משרד האוצר . היבטים בפעילות החברה רותם תעשיות בע_מ לדעת משרד מבקר המדינה, כיוון שלקמ"ג אין כל תרומה לעסקה עם משרד החקלאות פרט להיותה צד פורמלי בה, אזי העמלה מהווה מעין "דמי תיווך", כדי לקיים עסקה ללא מכרז. משרד מבקר המדינה רואה זאת בחומרה. נוכח זאת העיר משרד מבקר המדינה, כי על קמ"ג להפסיק את ההתקשרות המלאכותית עם משרד החקלאות, ועל משרד החקלאות לפרסם מכרז לניהול מחסן החירום לאלתר. משרד מבקר המדינה מעיר, כי על רותם להקפיד על הליכי חתימת הס כמים ותיוקם, כדי למנוע ספק בדבר קיומם ובדבר מועד תקפותם. בביקורת עלה, כי בפני דירקטוריון רותם לא הוצגה תמונת השיפור בביצועים העסקיים של חטיבת ציוד הבטיחות במלואה. המשמעויות הכרוכות באי-עדכון סכום המוניטין והשפעתו על ערך הפעילות המעודכן לשנת 2007 לא הוסברו לדירקטוריון באופן שהיה מאפשר קבלת החלטה מיטבית. כמו כ ן, על אף שהעסקה מהותית והנושא עלה בישיבת הדירקטוריון, לא נמצא שהדירקטוריון דרש לקבל את תמונת המצב המלאה. משרד מבקר המדינה מעיר, כי שינוי מהותי בתנאי העסקה מחייב הצגה מפורטת בדירקטוריון. משלא נעשה כך עולה החשש, כי החלטת הדירקטוריון בעניין התקבלה בלי שהיה לו מידע מספיק להסתמך עליו; עוד יוער, כי בעסקה מהותית מעין זו ראוי היה, כי הדירקטוריון יעמוד על כך שיובאו לידיעתו הפרטים המלאים בעניין העסקה, כדי שאלו יאפשרו לו לקבל, כאמור, החלטה מיטבית. על אף פנייתו של מבקר הפנים למנכ"ל רותם, על פי ההסכם הראשון היו זכאים הרוכשים לקבל לידיהם את רווחי שנת 2006 של החטיבה לציוד בטיחות, וזאת אף על פי שהעסקה נחתמה בפברואר 2007 , ואף על פי שהרוכשים לא שילמו כל מקדמה בגין הרכישה. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח העובדה שמבקר הפנים פנה למנכ"ל רותם והציג לו את הנתונים, ראוי היה כי מנכ"ל רותם יציגם לדירקטוריון, כך שחברי הדירקטוריון יוכלו לתת דעתם למועד התשלום בגין רכישת חטיבת ציוד הבטיחות ואף לשקול במשותף את שינוי ה חוזה, כדי למנוע אפשרות למתן הטבה חריגה לרוכשים. על פי חוק חובת המכרזים, התקשרות בין משרד החקלאות לבין רותם בטיחות, לו נעשתה ביניהם, הייתה מחייבת קיומו של מכרז. פעולותיהן של קמ"ג, רותם ומשרד החקלאות יצרו מצב שיש בו לכאורה משום עקיפה של חוק חובת המכרזים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי על רותם היה לבצע הערכת שווי לחטיבה לפני מועד המכירה וככל הניתן בסמוך לו, כדי להבטיח כי העסקה נעשית בערך הראוי; משלא נעשה כך בזמן אמת, לא הופרך הספק כי רותם קיבלה תמורה לא הולמת בגין מכירת החטיבה לציוד בטיחות. משרד מבקר המדינה מעיר, כי היה ראוי לנסח את החלטת הדירקטוריון בבהירות, ולהדגיש את שמות הדירקטורים שהתנגדו להחלטה. מהביקורת עולה, כי שעה שביצועיה העסקיים של חטיבת ציוד הבטיחות עלו במאות אחוזים, ערך המוניטין הנמכר שלה ירד. משרד מבקר המדינה מעיר, כי קיים חשש שרותם מכרה את המוניטין של החטיבה לציוד בטיחות במחיר חסר. כאמור, עד סוף 2006 .לא נחתם חוזה המכירה של החטיבה לציוד בטיחות במזכר ההבנות לא נקבע תאריך לתשלום לרותם בגין המכירה, דבר שיצר מצב של זכאות של הרוכשים לרווחי שנת 2006 של החטיבה ללא כל התחייבות שלהם לתשלום בעבורם. משרד מבקר המדינה מעיר, כי לא נמצאה כל עילה לזכאות רותם בטיחות להנחה בארנונה. באין עילה חוקית למתן הנחה או פטור מתשלום ארנונה, על רותם לפעול לגביית ארנונה מרותם בטיחות כמקובל בפארק רותם. מהביקורת ע ולה, כי ההתקשרות של קמ"ג עם משרד החקלאות, וההתקשרות של רותם עם קמ"ג בעניין המרכז לשעת חירום היו לכאורה מלאכותיות, ובסופו של דבר נעשו לתועלתה של רותם בטיחות: לקמ"ג ולרותם אין כל תרומה תפעולית לפעילות זו, ובפועל ההתקשרות היא בין רותם בטיחות לבין משרד החקלאות, כאשר קמ"ג מהווה "צינור" להעברת כספים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי היה על מנכ"ל רותם ועל הדירקטוריון לדרוש כי תיעשה הערכת שווי לעסקה שנחתמה עם משרד החקלאות, ולדרוש גם בגינה את הערך הראוי, דבר שלא נעשה, ובכך נגרם לרותם נזק כלכלי נוסף. מתגובת רותם עולה, כי הוצאות ההפעלה של מפעל הכימיה הועמסו הן על מרכזי הרווח שהופעלו בו, והן על מרכז רווח נוסף, שייצג את יכולתו של המפעל, בתכונותיו הקיימות, לייצר הכנסות ורווחים נוספים. משמע, רותם הייתה מודעת לכך שהפוטנציאל העסקי הטמון במפעל הכימיה עולה על צרכיה ולכך שאי-מימוש הפוטנציאל יגרום להפסדים ברותם, נוכח הוצאות אחזקה מיותרות. משרד מבקר המדינה מעיר, כי רותם לא הציגה בפני הדירקטוריון את מלוא הנתונים והמשמעויות הנובעות מהם בכל הנוגע לעלויות הכרוכות באחזקת מפעל הכימיה ובפוטנציאל העסקי הטמון בו. לדעת משרד מבקר המדינה, היה ראוי כי רכישת מפעל הכימיה תישקל בדירקטוריון מבעוד מועד, לאחר שהובא לידיעת הדירקטורים מידע מספיק על תכניותיה העסקיות של רותם לגבי מפעל הכימיה: השימושים העתידיים במפעל, סך העלויות הצפויות מההשקעה וההחזר הצפוי ממנה. כמו כן, היה על רותם לבקש מהדירקטוריון שיאשר את השינוי בתקציב, בהתאם לנדרש בחוק החברות הממשלתיות. מבדיקת ההקצאה הסופית של שעות ייעוץ שנעשתה בחברת רותם בגין הזמנה 2010 עלה, כי רותם סיפקה לרח"ל שירותים, בין היתר, על ידי שישה יועצים שלא אושרו בוועדת היועצים ולא נכללו בהזמנה, ב-374 שעות עבודה, ובסכום כולל של כ- 77,000 .ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר, כי התנהלות משהב "ט בעניין זה לא תאמה את הוראת משהב"ט האמורה והייתה בניגוד לכללי המנהל התקין. לדעת משרד מבקר המדינה, שירותי הייעוץ שהעניקה רותם בתחומים של תקשוב, רפואה, רישוי ממ"דים, הקמת חמ"לים, הצטיידות במערכת שו"ב, ריכוז פעילות רשויות מקומיות, תיאומים עם משרדי ממשלה והמגזר השלישי, ביקורת מסמכים ועוד - אינם תואמים את הגדרת פעילותה של חטיבת שרביט. לדעת משרד מבקר המדינה, פעילות חטיבת שרביט במתן ייעוץ לרח"ל אינה מהווה מתן שירות בתחום המקצועי הייעודי של שרביט, אלא שירותי שכירה של כוח אדם ויועצים בנושאים שונים ומגוונים, על-פי צורכי הלקוח. משרד מבקר המדינה המליץ, כי דירקטוריון רותם יבחן את המשך פעילות חטיבת שרביט בהתאם למטרותיה. משרד מבקר המדינה ניתח את השירותים שסיפקה רותם לרח"ל בגין הזמנת 2011 והעלה, כי רותם סיפקה לרח"ל שירותים, בין היתר, על ידיארבעה יועצים שלא אושרו בוועדת היועצים ולא נכללו בהזמנת 2011 , בהיקף של כ -700 ,שעות ובסכום כולל של כ- 114,000 .ש"ח מהביקורת עלה עוד, כי שבעה מבין היועצים שאושרו בוועדת היועצים סיפקו לרח"ל שירותי ייעוץ שעלו ב - 1,496 שעות על מספר השעות שאושרו להם בוועדה. בתגובתה הציגה רותם את היעדרה של החלטה פורמלית בעניין רכישת מפעל הכימיה כליקוי טכני בלבד. לדעת משרד מבקר המדינה, אין לראות באישור הדירקטוריון למנכ"ל "להתקדם" כאישור לביצוע העסקה; ההחלטה על הרכישה בסכומים מהותיים חייבה הקצאת תקציב מתאים לביצועה, ושיקול דעת מעמיק לגבי כדאיותה. משלא נעשה כך, ומשלא הובאה בפני הדירקטוריון התמונה כולה מבעוד מועד, מצא עצמו הדירקטוריון לאחר הרכישה מול עובדה מוגמרת, וללא יכולת השפעה. כאמור, לרכישת מפעל הכימיה לא אושר תקציב מספיק בדירקטוריון רותם: פעולת הרכישה של מפעל הכימיה נעשתה אפוא בחריגה מהתקציב המאושר, ובאופן שאינו תואם את הנדרש בחוק החברות הממשלתיות. משרד מבקר המדינה מעיר, כי העסקת יועצים ללא קבלת אישור ועדת היועצים וללא הזמנה, והעסקת יועצים בהיקף שעות גדול יותר מהכמות שאישרה ועדת היועצים, מנוגדות לנוהלי משהב "ט. כאמור, בדוח ההקצאות הסופי לשנת 2011 אישר ראש רח"ל (בפועל) את ההקצאה הסופית של שעות הייעוץ שנתנה רותם לרח"ל בגין התרגיל שנערך. במתן אישור זה, פעל ראש רח"ל (בפועל) שלא בהתאם לכללי משהב"ט. מהביקורת עולה, כי רוב הפעילות של חטיבת שרביט הוא מתן שיר ותי ייעוץ לרח"ל. פעילות זו התנהלה שלא בהתאם לייעוד החטיבה, תוך כדי אי-סדרים וללא תרומה לרווחיות החברה. כמו כן, בביקורת על העסקת חטיבת שרביט בידי רח"ל נמצא, כי הבקרה של משהב"ט על העסקת היועצים הייתה חלקית: המגבלה היחידה על הזמנות משהב"ט מהספק (במקרה זה, חט יבת שרביט) הייתה המסגרת הכספית לתשלום, שעה שהגוף הדורש (רח"ל) והספק ערכו שינויים בזהות היועצים ובשעות הייעוץ המאושרות בלי לדווח על כך למשהב"ט, הגוף הרוכש. משרד מבקר המדינה מעיר, כי על משהב "ט לוודא, כי מתקיימים מנגנוני בקרה יעילים על העסקת יועצים, כדי למנוע מקרים דומים אפשריים בעתיד. ,מהמסמכים עולה, כי מנהל החטיבה היה חשוף למידע הקיים בהערכת השווי ולאחר מכן הפך לאחד הרוכשים של החטיבה בעצמו. משרד מבקר המדינה מעיר, כי קיים חשש לניגוד עניינים בהתנהלותו. משרד מבקר המדינה מעיר לרותם על שאפשרה זאת. .רותם מהווה את הזרוע השיווקית של קמ"ג. כמו כן, רותם עוסקת בפעילות עסקית עצמאית. בביקורת עלה, כי פעולות עסקיות של רותם, ובהן רכישתו והפעלתו של מפעל הכימיה ופעילות חטיבת שרביט, הסבו לרותם הפסדים. בביקורת עלה חשש, כי רותם מכרה את פעילות החטיבה לציוד בטיחות במחיר הנמוך מערכה; וכן עלה כי רותם שילמה למנהל החטיבה סכום של כ-2.2 מיליון ש"ח בגין חלוקת רווחים על אף שהדבר לא עוגן בהסכם מלכתחילה. עוד עלה, כי קמ"ג העבירה לרותם וממנ ה לרותם בטיחות חוזה עם משרד החקלאות להפעלת מחסן חירום, לכאורה באופן שסייע למשרד החקלאות ולרותם בטיחות להימנע מקיום מכרז כנדרש. כעולה בביקורת, רותם עשתה פעולות ללא קבלת אישור הדירקטוריון וללא ידיעתו. הדבר נוגד את כללי המנהל התקין. על דירקטוריון רותם להגביר את הפיקוח על פעילותה של החברה. רותם מכרה את החטיבה לציוד בטיחות ליזמים פרטיים. בביקורת עלה, כי מחיר המכירה של החטיבה לא עודכן בהתאם לנתונים שהיו ידועים בעת המכירה, על אף שניכר היה, כי ביצועי החטיבה השתפרו עד אותה עת באופן בולט, כך שקיים חשש שהיה נמוך מערכה. בנוסף לכך, שילמה רותם למנהל החטיבה סכומים משמעותיים על אף שלא הייתה מחויבת לכך. התוצאה בפועל הייתה מכירה של החטיבה בתמורה מזערית. כמו כן, בסמוך למכירת החטיבה לציוד בטיחות התקשרה קמ"ג בהסכם עם משרד החקלאות להקמת מרכז לשעת חירום. בביקורת עלה, כי מיד לאחר מכן העבירה קמ"ג את ההסכם לביצוע, כפי שהוא, לרותם, באמצעות החטיבה לציוד בטיחות, אשר נמכרה בתוך זמן קצר לרותם בטיחות. בתוך כחודש עבר החוזה מקמ"ג לרותם וממנה לרותם בטיחות, דבר שבפועל אפשר לרותם בטיחות ולמשרד החקלאות להימנע ממכרז כדין. מאז תחילת פעילותה של רותם בטיחות מתנהלת הפעילות של רותם מולה ללא הסדרה ראויה: הסכמים לא נחתמו כמתחייב, וארנונה לא נגבתה כנדרש. מהתמונה הכוללת העולה מן הביקורת בעניין הפרטת החטיבה לציוד בטיחות עולה, כי רותם ויתרה ויתורים רבים בהתקשרויותיה עם הבעלים של חברת רותם בטיחות, ובייחוד עם מנהל החטיבה, בנושאים רבים ובסכומי כסף משמעותיים, בלי שהייתה לה מחויבות חוזית לכך. רותם מכרה את החטיבה לציוד בטיחות על בסיס הערכת שווי שלא הייתה מעודכנת לעת המכירה, היות שבתקופת הזמן שחלפה בין הערכת השווי לבין המכירה, שיפרה החטיבה לציוד בטיחות את ביצועיה העסקיים. על כן עולה חשש, כי רותם קיבלה תמורה לא ראויה מהמכירה. בעת המכירה הסכימה רותם לשלם למנהל החטיבה, שהיה אחד מרוכשי הפעילות, סכום של כ-2.2 מיליון ש"ח בגין חלוקת רווחים, על אף שהדבר לא עוגן בהסכם מלכתחילה. אמנם מכירת החטיבה למנהל החטיבה הובאה להתייחסות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, אך נושא חלוקת הרווחים למנהל החטיבה לא הובא להתייחסותה; התשלום בגין חלוקת הרווחים קוזז מהתמורה שהתקבלה מהמכירה. כמו כן עלה, כי תהליכי קבלת ההחלטות בדירקטוריון רותם בנוגע למכירת הפעילות לקו בחסר, בעיקר בכל הנוגע להצגת מידע חסר לדירקטוריון לפני קבלת החלטות. יצוין, כי משפג תוקפו של ההסכם הראשון, לרותם לא הייתה כל התחייבות חוזית כלפי הרוכשים לגבי קביעת מחיר המוניטין. הערכת השווי שעל פיה נקבע ערך המוניטין בהסכם הראשון התבססה כאמור על ההנחה, כי הפעילות של חטיבת ציוד הבטיחות אינה צפויה לצמוח. משרד מבקר המדינה מעיר, כי משחלף הזמן ולמנכ"ל רותם ולדירקטוריון היה ידוע שהפעילות צמחה ורווחיותה גדלה, ומשפג תוקפו של ההסכם הראשון, היה עליהם להעריך מחדש את שווי החטיבה לפני חתימת חוזה מכירה חדש. לדעת משרד מבקר המדינה, היות שרותם לא הייתה כבולה בהסכם שקבע את מחיר החטיבה לציוד בטיחות, ראוי היה, כי המנכ"ל והדירקטוריון יעמדו על עדכון הערכת השווי וערך המוניטין של החטיבה לציוד בטיחות, כך שיתאימו למציאות ביום המכירה. משלא נעשה כך, ושווי הפעילות ליום המכירה לא הוערך מחדש, קיים חשש, כי רותם קיבלה תמורה לא הולמת בגין מכירת החטיבה לציוד בטיחות. נוכח האמור לעיל מעיר משרד מבקר המדינה, כי תהליך קבלת ההחלטות בעניין חלוקת הרווחים למנהל החטיבה היה לקוי: בפני הדירקטוריון לא הוצג מידע מלא לגבי המשמעות הכספית של ההחלטה; ההחלטה הסופית הייתה עמומה, וקיים שוני מהותי בין עמדת חלק מהדירקטורים לבין תוצאות הדיון; ההחלטה התקבלה בניגוד לעמדת היועץ המשפטי. התנהלות זו הסבה לרותם, לכאורה, נזק כספי של מעל ל-2 .מיליון ש"ח לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח ההפסדים המצטברים של רוב מרכזי הרווח המרכיבים את הפעילות העסקית של רותם, ראוי כי דירקטוריון החברה יבחן את המשך ההפעלה של כל אחד ואחד מהם. מהביקורת עולה, כי אף על פי שההחלטה בהקשר זה הייתה מהותית, היא לא אושרה בדירקטוריון אלא בדיעבד. לדעת משרד מבקר המדינה, היה על מנכ"ל רותם לקבל את אישורו של הדירקטוריון לעסקה לפני ביצועה, וזאת לאחר הצגת תכנית עסקית מפורטת בפני הדירקטוריון, ברוח חוק החברות הממשלתיות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בישיבת הדירקטוריון לא הוצג בפני הדירקטורים סכום הפיצוי שאותו ציפה מנהל החטיבה לקבל, והמתווה אושר על ידי הדירקטוריון ללא מידע חיוני זה. משרד מבקר המדינה מעיר, כי ההחלטה לשתף את מנהל החטיבה ברווחים בסכום המהווה כ- 65% מערך המוניטין של החטיבה לציוד בטיחות היא מהותית, והייתה צריכה להתקבל לאחר הצגה ברורה יותר של הנתונים לדירקטוריון: סכום הרווחים המחולקים; העובדה שלא הייתה כל התחייבות חוזית לחלוקת רווחים; וקיומו של הסכם שאף סותר את חובתה של רותם לחלוקת רווחים (הסכם הייעוץ). כמו כן, נדרשה רותם להקפיד הקפדת יתר על ניסוח ברור של החלטות הדירקטוריון, בעיקר בנושאים מהותיים. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי על אף עמדת היועץ המשפטי של החברה, כי אין מקו ם לחלוקת רווחים למנהל החטיבה בגין התקופה שבה היה עובד קמ"ג (שנת 2006 ), שולם למנהל החטיבה בגין תקופה זו סכום של כ-0.97 מיליון ש"ח בגין חלוקת רווחים. כאמור, הצגת העסקה למשנה ליועץ המשפטי לממשלה לא כללה מידע בדבר התשלום למנהל החטיבה.