נושאים מערכתיים . יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך לגיל הרך - ביקורת מעקב בשנה"ל התשפ "ב הקצה משרד החינוך למחוזות 766 שעות לצורך שעות ליוזמות .ופרויקטים, בשנת התשפ "א 618 שעות; ובשנת התש"ף 825 שעות. כל השעות הוקצו לגני .הילדים בחינוך הרשמי106. .בתרשים שלהלן פירוט חלוקת השעות, לפי מחוזות .מומלץ כי משרד החינוך ישלים את התרגום לערבית של תוכניות הלימודים לגני הילדים .וכן את חומרי הלימוד, ההוראה והערכה הנלווים לתו כניות אלה וכי יוודא שהתרגום .לערבית מדויק. עוד מומלץ שהמשרד יתאים את תוכניות הלימודים לחברה זו. .מומלץ כי משרד החינוך יבחן את שיבוצן של בנות השירות הלאומי בגני הילדים כסיוע .לצוות החינוכי, במיוחד בגנים שבהם לא משובצת סייעת שנייה, ובהתאם יבחן דרכים .להרחבת שירות זה. לצד התרומה הציבורית שתושג, יש בכך תרומה של ממש כסיוע .לצוות הגן וכתרומה אישית למתנדבת. .מהתרשים עולה כי שיעור הסייעות שלא קיבלו הטבות או סיוע בגין השתתפותן בפיתוח .מקצועי היה גבוה ב -16% ו- 15% בהתאמה משיעור הגננות שלא קי בלו זאת. יצוין כי .ראמ"ה העריכה שעובדה זו היא הסבר אפשרי לכך שהסייעות נוטות פחות מהגננות .להשתתף בפעילויות לפיתוח מקצוע י. עוד עולה מהתרשים שהסייעות תפסו כל אחד .מהחסמים המוצגים בתרשים כמשמעותי יותר בהשפעתו על מידת ההשתתפות בפעילויות .של פיתוח מקצועי, מהאופן שבו תפסו אותו הגננות (בפער של 6% עד12% בין הגננות .לסייעות). . מומלץ כי משרד החינוך ומרכז השלטון המקומי וכן הרשויות המקומיות יבחנו מהו המנגנון .המתאים לעידוד ההשתתפות של הסייעות בהכשרות המקצועיות המיועדות להן. נדרש .כי הם יתנו את הדעת בעיקר להכשרת הסייעות הוותיקות. .בביקורת המעקב עלה כי נכון לאוגוסט 2021 , התוכנית לא החלה לפעול ובעקבות צירוף .מסגרות לילדים בגילים לידה עד 3 לאחריות משרד החינוך, האגף הקדם -יסודי מסר כי .במהלך שנה"ל התשפ"ב ימשיך וידון בה ובצורך לעדכנה בהתאם. מומלץ כי המשרד יבחן את מספר המדריכות שהוא מעסיק במחוז החרדי אל מול מספר .הגנים שבאחריותן כדי שיוכל לווסת את העומס המוטל עליהן, וכדי שצוותי הגנים יוכלו .להסתייע בהן בעבודתם השוטפת. .מהתרשים עולה כי בחברה היהודית 10% מהמדריכות אחראיות ליותר מ -50 גנים .בממוצע, ואילו בחברה הלא יהודית השיעור נמוך יותר (נע בין 4% בחברה הדרוזית .והבדואית ל-6% בחברה הערבית). כלומר במגזר הלא יהודי העומס על המדריכות קטן .יותר ויש פחות מדריכות שאחראיות על מעל 50 גנים. .מהתרשים עולה כי בממוצע המחוזי 61% מהמדריכות אחראיות לעד20 גנים, ועם זאת .במחוז החרדי רק 19% אחראיות למכסה זו, ואילושאר המדריכות אחראיות למספר גדול .יותר של גנים. 34% מהמדריכות במחוז זה אחראיות ליותר מ-40 גנים, ואילו בממוצע14% .מהמדריכות בכלל המחוזות אחראיות ליותר מ-40 .גנים .כלומר על מדריכה במחוז החרדי מוטל עומס כבד (בהשוואה למדריכות במחוזות .האחרים), ועולה החשש כי בהינתן עומס שכזה היא אינה מסוגלת להעניק שירותי הדרכה .כפי שנדרש ממנה. .מהתרשים עולה כי בחינוך הרשמי 65% מהמדריכות אחראיות לעד20 גנים, ואילו בחינוך .המוכש"ר מדובר רק ב -24% . בולט מהתרשים כי 37% מהמדריכות בחינוך המוכש"ר .אחראיות ליותר מ-40 גנים, לעומת12% .בחינוך הרשמי .המשמעות של הנתונים המוצגים בתרשימים היא שקיימים פערים מהותיים במספר הגנים .שלהם צריכה המדריכה לתת שירות. מבין החברות, עומס רב יותר קיים על מדריכות .הפועלות בחברה היהודית, ומבין סוגי המוסדות - על מדריכות במוסדות המוכש"ר (בפרט .במחוז החרדי) קיים עומס גדול יותר מבמוסדות הרשמיים. .מומלץ כי משרד החינוך יבחן את היקף ימי ההדרכה הניתנים לגנים ואת תדירות ההדרכה .לאור מטרות ההדרכה לגיל הרך. .ביקורת המעקב: בביקורת המעקב עלה כי על אף הגידול הניכר במספר הילדים בני 3 .- 4 והגידול בגני הילדים מאז הביקורת הקודמת (גידול של 6% בקרב ילדים בגיל3 ו-2% . בקרב ילדים בגיל4) , לא נקבעה הקצאה מיוחדת לימי הדרכה עבור גנים המחנכים ילדים .בגילים אלה. .משרד מבקר המדינה ממליץ שמשרד החינוך יבחן את היקף ההשתתפות של הסייעות .(החדשות והוותיקות) בפעילויות של הכשרה ופיתוח מקצועי ויפעל להגברתה. הדבר .נדרש לאור התפתחות תפקיד הסייעת והיותה חלק בלתי נפרד מהצוות החינוכי הפועל .בגן. .ביקורת המעקב: בביקורת המעקב עלה כי נכון לשנה"ל התשפ"א, הסוגיה לא נפתרה .והמחלוקת עומד ת בעינה. .מן האמור עולה כי נכון לשנה"ל התשפ"א, תפקיד מפקחת גני הילדים לא הוגדר באופן .סדור שקובע את "פרופיל המפקחת" והמפרט את מרכיבי תפקידה ואחריותה; בפועל, .המשרד נסמך על הגדרות כלליות שאותן הוא שילב בנוסח מכרז לתפקיד. הגדרת תפקיד .בשיטה כזו - שילוב בנוסח מכרז - אינה יכולה לשמש תחליף להגדרה סדורה, למשל .באמצעות חוזר מנכ"ל, אשר ממנה ייגזרו ההגדרות במכרזים. . ,בביקורת המעקב עלה כי המשרד אינו אוסף מידע על המפגשים של הגננות עם ההורים .לרבות מספר המפגשים, תוכנם, האתגרים בקיום המפגשים וחסמים לקיומם. לטענת .ארגוני הגננות 33 והאגף הקדם-יסודי, השעות הנוספות שהוענקו לגננות אינן מאפשרות די .זמן למפגש עם הורי הילדים. עוד עלה כי באגף לחינוך קדם-יסודי אין מסמכים המעידים .על כך שהתקיימו דיונים ונערכו תהליכי הפקת לקחים בנוגע להשפעותיו של קיום או אי - .קיום מפגשים עם הורי הילדים. עלה שהיקף שעות העבודה של הגננת (לרבות השעות הנוספות) נותר כפי שהיה .בביקורת הקודמת ולטענת הגננות והאגף הקדם-יסודי, ההיקף הזה אינו מאפשר לגננות .למלא את מלוא משימותיהן. עם זאת יצוין כי לפי מחקר טאלי ס, 90% מהמשתתפים .סבורים שההורים מקבלים דיווחים סדירים על ילדיהם. .מומלץ כי משרד החינוך ישלים בדיקה בנוגע להיקף המפגשים שעורכות הגננות עם הורי .הילדים, שיבחן אם ה נהלים בעניין זה מיושמים כפי שהוא קבע וייתן לגננות כלים .שיאפשרו להן למלא את המשימות שעליהן לבצע. מומלץ גם שיבחן אם מכסת השעות .הנוספות שמוקצית לגננות עבור הפעילויות הנוספות, שלא ניתן לבצען בשעות העבודה .הרגילות, מספיקה כדי לבצע משימות אלו, ויסיר חסמים העומדים בפני הגננות בביצוע .המשימות הנדרשות במסגרת רפורמת אופק חדש. מהלוח עולה כי בכל המחוזות יש מחסור בפסיכולוגים חינוכיים בשיעור שנע בין14% . במחוז צפון לבין45% במחוז ירושלים. ממוצע שיעור כיסוי התקנים הקיימים עמד על .71% . . נוסף על המחסור באיוש משרות הפסיכולוגים החינוכיים (בהיקף29% ,)בממוצע הארצי .אגף שפ"י הוסיף וציין לפני צוות הביקורת כי המחסור בפסיכולוגים כפי שעולה גם מן .הלוח לעיל, ניכר בעיקר במחוז ירושלים ובפרט במזרח העיר וכן במחוז דרום - מחוזות .שבהם שיעור הגנים בחברה החרדית ובחברה הערבית גדול במיוחד. עוד הוסיף שפ"י כי .בפזורה הבדואית יש מחסור עמוק בשירותים פסיכולוגיים וכך גם בחברה החרדית. .עולה כי עדיין יש מחסור ניכר בפסיכולוגים חינוכיים בכל המחוזות, הן בשל תקן שהוא .קטן מדי והן בשל קושי לאייש את המשרות שנקבעו. המחסור ייחודי בכל הנוגע לגני .הילדים לגילי 3 - 4 , שכן קיימת העדפה למתן השירות לילדים הבוגרים יותר, בני ה-5. . עוד עלה כי אין בידי משרד החינוך נתונים על הקצאת הפסיכולוגים לגני הילדים, וכי אין .בידו תשתית המידע הנדרשת על פריסת הפסיכולוגים בגני הילדים, על המחסור במשרות .ועל איושן, נתונים החיוניים לצורך קבלת החלטות. .מומלץ כי משרד החינוך ינתח את הקצאת הפסיכולוגים לגני הילדים בכל אחת מהרשויות .ויאתר גני ילדים שאינם מקבלים שירות פסיכולוגי או שהשירות הפסיכולוגי שהם מקבלים .אינו עונה על צורכי הילדים בגנים, ויציע פתרונות לחסמים הגורמים למחסור הניכר .בשירותי הפסיכולוגיה החינוכית בכלל, ובגני הילדים בפרט. הפתרון שנקט המשרד .באמצעות הקצאת שירותים פסיכולוגיים לאשכולות גנים א ומנם עשוי לשפר את השירות .הפסיכולוגי לגני הילדים, אולם יש להביא בחשבון שמרבית הגנים בישראל ( 98% ) אינם .פועלים במסגרת אשכולות גנים 96. .התנאים הפיזיים של גני הילדים משפיעים על היכולת להשיג מצוינות קוגניטיבית .והתנהגותית וכן על היכולת להקנות מיומנויות יסוד; בביקורת המעקב עלה ש-12% מגני .הילדים שתוקצבו להקמה מ-2015 ועד2020 הוקמו במבנים יבילים שאיכותם פחותה מזו .של מבני קבע; יותר מ-75% ( מהם הוקמו בחברה החרדית ובחברה הבדואית183 מבנים .בחברה החרדית ו-167 בחברה הבדואית). כמו כן, ב-2020 תקצב המשרד הקמה של67 .גנים במבנים יבילים, וזאת בהשוואה ל-2015 (מועד פרסום הביקורת הקודמת), אז הוא .תקצב 44 גנים בלבד. מדובר בעלייה בשיעור של52%. .מומלץ כי משרד החינוך, מרכז השלטון המקומי ומשרד הפנים יבחנו את הצורך לקבוע .את מעמד הסייעות לאור ההגדרה המעודכנת של תפקידן, במסגרת זו מומלץ גם לבחון .את התנאים הדרושים להן לשם חיזוק מעמדן כשותפות לצוות בביצוע משימות פדגוגיות .וחינוכיות. בביקורת המעקב עלה גם כי בשנה"ל התשפ"א, לאחר שיושמה רפורמת הסייעת השנייה .- ב-66% מכלל הגנים ( 11,756 גנים), שבהם התחנכו 315,643 ,ילדים עמד מספר אנשי .הצוות על 2 בלבד - גננת וסייעת שהמשרד השתתף בתקצוב העסקתן 54 . יצוין כי יש .רשויות מקומיות שמממנות ממקורותיהן תוספת של סייעת שנייה גם בגנים שלא זכאים .לכך. .מהתרשים עולה כי במרבית הגנים (93% ) היחס בין מספר הילדים למספר אנשי הצוות .טוב יותר מהיחס הנדרש על פי התקן (אשר הינו כאמור 2:35 ), וזאת אף שתקן אנשי הצוות .בגן ילדים לא השתנה מאז הביקורת הקודמת. מהתרשים עולה כי העובדה שבישראל, יחסית למדינות האחרות שנבדקו, יש פחות אנשי .צוות ביחס למספר הילדים בגן משפיעה על העמדות שהציגו המשתתפים מישראל, .הסבורים יותר מהמשתתפים האחרים כי הדבר מגביר את הלחץ, פוגע ביכולת לייצר סב יבה .איכותית להתפתחות, רווחה ולמידה של הילדים וכי לדעתם חשוב לצמצם יחס זה. .מומלץ כי משרד החינוך יפעל לשפר את היחס המספרי בין מספר הילדים המתחנכים בגני .הילדים לבין מספר אנשי הצוות, גם נוכח היחס הקבוע במדינות העולם המפותחות, בין .באמצעות הקטנת כיתות ושינוי מבנה התפעול שלהן ובין באמצעות תגבור אנשי הצוות. .מהתרשים עולה כי בשנת 2021, 60% מהילדים הצעירים בני 3 - 4 התחנכו בגנים שבהם .שתי סייעות שמשרד החינוך תקצב אותן. ואילו 134,348 ילדים בני3 - 4 התחנכו בגנים .שבהם סייעת אחת; 2% מכלל הילדים בגילים אלה ( 7,437 ילדים) היו זכאים לסייעת .שנייה לפי כללי הרפורמה, אך לא קיבלו זכאות זו. . .על משרד החינוך לוודא כי כל הגנים הזכאים לסייעת שנייה מתקצובו אכן יקבלו זאת .עוד מומלץ שהמשרד יזהה את גני הילדים שבאשכולות החברתיים -כלכליים הנמוכים .ושלא זכאים לסייעת שנייה, אך מבחינת מאפייניהם, לתוספת סייעת יכולה להיות תרומה .רבה לקידום הילדים, ובהתאם לכך יבחן פתרון חלופי הולם, זאת בהתחשב בכך שרשויות .מקומיות אלו יתקשו לממן בעצמם תוספת של סייעת שנייה באותם הגנים. .מהתרשים עולה כי הקצאת השעות עבור יוזמות ופרויקטים למחוז המרכז הייתה קטנה .משיעור הגנים שבו - הוקצו למחוז 14% מהשעות אך יש בו19% מהגנים. .מהתרשים עולה כי אף ששיעור הגנים היהודיי ם עומד על כ-80% מכלל הגנים, משרד .החינוך הקצה להם בשנים התש"ף-התשפ"ב 86% משעות היוזמות והפרויקטים- יותר .משיעורם. מנגד הוא הקצה לגנים הערבי ים 14% משעות היוזמות והפרויקטים , פחות .משיעור ם, שעמד על כ-20% מכלל גני הילדים. .אשר למגזר החרדי עלה כי המשרד אינו מקצה לבעלויות הפרטיות במוכש"ר שעות יוזמה .ופרויקטים. .בביקורת המעקב עלה כי נכון לספטמבר 2021 , מתוך שבע תוכניות ליבה ללימודים בגני .הילדים - חמש תורגמו לערבית (תשתית לקראת קריאה וכתיבה, מתמטיקה, מדע .וטכנולוגיה, חינוך גופני, כישורי חיים) ושתיים (אומנויות ותוכנית לבריאות) לא תורגמו .לער בית. .עוד עלה כי מבין חומרי ההוראה, הלמידה וההערכה שמצורפים לתיקי תוכניות הלימודים .לגני הילדים, אשר כוללים יחידות הוראה, סרטונים, חומרי עזר להעשרה ומשחקי לימוד, .בחמש מתוך שבע התוכניות אין חומרים מתורגמים לערבית; בשתי התוכניות האחרות .נמצאו חומרים אחדים שתורגמו לערבית (בתוכנית הלימודים באומנות מסמך עזר אחד .מתורגם לערבית מתוך 40 , ובתוכנית לכישורי חייםחמישה מתוך 78 .) המזכירות הפדגוגית .העבירה לצוות הביקורת מסמכים נוספים המתורגמים לערבית בתחומי הדעת במתמטיקה .ובמדעים. .מהתרשים עולה כי 40% מכל הגנים שתוקצבו להקמה במבנים יבילים בשנים2015 - .2020 ,תוקצבו בחברה החרדית36% ,מהם בחברה הבדואית23% מהם בחברה היהודית .ו-1% .בחברה הערבית אשר לחברה הבדואית , עולה שבשנת 2017 חלה עלייה חדה .במספר המבנים היבילים שתוקצבו עבורה - תוספת של 110 מבנים ביחס לשנה הקודמת .- 2016 (כ- 690% ,)ולאחר שנה זו ועד 2020 נוספו מבנים אחדים (12 .) .עלה כי הליקויים שציין משרד מבקר המדינה בביקורת הקודמת בכל הנוגע לתוכניות .הלימודים בגני הילדים בחברה הערבית בשל חוסר בתוכניות לימודים מונגשות שפתית .ותרבותית לחברה הערבית קיימים במידה רבה גם במועד ביקורת המעקב.
.מומלץ כי המשרד יבחן את היחס בין מספר הגנים לבין מספר ה מדריכות בהתחשב .במכלול הנסיבות שבהן הן פועלות. אומנם המענה שניתן לצוותים החינוכיים כולל כמה .רכיבים, לרבות צוותי פיקוח, ואולם מומלץ שיביא בחשבון את העומס שמוטל גם ע ל .המפקחות. בנוסף, מומלץ שהמשרד יביא בחשבון גם את הפיזור הגיאוגרפי ואת מאפייני .היישובים שבהם נמצאים הגנים שבאחריות המדריכות, כדי לווסת את העומסים ביניהן. .מומלץ גם כי המשרד ייתן דעתו לפערים הגדולים בין העומסים המוטלים על המדריכות .בחברות השונות, במחוזות השוני ם ובסוג הפיקוח במוסד. עוד מומלץ שהמשרד ישקול .לצמצם את מספר הגנים שבאחריות מדריכות המגזר החרדי (בממוצע יותר מ-40 גנים .למדריכה).