חברת החשמל לישראל בע_מ . התקשרות חברת החשמל לישראל בע_מ עם חברה לניהול בנייה .משרד מבקר המדינה מעיר כי בתוספת להסכם, שנחתמה כאמור באפריל 2007 , נדרש דיווח של עובדי חברת הניהול לחח"י על שעות עבודתם, וכן צוינה אפשרות שחח"י תדרוש החתמת "כרטיס קבלן" בשעוני נוכחות ואפשרות זו אף מומשה. משרד מבקר המדינה גם מעיר כי בהיעדר מידע על היקף העבודה בפועל של עובדי חברת הניהול בכל אחת מתקופות ההתקשרות לא היה לוועדת המכרזים מידע לגבי הסכום שעל חח"י לשלם לחברת הניהול בהתקשרויות הנוספות. ל מידע כזה חשיבות גדולה במיוחד בהתקשרות זו, שכן היא נעשתה ללא הליך של תחרות בין כמה הצעות. משרד מבקר המדינה מעיר כי אם לדעת חח"י הניסיון והידע שלה אפשרו לה להעריך את "העלות הריאלית" של העבודות, היה עליה להציג לפ ני ועדת המכרזים אומדן עצמי. נתון זה יכול היה לשמש בסיס להשוואה להצעות אחרות - אילו היו כאלה - וגם למחיר שסוכם עם חברת הניהול. לדעת משרד מבקר המדינה, היה על חח"י לפנות לכמה חברות מובילות וידועות בתחום, לקבל מהן הצעות בלוח זמנים קצר, ואחרי כן לבחון אותן בהליך מסודר ולהציג את המתאימות שבהן לפני הוועדה לשם בחירת ההצעה המיטבית לחברה. ועדת המכרזים הייתה צריכה לדרוש מהאגף שיקיים הליך מזורז של קבלת הצעות, מן האמור לעיל עולה, שהחברה הביאה לאישור הדירקטוריון את הבקשות לפטור את ההתקשרות ממכרז ולאשר את ההתקשרות עם חברת הניהול בדיעבד, יותר מארבעה חודשים לאחר תחילת עבודתה של חברת הניהול, והדירקטוריון לא העיר על כך לחברה. כמו כן, על אף דרישת ועדת הנכסים, לא הציגה החברה לדירקטוריון מסמך חלופות. .או לחלופין, לדרוש ממנו שיבהיר כמה זמן יידרש לקיומו וינמק מדוע לא נקט הליך כזה. כן היה עליה לדרוש מהאגף אומדן מקצועי ומבוסס של עלות העבודות הנדרשות. בהיעדר כל אלה לא בחרה הוועדה באופן מושכל ובהליך תחרותי חברת ניהול שהצעתה היא ההצעה המיטבית לחח"י. לדעת משרד מבקר המדינה, התנהלות זו אינה תקינה ועל חח"י למנוע את הישנותה. לדעת משרד מבקר המדינה, תשובת חח"י, שלפיה היא העסיקה את חברת הניהול .לביצוע עבודות דחופות ושלא היה בכך כדי לקבוע עובדות בשטח, מחזקת את העמדה שבד בבד עם העסקתה היה על חח"י לנקוט הליך של קבלת הצעות ולנהל משא ומתן עם יותר ממציע אחד. מן הראוי היה שהדירקטוריון וועדת הנכסים שלו יעמדו על כך שהמידע שביקשו דירקטורים במהלך הדיונים יסופק במלואו ובמועד הנדרש ויימסר לכל הדירקטורים הנוגעים לעניין. זאת כדי שיוכל לשמש לפיקוח, לבקרה ולביסוס החלטות בעניין המשך ההתקשרות. למעשה הדירקטוריון וועדת הנכסים שאמורים לשמש גורם מפקח על הנהלת החברה לא מילאו את תפקידם כנדרש. משרד מבקר המדינה מציין, כי בשנת 1998 החליט כאמור הדירקטוריון שוועדת הנכסים מוסמכת לדון ולקבל החלטות בנושא בניין המשרדים בחיפה. משרד מבקר המדינה מעיר כי גם אם חח"י, כטענתה, לא הייתה מחויבת להביא את ההתקשרות לאישור ועדת הנכסים והדירקטוריון אלא רק לדווח על כך, מאחר שהביאה את ההתקשרות לאישור הוועדה וזו החליטה שיש להביאה לאישור מליאת הדירקטוריון היה על חח"י לעשות פעולות אלה מראש ולא בדיעבד. משרד מבקר המדינה מעיר, כי ממסמכי חח"י ומסעיפים אחרים בתשובתה למשרד מבקר המדינה עולה שבפועל היא לא פנתה לספקים אחרים בבקשה לקבל הצעות מחיר לניהול השלמת הפרויקט. משרד מבקר המדינה מעיר כי משהחליט הדירקטוריון שעל ההנהלה לשאת ולתת על מחירי ההתקשרות ולדווח על כך לוועדת הנכסים, היה על ההנהלה לפעול על פי החלטה זאת. כמו כן, זמן קצר לאחר החלטת הדירקטוריון בנדון היה על ועדת הנכסים לדרוש שידווחו לה תוצאות המשא ומתן עם חברת הניהול על המחירים בתקופת ההתקשרות הראשונה. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את ההתנהלות הבלתי תקינה של הנהלת החברה וועדת הדירקטוריון בעניין זה. משרד מבקר המדינה מעיר שגם הליכי האישור של תקופת ההתקשרות השנייה ותקופת ההתקשרות השלישית לא היו תקינים, משום שהאישורים של המנכ"ל וועדת הנכסים ניתנו בדיעבד ובאיחור רב, ולא הוצג למקבלי ההחלטות פירוט של יתרת העבודה הנדרשת ועלותה.
.משרד מבקר המדינה מעיר לחח"י, כי תשובתה על הערת הביקורת אינה מתקבלת על הדעת, שכן גם אם לא היה אפשר לדעת מראש את היקפו המדויק של הפרויקט, כפי שטענה חח"י, לא היה בכך כדי ל פטור אותה מהצורך בהסכם כתוב מראש בהתקשרות מעין זו. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי הסכם אמור לקבוע ולהסדיר מראש את תנאי ההתקשרות לפרטיה, ולא להיעשות בדיעבד כדי לתת הכשר למה שנעשה. חתימה על הסכם התקשרות בדיעבד, לאחר שנתיים ושמונה חודשים מתחילת העבודה וכחודש לפני סיום תקופת תוקפו אינה תקינה, חושפת את החברה לסיכונים הנובעים מאי-חתימתו ומעלה שאלות קשות בדבר דרך התפקוד של הגורמים המופקדים על הנושא בהנהלת חח"י ושל הדירקטוריון שלה.