שירות בתי הסוהר . שיקום אסירים בישראל .ממסמכי רש"א עולה כי 52% מקרב האסירים הצעירים שהשתחררו מבתי הסוהר .בשנים 2017 עד2019, ו -65% מקרבאוכלוסיית הקטינים, לא טופל ו במסגרת .שיקומית מחוץ לכלא מסיבות שונות181 . מוצע לרש"א לבחון שנית את ההיתכנות של הפרויקט ואת האפשרות המעשית .לקידום פרויקט החל"ץ עבור אוכלוסיות אסירים שונות, לרבות כאלה שלא נכללו .בו מלכתחילה, ולעניין את הגורמים הרלוונטיים בהנעה מחדש של התהליך נשוא .הפרויקט העשוי לתרום לשיקום האסירים. .ההסכם לשיתוף פעולה בין הצדדים בנושא זה טרם מומש במלואו בעיקר עקב .תהליכים ותוכניות שעוכבו בשל מגפת הקורונה. מומלץ אפוא כי רש"א ושב"ס יפעלו .בדרכים חלופיות גם ליישום יתר ההחלטות שהתקבלו בדיון המשותף ממרץ 2020 . בעניין השיקום התעסוקתי כדי להנגיש את שירותיה של רש"א לכלל האסירים .ולאפשר מעקב סדור אחר התקדמותם בתהליך השיקום. .נוכח עומס המשימות המוטלות על העו"סים לצד עזיבה של כשליש מתקן העו"סים בשנים .האחרונות, על שב"ס לפעול לגיוס ולאיוש המשרות הפנויות על מנת שלא לפגוע בשיקום .האסירים. כמו כן, מוצע לשב"ס לתת דעתו לפערים שהציגה מנהלת מחלקת חטו"ש .לצוות הביקורת בחודש יולי 2020. .בתוכנית העבודה של מערך התעסוקה לא הייתה התייחסות לשלושה היבטים עיקריים .שהופיעו בתוכנית העבודה הכללית של שב"ס - ובהם התאמת ההכשרות המקצועיות .לצורכי העבודה בישראל . מומלץ כי מערך התעסוקה יגבש בסיוע משרד הרווחה רשימה .עדכנית של המקצועות הנדרשים בשוק העבודה ובהתאם לכך יגוון את ההכשרות .המוצעות לאסירים. מומלץ כי מערך התעסוקה יפעל בשיתוף פעולה עם מחלקת חטו"ש .להגדיל את מספר האסירים המשתתפים בהכשרות המקצועיות ולהתאימן לכישוריהם .ולתחומי העניין שלהם. .על המשרד לבט"פ בשיתוף שב"ס להשלים פעולותיהם להסדרת תעסוקת אסירים .בפקודה. .מהתחשיב עולה כי בממוצע התגמול עבור עבודת אסיר בעבודות שת"ם .ובעבודות נוספות הוא 2.2 ,ש"ח לשעהוערך השעה הוא בין 0.8 ש"ח לבין4 ..ש"ח .הכנת חוות דעת בנוגע לסיכויי השיקום של אסיר בלי לראיין אותו אינה מיטבית ועלולה .להביא להמלצה שתתבסס רק על חלק מהשיקולים הרלוונטיים. .מוצע לרש"א להיפגש עם כל אסיר שהגיש לשב"ס בקשה לשחרור מוקדם ממאסר קצר .לפני גיבוש חוות דעת בעניינו. .חוק רש"א מקנה לה את הסמכות לטפל בכלל האסירים המשוחררים תושבי ישראל, .אולם בפועל רש"א מטפלת בפחות משליש מהאסירים המשוחררים בכל שנה. שיעור זה .אינו עונה על מלוא הפוטנציאל הגלום בשיקום אסירים ובהורדת שיעור חזרתם למעגל .הפשע. .תוכניות השיקום שמפעילים גופי התקון נועדו לקדם את רווחת האסיר המשוחרר ואת .השתלבותו התקינה בסביבתו הקרובה ובחברה הכללית. ראוי שגופי התקון ומשרד .המשפטים יתייחסו במסגרת הפורומים הממשלתיים הדנים בנושא גם לשיעור המועדות .של אסירים שריצו מאסר מלא על עבירות שאינן עבירות מין. זאת מאחר שקבוצת אסירים .זו אינה נדרשת להשתתף בהליכי טיפול ושיקום לאחר השחרור. הדבר נוגע בעיקר .לאסירים אשר רמת הסיכון הנשקף מהתנהגותם לנפגעי העבירה או לכלל הציבור עלולה .להיות גבוהה. .דוח צוות התביעה המליץ להתנות את השחרור המוקדם ממאסר לתקופה קצרה בהתאמת .תוכנית שיקום לאסיר. אולם הנתונים מלמדים כי המלצה זו יושמה באופן חלקי, ובפועל .פחות ממחצית מהאסירים שהשתחררו על ידי היחידה הייעודית בשב"ס בשחרור מוקדם .הופנו או פנו בעצמם לקבלת טיפול ברש"א. ראוי שרש"א תפעל להשאת מספר האסירים המרואיינים בכל בתי הסוהר ותבחן .את התאמתם לשיקום כדי לאפשר לאסירים אלו לזכות בשחרור מוקדם במועד .המוקדם האפשרי בחוק ולממש את האינטרס הציבורי להקטין את סיכויי חזרתו של .האסיר להתנהגות עבריינית באמצעות טיפול שיקומי ושחרור בפיקוח רש"א. .1. מסגרות השיקום של רש"א אינן כוללות מענה טיפולי לאסירים פגועי נפש המונים .כ-10% בממוצע מאוכלוסיית המשתחררים בכל שנה. יוער כי שיעור הרצידיביזם .בקרב אסירים עם מוגבלות נפשית הוא 70%168. .מהלוח עולה שמערך התעסוקה עמד ברוב היעדים שהציב לעצמו. משרד מבקר המדינה .רואה זאת בחיוב וממליץ לפעול להגדלת מספר המועסקים בהתאם ליעדים שקבע מערך .התעסוקה. .העלות הממוצעת של קורס הכשרה לאסיר במימון המדינה היא כ- 12,000 .ש"חמשמעות .נשירה של אסיר מקורס היא אי -מיצוי הפוטנציאל ש ההכשרה יכולה להניב לאסיר. מומלץ .כי שב"ס יבחן את הסיבות לנשירת אסירים מהכשרות אלו ויפעל לצמצום שיעור הנשירה. אחת הסיבות העיקריות לחזרה למעגל הפשיעה היא הקושי של אסירים משוחררים .להתפרנס. תעסוקה יציבה לאחר השחרור היא נקודת פתיחה מהותית בשילובו של .האסיר המשוחרר בחברה. פרק זה העלה כי בשנים 2015 עד2019 רק מחציתמהכלואים .הפליליים שולבו בתעסוקה בשב"ס. נוסף על כך בשנים 2017 עד 2019 השתתפו 173 .אסירים בהכשרות מקצועיות של משרד הרווחה במסגרת שב"ס. מוצע לשב"ס לבחון את .האפשרות להגדיל את מספר האסירים המשתתפים בהכשרות המקצועיות ולהתאימן .לכישוריהם ולתחומי העניין שלהם. .לאור הנתונים מהשנים 2017 עד2019 המלמדים על כך שכמחצית מהצרכים .הטיפוליים שהוגדרו לאסירים לא טופלו בשנים אלה, והאסירים לא שולבו בקבוצות .או במחלקות לפי הצורך הטיפולי שהוגדר להם, מומלץ כי שב"ס יבחן מהן הסיבות .לכך ו יפעל להסרת חסמים אלה. .עולה כי שיעור האסירים שלא קיבלו מענה מתוך כלל האסירים הוא 12%, ואילו .41% מהאסירים קיבלו מענהתקוני שלם59 המתאים לצורכיהם . יצויין כי לגבי 18.2% . מכלל האסיריםאין בידי שב"ס מידע בכל הנוגע למענה שניתן להם. מוצע ששב"ס ילמד את התובנות שעלו מממצאי הסקר ובאמצעותם יכוון לפיתוח .התוכניות הקיימות ולהתאמתן לצורכי האסירים. .עד מועד תום הביקורת לא יושמה התוכנית האסטרטגית משנת 2019 בנוגע להכנת .תוכניות מפורטות ומגוונות המותאמות למאפייניהם האישיים של אסירים משוחררים .המשתייכים לאוכלוסיות בעלות צורכי שיקום ייחודיים אשר מסוכנותם לציבור הרחב .ולסביבתם הקרובה נחשבת גבוהה או שהן מועדות לחזור לפשע. על רש"א ליישם .את תוכנית העבודה האמורה ולהפעיל מרכזי טיפול חוץ-ביתיים עבור אוכלוסיות .אלה, בשים לב לתקצוב הנוסף שקיבלה לשם כך החל בשנת 2019 ובכפוף לתקציב .הייעודי שתקבל בשנים הבאות. .בשים לב לכך שלאסירים המשוחררים הקטינים יש סיכוי של 67% ,לחזור לפשיעה .על רש"א לבחון דרכים חלופיות לפיקוח על אוכלוסייה זו ולטיפול בה. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את המאמצים שעשתה רש"א לשם הקמת בית .המעבר, ציודו והפעלתו. .היות שרש"א היא הגוף הסטטוטורי המופקד על תחום השיקום של כלל האסירים .המשוחררים, ראוי כי תנגיש את המידע על אודות תוכניות השיקום שהיא מפעילה .מחוץ לבתי הסוהר לכל האסירים המיועדים לשחרור, לרבות בשחרור מינהלי ולאחר .ריצוי מלוא תקופת המאסר וכי הצדדים ישתפו פעולה בהכנת תוכניות שיקום .משותפות. .ניהול מבוסס נתונים הוא בסיס בכל הארגונים ובפרט בארגון כמו שב"ס המחזיק באלפי .אסירים בכ-30 מתקני כליאה ומעצר ונדרש על בסיס יום-יומי לקבל החלטות בעניינם. .במערכות המידע הממוחשבות של שב"ס חסר מידע רלוונטי לשיקום אסירים ולטיפול .בהם. מידע ממוחשב במערכת התקון היה מאפשר לנטר בכל עת את מספר האסירים .שאינם מקבלים מענה תקוני ומאפשר למטה שב"ס לקבל החלטות ניהוליות ואסטרטגיות .הנגזרות ממידע המצוי במערכת. מידע ממוחשב זה אף נדרש בעת הגעת האסיר לוועדת .המעקב כדי לבחון אם אכן קיבל טיפול מתאים לצרכים שהוגדרו לו. מידע חסר עלול .לפגוע בקבלת ההחלטות , וכתוצאה מכך עלול לפגוע באפשרות של שב"ס להעניק .לאסירי ם את המענה הנדרש ל קראת שחרורם. .על חטיבת התקון לדאוג שכלל המידע הנדרש בנוגע לאסירים יוזן באופן קבוע ומדויק .למערכת הממוחשבת כדי שההחלטות המתקבלות יהיו מבוססות על מידע אמין ועדכני. .מהלוח עולה כי בשנים 2017 עד2019 כ-50% מהאסירים בממוצע נשפטו לתקופה .של עד חצי שנה. משמעות הדבר היא שלא הייתה להם יתרת מאסר מספיקה .לטיפול על פי קביעת שב"ס. .למרות המענים שהציג שב"ס לנושא, בשנת 2018 מבין כלל השפוטים למאסר קצר .2,884 ( אסיריםכ-75%) לא השתתפו כלל בפעילות שיקום, ובשנת 2019 לא .השתתפו בפעילות 3,232 ( אסיריםכ-%97 )78 . נוסף על כך מרבית האסירים שנשפטו .לתקופה של עד שנה לא טופלו באופן ייעודי לפי העבירות שבגינן נאסרו עקב הזמן .הקצר שבו שהו במאסר לאחר שנגזר דינם 79. .על אף עמדת שב"ס כי יש להתמקד בהכנת אסירים השפוטים למאסר קצר לקראת .שחרורם, בפועל מיעוטם של אסירים אלה השתתפו בפעילות הכנה לקראת שחרור .- 1.3% בשנת 2018 ו- 1.8% בשנת 2019 . נתונים אלה מעידים על פער ממשי בין .תפיסת שב"ס לבין פעילותו בתחום הכנת שפוטים למאסרים קצרים לקרא ת .שחרורם. .על שב"ס לפעול למיצוי מרבי של המענים הקיימים לאסירים השפוטים למאסרים קצרים .ובכלל זה לפעול להגדלת שיעור המשתתפים בתוכנית ההכנה לשחרור. כמו כן על שב"ס .להמשיך ולפתח, בשיתוף רש"א, מענים שיתאימו לתקופות מאסר קצרות הנפוצות כיום, .בין שבשלב המאסר ובין שלאחר השחרור. .קרוב למחצית מאוכלוסיית הכלואים אינם יהודים, ורובם דובר י ערבית. תהליך טיפול .דורש, מטבעו, היחשפות אישית והוא מערב רגש ושיתוף בתכנים אישיים. טיפול בשפת .האם יכול להיות אפקטיבי יותר והוא משקף לאסיר שהמערכת מתייחסת ברצינות ובכבוד .לצרכיו, למוצאו, לתרבותו ולש פתו. לצורך כך מומלץ כי שב"ס יבחן תגבור מערך הטיפול .באוכלוסייה הערבית בבתי הכ לא, בין השאר באמצעות גיוס עו"סים שיוכלו לתת מענה .לאסירים הערבים בשפתם, זאת לצד תגבור הפעולות להקניית השפה העברית לאסירים .אלו. פעולה כזו אף עשויה להגביר את האפקטיביות של פעולת השיקום הכוללת של .שב"ס ולהקטין את שיעור המועדות בכלל ובקרב האסירים הערביים בפרט. .נמצא כי חרף החובה שקבע המחוקק כבר בשנת 2012, נכון ליולי 2020 טרםהותקנו .תקנות להסדרת השיקום לאסירים . להלן הפרטים: הועלה כי נוהל הפעלת תוכנית "קשר מחייב" באמצעות גורם פרטי אינו מיושם, וכי .לרש"א אין מעורבות באישור תוכניות שיקום פרטיות. .על שב"ס ורש"א להשלים בחינת הנושא על כלל היבטיו, לרבות הסדרת מעמדן .של תוכניות השיקום הפרטיות ביחס לתוכניות הש יקום של רש"א , ובהתאם .לתוצאות הבחינה לפעול לאישורו של נוהל חדש. .על גורמי משרד המשפטים, שב"ס ורש"א השותפים לוועדת ההיגוי האמורה לעקוב .ולפקח אחר יישום כלל המלצות דוח הוועדה ולבחון תוך כדי ביצוע את מידת .יעילותן. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את יוזמתו של שב"ס ליצירת קשר עם גורמי .התקון בקהילה לצורך קידום רווחת האסירים ולשיקומם גם מחוץ לכותלי בית .הסוהר. לצד זאת, ראוי כי רציפות תהליך השיקום של האסיר תישמר במסגרת .ממשק עבודה שוטף בין שב"ס ובין רש"א, אשר יכלול נוסף על השיתוף במידע .הכנת תוכניות שיקום משותפות והפעלתן. .נוכח זאת וכדי לקדם את שילובן המיטבי של אסירות משוחררות מהפריפריה בשוק .התעסוקה, לרבות אסירות שאינן מטופלות במרכזי שיקום, מומלץ כי רש"א תעבה .את מערך הטיפול הייעודי באסירות בפריפריה, בדגש על מחוז צפון. לנוכח שיעור המועדות של אסירים שריצו תקופת מאסר קצרה (עד שנה) ש הוא כ-40% , . ונוכח המלצת דוח צוות התביעה, מוצע ליחידה לשחרור ממאסרים קצרים לשקול את .התניית החלטותיה לשחרור מוקדם בהשתתפותו של האסיר בתוכנית שיקום של גורם .מטפל. .עד מועד תום הביקורת באוגוסט 2020 לא הקימה רש"א את ההוסטלים ומרכזי .הטיפול היומיים האמורים, נשוא התחייבותה מאוגוסט 2019. .לאור הקשיים שהציפה מחלקת חטו"ש בדבר עומס המשימות הקיים המוטל על עו"סים .בבתי הסוהר, מוצע לשב"ס לבצע בדיקה מקיפה של כלל משימות העו"סים בכל סוגי .האגפים והמחלקות לנוכח מפתח התקינה הנוכחי. .ההזנה במערכת הממו חשבת לגבי רמת העברית אינה סדירה, ולגבי כ -800 .אסירים חסר מידע על כך. היעדר המידע פוגע ביכולת של שב"ס לנתח באופן .מלא את הנתונים ולקבל החלטות בנוגע לצורך לבחון לגבי אוכלוסיית דוברי .הערבית את הצורך לביצוע קבוצות טיפוליות בשפתם ולהשתתפותם בפעילות .להקניית השפה העברית . מצב זה, שבו שב"ס עדכן בפועל את פעילות התקון שלו ברוח תיקון 42 לפקודה, אולם .לא עיגן את פעילותו הענפה בתחום התקון בתקנות, הוראות, פקודות ונהלים, אינו תקין. .על שב"ס לפעול לעגן את פעילות התקון בתקנות, בפקודות ובהוראות עדכניות, וליצור .בכך מסגרת מפורטת ליישום חובתו החוקית וכלי חשוב ויסודי לקידום הפעולות בנושא .והבקרה על מימושן. .עלה כי רש"א לא קיבלה אמצעים לקליטת 20,802 אסירים תושבי ישראל .המשוחררים בשחרור מינהלי בשנים 2016 עד2020 (64% מכללהאסירים הפליליים .תושבי ישראל המשוחררים בשנים אלו), ואף לא הוסדרה הפנייתם לרש"א. .לאסירים שהשתחררו בנסיבות כאמור לא ניתן תמריץ לפנות לקבלת טיפול מגורם .כלשהו. .ניתוח הנתונים מצביע על כך שבשנת 2019 טיפלה רש"א בפחות משליש מהאסירים .הפליליים תושבי ישראל ששוחררו באותה שנה. רש"א אינה מטפלת בכ-70% מהאסירים .המשוחררים שלא משתחררים ברישיון או שאינם מעוניינים להשתחרר בפיקוח רש"א, .למעט אוכלוסיית המטופלים הוולונטריים ברש"א. .נמצא כי לכ -90% מהאסירים המשוחררים שיש להם רקע התמכרותי אין מענה .טיפולי ברש"א. .מומלץ כי רש"א תגדיר משאבים ייעודיים למתן שירותי דיור זמניים לאסירים .משוחררים דרי רחוב ותסדיר עם הגורמים הרלוונטיים במרחב הבין-משרדי את תנאי .הזכאות לקבלת השירות ואת הפרוצדורה הנדרשת לכך. .עלה כי לרש"א אין תקציב ייעודי להקמת מאגר מקומות מגורים זמניים המאפשר .לה להעמיד דיור זמין לרשות אסירים משוחררים דרי רחוב. .בהתבסס על ממצאי המחקרים בנושא זה, מוצע לרש"א לשקול להכין תוכניות .שיקום על פי תפיסת הצדק המאחה לאסירים המתאימים לכך ולהפע יל אותן .בשיתוף נפגעי העבירה המעוניינים בכך; זאת לשם הגברת המועילות של הליכי .השיקום והפחתת שיעור המועדות. לצורך כך מוצע לעגן שיטת טיפול זאת בנהלים .פנימיים. .מהלוח עולה כי רכיבים מהותיים בתוכנית העבודה לשנים 2017 ו-2018 לא יושמו. בשל .כך לא השיגה רש"א חלק מהיעדים שהוגדרו בתוכנית האמורה. התמונה העולה מהלוח משקפת בעיית תפקוד ברש"א הנובעת בעיקר ממחסור במשאבים .בשנים האחרונות ומהיעדר ממשקי פעילות מובנים עם שותפיה המקצועיים - שב"ס .והרשויות המקומיות. נוכח זאת, על רש"א ליזום מיסוד של שיתוף הפעולה הנדרש עם .הגורמים האמורים ועל משרדי הרווחה והאוצר לפעול להקצאת המשאבים הנוספים .הנדרשים לרש"א כדי להוציא לפועל רכיבים מהותיים בתוכניות העבודה שלה, בהתאם .לסיכום התקציבי. .תקנות רש"א קובעות מתווה להפעלת ממשק עבודה סדיר בין כלל הגופים במרחב .הממשלתי העוסקים בשיקום אסירים. אולם שלא בהתאם לתקנות רש"א, הוועדות .להכנת תוכניות לשיקום לאסיר בהרכב הרחב והבין -משרדי אינן מתכנסות ולא .מגבשות תוכניות ש יקום לאסירים. כפועל יוצא, הגורמים הרלוונטיים במשרד .הרווחה ובשלטון המקומי אינם שותפים להליך שנועד לאפשר את הרצף הטיפולי .החל באבחון מצב האסירים ובחינת מידת התאמתם לשיקום וכלה בגיבוש התוכניות .הטיפוליות הפרטניות המיועדות לשיקומם. .הביקורת העלתה כי על אף ההחלטות שהתקבלו בישיבה האמורה, אין לרש"א .הרשאה לקבל באופן ישיר נתונים מהמערכת הממוחשבת "צהר" של שב"ס. .נמצא כי בשנת 2019 הועסקו בשב"ס כ-296 עו"סים, ובתקן משרות העו"סים היו 321 .,משרות דהיינו - טרם אוישו 25 משרות של עו"סים. .מומלץ כי משרדי האוצר והרווחה ישלימו את העברת התקציב התוספתי לרש"א בהתאם .למזכר ההבנות מאוגוסט 2019, וכי רש"א תשלים את מלוא התחייבויותיה בהתאם למזכר .ההבנות. לחילופין, מומלץ כי הצדדים יבצעו התאמות במזכר ההבנות בהתאם למסגרת .התקציבית המעודכנת. עוד מומלץ כי משרדי האוצר והרווחה יפעל ו להעברת התקציבים .לרש"א בתחילת השנה על מנת לאפשר לה לבצע את מלוא פעולותיה במועדם. .בדיקת תוכניות העבודה השנתיות של רש"א העלתה כי הן אינן כוללות יעדי תפוקה .מדידים. .האסירים ששוחררו מבית הסוהר בהליך מינהלי אינם מחויבים בקבלת תוכניות .טיפול ושיקום לאחר שחרורם, הגם שהם עלולים לסכן את הציבור. מומלץ כי .המשרד לבט"פ יפעל בשיתוף משרד המשפטים להסדרת ה חובה לבצע הערכת .מסוכנות עובר למימוש סמכות נציב שב"ס להורות על שחרור מינהלי במקרה של .אסירים עם רקע של מסוכנות לציבור וכן להתנות את השחרור המינהלי בהשתתפות .בתוכנית שיקום. .על מערך התעסוקה לקבוע את תוכנית העבודה שלו, בין היתר, בהלימה ליעדים שהציב .שב"ס. בשל המאפיינים היחודיים של קבוצת האסירים המשוחררים עם מוגבלויות, מוצע כי .רש"א תבחן אם המענים הקיימים במסגרות הקהילתיות ובמסגרות שמפעיל משרד .הרווחה מספקים, ואם הם תורמים להורדת שיעור המועדות הגבוה של אסירים .משוחררים מאוכלוסיה זו. אם תגיע רש"א למסקנה כי המסגרות האמורות אינן .מתאימות לצרכים מומלץ שתבח ן הקמת מסגרות ייעודיות לשיקום אסירים עם .מוגבלויות לצד פתרונות חלופיים במסגרות הקיימות. .מומלץ כי שב"ס יכלול יעדי תפוקה מדידים בתוכניות העבודה שלו כדי לבחון את .ביצועיו לאור יעדים שהעמיד. כמו כן, על חטיבת התקון לפעול להרחבת המענים .הטיפוליים ל כלל האסירים שזהו להם מאסר ראשון ולהקים צוות עבודה להבניית .תוכנית ייעודית לשיקום אסירים מהמגזר הערבי ולפעול להרחבת יישומה. משרד מ בקר המדינה מציין כי 'טיוב' הטיפול אינו יעד מדיד ואינו ניתן לבחינה .אובייקטיבית שבאמצעותה ניתן לאמוד את מידת העמידה ביעד. מומלץ כי חטיבת .התקון תקבע במסגרת תוכנית העבודה עצמה יעדים ברורים ומדידים שניתן לגזור .מהם פעולות סדורות לביצוע במהלך שנת העבודה, ובסיומה, תהיה אפשרות לבחון .באופן ברור את מידת העמידה ביעד. באופן זה ניתן יהיה לבחון ולעקוב אחר תוצאות .יישום תוכנית העבודה באופן מיטבי. .היעד שהציבו המשרד לבט"פ ושב"ס להפחתת שיעור הרצידיביזם הוא נדבך יסודי .ומרכזי בתפקידו של שב"ס ועליו להגביר את פעולותיו להשגתו. עם קבלת תוצאות .המחקרים השנתיים, על שב"ס לקבל החלטה בדבר אימוץ המלצות המחקר ולתרגם .את ההמלצות ליעדים מדידים שיוטמעו בתוכנית העבודה. בין שאר היעדים .המדידים, על שב"ס להציב, נוסף על היעד הכללי, יעדים להפחתת רצידיביזם .בחתכים שונים ולפעול להשגת היעדים שהוצבו. .מוצע כי כל נושא הפחתת שיעור הרצידיביזם ינוהל בשב"ס באמצעות נוהל מחייב .שיכלול את יעדי שב"ס לרצידיביזם בחתכים שונים ובאופן כללי; ויקבע הליך .מקצועי מוגדר לתיקוף התוכניות המופעלות באופן שיבטיח את השגת היעדים .בחתכים השונים. באופן זה ניתן יהיה לבחון את האפקטיביות של תוכניות ייעודיות .למול נתוני הרצידיביזם בחתכים שרלוונטיים יותר לתוכניות אלו. .נמצא כי בשני תחומים - אלימות כללית ותעבורה - נקבע בתורות ההפעלה שיש .לבחון את אפקטיביות התוכנית לאסירים המטופלים במחלקה באמצעות הצבת .מדדים. .עלה כי עד נובמבר 2020 לאפיתחה חטיבת התקון מענים טיפוליים מקיפים .לאסירים שזהו מאסרם הראשון וכי שב"ס לא הקים צוות עבודה להבניית תוכנית .ייעודית לאוכלוסיית האסירים מהמגזר הערבי. כמו כן, תוכנית העבודה של שב"ס .לשנת 2019 מפרטת את היעדים והמטרות ששב"ס מבקש לעמוד בהם, אולם היא .אינה כוללת יעדי תפוקה מדידים. .נמצא כי בתחום התעבורה שב"ס העביר שאלון עמדות לאסירים שהשתתפו .בטיפול, ואילו בתחום האלימות לא נעשה שימוש בשאלון או בכלי הערכה אחר. .עוד נמצא כי שב"ס לא משתמש בכלי הערכה לגבי יתר תוכניות התקון השונות. .מומלץ כי שב"ס יבחן את אפקטיביות תוכנ יות הטיפול תוך הסתמכות על מדדים .שייקבעו לעניין זה. לצורך הערכת האפקטיביות מוצע לעשות שימוש בין היתר .בשאלונים, סקרי שביעות רצון או קבלת משובים מהאסירים. .מהנתונים עולה כי בשנים 2017 עד2019 , בממוצע, כ-57% מהצרכים הטיפוליים .שהוגדרו לאסירים שהיו כלואים באותן שנים, לא קיבלו מענה והאסירים שלהם .הוגדרו הצרכים האלה, לא שולבו בקבוצות או במחלקות על פי הצורך הטיפולי .שהוגדר להם, בעיקר בתחומי מרמה והתמכרויות. מומלץ כי שב"ס יפעל להגדלת מספר האסירים המקבלים מענה תקוני שלם .ובמיוחד לגבי אסירים השוהים באגפים השמורים או באגפי הפרדה. מכיוון שהעברת .אסירים השוהים באגפי הפרדה בין בתי כלא שונים מחויבת על פי הפקודה מדי חצי .שנה, מוצע כי חטיבת התקון תפעל לשמור על הרצף הטיפולי במעבר של אסירים .בין בתי כלא . .נמצא כי בנוגע לאסירים משוחררים שריצו את מלוא תקופת מאסרם, רש"א ושב"ס .אינן מפעילות ככלל תוכניות שיקום משותפות, והאסירים המיועדים לשחרור אינם .נדרשים להשתתף בסדנאות ההכנה לשחרור של רש"א. .מומלץ לנתח את הגורמים להיעדר שוני ניכר בשיעור הרצידיביזם בין אסירים שהשתתפו .בתוכניות התעסוקה היצרנית לבין אסירים שלא השתתפו בתוכניות תעסוקה ולפעו ל .להתאמות בתוכניות התעסו קה לשם הורדת שיעור הרצידיביזם. .מהלוח עולה כי בשנים 2011 עד2020 גדל התקציב המאושר של רש"א ב- 308% , וכי .בשנת 2020 ניצלה רש"א 98.2% מתקציבה על אף הקשיים שנערמו בדרכה בעקבות .משבר מגיפת הקורונה. .עד תום שנת 2020 :לא יישמה רש"א חלק מהתחייבויותיה על פי מזכר ההבנותלא הוגדל .שיעור הגשת תוכניות השיקום לאסירים המתאימים ל-95% ; לא הוחל בהפעלתמסגרות .טיפול חוץ-ביתיות חדשות; ולא הוגדל מאגר מקומות העבודה המוצע לאסירים משוחררים. .נמצא כי במועד תום הביקורת וחרף הקשיים יושם חלק ניכר מהמלצות הוועדה. עם .זאת אסירים קטינים לא הופנו להליכי " צדק מאחה" שנועדו לתרום הן לשיקום .הא סירים והן לרווחת נפגעי העבירה והטיפול בהם185. .נמצא כי אין גורם ממשלתי האוסף נתונים לגבי שיעור המועדות של אסירים .שהשתתפו בתוכניות שיקום פרטי ות. בפועל רש"א אינה מעניקה שירותי שיקום לרוב אוכלוסיית האסירים המשוחררים. להלן .הפרטים: .לאור האמור בתגובת המרכז לשלטון המקומי ולאור עמדתה המקצועית של רש"א .מומלץ כי משרד הרווחה יבחן את תיקון התקנות האמורות באופן שישקף את מתווה .הפעולה הרצוי בנוגע לשמירה על הרצף השיקומי בעת הכנת תוכניות השיקום .לאסירים. .נוכח אפקטיביות התוכניות מסוג זה בהורדת שיעור המועדות, מוצע לרש"א לבחון .את הצורך לעב ות את מערך השיקום התורני עבור כל האסירים והאסירות .המעוניינים בכך. ,כך לדוגמה בשנת 2019 שוחררו בשחרור מ ינהלי 1,680 אסיריםבעלי מסוכנות .גבוהה בתחומי עבריינות מין, אלמ"ב ואלימות חמורה161 בלי שהם מחויבים בתוכנית .שיקום ובלי שרש"א הייתה מסוגלת לטפל בהם. .בדוח משנת 2019 העיר מבקר המדינה למשרד הרווחה ולרש"א כי עליהם לפעול .להקמת מסגרות עבור אסירים משוחררים עם מוגבלויות לסוגיהן. .על אף התחייבותה של רש"א במזכר ההבנות להרחיב את חוות דעתה ולכלול בהן .רכיבי מידע מהותיים, אין באפשרותה לעשות כן, בין היתר, בשל קושי בהעברת .מלוא המידע הנדרש בין שלושת הגופים - רש"א, שב"ס ושירות המבחן בשל החובה .המוטלת על כל אחד מהם לשמור על סודיות בנוגע למידע שהוא אוסף ומעבד. .להלן הפרטים: .מהתרשים עולה כי רק כמחצית מכלל הכלואים הפליליים בכל שנה משולבים בתעסוקה .בשב"ס. .מומלץ כי הנהלת בתי המשפט , א שר במסגרתה פועלות ועדות השחרורים, תתעד .בצורה ממוחשבת את מספר הבקשות שמוגשות לוועדות בהסתמך על חוות הדעת .של גורמים פרטיים ואת החלטו ת ועדת השחרורים לאשר בקשות לשחרור מוקדם .של אסירים על בסיס פיקוח ותוכנית שיקום שהכינו מטפלים פרטיים, לשם הערכת .היקף התופעה ולצורך היערכות רגולטורית מתאימה בנוגע אליה. בהמשך לזאת, .ראוי שרש"א תקבל את הנתונים בדבר הבקשות לשחרור שאישרו הוועדות כאמור, .ותבחן את אופן יישומן של תוכניות השיקום הפרטיות. .נמצא כי בשנת 2019 חלה ירידה של14% במספר בדיקות ההתאמה שביצעו יועצי .רש"א בתחום התורני בבתי הסוהר לשיקום לאחר השחרור בהשוואה לשנת 2018. .מומלץ כי רש"א תגבש הליכים מותאמים לאבחון מידת התאמת ם של אסירים אלו .לתוכנית השיקום בפרקי זמן קצרים. .לאור יעילות ת וכנית השיקום הקבוצתי בהפחתת מועדות ונוכח שיעור האכלוס .באגפי השיקום העומד על 66% בלבד, מוצע כישב"ס יבחן דרכים לשלב יותר .אסירים במסגרת שיקומית זו. מומלץ כי שב"ס יבחן פעולות נוספות כדי למקסם את מספר האסירים המשולבים .במחלקות הייעודיות. נוסף על כך מוצע לשב"ס לבחון אם פריסת המחלקות הייעודיות .בכל מחוזות שב"ס מספקת מענה מיטבי ומאפשרת לכלל האסירים לקבל את הטיפול .השיקומי הייחודי להם לפי הצורך הטיפולי שהוגדר להם. .נוכח האמור בתגובותיהם, מוצע לשב"ס ולרש"א לבחון תמריצים יעילים להגברת .ההיענות של אוכלוסיית הכלואים בגין עב ירות אלימות במשפחה להשתתף בתוכניות .הטיפול בבתי הסוהר ובקהילה עם שחרורם, ואף לשקול דרכים נוספות להגדלת שיעור .המשתתפים בתוכניות מקרב אוכלוסייה זו . ומכל מקום יש להימנע ממצב שבו דווקא .אסירים שלא טופלו בין כותלי הכלא יידחו מקבלת טיפול מחוצה לו. .מהלוח עולה כי במחצית שנת 2020 כ-37% מכלל הכלואים (670 מתוך 1,798 .)כלואים בגין עבירות אלימות במשפחה לא טופלו אף לא באחת ממסגרות השיקום .הרלוונטיות בתחום של שב"ס. .מומלץ כי שב"ס יבחן מהן הסיבות שבעטיין כשליש מהכלואים בגין עבירות אלימות .במשפחה לא שולבו בטיפולים ויפעל להסרת חסמים, אם יש כאלה. מוצע לשב"ס לבחון את טיוב המענים לטיפול בעצורים על רקע עבירות אלימות .במשפחה. .שיעור המועדות הגבוה (כ-40% ) של אסירים משוחררים שריצו מאסר בגין עבירותאלימות .במשפחה ולא השתתפו בתוכניות השיקום , עלול לסכן את בני משפחתם. .מהלוח עולה כי אחוז הרצידיביזם גבוה יותר בקרב אסירים שנשפטו לתקופה שבין .שנה לשלוש שנים. מהלוח עולה שמלבד המחלקות לטיפול בעברייני מין שמתקרבות למיצוי .הפוטנציאל הקיים שלהן, שאר המחלקות אינן ממצות את פוטנציאל תקן הכליאה .שלהן ושיעור המקומות הריקים במחלקות אלו הוא 19% - 34% , כךשאגפי השיקום .הם האגפים ששיעור הא יכל וס שלהם הוא הנמוך ביותר. עוד עולה שיש פער של כ- .20% בממוצע בין מספר האסירים שהוגדר לגביהם צורך טיפולי מסוים ובין מספר .מקומות הכליאה הפוטנציאליים במחלקות. .אי-התקנת התקנות ב משך שמונה שנים מעת שקבע המחוקק את החובה ה זאת פוגעת .ביכולתו של שב"ס ליישם באופן מוסדר ומסודר את המדיניות שקבע המחוקק. על .המשרד לבט"פ ועל שב"ס להשלים את הפעולות לקידום התקנת התקנות. .בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי עד יולי 2020 לא עודכנו הפקודות וההוראות של .שב"ס בתחומי הטיפול והשיקום השונים ולא הותקנה פקודת תקון ייעודית. עוד התברר כי .מפברואר 2007 אין פקודה המרכזת את שיטות הטיפול הסוציאלי90 . .עולה כי שב"ס ניצל כ-66 מיליוןש"ח מתוך כ -86 מיליון ש"ח (כ- 77% ) מהתקציב שהוקצה .לו לצורך יישום תיקון 42. כ-20 מיליון ש"ח מתוך התוספת החד-פעמית שלא נוצלו על ידי .שב"ס קוצצו על ידי משרד האוצר. על שב"ס לפעול למימוש התקציבים המיועדים במועד. .בעשור האחרון רווחת התפיסה כי עונשי הכליאה אינם משיגים את ייעודם בצמצום שיעור .המועדות. תפיסה זו עומדת בבסיס הצורך להגביר את העשייה הממשלתית בתחום .השיקום. .בשנת 2011 היה שיעור המועדות 43.3% ובשנת2019 - 39.3% . מדוח זה עולה כי השילוב .של אסירים בתוכניות התקון השונות במסגרת שב"ס אינו ממצה; כ-75% מהאסירים .שנשפטו למאסר של עד שנה לא טופלו באופן ייעודי לפי העבירות שבגינן נאסרו עקב .הזמן הקצר שבו שהו במאסר לאחר שנגזר דינם; תעסוקה יציבה לאחר השחרור היא .נקודת פתיחה מהותית בשילובו של האסיר המשוחרר בחברה, אולם רק מחצית .מהכלואים שולבו בתעסוקה בשב"ס; במערכות המידע של שב"ס חסר מידע רלוונטי .לטיפול באסירים - דבר שעלול לפגוע בקבלת ההחלטות וכתוצאה מכך ביכולתו של .שב"ס להעניק לאסירים את המענה השיקומי הנדרש לקראת שחרורם. בנוגע לאסירים .משוחררים שריצו את מלוא תקופת מאסרם, עלה כי רש"א ושב"ס אינן מפעילות ככלל .תוכניות שיקום משותפות, והאסירים המיועדים לשחרור אינם נדרשים להשתתף בסדנאות .ההכנה לשחרור של רש"א ; רש"א מטפלת בכשליש מהאסירים הפליליים תושבי ישראל .המשתחררים מבתי הסוהר מדי שנה בשנה; אין לרש"א מעורבות באישור תוכניות שיקום .פרטיות ואין גורם ממשלתי האוסף נתונים לגבי שיעור המועדות של אסירים שהשתתפו .בתוכני ות שיקום פרטי ות. .בשנים האחרונות גדלה כמות האסירים המשתחררים מבתי הסוהר, והדבר מעצים את .החובה המוטלת על גורמי השיקום ללוות את האסירים ולטפל בהם ברציפות - החל .בשלבי המעצר וכלה בהשתלבות בקהילה ובשוק התעסוקה לאחר שחרורם. אי לכך, .ראוי ששב"ס ורש"א בשיתוף משרד המשפטים יבחנו את גיבושו של מתווה אשר יעודד .ויתמרץ את רוב האסירים להשתתף בהליכי טיפו ל, ליווי, שיקום או פיקוח; ובפרט אסירים .אשר רמת הסיכון הנשקף מהתנהגותם לנפגעי העבירה או לכלל הציבור עלולה להיות .גבוהה. הדבר אמור גם בנוגע ל אסירים ששוחררו בהליך מינהלי - מבלי שריצו את עונשם .במלואו, ולאסירים שריצו תקופות מאסר קצרות. זאת לצד הקמתן של מסגרות ייעודיות - .קהילתיות וחוץ-ביתיות - לטיפול בקבוצות של אסירים משוחררים בעלי שיעור מועדות .גבוה וצורכי שיקום מיוחדים. .מוצע כי משרד המשפטים בשיתוף המשרד לבט"פ ורש"א יגבשו, על בסיס בחינת נתוני .תוכניות השיקום הפרטיות שאישרה ועדת השחרורים, מתווה להפעלתו של מנגנון בקרה, .שיפקח על תכני התוכניות הפרטיות, יער י ך את מידת מועילותן בהפח תת שיעור .הרצידיביזם ויוודא כי הגורמים הפרטיים מדווחים לוועדת השחרורים על כל הפרה של .תנאי השחרור. .יוצא אפוא כי לכ-34% ( 1,510 ) מכלל האסירים תושבי ישראל שהשתחררו בשנת .2018 הוכנה תוכנית שיקום ברש"א שאושרה על ידי ועדת השחרורים. .מומלץ כי צוות "חלופות מאסר" ב משרד המשפטים, שהחל עבודתו בשנת 2016 , ישלים .את גיבוש המלצותיו גם בדבר זרימת המידע החיוני בין כלל הגופים הרלוונטיים, תוך .שמירה על הוראות הדין בדבר סודיות וחיסיון. המלצות הצוות יאפשרו, בין היתר, לרש"א .לגבש חוות דעת מקיפות עבור ועדת השחרורים ולהכין תוכניות שיקום המותאמות באופן .אישי לצורכי האסירים; ולטייב את שיתופי הפעולה בין משרדי הבט"פ והרווחה, שב"ס .ורש"א.
מן הנתונים עולה כי מתוך כלל האסירים הפליליים תושבי ישראל ששוחררו בשנים .2016 -2020 , שיעור האסירים העשויים להתחייב בליווי, מעקב, פיקוח ושיקום על ידי רש"א .לאחר שחרורם הסתכם בממוצע בכ-22% .