חברת נמל אילת בע_מ . היבטים מנהליים - חברת נמל אילת בע_מ (3) משרד מבקר המ דינה השווה בין שכרו השנתי ברוטו לפני העברתו של המזכיר מחוזה אישי בשנת 2008 לשכרו השנתי בשנים 2009 ו- 2010 , כעובד בכיר קבוע. מההשוואה עולה כי שכרו עלה פי 2.3 מכ- 146,000 ש"ח בשנת 2008 לכ- 331,000 ש"ח בשנת 2009 , ופי2.1 , לכ- 312,000 , בשנת 20107, בלא שהיה שינוי בתפקידו של העובד. .משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי אין זה תקין שעובד המועסק במשרת אמון יוע בר למעמד של עובד קבוע. מעצם טבעה משרת אמון יכולה להימשך רק כל עוד שורר האמון בין הצדדים , ורק כל עוד יו"ר הדירקטוריון מכהן בתפקיד. הביקורת העלתה כי החלטת ועדת הדיור להעתיק את משרדי דירקטוריון החברה לבאר שבע לא כללה מסמכים מבססים אשר יסבירו כיצד היא התקבלה, מה היו השיקולים והחלופות שנבחנו ואילו בדיקות נערכו כדי לוודא שאכן יושג החיסכון האמור. נמצא כי מסמך החלופות הוכן על ידי מזכיר הדירקטוריון ולא על ידי מי שאמּון על בדיקת הצעות מסוג זה, כגון אגף כספים. . מהטבלה עולה כי הייתה שונּות בין המשמרות הנוספות שמבצעים העובדים, וכי היו עובדים בכל מחלקה שביצעו עשרות משמרות נוספות בשנה, מעבר לאלה שביצעו עובדים אחרים. יצוין כי את רוב המשמרות הנוספות מבצעים עובדים ותיקים ששכרם גבוה. עובדה זו משפיעה על הוצאות החברה. הביקורת לא קיבלה הסברים מספקים על הסיבות להבדלים בין העובדים בביצוע המשמרות הנוספות, דבר שיש לו גם כן השפעה ניכרת על שכר העובדים ועל הוצאות החברה. הביקורת העלתה כי למרות מכתב זה, שנכתב עוד לפני קליטתם של העובדים, לא נערך דיון בדירקטוריון אם להפסיק את תהליך הקליטה, והחברה המשיכה את תהליך קליטתם. הביקורת העלתה כי לאחר הפסקת קו המכולות לא נערך תחשיב כדי לבחון אם המשך העסקת העובדים יביא לחיסכון בהשוואה למצב הקיים. כאמור עובדי התפעול עובדים שמונה ימי עבודה בחודש בלבד. ניהול הליך בחירת עובד בכיר בידי ועדה שחברים בה חברי דירקטוריון אינו תואם כאמור את הנחיית הרשות, ויש בו גם משום פגיעה בסדרי בקרה נדרשים. המנכ"ל אמור לנהל את הליך הבחירה, ואילו הדירקטוריון אמור לבחון את ההליך ולאשר אותו. במועד תחילת הביקורת - ביוני 2010 - נמצא כי 14 העובדים החדשים (אחד פרש בינתיים) משובצים כולם במחלקת התפעול ומועסקים בהיקף של 100% משרה, אף שהדירקטוריון החליט בנובמבר בעת קליטתם להעסיקם במשרה חלקית של עד 65% משרה. יו צא אפוא כי החברה קלטה עובדים למחלקת תפעול בו בזמן שהעובדים הוותיקים עובדים שמונה ימים בלבד בחודש. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי הנוהל האמור אינו קובע מהם תנאי הכשירות הנדרשים לפקידים בכירים בתפקיד ים השונים כפי שנקבע בתקנות. עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2010 .לא אושר נוהל זה בדירקטוריון הלכה למעשה הנוהל התקף הוא הנוהל שאושר ביולי 2005 , המאפשר הכללת חברי דירקטוריון בוועדת האיתור, בניגוד להנחיות הרשות. החברה לא שאלה את מר אילון, המועמד לשאת בתפקיד בכיר ומשפיע בחברה, אם תלויים ועומדים כנגדו הליכים פליליים, ומר אילון מצדו לא דיווח על חקירה פלילית אשר התנהלה נגדו בשנת 2005. . התחלופה הרבה של המנכ"לים בחברה לאורך זמן כה ממושך(רק מנכ"ל אחד קבוע והיתר מנהלים בפועל) הביאה לכך שהניהול השוטף של החברה הופקד בידי אנשים שמעמדם היה זמני , על כל המשתמ ע מכך. בנסיבות שבהן נוהלה החברה נוצר מצב שבו נפגם קיומם של מנגנוני איזונים ובלמים, ונפגעה היכולת לערוך פיקוח ובקרה נאותים בחברה. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי בנושא של מינוי סמנכ"ל משאבים ראוי היה שהחברה תוודא קיום גילוי מלא. (6) הביקורת העלתה כי הרשות לא הוציאה הנחיות לדירקטוריונים של חברות ממשלתיות בעני ין ההחלטות שיש לקבל באשר לעובדים בכלל, ולעובדים בכירים בפרט, שהוגשו נגדם כתבי אישום. לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי שיהיה בחברה נוהל בדבר מינויים למשרות אמון, סוגיהן, דרך הבחירה למשרה לרבות ההשכלה, הניסיון ושאר הכישורים הנדרשים לאיוש עובדים במשרות אלה. כמו כן יפרט הנוהל את תנאי העסקת העובדים המאיישים אותן. .הביקורת העלתה כי במהלך חמש שנים וחצי לא היה לחברה בחלק נכבד מהזמן מנכ"ל קבוע אלא היא נוהלה על ידי ממלאי מקום או באמצעות ועדת ניהול מקרב חברי הדירקטוריון ובראשות היו"ר. צורת התנהלות זו פוגעת הן בקיומם של האיזונים והבלמים בין הדירקטוריון לבין הנהלת החברה והן ביכולתה של החברה לערוך בקרה ופיקוח נאותים. על דירקטוריון החברה ועל הרשות לתת את דעתם לנושא ולדאוג שימונה מנכ"ל קבוע שתפקידו לא יהיה נתון כל העת בחוסר ודאות. על הרשות ועל דירקטוריון החברה לנקוט את כל הצעדים המתחייבים כדי לוודא שהחברה תתנהל בצורה תקינה, יעילה ושהלי קויים שעליהם הצביעה הביקורת, בתחומי ניהול החברה והיבטים של כוח אדם, יתוקנו ללא דיחוי. . לדעת משרד מבקר המדינה אין זה סביר שהחברה לא פעלה לתקן את שעון הנוכחות במשך תקופה ארוכה, ויש לנקוט את כל אמצעי הפיקוח והבקרה על נוכחותם של העובדים בעבודה. הביקורת העלתה כי במהלך פברואר 2005 ועד דצמבר 2009 לא הטילה החברה על המבקר הפנימי לעשות ביקורת בנושא התנהלות הקופה כדי לוודא שהכספים שהופקדו בה נוצלו בהתאם לתקנון שלה. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי אחד האמצעים של בקרה פנימית נאותה בארגון הוא הפרדת תפקידים של עובדים. מצב שבו עובד אחד מחזיק בכמה תפקידים - כגון עוזר מנכ"ל, מרכז משאבי אנוש ואחראי על מדור ציוד ובינוי - עלול לפגוע בסדרי הבקרה הפנימיים הנאותים של החברה. כמו כן העובד עלול להיקלע למצב של חשש מניגוד עניינים מוסדי. .במהלך הביקורת, בעקבות הערת משרד מבקר המדינה, הודיע יו"ר הדירקטוריון ביוני 2010 (שכיהן באותו מועד גםכמנכ"ל בפועל) לעובד ב' כי הוא מבטל את המינוי שלו כעוזר המנכ"ל, והודיע לעובד אחר על מינויו לתפקיד של ממלא מקום ראש מדור ציוד ובינוי עד הוצאת מכרז לתפקיד. עובד ב' ממשיך למלא תפקיד של ממלא מקום ראש מחלקת תפעול. יצוין כי כעבור שלושה ימים התפטר העובד האחר שמונה לממלא מקום ראש מדור ציוד ובינוי, והאחריות חזרה לידיו של עובד ב'. בעקבות הביקורת מונה בינואר 2011 ,עובד אחר לממלא מקום ראש מדור ציוד ובינוי ובתשובתה מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה, הודיעה החברה כי היא החלה בהליך של מכרז חיצוני לתפקיד ראש מדור ציוד ובינוי. יצוין כי גם בתפקיד ראש מחלקת שיווק ופיתוח עסקי מונתה עובדת כממלאת מקום לפני כשנתיים. מינוי של בעלי תפקידים כממלאי מקום לאורך זמן יש בו משום פגיעה בניהולה התקין של החברה. הביקורת העלתה כי הגדלת תקרת גובה ההלוואות לעובדים ב-40% , מ- 50,000 ש"ח ל- 70,000 ש"ח, וההגדלה של תקופת ההחזר לא קיבלו את אישור דירקטוריון החברה, כמתחייב מסעיף 32 (א) של חוק החברות הממשלתיות, הואיל ושני שלישים מן ההלוואות הללו ממומנים מכספי החברה. משרד מבקר המדינה העיר לחברה ולרשות כי ניהול החברה על ידי היו"ר פוגע בהפרדה הנחוצה בין הדירקטוריון שאמור לקבוע מדיניות ולפקח על התנהלות החברה, לבין מי שמנהל את החברה ואחראי לניהולה השוטף. לפיכך היה מקום לקצר תקופה זו ככל האפשר ולהביא בדחיפות למינוי מנכ"ל לחברה. מהאמור לעיל עולה כי הליך האיתור של מנהל כללי לחברה ארך שנתיים בקירוב, זמן לא סביר לכל הדעות. בתקופה זו נוהלה החברה על ידי המנהל הכללי בפועל ועל ידי חברי דירקטוריון.
משרד מבקר המדינה העיר כי מאחר שהמבנה המשפטי המקורי של הקופה לעזרה הדדית השתנה, אימוץ תקנון הקופה כפי שהוא אינו מתאים. בעלי התפקידים והגורמים המוזכרים בתקנון העמותה אינם קיימים עוד. כמו כן הביקורת העלתה כי לא היה בחברה נוהל למתן הלוואות על ידי הקו פה שיתייחס בין היתר לנושאים האלה: הזכאות לקבלת הלוואה; תקרת ההלוואות ותקופת ההחזר; מינוי חברי ועדת ההלוואות ותקופת כהונתם; וסדרי ניהול הקופה.