משרד התרבות והספורט . ענייני מינהל ומתן תמיכות - משרד המדע, התרבות והספורט . ;"יוצא אפוא שהשר התערב בקביעת סכום התמיכה בעמותת "אלסנא המנכ"ל פעל על פי שינויי השר בלי שנימק את פעולותיו; ועדת תמיכות החליטה לתמוך בעמותה ולהחזיר לה בעקיפין סכום שקוזז ממנה בשל ממצאי ביקורת מעמיקה שנעשו בה; הוועדה אישרה את המלצת יו"ר המדור להוספת תמיכה על אף ממצאי הביקורת, וכך יצא חוטא נשכר. משרד מבקר המדינה מעיר לחברי ועדת תמיכות, כי החלטותיה האמורות פוגעות ביכולת של המשרד לנקו ט צעדים כלפי גופים שחורגים מתנאי התמיכה ואף מעודדות אותם לחרוג מהם שוב. ממצאי הביקורת מלמדים שהשר ומנכ "ל המשרד התערבו התערבות פסולה בחלוקת כספי תמיכות בתחום התרבות הערבית: הם שינו חלק מסכומי התמיכה ולא הביאו לידיעת חברי ועדת תמיכות המלצות של הגוף המקצועי המייעץ; הם פעלו להיטיב עם מוסדות ציבור מסוימים; והם הפֵירו שני עקרונות בחלוקת תמיכות - סבירות ושוויון בין המוסדות הנתמכים. לא נמצאו במשרד מסמכים שמעידים על עבודת מטה שנעשתה לאפיון הפסטיבל ולקביעת תנאי הסף. בינואר 2005 הסתיימה תקופת כהונתה של מועצת המוזיאונים, ורק בינואר 2009 מונתה מועצה חדשה; עיכוב המינוי גרם נזק למוזיאונים התלויים בהחלטותיה. יוצא אפוא שהמנכ"ל המליץ ללא כל נימוק לתמוך בעמותת "תיאטרון אל ניקאב", לפי בקשת השר, לשיפוץ אולם תיאטרון, למרות שהדבר נוגד את מבחני התמיכה ואת נוהלי המשרד, ואף על פי שהמנכ"ל ידע על ממצאי ביקורת מעמיקה שנעשתה בעמותה, ובאותה עת עדיין לא קיבל המשרד את תגובתה להם. מהאמור לעיל עולה כי לשכת השר טיפלה במינוי חברי המועצה באופן לא מספק ולא עשתה את המאמצים הדרושים למינוי כל חברי המועצה במהירות. .1. כאשר המשרד בא לחלק כספי תמיכות, דרושים לו נתונים לשם קבלת החלטותיו. מיפוי צור כי התרבות במגזר הערבי עשוי להצביע על אזורים שבהם הפעילות התרבותית מועטה, ולכן יש לשקול תמיכה רבה יותר במוסדות ציבור המשרתים אותם. נתונים כאלה עשויים לסייע למשרד לקבוע את מדיניותו בכל הנוגע לחלוקת כספי התמיכה. ועדת התמיכות במשרד מצאה שמיפוי כזה נחוץ וכבר ביולי 2006 הנחתה את מינהל התרבות "לדאוג למיפוי הצרכים והפעולות במגזר הערבי, כבסיס לעבודת הוועדה", ואולם נמצא שהמיפוי לא נעשה. 2. בישיבת ועדת תמיכות בפברואר 2007 הורה המנכ "ל דאז, "לבחון בשנת 2007 את ההקצאה הכספית למגזר הערבי וזאת במסגרת ההערכה שתתבצע לגבי חלוקת העוגה התקציבית בתחום התרבות". באותה ישיבה החליט המנכ"ל על הקמת צוות שיבחן כיצד לחלק את כספי התמיכות בתחום התרבות לפי הבקשות לתמיכה שהוגשו בשנת 2007 ; בצוות ישתתפו, בין השאר, חשב המשרד ומנהל המחלקה לתרבות ערבית, ואולם נמצא שההחלטה האמורה לא בוצעה. מהאמור לעיל עולה, כי אף שהנהלת המשרד ומינהל התרבות הכירו בצורך במיפוי ובניתוח של חלוקת התקציב בתחום התרבות הערבית, לא נעשה דבר בעניין. לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לרכז נתונים שחיוניים לקביעת מדיניות בתחום התרבות הערבית ולקבלת החלטות בנוגע לחלוקת כספי התמיכה. יוצא אפוא, שרוב החלטותיה של ועדת התמיכות בעניין הבקשות שהוגשו לה בשנת 2005 לא נומקו בפירוט, כנדרש במבחנים הישנים, וחלק ניכר מהחלטותיה בשנת 2006 לא נומקו כלל. מכאן שוועדת התמיכות בראשות ראש מינהל התרבות פעלה בניגוד לנדרש בנוהל תמיכות ובמבחני התמיכה. משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת התמיכות שעליה לנמק את החלטותיה בפירוט הנדרש לשם ביסוס אמות מידה של שקיפות ואחידות וכן כדי לאפשר פיקוח יעיל על החלטות אלה, כמתחייב מכללי המינהל הציבורי התקין. משרד מבקר המדינה סקר את המלצות המדור, את המסמכים הרלוונטיים בלשכות השר והמנכ "ל ותכתובות בנושא התמיכות בתרבות ערבית לשנת 2007 . נמצא כי המחלקה לתרבות ערבית העבירה פעמיים את המלצות המדור להנהלת המשרד כדי שתעביר אותה לוועדת התמיכות, והשר והמנכ "ל התערבו בכמה מהמלצות המדור ופעלו לשינוי סכומי . התמיכה למוסדות ציבור מסוימים. להלן מפורטים שלבי הטיפול בתמיכות אלה באותה שנה והפעולות בעניין. הכנת מבחנים חדשים היא משימה מורכבת שדורשת שעות עבודה רבות של עובדים במשרד ובמשרד המשפטים וכן סיוע של חברי המדור. אולם בכך אין כדי להסביר את העיכוב הניכר, כעשר שנים, בפרסום מבחנים חדשים ל-15 תחומי תרבות. שימוש במבחנים ישנים עלול לגרום לחלוקת כספים לא שוויונית ולפתוח פתח להעדפת מוסדות מסוימים ולקיפוח מוסדות אחרים, כפי שאכן קרה (ראו להלן). לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המשרד לדאוג שהכנת כל המבחנים החדשים תסתיים לאלתר. יוצא אפוא, שההחלטות בענייןחלוקת תקציב התמיכות למוסדות הציבור אינן עוד בסמכות הנהלת המשרד - השר והמנכ"ל, אלא בסמכותה של ועדת תמיכות, לפי נוהל תמיכות. נמצא כי בטבלת ה"תוספות" לא צוינו נימוקים כלשהם למתן התוספות, אף שלעתים היו השינויים שעשה השר שינויים בשיעורים ניכרים יחסית לאלה שהמליץ המדור. כך למשל, המשמעות של שינויי השר בנוגע ל-9 מ-13 ,"מוסדות הציבור והרשויות המקומיות הנכללים בטבלת ה"תוספות היא הגדלת התמיכה ב הם בשיעור של 100% ויותר ללא מתן נימוק כלשהו (פרטים על סכומי התמיכות במקצת העמותות - ראו להלן). עוד נמצא כי בטבלת ה"הפחתות" הובאו נימוקי המדור ללא שינוי. בחלק מהבקשות לא התאימו נימוקי המדור לשינויי השר, כלומר לא ניתן הסבר כלשהו לשינויים אלה. נמצא גם כי בשישה משמונת מוסדות הציבור הנכללים בטבלת ה"הפחתות", המשמעות של שינויי השר הייתה הפחתת 3. כאמור, בסוף אוקטובר 2007 העבירה המחלקה ללשכת המנכ"ל את ההמלצה השנייה של המדור בדבר חלוקת תקציב התמיכות. באותו היום שלחה רכזת ועדת תמיכות במינהל התרבות מכתב למנכ"ל ולממונה על תקציב המשרד: "כפי שסוכם בשבוע שעבר, ביום ג' הקרוב אמורה ל'עלות' התקנה לתרבות ערבית לדיון ואישור ועדת תמיכות. קיבלתי מומלצת לחלוקה... מצ"ב, אותה אני ]רשימה[ מהמחלקה לתרבות ערבית לא מתכוונת להעביר לחברי ועדת תמיכות. למען הסדר הטוב, אני רוצה לקבל מכם את הרשימה המעודכנת והאחרונה אשר היא לדעתם של השר והמנכ"ל". מן האמור לעיל עולה, כי הסמנכ"ל הגיש לאישור ועדת המכרזים רשימה של זוכים שקבע שלא בהתאם לכל תנאי הסף ולכל אמות המידה שקבע המשרד, והוועדה אישרה זאת. הוא לא ערך בקרה ראויה, ובעקבות זאת נבחרו עשרות סטודנטים שלא למדו את אחד מהמקצועות שנקבעו, יותר מ-100 סטודנטים שלא הוכיחו שמצבם הכלכלי מצדיק הענקת מלגה וסטודנטים רבים שמקום מגוריהם אינו מקנה להם זכאות לקבל מלגה. .לדעת משרד מבקר המדינה, קביעת סכומי תמיכה גדולים פי שניים מהמלצת המדור אינה סבירה; ההחלטה התקבלה בהשפעתה של הנהלת המשרד על פי "המלצת ההנהלה", בניגוד לקווים המנחים שקבע המשנה ליועמ"ש לממשלה רק כשבועיים קודם לכן. החלטת הוועדה בעניין זה, כמו גם בנוגע לעמותת "אלסנא", לא התקבלה "על -פי עקרונות של סבירות ושוויון בין מקבלי התמיכה השונים", כנדרש במבחני התמיכה. יצוין כי הוועדה דחתה בקשות אחרות לתמיכה בתחום התרבות הערבית בנימוק שלא נותר תקציב לשם כך. המדור לא המליץ אפוא לתת לעמותה תמיכה לצורך קיום הפסטיבל, אולם ועדת תמיכות החליטה להעביר תקציב שמיועד לעמותה, לתחום התרבות הדרוזית. ההחלטה להעביר לה את 100,000 הש"ח התקבלה אף על פי שהמדור לתרבות דרוזית לא המליץ על כך. אילו נדרש המדור להמליץ על חלוקת סכום זה של תמיכות, הוא עשוי היה לתמוך בהעברת הסכום כולו לעמותה, אך ייתכן שהיה ממליץ לתת אותו לעמותות אחרות. מן הממצאים עולה כי השר והמנכ "ל פעלו להגדלת התמיכה בעמותת "תיאטרון אל ניקאב" באופן לא שוויוני והתעלמו מנוהלי המשרד וממבחני התמיכה. ועדת התמיכות החליטה להעביר חלק מתקציב התמיכה בתרבות ערבית לתמיכה בתרבות דרוזית - לטובת עמותה מסוימת - ללא כל הסבר או נימוק בניגוד לחוק ולא התייעצה עם המדור לתרבות דרוזית. לדעת משרד מבקר המדינה, ממצאים אלו מעוררים חשש שהחלטותיה לא היו נקיות משיקולים זרים ונקבעו בהשפעת הנהלת המשרד. נמצא כי המשרד קבע מראש את שיעור הסטודנטים הלא -יהודיים ואת שיעור הסטודנטים היהודיים ברשימת הזוכים. בהתאם לכך, גיבש הסמנכ"ל את רשימת 700 משתתפי הפרויקט - 480 סטודנטים לא - יהודיים שקיבלו את מספר הנקודות הגבוה ביותר ורשימה של 220 סטודנטים יהודים שקיבלו את מספר הנקודות הגבוה ביותר - והעבירה לאישור ועדת מכרזים, בניגוד לתנאי ההליך התחרותי. מכאן שגם המיון החוזר נעשה שלא לפי אמות המידה שנקבעו. ועדת מכרזים אישרה כאמור את הליך המיון, ולפי תוצאות המיון החוזר קיבלה החלטות. משרד מבקר המדינה העיר למשרד המדע, התרבות והספורט כי קבלת תקציב במועד מאוחר אינה מצדיקה עקיפה ש ל נוהל תמיכות וכתוצאה מכך הפליה לטובה של רשויות מקומיות מסוימות. היערכות לפסטיבל שכולל 50 אירועים, מקצתם ל - 2,000 איש, דורשת חודשים של תכנון ושל הכנות, למשל לשם שכירת אולמות, פרסום מודעות בעיתונים והפקת חוברת הפסטיבל. ועדת המכרזים של המשרד אישרה בחיפזון לקיים מכרז סגור: המכרז פורסם יומיים בלבד לפני חג החנוכה; הפנייה לרשויות המקומיות נעשתה בחג עצמו, כאשר הפסטיבל כבר הי ה בעיצומו; והן נדרשו להגיש הצעות בתוך שלושה ימים. ועדת מכרזים קבעה את הזוכה - עיריית ירושלים - לאחר שהפסטיבל הסתיים, והמשרד ראה את עצמו פטור מן החובה לחתום על חוזה עם העירייה. פרסום מכרז זמן סביר לפני החג היה מאפשר גם לרשויות מקומיות אחרות להיערך לקראתו כראוי ולהתמודד בשוויוניות על קיום הפסטיבל. לדעת משרד מבקר המדינה, התנהלות זו מעידה שהמכרז היה למראית עין בלבד. לדעת משרד מבקר המדינה, גם כאשר גילה המשרד ששימוש באמות מידה שהוא קבע הוביל לתוצאה שאינו רצויה לדעתו, לא היה רשאי לסטות מהן לאחר שפורסמו ברבים והוגשו לו הצעות. סטייה כזו פוגעת באמון הציבור שהמשרד מקצה כספי ציבור באופן שוויוני. מן האמור לעיל עולה, שלפחות שלוש פעמים עסקה ועדת המכרזים של המשרד בפעולות שבמהותן ראויות להיות נידונות בוועדת תמיכות ואישרה רכישת שירות בע ניין שיש לטפל בו לפי נוהל תמיכות. במקרה אחד אישרה הוועדה את הזוכה במכרז לעריכת פסטיבל לאחר סיומו. לדעת משרד מבקר המדינה, יש בהחלטות אלה של ועדת המכרזים משום פגיעה בשוויון בין גופים שמבקשים לקבל סיוע מכספי המשרד. על חברי ועדת המכרזים - מנכ"ל המשרד, היועמ"ש של המשרד או נציגה, חשב המשרד או נציגו, מנהלת הבנא"מ והממונה על התקציבים במשרד, לפעול לפי הקווים המנחים. במשך שנה וחצי לא השלים אם כן המשרד את הליכי המינוי של שני עובדי מדינה למועצת המוזיאונים. אף על פי שהיה צורך למנות בדחיפות חברים למועצה, העדיף המשרד להעביר לאישור הוועדה שני מועמדים שלכאורה לא התאימו לדרישות התפקיד, בניגוד לעמדתה המפורשת של היועמ"ש של המשרד. ממצאי הביקורת מלמדים כי בקשתה של עיריית ירושלים שהמשרד ישתתף במימון הפסטיבל, היא בקשה לתמיכה ואיננה בקשה למימון רכישת שירותים. ועדת המכרזים אישרה העברת כספים לעיריית ירושלים כרכישת שירות בניגוד לקווים המנחים שקבע החשב הכללי. לדעת משרד מבקר המדינה, הוועדה הפלתה לטובה את העירייה לעומת העירייה האחרת שנזכרה לעיל, שנדרשה לפעול לפי נוהל תמיכות כדי לקבל סיוע דומה. כאמור, המשנה ליועמ"ש לממשלה קבע כי ועדת תמיכות רשאית לעשות התאמות מקצוע יות בסכומי התמיכה אם היא סבורה שבהמלצת המדור יש פגמים שעלולים לפגוע בשוויון או המעידים שההמלצה אינה סבירה. נמצא, שהוועדה לא העלתה כל הסתייגות מהמלצות המדור. לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להקפיד להוציא לפועל פרויקטים לפי התנאים שהוא קבע הן כאשר הוא עושה זאת בעצמו, הן כאשר הוא מתקשר לצורך זה עם ספק. מהמתואר לעיל עולה שוועדת המכרזים בחרה אם כך את המשתתפים בפרויקט שלא לפי כל הכללים שנקבעו. 2. לשכת השר עסקה במינוי חברי מועצת המוזיאונים. ראש המטה של השר מסר למשרד מבקר המדינה בסוף ספטמבר 2008 , שעד המועד האמור - כשנה וחצי לאחר שהשר נכנס לתפקידו - הוא מינה 14 חברי מועצה; עדיין יש למנות ארבעה אנשי מקצוע, שני עו בדי מדינה ונציג מועצה אזורית. להלן פרטים על הסיבות לעיכוב המינוי של השבעה: השר והמנכ"ל שינו אפוא את סכומי התמיכה המומלצים ל -46 מוסדות ציבור ורשויות מקומיות, שהם כ -37% מ-123 הגופים שהגישו בקשות לתמיכה. 3. משרד מבקר המדינה בדק ב"המלצת ההנהלה" את הבקשות שנכללו בטבלת ה"תוספות". (א) נמצא כי למרות שהמדור המליץ בהמלצה הראשונה שלו שלא לתמוך בבקשות מסוימות שהגישו שתי עמותות, המליץ המנכ"ל לתמוך בהן, והוא מחק את נימוקי המדור ולא נימק את השינויים שעשה. יצוין שגם בהמלצה השנייה והשלישית ש ל המדור הומלץ שלא להיענות לבקשות האמורות. בגין אחת הבקשות החליטה ועדת תמיכות לתת תמיכה לגוף המבקש. העובדה שהמנכ"ל עשה שינויים לא באה לידי ביטוי במסמכים שהוגשו לוועדת תמיכות, והיא החליטה על מתן תמיכה על סמך המלצה שאינה של הגוף המקצועי. מפרוטוקול הישיבה הראשונה של ועדת התמיכות ומשיחות עם עובדי המשרד שנכחו בישיבה עולה, שהוועדה דנה בישיבתה רק ב "המלצת ההנהלה" ולא הוצגה לפניה ההמלצה של המדור. זאת ועוד, בפרוטוקול הישיבה לא ציין המנכ"ל, שנכח בה, כי "המלצת ההנהלה " אינה המלצת המדור. חברי הוועדה סברו שההמלצה שהוצגה לפניהם היא המלצת המדור; להלן דוגמה: לדעת משרד מבקר המדינה, ממצא זה מלמד כי השר ביקש להיטיב עם עמותות מסוימות בלי לנמק או להסביר את הגידול הניכר בסכום התמיכה שהומלץ להן. בכך נהג השר באו פן בלתי - שוויוני, שלא על פי מבחני התמיכה. 4. משרד מבקר המדינה בדק את "המלצת ההנהלה " בנוגע לבקשות של מוסדות ציבור שנכללו בטבלת ה"הפחתות". בנוגע לשמונה בקשות של שישה מוסדות ציבור, שעל פי שינויי השר שלא נומקו אין לתת להם כלל תמיכה למרות ההמלצה הראשונה של המ דור, הפחית המנכ"ל ב"המלצת ההנהלה " את מלוא סכום התמיכה, מחק את נימוקי המדור למתן התמיכה אך לא נימק את ההפחתות . יצוין שגם בהמלצה השנייה . שלהמדור, שניתנה כאמור יומיים לפני מועד כינוס ועדת התמיכות, שב המדור וחזר על המלצותיו. כאמור, נוסף על שינויי השר, נעשו בלשכת המנ כ"ל שינויים בהמלצה הראשונה של המדור. בנוגע לשתי בקשות לתמיכה של שתי עמותות ביטל המנכ"ל את התמיכה שהמדור המליץ עליה, מחק את נימוק המדור למתן התמיכה ולא נימק את שינוייו. מכלול הממצאים מלמד, כי בניגוד לאמור בתשובת המנכ"ל, הבינו חברי ועדת תמיכות ש"המלצת ההנהלה " שהוצגה לפניהם היא המלצת המדור. לפי נימוקיהם בפרוטוקול מהישיבה הראשונה של ועדת תמיכות, הם סברו שמשמעות ההמלצה החיובית שהובאה לפניהם היא תמיכת המדור בתמיכה, ומשמעות ההמלצה השלילית - התנגדות המדור לתמיכה. מהתיעוד ע ולה כי המנכ"ל הנחה את הרכזת במינהל התרבות שלא להעביר את המלצת המדור ישירות לחברי ועדת תמיכות, כנדרש, אלא להעבירה קודם כל להנהלת המשרד כדי שהשר, מר גאלב מג'אדלה, והמנכ"ל, ד"ר יואב רוזן, יוכלו לעשות בה את השינויים הנחוצים לדעתם. יו"ר המדור השתתף בישיבה הראשונה של ועדת תמיכות, אולם לא התריע על השינוי שנעשה בהמלצות המדור, גם כאשר התבקש להעיר על ההחלטות של הוועדה. בנוגע לכמה בקשות נמצא שגם ההחלטה השנייה של ועדת תמיכות הושפעה מ "המלצת ההנהלה ", והוועדה אישרה מתן תמיכות משיקולים שאינם מקצועיים, כמפורט להלן. מן האמור לעיל עולה כי בניגוד לנוהל תמיכות, שינו השר והמנכ "ל סכומי תמיכה שהמדור המליץ עליהם. בישיבה הראשונה של הוועדה קיבלו חבריה פעמים רבות את כל השינויים שנכללו ב"המלצת ההנהלה ". לדעת משרד מבקר המדינה, יש חשש שהשינויים שערכו השר והמנכ"ל בהמלצת המדור לא נבעו משיקולים מקצועיים אלא מרצון להיטיב עם מוסדות ציבור שחפצו ביקרם. בכך הם הפֵירו שני עקרונות שיש לנהוג לפיהם בחלוקת תמיכות לפי מבחני התמיכה: סבירות ושוויון בין מקבלי התמיכה. התנהגות זו עלולה לפגוע באמון הציבור שהמשרד מחלק כספי תמיכה באופן הוגן. יצוין כי בעניין עמותה אחרת, שיו"ר המדור המליץ לתת לה תמיכה נוספת, הסבה מרכזת בכירה לתקצוב ולתכנון במינהל התרבות את תשומת לב חברי הוועדה לבעייתיות שבאישור התמיכה הנוספת, משום שבעמותה התגלו ליקויים בביקורת מעמיקה: "רק לפני יומיים קיזזנו ]לעמותה[ תמיכה בגין ביקורת עומק". המשרד העניק את הסכום הנוסף גם לעמותה האחרת למרות קיזוז התמיכה בעקבות הביקורת. .מבקר המדינה שב ומעיר כי על שרים ומנכ"לים להימנע מלהתערב בעניינים המסורים בידי הדרג המקצועי של שירות המדינה הפועל לפי נהלים קבועים מראש ולפי אמות מידה ברורות, ידועות ושוויוניות. הליקויים שנמצאו בפעילות המשרד מעידים על מינהל לא תקין בשני תחומים מרכזיים - מתן תמיכות ורכישת שירותי ם. על המשרד לקבוע לאלתר את מבחני התמיכה לפי אמות מידה כמותיות בכל תחומי התרבות ולפעול בנחישות למינוי מועצות ציבוריות שפג תוקף המינוי של חבריהן. על חשב המשרד והיועצת המשפטית שלו, שמתוקף תפקידם נדרשים לפעול כשומרי סף בנוגע לשימוש בכספי המשרד, לדאוג שוועדת המכרזים תפעל לפי הקווים המנחים שקבע החשב הכללי. על משרדי האוצר והמשפטים להדק את הבקרה על משרד המדע, התרבות והספורט, בכל הנוגע למתן תמיכות ולרכישת שירותים. .רוב התקציב של מינהל התרבות מיועד לתמיכה במוסדות ציבור, ובחלק מתחומי התרבות עדיין לא פורסמו מבחני תמיכה לפי אמות מידה כמותיות. ממצאי הביקורת מצביעים על הנזק שנגרם משימוש במבחנים שאינם מבוססים על אמות מידה כאלה. השר, גאלב מג'אדלה, והמנכ"ל, ד"ר יואב רוזן, התערבו התערבות פסולה בחלוקת כספי תמיכות בתחום התרבות הערבית, למרות שההחלטות בעניין חלוק ת התקציב הזה הן בסמכות ועדת תמיכות של המשרד ולא בסמכותם. בכך הם הפירו שני עקרונות שיש לנהוג לפיהם בחלוקת תמיכות לפי מבחני התמיכה: סבירות ושוויון בין מקבלי התמיכה. התנהגות זו עלולה לפגוע באמון הציבור שהמשרד מחלק כספי תמיכה באופן הוגן. מינוין של מועצות התעכב, בין השאר, משום ששלושה שרים שהיו אחראים למינוי מועצות חדשות כיהנו כל אחד במשך חצי שנה או פחות. בתקופת כהונתו של השר מג'אדלה טיפל המשרד במינוי חברי מועצת הרשות ומועצת המוזיאונים באופן לא מספק. תכנון פסטיבל שבו 35 אירועים לפחות, שניים מהם רבי משתתפים, דורש תכנון והכנות במשך חודשים רבים. אף על פי כן, פחות משבועיים לפני חג הפסח שלח המשרד לארבע רשויות מקומיות הצעה להשתתף במכרז סגור והקצה להן חמישה ימים בלבד להשיב על ההצעה. לדעת משרד מבקר המדינה, גם המכרז הסגור הזה נערך למראית עין בלבד. בכך פגע המשרד בעקרון השוויון שעליו מבוססת שיטת המכרזים. פרטי ההתקשרות של המשרד עם מועצה מקומית מודיעין עילית מעידים אפוא שמדובר בתמיכה ולא ברכישת שירותים: המשרד פרסם את המכרז הסגור פחות משבועיים לפני תחילת החג ולכן, נראה שהפסטיבל היה מתקיים גם ללא השתתפות המדינה במימונו; המימון של המשרד היה חלקי בלבד; המשרד לא נתן הנחיות במהלך הפסטיבל והיזמה העיקרית לקיימו הייתה של מועצה מקומית מודיעין עילית. מכאן שוועדת מכרזים אישרה העברת כספים למועצה המקומית מודיעין עילית כרכישת שירות בניגוד לקווים המנחים שקבע החשב הכללי. . לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד היה לטפל בבקשה של המועצה האזורית גלבוע במסלול התמיכות, כפי שנהג בבקשות אחרות לעריכת פסטיבלים. אין מניעה שהמשרד יאמץ רעיונות של גופים אחרים וייזום פסטיבלים בעצמו, אך אם אינו עושה זאת והתשלום נושא אופי של תמיכה, עליו לפעול לפי נוהל תמיכות. לדעת משרד מבקר המדינה, משך הזמן עד השלמת ההליכים היה ארוך יתר על המידה, בייחוד מאחר שתוקף כהונת המועצה פג כמה שנים קודם לכן. העיכוב הממושך במינוי מועצת הרשות גרם להפסקת העברת הכספים אליה ופגע פגיעה חמורה בפעילויות הרשות ליידיש, שהן חיוניות לציבור דוברי היידיש בישראל. על המשרד, בשיתוף משרד המשפטים, לפעול למציאת פתרון מוסכם שיאפשר את המשך עבודת המועצה במקרים כגון זה. (א) קיימים מבחני תמיכה ל -33 תחומי תרבות. נמצא כי במשך כעשר שנים ממועד פס"ד תיאטרון ארצי לנוער ועד אוגוסט 2008 פורסמו מבחני תמיכה חדשים ב-18 תחומים בלבד, ואילו ב-15 תחומים לא הוכנו מבחני תמיכה חדשים וכספי תמיכה חולקו לפי המבחנים הישנים. יצוין כי לשנת 2008 הקצה המשרד לתמיכות בתחומים שיש להם מבחנים ישנים כ-100 מיליון ש"ח, שהם כ-25% מהתקציב לתמיכות באותה שנה. נמצא שרק כעבור כשנה וחצי, בתחילת שנת 2008 , החל מינהל התרבות בהכנת טיוטה למבחני תמיכה חדשים בתחום התרבות הערבית . כשנה וחצי לאחר שהשר נכנס לתפקידו, פרסם המשרד באוקטובר 2008 ברשומות מבחני תמיכה חדשים בתחום התרבות הערבית, דבר שלא נעשה במשך שנים. (ד) במרס 2007 הגיש למנכ"ל עו"ד שעבד בלשכה המשפטית במשרד דוח ובו צוין כי בעדיפות ראשונה ("מיידי") יש לטפל בטיוטות למבחנים בארבעה תחומים: אמנות פלסטית, פסטיבלים, ספרות - כתבי עת ומפעלי תרבות ובתי ספר לאמנות חזותית . עד מועד סיום הביקורת לא פרסם המשרד מבחנים חדשים בארבעת התחומים.
קיום מועצת מוזיאונים פעילה שכהונתה תקפה הוא תנאי להכרה במוזיאונים ולמתן חלק מהתמיכות. במשך ארבע שנים, מינואר 2005 ועד ינואר 2009 לא מונתה מועצה חדשה. במשך שלוש שנים, מינואר 2006 , נמנע ממוזיאונים חדשים לנסות ולקבל מהמשרד הכרה, דבר שהיה מאפשר להם לגייס משאבים נוספים לפעילותם. נוסף על כך, מוזיאונים מוכרים המקבלים בכל שנה תמיכות מהמשרד, לא יכלו לממש את זכותם ולבקש מהמשרד תמיכה בפר ויקטים מיוחדים החשובים לשמירה על רמתם המקצועית. עיכוב מינוי חברי מועצת המוזיאונים מנע את כינוסה ולכן גרם נזק למוזיאונים התלויים בהחלטותיה.