עיריית תל אביב-יפו . היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם בביקורת עלה כי בדצמבר 2014 , בחלוףשש שנים כמעט מהדוח הקודם, עדיין נותרו בידי חלמיש 150 ,דונם לפינוי כהיקף השטח שנותר לפינוי במועד פרסום הדוח הקודם. הביקורת הצביעה על ליקויים במנגנוני הניהול, הפיקוח והבקרה של חברת חלמיש בשנים 2014 -2012 . הליקויים הללו פגעו בהתנהלותה וביכולת הדירקטוריון לפקח עליה: בהיעדר מנכ"ל קבוע בחברה לא נשמרה ההפרדה הנדרשת בין תפקידי יו"ר הדירקטוריון והמנכ"ל; לא אוישו משרות בכירות בחברה; בחירתם של כמה בעלי מקצוע מומחים והתקשרות החברה עמם נעשו שלא על פי הכללים. מהאמור עולה כי מפרסום הדוח הקודם עד דצמבר 2014 גדל ב- 40% בערך מספר המשפחות בשטחי חלמיש בכפר שלם. חברת חלמיש, שמכוח תפקידה עוסקת מזה שנים רבות בפינוי ופיתוח כפר שלם, נדרשה כאמור להכין ת כנית כלכלית לפינוי כפר שלם ולשיווק הקרקעות. ברי כי לכל תכנית שתתקבל השלכות כלכליות וביצועיות על החברה עצמה. לפיכך, לדעת משרד מבקר המדינה, היה על חברי הדירקטוריון לקבל את התכנית לבחינה מעמיקה, לרבות הנתונים וההנחות שהיא מתבססת עליהם, שכן ללא בחינתה לא היה ב ידם לקבוע אם היא מקיימת את הדרישות שהוצבו לפני החברה עת הוטל עליה להכינה ואם יש להעבירה, כפי שהיא, לגורמים שהזמינו אותה. נמצא כי התכנית הכלכלית התבססה על סקר מחזיקים שע רכה החברה בשנות השבעים של המאה העשרים (להלן - הסקר הישן), תוך התאמתו לשינויים שהיו ידועים לה, כגון פינויים שבוצעו מאז הסקר הישן או מידע אקראי שהגיע אליה, ולא על סמך בדיקה מקיפה ושיטתית. כאמור, בדצמבר 2013 טענה החברה כי מספר המשפחות שנותרו לפינוי הוא 627 וכעבור שנה נטען כי מספרן יותר מ-700. הביקורת העלתה כי החברה העסיקה את עו"ד ב' מחודש אפריל 2012, על דעת יו"ר הדירקטוריון בלבד, בטרם החליט הדירקטוריון על סיום העסקת המנכ"ל ובטרם קיבלה מהרשות אישור להעסקתו, כנדרש בחוק, בתקנות ההתאגדות ובחוזר היועמ"ש, ובלי שחתמה הסכם התקשרות עמו. משרד מבקר המדינה מדגיש כי הכללים למינוי יועצים משפטיים, המעוגנים בחוק, בכללי החברות הממשלתיות ובחוזר היועץ המשפטי לממשלה, הם כללים מחייבים. על רשות החברות הממשלתיות לפעול להבטחת עמידה בכללים אלה, לפקח על יישומם ולמנוע את תפיסתה של חריגה מהם כ"גזרה שהציבור אינו יכול לעמוד בה". עוד עלה בביקורת כי החברה העסיקה את עו"ד ב' 436 שעות (316 שעות יותר ממספר השעות שאישרה הרשות), וכי יו"ר הדירקטוריון דאז ביקשה מעו"ד ב' לפצל את דרישות שכר עבודתו בין חלמיש ובין העירייה. את עלות שעות עבודתו מעבר ל-120 .שעות מימנה העירייה משרד מבקר המדינה מעי ר כי מינהל תקין מחייב העברת דוח, טרם הפצתו לגורמים נוספים, לתגובת הגורמים המעורבים בזמן אמת, ושילוב התגובות בדוח. עד מועד סיום הביקורת, שנה ויותר ממועד קבלת הדוח, ל א החליטו הדירקטוריון וועדת הביקורת אם לקבל את הדוח האמור או לדחותו. משרד מבקר המדינה מעיר לחברת חלמיש כי הוא רואה בחומרה את המשך קיומם של ליקויים בתחום הביקורת הפנימית בחברה גם בתקופת הביקורת, שכן יש בליקויים אלה כדי לפגוע ביכולת הדירקטוריון לפקח על ניהול החברה. נמצא כי יו"ר הדירקטוריון דאז הביאה לאישור הדירקטורים פרוטוקולים כעבור חודשיים, ארבעה חודשים ואף שבעה חודשים מתאריך הישיבה שנרשמו בה. בביקורת עלה כי בהחלטה 995 לא קיימת כלל הגדרת "זכאים", ולכן לא ברור אילו פינויים התכוונה הוועדה להקפיא. הביקורת העלתה כי עד מועד סיום הביקורת לא החתימה החברה את התושבים על הסכם שיתוף הפעולה בביצוע סקרים בשטחים שהחזיקו, כנדרש בהחלטת שר הבינוי דאז וועדת המשנה; לא הוקם הצוות, בראשותו של דירקטור א'; ולא הועברו כנדרש רשימות מלאות של זכאים. לדעת משרד מבקר המדינה, משלא קיבלה החברה מהמחזיקים כתבי התחייבות לשיתוף פעולה, ולא גיבשה רשימה כדרישות ועדת המשנה מאפריל ומיוני 2012 , היה על ועדת המשנה לשוב ולבחון את החלטתה ואת המשך צעדיה בנושא. משרד מבקר המדינה מעיר כי הליקויים שנמצאו בהתנהלות ועדת המשנה מצביעים על כשל ביישום החלטותיה, כשל שהביא לידי הקפאת פעילות החברה בפינוי מחזיקים שלא כדין, ובכך ירדו לטמיון תוצאותיהן של חלק מן הפעולות שעשתה החברה עד להחלטת ועדת המשנה. הביקורת העלתה כי בינואר 2014 מינה הדירקטוריון את עו"ד א' ליועמ"ש בריטיינר עד לאישור הוועדה למינוי יועצים משפטיים, למרות הודעת הרשות ובניגוד לקבוע בתקנות ההתאגדות של החברה, המתְנות, כאמור, קבלת שירותים משפטיים באישור מראש של הוועדה למינוי יועצים משפטיים. כעבור שלושה חודשים, באפריל 2014 , אישרה ועדת המכרזים של החברה את החלטת הדירקטוריון על העסקת עו"ד א' כיועמ"ש בריטיינר. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה, שמהודעת הרשות עולה כי הסמכות לבחירת יועץ משפטי נתונה לוועדת המכרזים ולא לדירקטוריון. יש לראות בחומרה את התנהלות ועדת המכרזים שלא קיימה הליך לבחירת יועמ"ש בריטיינר, ואת התנהלות הדירקטוריון שבחר יועמ"ש לחברה בניגוד לתקנות ההתאגדות של החברה ובניגוד להוראות הרשות. לדעת משרד מבקר המדינה, בהיעדרו של מנכ"ל בחברה, במשך תקופה ממושכת וכשיו"ר הדירקטוריון דאז עסקה במטלות שלדעת משרד מבקר המדינה הן בסמכות הטיפול של הדרג הניהולי, נפגעו עקרונות הממשל התאגידי, ונפגע ה ההפרדה הנדרשת בין הדירקטוריון, כדרג המתווה מדיניות ומפקח, ובין הניהול השוטף של ענייני החברה. עדדצמבר 2015, ,לאחר מועד סיום הביקורתלא מינתה החברה מנהל אגף הנדסה ואחזקה, הגם שתחום ההנדסה הוא חלק נכבד מתחומי עיסוקה והיא עוסקת ב בינוי ובתחזוקה של מבני הדיור הציבורי שברשותה. משרד מבקר המדינה מעיר לחב רה כי העסקת עובד בחברה מבלי שנחתם עמו הסכם העסקה אינה תקינה ויש להימנע מכך. נמצא כי בניגוד לכתוב בפרוטוקול, ועדת הביקורת לא דנה במספר המציעים הנדרש ולא הורתה לצוות הניהול לפנות למציע רביעי. נמצא כי הצעת רו"ח ב' לא כללה את כל הפרטים שנדרשו בפנ ייה לקבלת הצעות - לא את מספר התהליכים הצפויים לבקרה ולא את מספר שעות העבודה הנחוצות. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח העניינים המוסדיים והאישיים של מזכיר הוועד הנוגעים לחברה ולטיפולה בכפר שלם, לרבות התביעה ל פינויו שהגישה חברת חלמיש והייתה תלויה ועומדת נגדו באותה עת, מן הראוי היה שיימנע בתפקידו בעירייה מטיפול ישיר בנושא כפר שלם, ובכלל זה בבחירת הדירקטורים שימונו לחברה מטעם העירייה. משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי עליה להביא לפני הוועדה למניעת ניגוד עניינים של נבחרי ציבור ברשויות המקומיות את נושא ניגוד העניינים הלכאורי של מזכיר הוועד בעניינים אלה, בניסיון להגיע להסדר ניגוד העניינים, שיאפשר למזכיר הוועד למלא את תפקידו הדמוקרטי כחבר מועצה ולייצג את שולחיו נאמנה, בלי ליטול חלק פעיל בהחלטות ובפעולות שיש לו בהן ניגוד עניינים אישי או אחר על פי דין. משרד מבקר המדינה מעיר כי הסדרת ההעסקה של יועצים חיצוניים, על פי הנחיות היועמ"ש לממשלה, צריכה להיעשות טרם ההעסקה, וטעונה אישור נש"ם בין שזו העסקה בשכר ובין שהיא העסקה בהתנדבות. לדעת משרד מבקר המדינה , הואיל ולא נערך סקר ולא התקבלה הסכמת המחזיקים לשיתוף פעולה בסקר כזה, מן הראוי היה שו ועדת המשנה תבחן את המשך הקפאת ההליכים המשפטיים, לפחות הליכים נגד פולשים, ותפעל במקביל לקידום קביעת הקריטריונים לפיצוי, תוך שמירת האיזון הנדרש בין פיצוי הולם לזכאים ו בין פעולה נחושה נגד מי שאינם זכאים ואינם יכולים להיות זכאים. הביקורת העלתה כי בתפקידו כחבר מועצה השתתף מזכיר הוועד, באוגוסט 2013 , .בדיון מועצת העיר על מינויה לדירקטורית מטעם העירייה בפועלנמצא כי הגם שתכנית המטה הופצה ביוני 2011 למשרד הבינוי, לרמ"י ולוועדת המשנה, היא לא נדונה, לא בגופים הללו ולא בדירקטוריון החברה. .נמצא כי אין תרשומת של הדיון האמור כאמור, בנובמבר 2011 ביקשה ועדת המשנה מחלמיש להכין תכנית כלכלית. עד מועד סיום הביקורת לא קיבלה ועדת המשנה החלטה בדבר התכנית הכלכלית שהכינה חלמיש, על גרסותיה השונות בשנים 2013 - 2011 , תכנית האמורה להיות בסיס לקביעת קריטריונים לפיצוי המחזיקים. נמצא כי ועדת האיתור לא התכנסה כלל עד תום כהונתה של יו"ר הדירקטוריון דאז, ועד מועד סיום הביקורת לא פעלה החברה לבחירת יועץ משפטי עובד החברה. נמצא כי מאוגוסט 2012 עד דצמבר 2013 שילמה החברה עבור שירותי ייעוץ משפטי קבוע יותר מ- 200,000 ש"ח, כחמישים אחוז יותר מן הסכום המרבי שהייתה משלמת אילו העסיקה יועמ"ש בריטיינר באותה תקופה. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי חלוקת עבודתו של יועמ"ש בריטיינר בין כמה עורכי דין (להבדיל מחלוקת המטלות המשפטיות) פוגעת בשמירת הידע הארגוני והמשפטי בחברה, ובמקרה המסוים הזה הגדילה את ההוצאות המשפטיות שלה. נמצא כי עד מועד סיום הביקורת אין בחברה נוהל מאושר בנושא העסקת יועצים משפטיים. לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות שתוארו היה על יו"ר הדירקטוריון דאז להביא את בקשת הגורמים האמורים לאישור הדירקטוריון, ולפנות לוועדת ההנהלה לשם חידוש ההתקשרות עם חברת הייעוץ, שנסתיימה. הביקורת העלתה כי עניין המינהלת לא נדון בדירקטוריון, ובחברה לא נמצאה הזמנת עבודה כנדרש בהליכי התקשרות עם יועצים בחברה. נמצא כי בהחלטת הדירקטוריון לא הוגדר ו ההליכים (פינוי או גביית דמי שימוש) והמחזיקים (זכאים או פולשים) מושאי הקפאת ההליכים המשפטיים. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהפיצוי אמור להגיע מהקופה הציבורית (אם מכספי הציבור ואם מזכויותיו במקרקעין), על המועצה להציג את מקורות המימון להצעת ההחלטה בטרם אישורה. משרד מבקר המדינה מעיר כי בהצעת ההחלטה לא נאמדה עלות ביצועה, ועל כן אין בה תשתית המאפשרת למועצה לקבל החלטה מושכלת. בביקורת עלה כי עד דצמבר 2013 הוצגה התכנית הכלכלית לפני גורמים שונים, אך החברה לא מסרה אותה למשתתפי הדיונים, ואין רישום של מה שהוצג, למי ומתי. הביקורת העלתה כי בינואר 2013 'העבירה החברה לדירקטור ב אך ורק את פירוט שעות העבודה של עו"ד ב'. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי אי-העברת המידע שדרש דירקטור ב' פגעה בפיקוח הדירקטוריון על פעילות החברה. פעילותה של חברה ממשלתית צריכה להיות שקופה לחברי הדירקטוריון שלה, ועליה לספק להם בכל עת מידע על פעילותה ועל התקשרויות שהיא מקיימת עם נותני שירותים. הביקורת העלתה ליקויים ואי-סדרים בהתנהלות החברה בבחירת חברת הייעוץ ובסדרי עבודתה של ועדת ההנהלה, כמפורט להלן. בניגוד לנוהל ההתקשרויות, המחייב פנייה בכתב לקבלת הצעות, הפנייה לחברת הייעוץ (שהצעתה התקבלה) נעשתה בעל פה, והצעתה הגיעה לחברה עוד לפני שהועברה אליה פנייה בכתב. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי אין זה תקין שלא עיגנה את התקשרותה עם היועמ"ש הקבוע של החברה בהסכם כתוב מתחילת העסקתו. נמצא כי בינואר 2013, לאור המלצתו של יועמ"ש קבוע שהעסיקה החברה באותה עת, החליט הדירקטוריון להרחיב את ההתקשרות עם עו"ד ג' למטלות שלא היו דחופות, כהגדרתן בחוזר היועמ"ש, מבלי שנבחר בידי ועדת המכרזים ואף ללא אישור הרשות להעסקתו ובלי שנחתם עמו הסכם התקשרות. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי גם במקרה זה היה עליה לפעול על פי הוראות הרשות, המחייבות בחירת יועצים משפטיים על ידי ועדת המכרזים שלה ובאישור הרשות, מראש. לדעתמשרד מבקר המדינה , יש לראות בחומרה את התנהלות החברה בעניין התשלומים לספקים ואת אי הסדרתם של נהלים בעניין זה. על החברה לקבוע נהלים המסדירים עניינים אלה ללא דיחוי, לפקח על יישומם ולחזק את הבקרה הפנימית . נמצא כי למרות התיקים הרבים שהיו בטיפולו של היועמ"ש הקבוע בתקופת העסקתו, החברה לא קבעה מדיניות לטיפול בתיקים שהיו בטיפולו קודם להודעה על הפסקת העסקתו באפריל 2013 , לא בחנה את המשמעויות המשפטיות והכלכליות של הפסקת העסקתו, ולא נערכה להפסקת העסקתו. עקרון המשק הסגור כהגדרתו בהחלטה מ- 1993 אמור לפצות את הזכאים בשטחי חלמיש בכפר שלם. לדעת משרד מבקר המדינה, הכללתם בתכנית הכלכלית של המחזיקים משטחי רמ"י והעירייה בכפר שלם עשויה לחייב העמדת מקורות נוספים , מצד רמ"י ומצד העירייה, כדי שלא ייפגעו זכויות הזכאים בשטחים שבאחריות חלמיש. על רמ"י והעירייה לבחון את המשמעויות הכלכליות של צירוף המחזיקים מהמ תחמים שבאחריותן לשטחי חלמיש. נמצא כי מספר הדירקטורים מטעם העירייה שהם עובדי עירייה חרג בשנים 2013 - 2010 מן המספר הקבוע בתקנות העיריות ומנה על פי רוב ארבעה דירקטורים במקום שניים עד שלושה . מנגד מינתה העירייה נציג ציבור אחד בלבד, במקום שניים לפחות, כנדרש. עוד נמצא כי יועצת משפטית לוועדה לבדיקת כשירות מינויים העירה לעירייה, במהלך דיונים בוועדה, כי עליה לוודא את שמירת היחס הקבוע בתקנות העיריות. משרד מבקר המדינה מדגיש כי בתקנות העיריות ( 3 ו-4 ) הוגבלה סמכותה של הוועדה לבחון את כשירותם של המועמדים ואת התאמתם לתפקיד, והסמכות לאשר שינוי ביחס הדירקטורים יוחדה במפורש לשר הפנים בלבד, וגם זאת רק "אם שוכנע כי קיימים נימוקים של ממש המצדיקים זאת". משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי נוכח הוראות מפורשות אלה לא היה מקום לראות באישור כשירותם של המועמדים בידי הוועדה משום היתר לסטייה מן היחס שנקבע בתקנות. משלא פנתה העירייה לשר הפנים, וממילא לא קיבלה את אישורו לשינוי, היה עליה לשמור על היחס שמכתיבות התקנות. משרד מבקר המדינה מעיר כי משנודע לדירקטור א ' על ניגוד העניינים שלו בנושא כפר שלם ומשהתקבלה חוות הדעת החד -משמעית האמורה בעניינו, היה עליו להימנע מלהשתתף בדיונים כאמור ולהפסיק כל פעילות שלו הנוגעת לכפר שלם, לרבות פעילות מטעם העירייה. משרד מבקר המדינה סבור כי על העירייה להסדיר את ניגודי העניינים של דירקטור א', גם בתפקידו בעירייה, ולמנוע ממנו כל פעילות, הן בעירייה הן בחברת חלמיש, שתיתכן לה השפעה על ההליכים המתקיימים בכפר שלם. לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה תקין שכשנתיים וחצי למן פרישת יו"ר הדירקטוריון דאז, אין לדירקטוריון ה חברה יו"ר קבוע, כנדרש בחוק ובהתאם לכללים שנקבעו למינויו ולכשירויות הנדרשות. שרי האוצר והבינוי והרשות צריכים לוודא שהדירקטוריון יממש את אחריותו ויבחר יו"ר דירקטוריון כנדרש, במיוחד כל עוד לא קבעה המדינה מועד ליישום החלטת הממשלה על הפרדת ההחזקות בחברה. לדעת משרד מבקר המדינה, גם במקרים דחופים, בנושאים חשובים וכבדי משקל ובמיוחד במקרים כאלה, חשוב לאפשר לחברי דירקטוריון לקבל מבעוד מועד חומרי רקע רלוונטיים, שיאפשרו להם ללמוד את הנושא החשוב ולמלא כהלכה את תפקידם. קיום דיון, אפילו דחוף, בלי שניתנה לדירקטורים אפשרות של ממש ללמוד את הנושא, עלול לרוקן מתוכן את הדיון עצמו ולפגוע בתהליך קבלת ההחלטות דווקא בנושאים בעלי חשיבות רבה לחברה. על שר י הבינוי וה אוצר ל הקפיד למנות דרך קבע את מלוא מכסת הדירקטורים בחברה, במיוחד כל עוד יש למדינה אינטרס מוגבר בנעשה בחלמיש - הן בשל החזקותיה בחברה, הן בשל הצפי שהחזקות אלו יועמדו למכירה ולחלופין שהמדינה תקבל לידיה את מלוא ההחזקה בחברה . על הרשות לוודא כי בדירקטוריון החברה מכהנים מטעם המדינה דירקטורים כמספר שנקבע. נמצא כי דוחות הצורפים-פינס מ מאי 2009, דוח הבודק המיוחד מפברואר 2013 ודוח רואה החשבון המבקר מאוקטובר 2013 לא נדונו בדירקטוריון אלא בנובמבר 2014. נמצא כי ועדת הביקורת לא דנה בדוח "טיפול משפטי במפגרים בתשלומים" אלא בנובמבר 2014 ובמאי 2015 , וכי עד דצמבר 2015 , לאחר מועד סיום הביקורת, לא דנה בביקורת על מכרזי שיווק המקרקעין. משרד מבקר המדינה מדגיש כי לוח הזמנים להעברת העתקי פרוטוקולים של ישיבות הדירקטוריון לשרים ולרשות הוא חובה הנגזרת מחוק החברות הממשלתיות. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הסברי יו"ר הדירקטוריון דאז, מן הראוי שהרשות תבחן אם לוח הזמנים להכנת פרוטוקולים מישיבות הדירקטוריון ולהעברתם לגורמים הנוגעים בדבר הוא לוח זמנים ריאלי הניתן למימוש, ואם כן, לבחון דרכים שיבטיחו עמידה בו. ואולם אם יימצאו דרכים כאלה אם לאו, יש לעמוד בלוח הזמנים הנדרש בחוק. נמצא כי לאחר דצמבר 2012 אישרה ועדת המשנה עוד ארבע ארכות, וההצבעה על שלוש מהן נעשתה בדואר אלקטרוני וללא דיון בהשלכותיה של הקפאת ההליכים. עד דצמבר 2015 ולאחר מועד סיום הביקורת, לא היה בחברה יועץ משפטי קבוע שאושר בהתאם לכללים למינוי יועמ"ש. משרד מבקר המדינה מעיר כי החברה היא זו שהעסיקה את עו"ד ב' ובעניין זה היא כפופה להוראות הרשות, ועל כן אינה רשאית לפעול אלא על פי אישורים שקיבלה מן הרשות. הביקורת העלתה כי בטרם נבחר עו"ד ב' על ידי ועדת המכרזים, העסיקה אותו החברה, בחודשים אפריל -נובמבר 2012 , בנושאים נוספים 17, ו לא רק בעניין סיום תפקידו של המנכ"ל; ו מאוקטובר 2012 העסיקה אותו, ללא אישור הרשות, גם לשם גיבוש תכנית הבראה ופרישה של עובדים. פניית החברה לרשות נעשתה בדיעבד, לאחר קביעת עובדות בשטח. הביקורת העלתה כי שר הבינוי הקודם או מי מטעמו לא דאגו להסדיר את העסקת יו"ר הדירקטוריון דאז ואת העסקת מזכיר הוועדה; ונש"ם לא בחנה את סוגיית ניגוד העניינים הפוטנציאלי שלהם. הוועדה להסכמי שירותים במשרד הבינוי אישרה את העסקת היועצת ב- 17.11.14 , ואילו המשרד לא הסדיר עמה את נושא ניגוד העניינים אלא ב - 8.12.14 - יום לאחר שהגישה הוועדה החדשה את המלצותיה לשר הבינוי הקודם. באשר למזכיר הוועדה, העסקתו לא הוסדרה והוא לא קיבל תמורה עבור עבודתו בוועדה. במתחם קיימים ליקויים בטיחותיים ותכנוניים הפוגמים ברווחת התושבים. לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה מצב ההולם שכונת מגורים במדינת ישראל של המאה העשרים ואחת. בדיון לבחירת חברת הייעוץ בחנה ועדת ההנהלה את ההצעות על פי אמת מידה שונה מאמות המידה שנתבקשו המציעים לציין. לדעת משרד מבקר המדינה, בשינוי אמות המידה בדיעבד יש מש ום פגיעה בכללי השוויון ובהליך התקין של הבחירה. הפנייה לחברות הייעוץ השונות נעשתה בידי כמה בעלי תפקידים - יו"ר הדירקטוריון דאז, המנכ"ל דאז, חשבת החברה ועוזרת מזכיר החברה - בניגוד לנוהל התקשרויות, הקובע כי תהליך הרכש כולו ייעשה בידי מנהל המחלקה הרלוונטית, ולעניין זה - חשבת החברה, שמונתה בידי המנכ"ל לטפל בהכנת חוות הדעת הכלכלית. יו"ר הדירקטוריון דאז פנתה אל יו"ר ועדת המשנה בלי שהוסמכה לכך על ידי הדירקטוריון ובניגוד להחלטתו להקפיא את ההליכים המשפטיים עד אפריל 2012 בלבד. הביקורת העלתה כי אין בחברה נהלים המסדירים את הליכי התשלום לספקים ומגדירים לגזבר את אופן ביצוע התשלומים לספק, המג יש בסמיכות זמנים חשבוניות אחדות בגין שירותים שונים, שסכום כל אחת מהן נמוך מן הסכום הטעון חתימת דירקטור, אך סכומן המצטבר טעון חתימה כאמור. לדעת משרד מבקר המדינה, לא נכון לבסס תכנית כלכלית על נתונים לא - עדכניים, נתונים בני 40 .שנה בערך המספר הלא-ברור של תושבים שטרם פונו מעורר ספק בתקפותה של התכנית הכלכלית, ובעמידתה בדרישת המועצה לניהול הפינוי כ"משק סגור". המנכ"ל דאז פנה במישרין למציע הרביעי ויו"ר הדירקטוריון דאז הייתה מעורבת באופן פעיל באיתור מציעים. משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל דאז וליו"ר הדירקטוריון דאז כי אין זה ראוי שיפנו למציעים פוטנציאליים, שכן עצם הפנייה למציע מסוים שלא במסגרת הפנייה לכלל המציעים עשויה להתפרש כהעדפה. בהנחייתה של יו"ר הדירקטוריון דאז למנכ"ל דאז להיפגש עם המציע החמישי, היה כדי לפגוע בעקרון השוויון. משרד מבקר המדינה מעיר כי על הרשות היה להביא לוועדה את בקשת החברה להעסקת עו"ד א' עוד בתקופת פעילותה של הוועדה, ולא להותיר את החברה ללא מענה הולם. .לאחר הדוח הקודם עשתה חברת חלמיש פעולות מספר לקידום הטיפול בכפר שלם היא פעלה לשיתוף הציבור, הכינה תכנית מטה עם חלופות לטיפול, החלה לתבוע מחזיקים כמתחייב מהחלטה 995 , והכינה תכנית כלכלית לפינוי. אף על פי כן, בחלוף שש שנים כמעט מן הדוח הקודם, עדיין נותרו בידי חלמיש 150 דונם לפינוי, כהיקף השטח שהיה מיועד לפינוי במועד פרסום הדוח הקודם, ומספר המשפחות שיש לפנות גדל ב- 40% .בקירוב ועדת המשנה - שמינתה המועצה לקביעת מדיניות המשך הטיפול בפינוי המתחם, ולקביעת קריטריונים עדכניים לפיצוי - לא גיבשה במשך תקופה ארוכה את עמדתה ביחס לקריטריונים לפינוי, ולא הגישה המלצות לקריטריונים חדשים. תכניות כלכליות שהכינה חלמיש התבססו בחלקן על נתונים ישנים ולא עדכניים. חלמיש וועדת המשנה פעלו יחד לעיכוב הליכים משפט יים לפינוי מחזיקים בנכסים של החברה בכפר שלם, ולתשלום דמי שימוש בנכסים האמורים, עיכוב שעודנו תקף גם במועד סיום הביקורת. וכל זאת בלי שנקבע נגד מי יש להקפיא את ההליכים המשפטיים ובלי לקיים עבודת מטה לבחינת מלוא המשמעויות הנובעות מיישום ההחלטה. התנהלות זאת של ו עדת המשנה שיתקה לתקופה ארוכה את פעילות חברת חלמיש, בכל הקשור לטיפול יעיל בפינוי כפר שלם. היה בה כדי לפגוע בתושבי המתחם המעוניינים בפינוי, והיא שירתה מחזיקים המעוניינים להנציח את המצב הקיים. משרד מבקר המדינה מציין כי כאמור לעיל, לפי חוק החברות הממשלתיות על דירקטוריון לקיים ישיבה ולדון בה בנושאים שחבר דירקטוריון מבקש לדון בהם. הביקורת העלתה כי אף על פי שהחברה נדרשה להכין תכנית כלכלית לשיווק קרקעות בכפר שלם, בשתי ישיבות הדירקטוריון, גם לאחר החלטה מפורשת של הדירקטוריון באוגוסט 2013 , לא הועברה התכנית לעיון החברים, כדי שיוכלו ללמוד אותה ולדון בה באופן מקצועי וענייני. למעשה, יו"ר הדירקטוריון דאז פעלה בעניין התכנית הכלכלית לכפר שלם מבלי שהתכנית הובאה לדיון של הדירקטוריון. לדעת משרד מבקר המדינה, בישיבות האמורות לא הונחה לפני חברי הדירקטוריון תשתית המידע לצורך גיבוש עמדה והמלצות מושכלות על חלופות התכנית הכלכלית. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי אי -החלפת רואה החשבון המבקר מנוגדת לכללי מינוי רואי החשבון. בביקורת עלה כי הוועדה למינוי רואי חשבון חדלה לפעול במרץ 2012 ועל כן, עד אוגוסט 2014 .לא נדונה החלפת רואה החשבון המבקר של החברה משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את הימנעותה של הוועדה ממינוי רואי חשבון, שמסכלת את יישום הוראות החוק בעניין החלפת רואי חשבון. על הרשות והעירייה לפעול למנות רואה חשבון מבקר חדש לחברה ללא דיחוי נוסף. משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטוריון כי ועדת האיתור, שמונתה ביולי 2012 , אילו החלה בהליך לאיתור מנכ"ל מיד לאחר מינויה, לא הייתה מניעה שתשלים את ההליך בתקופת בחירות, כפי שהתירו גם הנחיות היועץ המשפטי לממשלה. זאת ועוד, ממועד אישור נוהל איתור מנכ"ל בדירקטוריון ופרישת יו"ר הדירקטוריון דאז ועד דצמבר 2014 , לא פעלה החברה למנות מנכ"ל קבוע, מינוי שהיה מייתר את עיסוקו של הדירקטוריון במינויים החלופיים והזמניים, שיש בהם כדי לפגוע בהתנהלות התקינה של החברה ובאופן ניהולה. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי בתפקידה כמאסדרת, היה עליה להתריע בפני השרים הרלוונטיים כי דירקטוריון החברה א ינו פועל למנות מנכ"ל קבוע, חרף דרישותיה. משרד מבקר המדינה מעיר כי אישור רישום חוב העירייה כחוב מסופק אשר אושר גם בידי נציג העירייה, בעלת החוב, הוא בעייתי ולו למראית עין. לדעת משרד מבקר המדינה, המקרה ממחיש את האינטרסים המנוגדים הקיימים בחברה, עקב היותה חברה בבעלות מש ותפת, ממשלתית ועירונית, וגם את החשיבות שיש לפעולת המדינה כנדרש, על מנת להגן על האינטרס הציבורי שהיא אמורה לייצג. נמצא כי עד מועד הבדיקה בעניין זה, באוגוסט 2014 , לא העבירה החברה את טיוטת הנוהל האמור לאישור הרשות. מהאמור עולה כי למרות אתגריה של החברה ומשימותיה, פעלה ללא מנכ"ל מתום כהונתו של מנכ"ל החברה דאז ביולי 2012 עד דצמבר 2013. משרד מבקר המדינה סבור שיש למנות לחברה מנכ"ל קבוע לאלתר, אלא אם כן יינקטו צעדים לפירוק החברה או להפרדת החזקותיה. אף על פי כן, נמצא כי רואה החשבון המבקר של החברה הוסיף לכהן בתפקיד זה בפועל כ-14 שנים, בניגוד לכללי מינוי רואי החשבון, המגבילים את המינוי לשש תקופות מינוי, כלומר לשש שנים. רק בדצמבר 2008 אישרה האספה הכללית של החברה את מינוי רואה החשבון בדיעבד, לשנים 2007 -2002 . משנת 2008 מועסק רואה החשבון ללא מינוי כדין, בניגוד לחוק החברות ולחוק החברות הממשלתיות. משרד מבקר המדינה רואה טעם לפגם בפניית צוות הניהול לרו"ח ב' לאחר שכבר הונחו לפניו הצעות שלושת המציעים הראשונים. בנסיבות שנוצרו היה מקום לבקש את השלמת הפרטים החסרים מהמציע שהצעתו נפסלה בגלל פרטים חסרים, בדיוק כפי שפנו לשם השלמת פרטים למציע הרביעי, רו"ח ב'. לדעת משרד מבקר המדינה, קבלת שירותי ביקורת מגורם המועסק בידי בעל שליטה עלולה לפגוע באי -התלות הנדרשת, במיוחד כאשר אין בהכרח זהות אינטרסים בין בעלי השליטה. במצב דברים זה, ראוי היה שבטרם תתקשר עמו תבחן החברה אם יש משום ניגוד עניינים בהעסקתו של רו"ח ב'.
הביקורת העלתה כי החברה לא חתמה עם היועמ"ש הקבוע הסכם התקשרות המפרט סדרי תשלום שכר עבודתו, לרבות מועד הגשת חשבון העסקה, פירוט חשבון העסקה ומועד התשלום מידי החברה. רק במאי 2011 , שנה ויותר מיום תחילת ההעסקה, ובעקבות פניית עוזרת מזכיר החברה, אישר היועמ"ש הקבוע כי בטרם נבחר הסכים לתנאי ההעסקה של קודמו בתפקיד, "בשינויים המחויבים" ובכפוף להוראות הרשות.