבסוף להביאו להכרעת בורר מוסכם. כלומר יש במערכת מנגנון שאמור לאפשר את עדכון השיטות גם בהיעדר הסכמה, ואולם לא נמצא כי הוא מופעל. מתברר אפוא כי עדיין מתקיימת התופעה של הימנעות משרדי הממשלה מעדכון שיטות שכע"ד במשך שנים רבות (שעליה הותרע בעבודות שנעשו לבחינת שכע"ד בשירות המדינה), וכי היקף תופעה זו אף התרחב. בנסיבות אלה לא שוקללו שינויים מהותיים, ובעקבות זאת משולם תשלום יתר של שכע"ד, שכן שיטות לא מעודכנות מציגות ערכי יעילות גבוהים מאוד, המאפשרים לעובדים לזכות בשיעורי הפרמיה המרביים ללא מאמץ של ממש. אם מצ ב זה נמשך זמן רב, נפגעת כדאיות הפעלתן של השיטות. כפי שכבר צוין, למעשה שכע"ד בשירות הציבורי הפך לתוספת שכר לכל דבר. 60% מהפרמיה של המפ קחים תלויים בשיעור היעילות. משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שרמת היעילות של מרבית המפקחים גבוהה הרבה יותר מ- 142% ,, הם מקבלים, ללא מאמץ ניכר60% מהפרמיה. על כן, לדעת משרד מבקר המדינה, יש צורך לבחון את הקצבת הזמן לטיפול בתיקים. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהנהלת מס הכנסה תדרוש מן המפקחים לדווח על השעות שהשקיעו בפועל בכל תיק. כך ייאספו הנתונים הרלוונטיים לנושא, ובעתיד יהיה אפשר לבחון את שיטת שכע"ד ולעדכן את הזמ"ק לגבי הסוגים השונים של השומות ביתר דיוק ואמינות. .תשלום שכע"ד ראשיתו בענף התעשייה, בשל היכולת למדו ד בענף זה מדידה כמותית את העלייה בהיקף הייצור בהשוואה לנורמה המקובלת, ובהמשך התפשט תשלום שכע"ד לשירות המדינה למרות הקושי במדידת עבודה שאינה יצרנית. הפעלת שיטה אמינה ומעודכנת של שכר עידוד יכולה להיות כדאית לכל הצדדים המעורבים, מאחר שיש בה גם כדי לתרום להגבר ת הפריון ולשיפור השירות של עובדי שירות המדינה וגם כדי לתגמלם על כך - בבחינת זה נהנה וגם זה נהנה. אלא שבפועל חלק משיטות שכר העידוד שבשירות המדינה אינן מעודכנות, פרקי הזמן המוקצבים לביצוע המטלות ארוכים מדי ואינם תואמים את המציאות ואת השינויים המתחוללים בה, ו בעקבות זאת העובדים משיגים את שיעור היעילות המרבי (ואף הרבה מעל לשיעור זה) ללא השקעה ניכרת. למעשה, השיטות הביאו לתשלום של תוספת שכר מהותית תמורת תפוקה שלא נבדקה מאז יישום שכע"ד בשירות המדינה. אי-עדכון השיטות גורם לשחיקת ההתייעלות. הוא תורם לכך שהעובדים מקבלים את תוספת השכר המרבית גם עבור תפוקה נמוכה ואין להם תמריץ להגביר את פריון העבודה. שיטת שכר עידוד שאינה מעודכנת גורמת לכך שבפועל שכר העידוד נעשה חלק קבוע ובלתי נפרד מהשכר ולפיכך מאבד מערכו כתמריץ ליעילות מתמדת. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהגופים המו פקדים על הנהגת שכר עידוד בשירות המדינה - הממונה על השכר והסתדרות העובדים - יפעלו יחדיו כדי להביא לידי כך ששכר העידוד ישולם בעד תמורה הולמת. בכלל זה יש לפעול לפיתוח שיטות התואמות את המצב בשטח, ואין לאפשר את קיומן של שיטות שאינן עומדות במתכונת זו; יש לקבוע נהלים ברורים בנוגע למועדי העדכון של שיטות שכר עידוד ולאמצעי אכיפה על משרדים שלא יעמדו בהם. על הממונה על השכר למצוא את הדרכים והכלים להגביר את מעורבותו בשלבים של פיתוח שיטות שכר עידוד ולצמצם מחויבות מוגזמת של חברות הייעוץ לעובדי המשרדים השונים - הכול כדי שלצד ההטבה לעובדים יביאו שיטות שכר העידוד לידי העלאה של ממש בפריון בעבודה וברמת השירות לציבור. יש לציין כי בדוח הממונה על השכר לשנת 2010 הוא ציין כי "במסגרת האחריות שקיבל האגף על כל נושא שכר העידוד, שמנו לעצמנו מטרה לבצע שידוד מערכות כולל במנגנונים אלו שהתנוונו ברובם עם השנים וליצור מוקד ידע למתודולוגיות עבודה באשר לתשלומים מותני ביצועים והערכה". מבדיקת מערך שכע"ד בשירות המדינה התברר כי בב יטוח הלאומי משולבים כ-200 מתנדבים מן השירות הלאומי, ואולם שכע"ד מחושב ללא הכללתם, אף שבפועל הם תורמים לתפוקה וכך מגדילים את שיעור יעילותם של יתר העובדים. הביקורת העלתה כי היחידה להנדסת ייצור של הביטוח הלאומי מעוניינת לשלבם שילוב מלא בחישוב שכע"ד של קבוצות החישוב שלהם, אבל ועד העובדים מתנגד לכך. לדעת משרד מבקר המדינה, התנהלות זו מעוותת את תוצאות החישוב; ועל הגופים הרלוונטיים, לרבות הוועדה המרכזית, ועדת המעסיקים והממונה על השכר, לפעול לתיקון עיוות זה. . משרד מבקר המדינה בדק את דוחות שכע"ד של השירות הציבורי לשנים 2007 -2010 , העוסקים ב -30 המשרדים וגופי משנה. בדיקתו העלתה כלהלן: בארבעה מהמשרדים מנהל היחידה הוא בעל תואר מהנדס תעשייה וניהול - במשרד הביטחון, במשרד האוצר, במשרד התחבורה ובמכון הגיאולוגי; בחמישה משרדים אחרים מנהלי היחידות הם הנדסאי תעשייה וניהול, אף שבמשרדים אלו יש יותר מ -150 עובדים: בלמ"ס - מעל 800 ( עובדים, במפ"ימרכז למיפוי ישראל) ובשע"ם (שירות עיבודים ממוחשבים) - מעל 300 , במשרד החינוך - מעל 2,000 ובמשרד המשפטים - מעל 3,000 ; במשרדים אחרים מנהלי היחידות הם בעלי השכלה שאינה נוגעת כל עיקר לתחום הנדסת ייצור, לדוגמה: ברשות ההגירה למנהל היחידה יש תואר במדעי המדינה, בממש ל ובמדיניות ציבורית, ובהנהלת בתי המשפט למנהל יש תואר במדעי הרוח. מהדוחות לשנים 2009 ו- 2010 עולה כי בקרב83% מ-205 רכזים הייתה היעילות גבוהה מ- 142% ; היעילות של כמה מהם אף מגיעה לכדי מאות אחוזים; ממוצע היעילות מגיע ל- 780% , כלומר, מספר השעות המוקצבות לפי שיטת שכע"ד גדול בממוצע פי 7.8 .ממספר השעות שהושקעו בפועל מכאן עולה שמספר השעות המוקצבות לעבודת הרכזים אינו משקף את המציאות, והם מקבלים ללא מאמץ ניכר 70% מהפרמיה. על כן יש צורך לבחון את הקצבת הזמן לפעולות הרכזים. באמצעות שיטת הפרמיה ביקשה הרשות לעודד טיפול מקצועי ומעמיק בתיקים. תיקים המסתיימים בשומה 01 (על פי דוח הנישום) נחשבים בעיניה, מטבע הדברים, כתיקים שאינם זקוקים לטיפול מ עמיק וממושך לעומת תיקים אחרים. ההבדל בין הזמ"ק לתיק שהסתיים בשומה 01 ובין הזמ"ק לתיקים שהסתיימו בשומות אחרות, למשל ב -03 או ב -07, הוא הבדל של 4-8 שעות עבודה. הבדל זה יכול להביא לתמריץ לסיים את הטיפול בתיק בשומה 01 , המצריכה בדרך כלל השקעת זמן מעטה יותר לעומת השקעת הזמן הנחוצה לטיפול בתיקים המסתיימים לדוגמה בשומה 03 . כאמור, מבדיקת שיטת הפרמיה של הרכזים עולה כי 50% ( 35%+15% ) מהפרמיה של הרכז תלויה בביצועם של המפקחים שבאחריותו, כלומר ככל שישתפרו הישגיהם כך יזכה הרכז לפרמיה גבוהה יותר.
מבקר המדינה מעיר כי ההתבססות על קבוצות חישוב קטנות תיעשה רק כשההתייעלות בעבודה מוכחת. חשוב להבטיח שריבוי הקבוצות יצומצם ככל האפשר, כדי שלא יהיה יקר ומסובך להנהיג ולעדכן א ת השיטות הרבות.