חברת החשמל לישראל בע_מ . שכר עידוד - חברת החשמל לישראל בע_מ משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם באו"ש יש מאגר מידע המכיל נתונים כגון יחידות שחלו בהן שינויים מהותיים בתהליכי העבודה עקב המעבר ל- .ERP או יחידות שצפויים בהן שינויים כאמור, ואולם בסיס הנתונים אינו כולל לוחות זמנים להכנתן של שיטות שכר עידוד חדשות ליחידות אלה ופרטים בדבר מצב הכנתן. נתונים אלה דרושים כדי שעם סיום תקופת ההסתגלות של העובדים לתהליכי העבודה החדשים יהיה אפשר להפעיל את השיטות המתאימות. להחלטת המנכ"ל דאז, ד"ר רזון, מ - 2002 .לא צורף מסמך בחתימתו התוספת הנזכרת לשכר העידוד אמורה להינתן בגין עמידה ביעדים, והקריטריון הקובע הוא "שנה שבה מאזן החברה הסתיים ברווחים". לדעת משרד מבקר המדינה, ההחלטה לשלם לעובדים אלו תוספת על "עמידה ביעדים" גם אם לא עמדו בהם מעלה חשש שתשלום זה ניתן כתוספת שכר, ולא כדי לעודד השגה של יעדי החברה. לפי חישובי משרד מבקר המדינה, הסתכמה התוספת הכספית לכל העובדים בקבוצה זו - שמנתה בשנ ים 2008 ו- 2009 99 ו-104 עובדים בהתאמה - בכ- 355,000 ש"ח ובכ- 373,000 ש"ח בהתאמה. יוצא אפוא ש"מרכיב העמידה ביעדים שבנוסחת שכר עידוד למנהלים" כרוך בתוספת כספית. לדעת משרד מבקר המדינה, כדי שלהנהלת החברה תהיה בקרה על תשלומי שכר העידוד בעת ההסבה, מוצע לקבוע בנוהל כי ע ל מנהל החטיבה לדווח עליהם למנכ"ל ולדירקטוריון אחת לתקופה שתיקבע. הדיווח יכלול מידע: על פרקי הזמן שבהם משולם שכר עידוד לצורך ההסבות, על סכומם הכולל של תשלומים אלו ועל מספר העובדים המקבלים אותם. משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שדירקטוריון החברה יקפיד על ביצוע החלטתו מאוגוסט 2005 , המטילה על הנהלת החברה חובת דיווח שוטף. לדעת משרד מבקר המדינה, על הדיווח לכלול נתונים על הנושאים האלה: שיטות שכר העידוד השונות הנהוגות בחברה; מועדי הנהגתן; קבלת האישורים הנדרשים, על פי חוק יסודות התקציב ועל פי הוראות הממונה על השכר ורשות החברות הממשלתיות, לפני כל מתן תוספת לשכר העידוד; שיעורי ההתפלגות של שכר העידוד לפי המגזרים בחברה. בדיווח ייסקרו גם שיטות שכר העידוד החדשות שפיתח או"ש, ובעניינן יש להתייחס גם למצב יישומן, לניתוח עלויותיהן ויעילותן ולשיעור החיסכון שהושג מהפעלתן. משרד מבקר המדינה מעיר כי לנוכח ריבוי שיטות שכר העידוד בחברה, מספרם הרב של העובדים והשוני בכישוריהם ובמיומנותם היה סביר למצוא פיזור רחב יותר של שיעורי שכר העידוד, ומכאן - ממוצע נמוך מהתקרה שנקבעה. על הנהלת החברה לבדוק שמא היעדים שקבעה קלים מדי להשגה, ויש צורך לעדכן את המדדים בשיטות השונות כדי להעלות את התפוקות. בין היתר, על הנהלת החברה לבחון את "מדדי האיכות" בשיטות שכר העידוד המופעלות ביחידות המוזכרות בטבלה מס' 2 .ולתקנם בהתאם עוד העלתה הביקורת, כי אף שאו"ש פיתח שיטות שכר עידוד חדשות ליחידות שונות בחברה, לא פעלה הנהלת החברה בנחישות, בשיתוף שאר הגופים הנ וגעים בדבר, למציאת פתרון שיאפשר את הנהגתן של השיטות המעודכנות. במקום זאת היא העדיפה לשלם שכר עידוד באופן שאינו מתאים לתהליכי העבודה ביחידות שונות בחברה. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה לקיים את החלטת המועצה המרכזית ולהפסיק את התשלום החריג לעובדים שהתקבלו לאחר מועד קבלת החלטה, דצמבר 2002 , ולשייכם לקבוצת העובדים שתקרת שכר העידוד שלהם היא 30% . על החברה לתקן גם את גבול שיעורי הפרמיה של יתר 18 העובדים מקבוצה זו שהחלו לעבוד בחברה לאחר מועד קבלת ההחלטה. מאחר שבמזכירות המועצה המרכזית יש ייצוג שווה להנהלה ולעובדים, וההחלטות מתקבלות ברוב קולות המשתתפים, ומאחר שבהסכם לא נקבע כיצד על הדרג הגבוה ביותר - המועצה ומזכירות המועצה המרכזית - לפעול כאשר אין הסכמה, התוצאה היא שלעתים לא מתאפשר להפעיל שיטות שכר ע ידוד חדשות (ראו להלן), והחברה ממשיכה לשלם שכר עידוד על פי שיטות מיושנות שאינן מתאימות לציוד חדש או לתהליכי עבודה חדשים. יוצא אפוא כי בהיעדר הסכמה במועצה המרכזית על עדכון השיטות, החברה ממשיכה לשלם ל - 1,937 מעובדיה (כ -15% מכלל עובדי חח"י בשנת 2009 ) שכר עידוד לפי שיטות בנות14 עד35 שנה. משרד מבקר המדינה מצא כי כ -,300315 מעובדי חח"י בשנת 2009 (כ-%26 מכלל עובדיה) מקבלים שכר עידוד לפי שיטות שהופעלו לפני שנת 2000 (ראו להלן), ורק כ-64% - לפי שיטות שהופעלו בשנים 2005 -2010 . משרד מבקר המדינה מעיר כי למרות טענת ארגון העובדים שמנגנון הכרעה מוסכם כבר קיים, עינינו הרואות: יש מקרים שבהם לא נמצאה הדרך להסכמה, ומשום כך התעכבה הנהגתן של שיטות שכר עידוד חדשות. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהחברה וארגון העובדים יחליטו יחד מי הגוף שיכריע במקרה של מחלוקת: המועצה המרכזית או גוף אחר. כמו כן ראוי שייקבע בהסכם מהם פרקי הזמן המרביים לדיון ולאישור הצעות לשיטות שכר עידוד בערכאות השונות, ואילו צעדים יינקטו במקרים של אי-עמידה בלוחות הזמנים. נמצא כי בדוח שחח"י מגישה לממונה על השכר אחת לשנה 8 , רכיב שכר העידוד נכלל בסעיף הנקרא "תוספות שכר" ואינו מוצג בו גם כרכיב נפרד. לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת החברה, על מזכירות המועצה ועל הדירקטוריון לגרום - בנחישות, בשיתוף הגופים הנוגעים בדבר - להפעלת שיטות מעודכנות ולתיקון המצב שבו משולם לקבוצות עובדים שכר עידוד בהיקף כספי שנתי של מיליוני ש"ח עבור עבודה הנמדדת בשיטות שאינן עדכניות. לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לרכז את הנתונים האמורים למאגר מידע אחד. מאגר כזה יאפשר למקבלי ההחלטות - ההנהלה והדירקטוריון - לעקוב אחר נושא שכר העידוד בחברה ולקבל מידע זמין ועדכני בדבר התאמתן של שי טות שכר העידוד המונהגות בחברה להתחדשות תהליכי העבודה בה. .לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שאו"ש יציג אומדן של עלות הפעלת השיטה החדשה לעומת אומדן התקבולים ממנה - וכל זאת לעומת השיטה הקיימת. כשמקבלי ההחלטות בוחנים את הצפוי לחברה מן השיטה החדשה, תחשיב כזה אמור להיות התשומה המרכזית לקראת קבלת החלטותיהם. .ממצאי הביקורת מלמדים כי הגופים הממונים על חברת החשמל - רשות החברות, הממונה על השכר ודירקטוריון החברה - אינם מבצעים כנדרש את המעקב, את הפיקוח ואת הבקרה על פעולות החברה בנושא שכר העידוד ועל התשלום עבורו. למעשה, שכר העידוד משולם בחלק מהמקרים ללא אישור כדין. הממונה על השכר, רשות החבר ות והדירקטוריון חייבים להקפיד על הפיקוח ועל הבקרה בכל הנוגע להנהגתן של שיטות שכר עידוד, כדי להבטיח את השקיפות ואת הכדאיות של הפעלתן, וכדי ששכר העידוד לא ישמש כלי להעלאת השכר ללא קשר לתפוקה. על גופים אלו לנקוט את הצעדים הנדרשים ולעמוד, על פי סמכותם, על אכיפ ת החוקים 22 בכל הנוגע לתשלומי שכר העידוד, לרבות מניעת תשלומי שכר חריגים. שכר עידוד המבוסס על שיטות עדכניות המתאימות לתהליכי העבודה מיועד להניע עובדים להשקיע בעבודה יותר, לייעל אותה ולהעלות את תפוקתה, ואולם ספק אם המטרות האלה מושגות בחברת החשמל. שכר העידוד הפ ך לתוספת שכר שעולה חשש כי אין לה קשר לתפוקה. על החברה לגבש הסכמה עם ארגון העובדים בנוגע לזהותו של מנגנון הכרעה במקרים של אי -הסכמה בנושא הפעלתן של שיטות שכר עידוד חדשות, שכן היעדר גוף מוסכם מביא לידי עיכוב של שנים בהנהגתן בחברה. על הגופים הנוגעים בדבר לנקוט את הצעדים הנדרשים לתיקון הליקויים שהעלה מבקר המדינה בדוח זה ולוודא כי שכר העידוד משולם תמורת תוספת מהותית לתפוקה והתייעלות ממשית בחברה. לדעת משרד מבקר המדינה, הייתה החברה צריכה לסייג את תוקפה של החלטת המנכ"ל מ- 2002 עד למועד עדכונו של תעריף החשמל וכן הייתה צריכה להתנות את תשלום מרכיב העמידה ביעדים בהשגת רווח במאזן שלאחר אישור התעריף. על החברה לקבוע כיצד ובאיזה מועד ייקבע אם הסתיימה השנה ברווחים, כדי ש היא לא תוכל לפרש בכל שנה פרשנות שונה בעניין חישוב הרווח.
לדעת משרד מבקר המדינה, הגורם שכונה "עמידה בתקציב החברה" ושנדון בשנת 1986 שונה מהקריטריון המוזכר בזיכרון הדברים מ- 1999 , והוא "שנה שבה מאזן החברה הסתיים ברווחים". יוצא אפוא כי בזיכרון הדברים הזה קבעה חח"י קריטרי ון שלא אושר, שכן לא חתמו עליו המנכ"ל, יו"ר הדירקטוריון ויו"ר ועדת ארגון וכוח אדם של הדירקטוריון, אף שנכתב בו כי הוא באישור המנכ"ל ועל דעתם של הדירקטורים האמורים, ותוכנו לא הובא לאישור מליאת הדירקטוריון. יש לציין, כי תשלום תוספת כספית זו התקיים עד למועד סיו ם הביקורת, ספטמבר 2010 .