המשרד להגנת הסביבה . הטיפול בפסולת בניין .מהאמור עולה כי המשרד להג"ס השלים הקמת מסד נתונים ומערכת דיווח ובקרה .לפסולת בניין (להלן - מערכת המידע), אך במועד סיום הביקורת, נובמבר 2020 , . רק כשליש מאתרי הטיפול בפסולת הבנייןשאמורים להתחב ר למערכת המידע .חוברו אליה, והצפי להשלמת ההתחברות של כלל האתרים למערכת הוא עוד שנה; .וכי גם מועד מאוחר זה אינו ודאי, מאחר שלפי עמדת המשרד האחריות לפיתוח .פתרון ההתחברות בידי מתקני הטיפול בפסולת , ולא בידיו. .על מנת שניתן יהיה להפיק את מלוא התועלת ממערכת המידע, שהנתונים בה .חיוניים לצורך המעקב אחר הטיפול בפסולת הבניין, מומלץ כי המשרד להג"ס יקבע .למתקני הטיפול בפסולת מועדים מחייבים להתחברות ם למערכת זאת; וכן ישלים .העברת נתונים ממנה לוועדות המקומיות ולרשויות המקומיות - לצורך מעקב שלהן .אחר הטיפול בפסולת הבניין והבטחת מהימנות האסמכתאות על אופן הטיפול בה. .נמצא כי ממכלול הנושאים שעלו, המשרד להג"ס התקין תקינה עבור חלק .מהחומרים הממוחזרים, וכי מספר מתקני המיחזור גדל מ-11 בשנת 2011 ל-37 .מתקנים ב-2020 . עם זאת, בעניין המלצות וצעדים נוספים לעידוד המיחזור טרם .התקבלו החלטות. משרד מבקר המדינה ממליץ כי המשרד להג"ס, עם יתר משרדי .הממשלה שקשורים לנושא, יבחנו את ההמלצות השונות ויגבשו החלטות בנושאים .שלהלן: הפנמת העלויות החיצוניות הנגרמות מפעולות הכרייה והחציבה; גיבוש .הנחיות לגבי הריסת מבנים; הקמת מרכז מידע ומחקר לפיתוח שימושים בחומרי .בנייה ממוחזרים; מינוי גורם ממשלתי מתכלל לנושא; נקיטת צעדים לעידוד הפרדה .במקור של הפסולת ולשיפור איכות החומר הממוחזר. .במהלך השנים נתנו גורמים שונים המלצות מפורטות בעניין עידוד השימוש בחומרים .ממוחזרים ואופן יישומן, אולם הועלה כי לגבי רובן לא גובשה החלטה בדבר יישום או אי- .יישום; להלן דוגמאות: .פעולות המשרד להג"ס בכל הנוגע להוצאת צווים ואכיפתם נעשו ללא נוהל עבודה .פנימי. משרד מבקר המדינה מצין לחיוב את המשטרה הירוקה ומחוז דרום, אשר .גיבשו נהלים פנימיים, וממליץ למשרד להג"ס כי יתקין נוהל אחיד ומחייב לכל .יחידות המשרד הנוגעות בדבר, שיסדיר את כל ההיבטים הנוגעים להוצאת צווי ניקוי, .ושיקבע מדיניות ברמה המשרדית ל הפעלת אמצעי אכיפה זה. נוהל זה יוכל .להתבסס, בין היתר, על הנהלים הפנימיים בעניין של המשטרה הירוקה ושל מחוז .דרום. עוד מומלץ כי המשרד יקבע יעדי הוצאת צווים לכלל המחוזות בשים לב .לכמויות הפסולת בהם ויעקוב אחר מימושם. . מלוח9 עולה כי כ-29% מהצווים שניתנו ב-2018 וכ-30% מהצווים שניתנו ב-2019 . על ידי יחידות המשרד לא מולאו בפועל על ידי הגורמים שקיבלו אותם. יצוין כי .כאשר צו ניקוי אינו ממולא, מחוזות המשרד ממשיכים לבצע בעניין המפגע אכיפה .מינהלית או מפנים את הטיפול בו למשטרה הירוקה כדי שתפתח בחקירה פלילית .לגביו. .הועלה כי במערכת המעו"ף אין מידע על האופן שבו טופלו צווי הניקוי, וכדי להעביר .את המידע שביקש משרד מבקר המדינה בעניין זה, פנה אשכול אכיפה ליחידות .השונות במשרד וביקש אותו מהן. מומלץ כי המשרד להג"ס יפעל כדי שמערכת .המידע הממוחשבת שלו תכלול נתונים מלאים ומעודכנים בעניין סטטוס הצווים .שניתנו. .מאחר שבמועד סיום הביקורת הסדרת הטיפול בפסולת הבניין טרם הושלמה ועדיין .נותרו כאמור חילוקי דעות ובעיות הקשורות ליישומה, מומלץ כי המשרד להג"ס, .בתיאום עם משרד האוצר ונציבות שירות המדינה, יבחנו את מצבת כוח האדם .במשרד להג"ס בתפקידי אכיפה, לרבות בתחום השלכת פסולת הבניין, למול כלל .המשימות המוטלות על המשרד, יזהו את הפער הקיים ויפעלו לצמצומו במידת .האפשר, בכפוף לשיקולי תקציב וסדרי עדיפויות. משרד מבקר המדינה מציין את הגידול בהחרמות כלי רכב בין 2018 ל-2019 .עם זאת, .לנוכח המספר המצומצם של כלל פעולות האכיפה שבוצעו בשנים 2017 - 2019 , מומלץ .כי המשרד להג"ס יבחן את יעילות פעולותיו בתחום האכיפה הפלילית בנושא פסולת .בניין, בדרך שתגביר את אפקטיביות האכיפה ובעקבות זאת את ההרתעה מול מעוולים .סביבתיים בתחום עבירות פסולת הבניין, תוך העברת מסר לציבור ולפיו הפוגע בסביבה .על ידי השלכת פסולת בניין, אם יאותר, יישא בתוצאות מעשיו - דבר העשוי להפחית את .הכדאיות בביצוע עבירה זו. .רשות החברות הממשלתית מסרה למשרד מבקר המדינה ביולי 2020 כי לא נמצא ."תיעוד להקמת הצוות שהוקם ברשות לשם קידום הנושא ". .יצוין כי חוזר מנהל הרשות האמור הוא מסמך כללי העוסק "בשיפור הטיפול .בנושאים סביבתיים בחברות ממשלתיות", ובהם גם השימוש בחומרי בניין .ממוחזרים, אך אינו מחייב שיעור מסוים של שימוש בחומרים ממוחזרים בפרויקטים .של חברות ממשלתיות. במהלך הביקורת הנוכחית כתב המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה כי טיוטת .הצעת מחליטים שגיבש בדבר "הטלת חובת שימוש בחומרי בנייה ממוחזרים על .החברות הממשלתיות ועל השלטון המקומי בהיקף של 20% לפחות" נכתבה .ונערכה מקצועית וממתינה לאישור הגורמים הרלוונטיים במשרד; נכון למועד סיום .הביקורת, נובמבר 2020, .טרם הועברה הצעת המחליטים לאישור הממשלה כמו .כן, ממסמכי המשרד להג"ס עולה כ י בפועל יש שימוש מועט בחומרי בנייה .ממוחזרים בפרויקטים של חברות ממשלתיות 76 . עלרשות החברות הממשלתיות והמשרד להג"ס לפעול, כל אחד בתחומו הוא, ליישום .החלטות הממשלה האמורות בעניין שימוש בחומרים ממוחזרים. מומלץ כי המשרד להג"ס .ישלים גיבוש הצעת מחליטים לממשלה בנושא לחברות הממשלתיות ולשלטון המקומי, .וכי רשות החברות הממשלתיות ומשרד הפנים, בתיאום עם המשרד להג"ס, יוציאו חוזר .בנושא לכלל החברות הממשלתיות והרשויות המקומיות על מנת לחייבן בשימוש בחומרי .מיחזור בהיקף 20% .לפחות ויעקבו אחר מימושו .מלוח 4 עולה כי הנתון בדבר שיעור המיחזור של פסולת הבניין ב-2019 שעליו דיווח .המשרד להג"ס בתוכניות העבודה שלו זהה לנתון בעניין זה שהוא מסר למשרד .מבקר המדינה ; וכי הנתונים בדבר שיעורי מיחזור הפסולת בשנים 2016 ו-2018 .שעליהם דיווח בתוכניות העבודה שלו היו גבוהים ב - 16.3% - 23.9% מהנתונים .שמסר בעניין זה למשרד מבקר המדינה. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד להג"ס לנתח ביסודיות את מכלול הנתונים והמידע .הקיים בנושא מיחזור פסולת בניין, ובהתבסס על מסקנות ניתוח זה לקבוע בתוכניות .העבודה השנתיות שלו יעדים בני השגה בעניין בטווח הקצר ובטווח הארוך, ולנקוט את .כל הצעדים הדרושים להשגתם. מומלץ לפעול תוך השוואה לנעשה במדינות אירופה .ולשאוף ליעדי מיחזור גדולים מ -70% על מנת למצב את ישראל לצד מדינות האיחוד .האירופי שבהן שיעור מיחזור פסולת הבניין נושק ל- 100% . מהאמור לעיל עולה שבכימות התועלות הכלכליות ממיחזור מלא של פסולת הבניין .במסמכים האמורים, החיסכון הצפוי למשק ה ישראלי עשוי להגיע, בהנחות מסוימות, .ליותר מ-120 מיליון ש"ח לשנה, ואולי אף לכ-400 מיליון ש"ח; וכי קיימות גם תועלות .אחרות שטרם כומתו - חיסכון בשטחי קרקע, יצירת מקומות תעסוקה, מניעת פליטת .פחמן ומניעת כרייה מיותרת הגורמת לפגיעה בערכי טבע. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד להג"ס לתת את דעתו על כך שההיקף הניכר של .התועלות הכלכליות השנתיות הצפויות למשק ממיחזור פסולת בניין תומך אף הוא בצורך .להניע מגוון של פעולות שיקדמו את הנושא לקראת מטרה של מיחזור מלא של פסולת .בניין, ולהציג לשם כך את התובנות המקצועיות בתחום זה לפני גורמים נוספים, כגון משרד .האוצר, משרד הכלכלה ורשות החברות הממשלתיות. .בביקורת הנוכחית הועלה כי ל משרד להג"ס אין מסד נתונים מרוכז (לרבות באמצעות .כלים מתקדמים כגון GIS ) על כלל מפגעי פסולת הבניין שהושלכה ברחבי הארץ מחוץ .לאתרים מורשים, היקפם ופריסתם הגיאוגרפית. היעדר הנתונים האמורים פוגע ביכולת .המשרד לתכנן באופן יעיל ואפקטיבי את פעולות האכיפה שלו בתחום פסולת הבניין .ולבנות תו כניות עבודה המבוססות על נתונים ועל הקצאת משאבים בהתאם לסדרי .עדיפויות. מממצאי פרק זה עולה כי רק חלק מהנתונים שבידי המשרד להג"ס בעניין כמויות פסולת .הבניין לסוגיה והטיפול בהן הם נתונים מדידים. יתר הנתונים שעליהם מסתמך המשרד .להערכת פעולותיו בתחום מבוססים על הערכות ואומדנים, וחלק מהמפתחות המשמשים .א ותו להכנת אומדנים אלה לא עודכנו משנת 2002 . אומדנים של כמויות פסולת בניין .המושלכת בשטחים פתוחים ש מסר המשרד להג"ס ליועץ כלכלי, וששימשו אותו בין היתר .לכימות הנזקים שהיא גורמת, היו נמוכים בכ-40% מאומדנים שמסר בעניין זה למשרד .מבקר המדינה; המשמעות היא כי הנזק למשק מהשלכת פסולת בניין והתועלת הכלכלית .שתיווצר עם מיגור התופעה עשויים להיות גבוהים מאלו שחישב היועץ הכלכלי. זאת ועוד, .גם לגבי נתונים מדידים - כמויות פסולת בניין שהועברו למיחזור או להטמנה - הועלו .פערים, שבשנים מסוימות היו גדולים מ-50%, בין נתונים בעניין זה אשרנמסרו למשרד .מבקר המדינה לבין הנתונים בעניין שהמשרד להג"ס מפרסם לציבור בדוח המפל"ס. כמו .כן, רק כשליש מאתרי הטיפול בפסולת בניין חוברו למערכת המידע בעניינה. על המשרד .להג"ס לפעול לעדכון נוסחאות חישוב אומדני הפסולת שלו, להתחברות של אתרי .הפסולת למערכת המידע שלו, ולהעברת נתונים ממנה לוועדות המקומיות לתכנון ובנייה .לצורך מעקב שלהן אחר הטיפול בפסולת בניין והבטחת מהימנות האסמכתאות על אופן .הטיפול בה. .נמצא כי בשנים 2017 - 2018 נפתחו94 תיקי חקירה, וב-7 מהם ניתנו פסקי דין. עוד נמצא .כי ב-2019 טופלו בהליך מינהלי83% מבין111 מפגעיפסולת הבניין שטופלו על ידי .המשרד להג"ס. לפי נתוני המשטרה הירוקה, במסגרת פעילות אכיפה שביצעה בנושא , .ב-2018 היא החרימה 49 כלי רכב שמה ם הושלכה פסולת בניין, וב-2019 החרימה 153 ..כלי רכב כאלה .מהאמור לעיל עולה כי יותר מ-17 שנה מאז אישרה הממשלה את התוכנית ל"הסדרת .הטיפול בפסולת בניין" טרם הוסדר הנושא במלואו, ושתי הצעות החוק שגיבש המשרד .להג"ס בעשור החולף, בהמשך להחלטת הממשלה מ -2008 ., לא הבשילו לכדי חוק .משרד מבקר המדינה מציין כי המשרד להג"ס, בשיתוף יתר הגורמים הקשורים להליכי .ההסדרה (משרד האוצר, משרד הפנים, מרכז השלטון המקומי ומשרד המשפטים), טרם .הסדירו כמה סוגיות הקשורות כאמור ליישומה, ובהן השימוש בחומרי בנייה ממוחזרים .שיצטברו, הטיפול בפסולת בניי ן מעבודות שיפוצים והיעדר תחרות בין אתרי המ יחזור .באזורים מסוימים . בשל התמשכות הטיפול בתוכנית להסדרה חדשה ממשיך הטיפול .בפסולת הבניין בישראל לסבול מבע יות שקיימות בהסדרים הנוכחיים, ובהן: ריבוי .משתתפים בתהליך (יזמים, קבלנים לסוגיהם, רשויות מקומיות, תושבים, מובילי פסולת .בניין, ואתרי מיחזור והטמנה), אשר מצריך קביעה ברורה של זהות הגורם האחראי לפינוי .הפסולת כדין בכל שלב; מעקב ובקרה חסרים על שינוע הפסולת; השלכ ת פסולת .בשטחים פתוחים בהיקף נרחב; ואכיפה מוגבלת. .מומלץ כי המשרד להג"ס והגורמים האמורים (משרד האוצר, משרד הפנים, מרכז השלטון .המקומי ומשרד המשפטים) יפעלו להסדרת הסוגיות האמורות, ישלימו גיבוש סל .הפתרונות לכל הסוגיות ויפעלו להשלמת ההסדרה החדשה הנדרשת. .משרד מבקר המדינה מציין את קידום הנושא ע ל ידי מינהל התכנון ו הוועדות .המקומיות וממליץ כי משרד הפנים ומינהל התכנון ימשיכו לבצע ביקורות ו סקרים .באופן עיתי כדי לוודא שהוועדות המקומיות פועלות על פי תקנות התכנון והבנייה .וקובעות בהיתרי הבנייה תנאים ולפיהם פסולת הבניין תופנה אל אתר מורשה על .פי כל דין לסילוק פסולת זאת או לטיפול בה במהלך העבודה או לאחר השלמתה. .מוצע כי מינהל התכנון יבצע בקרה מדגמית של היתרי הבנייה שניתנו בפועל. על .הוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה לוודא כי היתרי הבנייה כוללים את התנאים .שיבטיחו פינוי פסולת וטיפול בה כדין, וכי תנאים אלה מתקיימים הלכה למעשה .במועד מתן אישור לתחילת עבודות הבנייה וכן בעת מתן תעודת גמר למבנים. . לאומדןכמות פסולת הבניין שתיווצר במהלך הבנייה ולהסדרים שנקבעו בעניין .הטיפול בה בנוהל מ-2002 חשיבות לגבי יכולת ההתמודדות עם תופעת השלכת .פסולת זו בשטחים פתוחים; שכן המנגנון שנקבע בנוהל אמור להבטיח שהכמות .הצפויה של פסולת זו, שעליה דווח מראש, אכן תועבר לאתרים מוסדרים. מהאמור .לעיל עולה כי חשוב מאוד שהמפתח לחישוב הפסולת הצפויה והדיווח הנמסר לפיו .יהיו מעודכנים ומדויקים ככל הניתן. בביקורת הנוכחית הועלה כי על אף הנתונים על גידול של פי שניים בכמות הפסולת .לעומת נתוני המפתח המקורי, והשלכות גידול זה, לא העביר המשרד להג"ס .למשרד הפנים, למינהל התכנון ולמרכז השלטון המקומי את נתוני המפתח המעודכן .על מנת שיפיצו לוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה. באפריל 2016 אימץ המשרד .להג"ס את המפתח המעודכן וגיבש (ללא שיתוף משרד הפנים, מינהל התכנון או .מרכז השלטון המקומי) גרסה מעודכנת של הנוהל (להלן - הנוהל מ-2016 ), שבה .ניתן ביטוי בכתב לנתוני המפתח המעודכן בעניין בנייה רגילה למגורים - "20 טון .בממוצע" פסולת מכל 100 .מ"ר בנויהמשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה .כי מדובר בנוהל ובמספרים " וול ונטריים". משכך, הנוהל אינו מחייב את ועדות .התכנון והבנייה. .הביקורת העלתה כי המשרד להג"ס הפיץ בעצמו את הנוהל מ - 2016 לוועדות התכנון .והבנייה; ברם, מאחר שהגורמים המוסמכים - משרד הפנים, מינהל התכנון ומרכז .השלטון המקומי - לא קיבלו את הנוהל שהופץ בשעתו, הם לא העבירו לוועדות .אלה ולרשויות הרישוי המקומיות הנחיה מחייבת לאופן פעולתן, ובפועל קיימת א י- .אחידות: ברשויות מקומיות מסוימות (לדוגמה, ראשון לציון ונתיבות) אומץ המפתח .המעודכן מ-2016 (20 טונות פסולת ל-100 מ"ר של בנייה למגורים), ואילו רשויות .מקומיות אחרות (לדוגמה, ירושלים, קצרין וחבל מודיעין) עדיין פועלות לפי המפתח .מ-2002 (10 טונות פסולת ל-100 מ"רשל בנייה למגורים). .יצוין כי היעדר הסדרה מותאמת לאופן הטיפול בפסולת בניין הנוצרת תוך כדי .שיפוצים עלול לפגוע באפקטיביות של הצעת החוק, אם תתקבל, שכן תחום .השיפוצים אחראי, להערכת המשרד להג"ס, ליצירתן של כ-2.3 מיליון טונות פסולת .בניין לשנה29 - כ-37% מהכמות השנתית של פסולת הבניין . זאת ועוד, מאחר .שלעיתים מייצרים המשפצים כמויות קטנות בלבד של פסולת, עלות הטיפול .והשינוע של פסולת זאת עבורם עלולה להיות לא -פרופורציונלית לכמות הפסולת, .ובכך יש משום תמריץ שלילי לפינוי לאתרים מוסדרים. .מומלץ כי המשרד להג"ס, משרד הפנים, מינהל התכנון ומרכז השלטון המקומי .יגבשו במשותף "נוהל לאכיפת פינוי מוסדר של פסולת בניין באמצעות חוק התכנון .והבנייה" שיהיה מעודכן ויבטיח ככל הניתן טיפול נאות בכל הפסולת הנוצרת .מבנייה; ושכל הרשויות המקומיות, הוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה ורשויות .הרישוי יהיו מחויבות לפעול לפיו. עוד מומלץ כי כמויות הפסולת בסוגי הבנייה .השונים ייבחנו מפעם לפעם, ובהתאם יעודכן הנוהל בנושא לכלל הוועדות לתכנון .ולבנייה. .מהאמור לעיל עולה כי "נוהל לאכיפת פינוי מוסדר של פסולת בניין באמצעות חוק .התכנון והבנייה" לא נותן מענה לאפשרות שפסולת בניין הנוצרת מעבודות שיפוצים .שאינן טעונות היתר בנייה לא תגיע לאתרי טיפול מוסדרים. בנוהל נאמר במפורש .שהוא "מתייחס רק לעבודות בגינן נדרש לקבל מהרשות המקומית היתר בניה". .מוצע שהמשרד להג "ס, עם משרד הפנים ומרכז השלטון המקומי, ייתנו את הדעת .על הנושא ועל הטיפול שהוא דורש ויקבעו אמצעים וכלים שבהם הרשויות .המקומיות או גורמים אחרים יוכלו להשתמש כדי לצמצם ככל הניתן את האפשרות .שפסולת הנוצרת מעבודות שיפוצים שאינן טעונות היתר בנייה לא תגיע כנדרש .לאתרי טיפול מוסדרים. לנוכח הנתונים שלפיהם כ-35% מפסולת הבניין השנתית בישראל מושלכת שלא כדין .לשטחים פתוחים, יש חשיבות רבה לביצועם של דיווח, מעקב, פיקוח ואכיפה כאמור .בעניין תופעת השלכת פסולת הבניין. על כן מוצע כי במסגרת הפעולות להסדרת הנושא .וההתמודדות עם הקשיים שעדיין מחייבים מענה, תיבחן ה אפשרות לאמץ את ההסדרים .הקיימים בעניין זה בחו"ל בכל הנוגע להפרדת פסולת הבניין במקור, וכן לאמץ את .ההסדרים המטילים על השלטון המקומי חלק ניכר מהאחריות לטיפול בפסולת הבניין, .כנהוג למשל בספרד. .המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה כי משנת 2010 , מועד תיקון חוק שמירת .הניקיון בנושא "תשלום למודיע על השלכת פסולת בניין שלא כדין", לא היו מקרים של .אזרחים שהעבירו תיעוד כ מפורט בחוק, שתרם תרומה ממשית להרשעתו של אדם .בעבירה של השלכת פסולת, ועל כן ממילא לא שולם להם הסכום המצוין לעיל ובהתאם .לא הוגש דיווח לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת 114. מוצע כי המשרד יבחן את .הסיבות לאי-מסירת תיעוד כאמור על ידי אזרחים במשך עשר שנים, ויבחן דרכים לעידוד .השתתפות ציבורית באכיפה באמצעות מסירת תיעוד, כדי לסייע לצמצום תופעת השלכת .פסולת הבניין שלא כדין. .בין היתר, ניתן לבחון פרסום לציבור של פרטי התיקון מיוני 2010 לחוק שמירת הניקיון .בעניין "תשלום למודיע על השלכת פסולת בניין שלא כדין", וזאת במטרה לתמרץ .ולהגביר את מעורבות ם של אזרחי המדינה בפעילות לשמירה על הסביבה, כדי להביא .לצמצום התופעה של השלכת פסולת בניין שלא כדין. פרסום כזה אף עשוי להרתיע .עברייני השלכת פסולת שיחששו מתיעוד פעולותיהם על ידי אזרחים. .עוד מוצע שהמשרד להג"ס י דווח לוועדת הפנים והגנת הסביבה של ה כנסת על אי - .המימוש של תיקון 16 לחוק במשך עשר שנים ועל הסיבות לכך, כמפורט לעיל, וזאת כדי .להציף בפני הוועדה את הבעיות הקיימות ביישום המנגנון שנקבע בתיקון בעניין זה; ואם .יידרש, ימליץ על עדכונים או שינויים הנדרשים לצורך יישומו. הועלהכי קיימים פערים בין הנתונים שמסר המשרד להג"ס ליועץ הכלכלי לצורך .הכנת המסמך מ -2020 לעומת המסמך מ-2012 , בפרט בשיעורי השלכת פסולת .הבניין בשטחים פתוחים. הנחות הבסיס של המשרד לצורך הכנת המסמך מ -2012 .היו ששיעור השלכת פסולת הבניין לשטחים פתוחים הוא 35%, ואילו לצורך מסמך .2020 הונח שיעורשל 21.2% . יצויןכי נתוני המשרד לצורך הכנת המסמך מ-2020 .אינם תואמים את הנתונים בעניין זה ש מסר למשרד מבקר המדינה, ולפיהם שיעור .הפסולת המושלכת לשטחים הפתוחים הוא כ-35% , ואילושיעור הפסולת המוטמנת .נמוך יותר - כ- 9.35% בלבד בהשוואה ל- 21.7% בנתונים בעניין זה שנמסרו ליועץ .הכלכלי. אילו נעשה החישוב לפי הנתונים שנמסרו למשרד מבקר המדינה, החיסכון .הכלכלי המשוער למשק עשוי היה להיות אף גבוה בהרבה מהערכות היועץ הכלכלי .במסמך זה, שהתבססו על הנתונים האחרים. לדוגמה, עלות ניקיון שטחים פתוחים .מפסולת בכמות של 1.9 מיליון טונות בשנת 2040 ,שהובאה בחשבון במסמך מ- .2020 (על בסיס הנחה של פסולת מושלכת בשיעור של 21.2%) , היא 114.1 מיליון .ש"ח, ואילו עלות ניק יון שטחים פתוחים מכ-3.14 מיליון טונות פסולת הצפויות ב- .2040 על פי הנתונים שנמסרו למשרד מבקר המדינה היא כ-188 מיליון ש"ח. יצוין .כי במסמך מ -2020 לא כומת בתחשיב הכלכלי גם ערך הנזקים הסביבתיים .המשמעותיים הנגרמים כאמור 55 מהשלכת פסולת בניין בשטחים פתוחים, שכן .היועץ הכלכלי לא התבקש לעשות זאת, ולכן בחישוב החיסכון האמור למשק לא .הובאה בחשבון התועלת הכלכלית הנוספת שתושג ממניעת נזקים סביבתיים אלה; .דבר שהיה מגדיל את ערך החיסכון הכלכלי למשק שצוין כבר במסמך זה. .על המשרד להג"ס לבחון את ביסוס הנתונים שמסר ליועץ הכלכלי לצורך הכנת .מסמך 2020 .ולפעול לעדכון התחשיב לפי הצורך . הועלה שניהול יעיל של פסולת בניין ויצירת כדאיות כלכלית למיחזורה הם מרכיב .מרכזי ביישום כלכלה מעגלית בענף הבנייה, ויש לכך השלכה על החיסכון בחומרי .כרייה וחציבה. .מהתרשים עולה כי בשנים 2014 - 2016 חלה עלייה של כ-17% בשיעור פסולת .הבניין שנקלטה במתקני המיחזור בישראל, אך בין 2016 ל-2019 היא התמתנה .ושיעור הפסולת שנקלטה במתקני המיחזור עלה בכ-10% בלבד; עם זאת ב-2019 .( חלה עלייה ניכרת 25.4% ) בשיעור הפסולת הממוחזרת ששווקה, והוא קרוב מאוד .לשיעור הפסולת שנקלטה באותה שנה במתקני המיחזור68 . שיעור מיחזור פסולת .הבניין ב-2019 ( 55.4% פסולת שנקלטה במתקני המיחזור ו-48% פסולת ששווקה .בפועל) היה כמעט כפול משיעור הפסולת שנקלטה במתקני המיחזור ב -2014 והיה .אף יותר מפי ארבע משיעור הפסולת ששווקה באותה שנה, ואולם הוא נמוך בכ- .15% מהיעד שנקבע ב-2016 (70%) ובכ-10% מהיעד שנקבע ב-2019 (65%). אי- .ההצלחה בהשגת היעדים שנקבעו בעניין מיחזור פסולת הבניין בישראל בולטת .במיוחד לנוכח שיעורי המיחזור הגבוהים שהושגו בעניין זה במרבית מדינות האיחוד .האירופי, שבחלק מהן אף מתקרבים ל- 100%. .עלה כי לא גובשה תוכנית פעולה משותפת לטיפול בעבירות של השלכת פסולת .לסוגיה (לרבות פסולת בניין). .לנוכח מורכבות הנושא בכלל והחשש כי היבטים עברייניים קשורים בו בפרט, ממליץ .משרד מבקר המדינה כי הגורמים הממשלתיים הנוגעים לנושא - המשרד להג"ס, .משטרת ישראל, משרד המשפטים, רמ"י ורשות המיסים - יחזקו וירחיבו באופן רציף .ומחייב את שיתוף הפעולה ביניהם, ובמסגרת שיתוף פעולה זה יגבשו תוכנית פעולה .לאכיפת החוקים הנוגעים להשלכת פסולת לסוגיה, כדי להפחית תופעה שלילית זו .על נזקיה הכלכליים והסביבתיים. מומלץ כינוסף על הפעולות ש מקדם המשרד להג"ס, ישלים המשרד ניתוח של כל .החסמים בנושא, לרבות החסמים שהועלו בדוח של מינהלת פסולת הבנייה וחסמים .נוספים שפורטו בפרק זה, יבחן את הפתרונות שהוצעו ויחליט על דרכי הפעולה .לקידום שיעור המיחזור של פסולת בניין. יצוין כי בדצמבר 2020 פנה משרד מבקר המדינה לשלוש חברות ממשלתיות .הפועלות בתחום התשתיות וביקש לקבל מהן מידע על השימוש שהן עושות בחומרי .בנייה ממוחזרים, ומתשובותיהן עולה כי הן משתמשות בחומרים אלה במידה .מועטה: חברת רכבת ישראל בע"מ כתבה למשרד מבקר המדינה כי בחברה קיימים .משנת 2010 מפרטים והנחיות המאפשרים "בנייה מחומרים ממוחזרים בתנאים .מסוימים", וכי "כל קבלן אשר מבצע פרויקטים עבור הרכבת רשאי להשתמש .בחומרים ע"פ המפרטים וההנחיות כאמור". אולם לדברי החברה אין במפרטים .ובהנחיות אלה "שימוש רחב בפרויקטי פיתוח עקב סטנדרטים גבוהים לחומרים .ולרמת ביצוע בתחום מסילות הברזל", ואין לה "סטטיסטיקה לגבי השימוש בפועל"; .חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ כתבה כי בפרויקטים רחבי ההיקף .שביצעה לאחרונה "שולבה דרישה לבצע שימוש בחומר ממוחזר בהיקף שהוא .כשלעצמו גדול" . לדוגמה, בחלק מהאזורים של נמל המפרץ שבהם ניתן להשתמש .בחומר ממוחזר77 שיעור החומרים הממוחזרים שבהם השתמשה החברה הסתכם ב - .180,000 ( טונות 10.87%) מ- 1,655,000 טונות של כלל חומרי הבנייה בהם השתמשה .החברה באזורים אלה. עוד כתבה החברה כי "בחלק מהפרויקטים לא ניתן לבצע .שימוש בחומרים ממוחזרים, עקב דרישות הנדסיות הנובעות מאופי הפרויקטים, אי .אחידות באיכות החומר שמסופק מאתרי המיחזור וחוסר יכולת של אתרי המיחזור .לספק בזמן קצר מיליוני טונות של חומר ממוחזר"; חברת נתיבי ישראל - החברה .הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ כתבה כי "במכרזי החברה קיימת הגדרה .לשימוש במינימום 20% חומר מובא ממוחזר", אולם מנתונים שמסרהעולה שבפועל .נעשה שימוש מצומצם בחומר ממוחזר - בשנים 2016 עד 2019 היו שיעורי השימוש .בחומרי בנייה ממוחזרים 0.2% - 3.4% בלבד. עוד כתבה החברה כי "בפרויקטי .תשתית, השימוש בחומרי בניה ממוחזרים, נתקל במספר בעיות ואתגרים לא מעטים" .(זמינות החומר ואיכותו), וכי היא "מקדמת שימוש בחומר ממוחזר (גומי ממוחזר) גם .בתערובות אספלטיות. יביא לעליה נוספת בהיקף השימוש של חומרים ]ש[.. .."ממוחזרים, בפרויקטי התשתית .מהאמור לעיל עולה כי החלטות הממשלה מ -2003 ומ-2008 בענייןשימוש בחומרים .ממוחזרים על ידי חברות ממשלתיות טרם יושמו במלואן : פעילות הצוות שהוקם לא .הובילה לגיבוש כללים למכרזים של חברות ממשלת יות, והצעת המחליטים שגיבש .המשרד להג"ס, המחייבת את החברות הממשלתיות ואת השלטון המקומי בשימוש .בחומרי מיחזור בהיקף 20% לפחות, טרם הועברה לאישורהממשלה . כפועל יוצא מכך .בפרויקטים לא מעטים החובה להשתמש בחומרי בנייה ממוחזרים אינה ממומשת הלכה .למעשה. . משרד מבקר המדינה מציין את הכוונה של המשרד להג"ס לשלב בכלי האכיפה .העומדים לרשותו בתחום פסולת הבניין גם עיצום כספי בסכומים ניכרים, ומן הראוי .שיפעל להשלמת פעולותיו בעניין. .משרד מבקר המדינה מציין כי בביצוע פעולה בראייה כוללת של תחום הטיפול בפסולת .בניין ובחומרי הגלם, תוך הקמת גוף ייעודי לנושא ותוך שיתוף פעולה בין כל הגורמים .הממשלתיים הקשורים אליו, ובהם משרד האוצר, משרד האנרגייה, המשרד להג"ס, .משרד הכלכלה, משרד השיכון ומשרד הפנים, יש כדי להביא להקטנת כמות הפסולת, .להגדלת שיעורי המיחזור, להפיכתה ממטרד למשאב ולהשגת יעד המיחזור שנקבע .במסמך המדיניות של תמ"א 14 ב- 90% מפסולת הבניין בשנת2025 . .✰ .למיחזור פסולת בניין יש היבטים כלכליים וסביבתיים משמעותיים ברמה הלאומית, וזה כ- .30 שנה נעשים בעולם מאמצים למחזר פסולת זו מתוך כוונה להקטין את כמותה .המוטמנת. לקידום עניין זה במדינת ישראל יש משמעות חשובה נוספת בהיותו אחד .האמצעים המשמעותיים למאבק בתופעה הנפוצה במדינה של השלכת פסולת בניין .בשטחים פתוחים; ועל כן גם ניתן לנושא המיחזור ביטוי מחייב כבר בהחלטת ממשלה .מפברואר 2003 ."שבמסגרתה אושרה התוכנית "להסדרת הטיפול בפסולת בניין .ממצאים שהועלו בפרק זה מתייחסים לפעולות מרכזיות שעשויות לתרום לקידום הנושא, .וטרם בוצעו. שיעור מיחזור פסולת הבניין בישראל מסך פסולת זו הנוצרת מדי שנה (כ- .55% בשנת2019 ,) נמוך משמעותית מהשיעור הקיים בעניין זה במדינות האיחוד האירופי .שבחלקן הוא מתקרב ל- 100% , והוא אף רחוק עדיין מהיעד שקבע לגביו המשרד להג"ס .לשנת 2020 - 70% . על המשרד להג"ס וית ר הגורמים הממשלתיים הקשורים בנושא .להתניע פעולות מעשיות לקידום המדיניות שלפיה פסולת בניין אינה רק מטרד שיש .להיפטר ממנו, ובאמצעות מיחזורה היא יכולה להפוך למשאב; מוצע על כן כי יפעלו יחד, .מתוך ראייה כוללת של תחום צריכת חומרי בנייה ממוחזרים, כדי להסיר את החסמים .הרבים למיחזור פסולת הבניין ולשימוש בה, וזאת כדי לממש שינוי נדרש זה הלכה .למעשה. .מהתרשים עולה כי מרבית (83% ) מפגעי פסולתהבניין שדווחו במערכת המעו"ף בשנת .2019 טופלו בהליך מינהלי. .משרד מבקר המדינה ממליץ ל גורמים הממשלתיים העוסקים בתחום החציבה .ובתחום מיחזור חומרי הבנייה (ובהם משרד האנרגייה, משרד הכלכלה, המשרד .להג"ס ו רמ"י) לתת דעתם על החסמים הקיימים לקידום השימוש בחומרי בנייה .ממוחזרים בעת בחינה של מבנה ענף חומרי המחצבה בישראל ומגבלותיו. משרד מבקר המדינה מציין כי קיימת חשיבות רבה שהנתונים שבידי המשרד להג"ס .בעניינים שונים שבתחום אחריותו יהיו מדויקים ומבוססים, וכי הצגת נתוני ביצוע .מבוססים בתוכניות העבודה נדרשת כדי לטייב את תהליכי קבלת ההחלטות של .המשרד, לרבות תכנון עתידי . על המשרד להג"ס להציג נתוני ביצוע מבוססים .בדוחות על ביצוע תוכניות העבודה השנתיות המשרדיות. מומלץ כי המשרד להג"ס .יבחן את יעדיו בתוכניות העבודה העתידיות בכל הנוגע למיחזור פסולת בניין בשים .לב לפערים מול נתוני הביצוע בפועל, וינתח את הסיבות לפערים בביצוע בשנת .2019 , בפרט בנסיבות שבהן הנתונים לשנה זאת משקפים פער בין יעד של65% . לבין ביצוע של 55.4% . משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את היוזמה של היחידה לאכיפה אזרחית במשרד .המשפטים להקמת פורום הפסולת. עם זאת, בגלל חשיבות נושא השלכת פסולת .הבניין ומורכבותו , ומכיוון שלמפגעי פסולת הבניין יש השלכות לא רק על נושאי .איכות הסביבה אלא גם על שמירת מקרקעי הציבור, דיני תכנון ובנייה ונושאים .כלכליים, מומלץ לבחון דרכים להסדיר באופן ממוסד ומחייב את שיתופי הפעולה .בנושא פסולת הבניין בין גורמי האכיפה והרגולטורים השונים (להלן - מסגרת .אכיפה משולבת בתחום פסולת הבניין), תוך קביעת גורם שיוביל ויתכלל את .הפעולה. .כיוון שחוק הרשויות המקומיות (אכיפה סביבתית - סמכויות פקחי ם), התשס"ח- .2008 , מקנה לרשויות המקומיות סמכות לאכיפת חוקים שעניינם שמירה על איכות .הסביבה, ומכיוון שהרשויות המקומיות הן בין הנפגעות הישירות מהשלכת פסולת .לסוגיה בתחומן, לרבות פסולת בניין , מומלץ כי, נציגי הרשויות המקומיות ישתתפו .במסגרת האכיפה המשולבת בתחום פסולת הבניין המוצעת להתמודדות עם .תופעת השלכת פסולת זו בניגוד לחוק. .מלוח 11 עולהכי בכל אחת מהשנים 2017 - 2019 נתןהמשרד להג"ס 263 קנסות .בלבד בממוצע. מספרם הקטן יחסית של הקנסות, כאמור לעיל, אינו עולה בקנה .אחד עם הנתונים והאומדנים שלפיהם כ - 180,000 משאיות משליכות בכל שנה .פסולת בניין בשטחים פתוחים ברחבי הארץ; ו עם ה תועלות ממיגור התופעה .המשוערות על ידי המשרד להג"ס במסמך מ -2020 , בהיקף של127 מיליון ש"ח .לשנה. יצוין כי בנוגע להכנסות מקנסות אלה ולשיעור הגבייה שלהן בפועל מסר .המשרד להג"ס כי "מערכת המחשוב אינה מאפשרת הפרדה של הכנסות מאכיפה .על עבירות פסולת בניין בלבד". .מומלץ שהמשרד יבחן את מתכונת השימוש שלו בקנסות ככלי אכיפה; ויבחן דרכים .שבאמצעותן ניתן יהיה לעשות בהן שימוש יעיל יותר כדי לאכוף טוב יותר את .הוראות חוק שמירת הניקיון , ולצמצם את היקף המקרים שבהם מושלכת ברחבי .הארץ פסולת בניין שלא כדין ואת כמותה, המוערכת בשנת 2019 ב-2.2 מיליון טונות. מומלץ כי המשרד להג"ס ישקול לאתר ולמפות את אתרי מפגעי פסולת הבניין ברחבי .הארץ וכמויות פסולת הבניין הקיימת בהם, לרבות באמצעים מתקד מים ובהם תצלומי .אוויר. מיפוי כזה, שיעודכן על ידי המשרד מפעם לפעם, יוכל לשמש בסיס לתכנון יעיל .של פעולות האכיפה שלו בנושא פסולת הבניין ולבדיקת האפקטיביות שלהן ויאפשר את .שיפורן, אם הדבר יידרש לנוכח ממצאי המיפוי. כמו כן מומלץ כי המשרד להג"ס ירכז את .הנתונים בדבר כלל המפגעים הסביבתיים לסוגיהם. .פסולת בניין היא זרם הפסולת האחרון שטרם עבר הסדרה רגולטורית. בשנת 2003 . הטילה הממשלה על המשרד להג"ס להסדיר אתהנושא, אולם למרות פעולותיו הוא טרם .השלים את המשימה, ושתי הצעות חוק בעניין שגיבש לא הבשילו לכדי חוק. ההסדרים .שנקבעו בנושא במסגרת הליכי התכנון והבנייה אינם מעודכנים ואף לא נותנים מענה לכל .המקרים שבהם נוצרת פסולת בניין. בעקבות זאת נמשך המצב הקיים, שבו כמויות גדולות .של פסולת בניין אינן מטופלות על פי דין, מושלכות בשטחים פתוחים וגורמות נזקים .סביבתיים וכלכליים ניכרים. על המשרד להג"ס בשיתוף יתר הגורמים המעורבים .בהסדרת הטיפול בפסולת בניין (משרד האוצר, משרד הפנים, מינהל התכנון, מרכז .השלטון המקומי ומשרד המשפטים ) לפעול לגיבוש פתרונות שיאפשרו להשלים את .ההסדרה הנדרשת של הטיפול בנושא חשוב זה. מתרשים 13 עולה כי על פי הערכות המשרד להג"ס הגידול בכמויות הפסולת .שיוצרו בשנים 2014 - 2019 היה מזערי (כ-3%), וההיקף השנתי בשנים אלו של .הפסולת היה כ-6 מיליון טונות; וכי בשנים 2015 ו-2016 חל גידול משמעותי בכמויות .הפסולת שטופלה כדין, ובעקבותיו ירידה ניכרת של כ-43% בכמויות המוערכות של .הפסולת שהושלכה בשטחים פתוחים. עם זאת, מהתרשים עולה כי בשנים 2017 - .2019 השתנתה מגמה זו וחלה התייצבות בנתונים ובהערכות אלה, ובכל אחת משנים .אלה שיעור הפסולת שהושלכה ברשות הרבים היה כ-35% . מתרשים 14 עולה כי .במהלך השנים 2014 - 2019 הוכפל שיעור הפסולת המטופלת במתקני המיחזור .מכלל פסולת הבניין, ומשנת 2017 שיעור זה גבוה אף מ-50% . עוד עולה מתרשים .14 כיהיקף הפסולת המוטמנת ירד מ -11% מסך הפסולת בשנת 2014 ל- 9.4% . בשנת2019. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את מגמת הגידול בהיקפי הפסולת שנקלטו .במתקני מיחזור. .נמצא כי הנוהל מ-2016 אשר הופץ לכלל הוועדות לתכנון ולבנייה התבסס על .מחקר שפורסם לפני 16 שנה, ב-2004 , ובו צוין כי המודל פותח בהתבסס על .דגימה של עשרה פרויקטים בלבד וכי יש צורך לאשש ולחזק אותו. יצוין כי על .בסיס נוהל זה ועדות התכנון פועלות לחייב את כלל בעלי היתרי הבנייה .בתחומן להתקשר בהתאם עם אתרי מיחזור והטמנה מורשים. מומלץ כי .המשרד להג"ס יבסס באופן עיתי את אופן חישוב כמויות פסולת ה בניין .הנוצרות בעבודות בנייה ושיפוץ על הערכות ומפתחות עדכניים ומבוססים, כך .שהכמויות הכוללות שיתקבלו בעניין זה, כמו גם ההחלטות ופעולות ההמשך .בעניין, יתבססו על נתונים מדויקים ויהיו קרובות ככל הניתן למציאות. . מתרשימים13 ו-15 עלו פערים בין הנתונים המוצגים לציבור על ידי המשרד להג"ס .בדוח המפל"ס בעניין כמויות פסולת הבניין המועברות לאורך השנים למיחזור .והטמנה, לבין הנתונים בעניין זה שמסר כאמור המשרד להג"ס למשרד מבקר .המדינה. .בנובמבר 2020 כתב האגף לטיפול בפסולת מוצקה שבמשרד להג"ס למשרד מבקר .המדינה כי הנתונים ש מסר התקבלו אצלו מאתרי המיחזור ומ"נתוני היטל הטמנה", .וכי לא מן הנמנע שהנתונים בדוח המפל"ס שמפרסם המשרד לציבור בעניין זה .מתבססים על מסד נתונים שונה. .משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי לאור הפערים המהותיים בין הנתונים .בעניין כמות פסולת הבניין שהועברה למיחזור או להטמנה אשר נמסרו למשרד .מבקר המדינה מהאגף לטיפול בפסולת מוצקה, לבין הנתונים בעניין זה שאותם הוא .מפרסם לציבור בדוח המפל"ס, עליו לבדוק את מקור ההבדלים בין הנתונים .השונים, לגבש דרכי איסוף נתונים וליישם בקרות נדרשות שיאפשרו לו להציג נתונים .אחידים ומתוקפים בכלל דוחותיו. .משרד מבקר המדינה העלה כי חלק מהמפתחות המשמשים את המשרד .להג"ס להכנת האומדנים לכמויות פסולת הבניין לסוגיה לא עודכנו זה זמן .רב, ולגבי חלקם לא נמצאו אסמכתאות לתקפותם; להלן הפרטים: נמצא כי הערכת המשרד להג"ס לפסולת הנוצרת מעבודות שיפוצים, המהווה .38% מסך פסולת הבניין הנוצרת מדי שנה בכלל מדינת ישראל, מבוססת על ."סקר פנימי של עיריית ירושלים" אשר פרטים מדויקים ומלאים על היקפו ועל .הנחות הבסיס שלו לא צוינו על ידי המשרד. יצוין כי בהתאם לתרשים 4 לעיל, .מחוז ירושלים הוא המקור ל-10% מפסולת הבניין בישראל. מומלץ כי המשרד .להג"ס יבחן אם המפתח שבחר לעניין חישוב הפסולת הנוצרת מעבודות .שיפוצים - כמות פסולת כפועל יוצא של מספר התושבים - הוא אכן המפתח .הנכון לכך. מומלץ כי המשרד יבצע סקרים ודגימות בעניין זה בי ישובים .באזורים שונים בארץ, ובהתאם יגבש מפתח מעודכן ומתוקף לנושא. .במסמך מ -2020 פורטוגם התועלות הכלכליות המשמעותיות שינבעו מיישום .המדיניות המשולבת והכלים שהוצעו, ובהן: חיסכון כלכלי למשק מהפחתת עלויות .עודפות בגין טיפול לא -יעיל בפסולת וכרייה וחציבה עודפ ות - 106 מיליון ש"ח לשנה .או כ-1.2 מיליארד ש"ח במצטבר עד שנת2040 - בהינתן שיושגו היעדים של מניעה .מוחלטת של השלכת פסולת בשטחים פתוחים ו מיחזור 80% מהפסולת; וחיסכון .כלכלי למשק בסך 127 מיליון ש"ח לשנה או כ-1.5 מיליארד ש"ח במצטבר עד שנת .2040 כאשר יהיה יישום מלא של המדיניותוכל הפסולת תעבור מיחזור. לא נמצא .כי הגורמים המקצועיים במשרד דנו במסקנות המסמכים מ -2012 ומ-2020, ולא ידוע .א ילו נדבכים מההמלצות יושמו. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי לנוכח התועלות הכלכליות המשמעותיות הצפויות .למשק על פי המסמכים מ -2012 ומ-2020 כתוצאה של יישום המדיניות והכלים .שפורטו בשני המסמכים (ורבים מהם משותפים), המשרד להג"ס יבחן את כלל .ההמלצות שבמסמכים, יתעד את הבחינה ויגבש תוכנית ליישום ההמלצות שיאומצו .על ידו, תוך קביעת לוחות זמנים ברורים ותיאום עם הגורמים הממשלתיים .הרלוונטיים. . מומלץ כי המשרד להג"ס ייזום סקרים ודגימות ביישובים מרחבי הארץ בעניין .הפסולת הנוצרת מהריסת מבנים, לרבות בפרויקטים של "פינוי-בינוי", ויתעד .את תוצאותיהם כנדרש, כדי שיוכל לתקף גם מפתח זה ולעדכנו, אם יהיה .צורך בכך. בהתאם לתוצאות אלה מומלץ כי המשרד להג"ס יבחן הצו רך .לעדכן את הנוהל מ -2016 שהוא עצמו התקין ושמיועד לשימושן של הוועדות .לתכנון ולבנייה ולשימושו לצורך חישוב כמות הפסולת הכללית הנוצרת .מהריסת מבנים. .בביקורת הנוכחית הועלה כי בניית מערכת מידע זו לטי פול בפסולת בניין טרם .הסתיימה בנובמבר 2020 :, מועד סיום ביקורת זו; להלן עיקרי הממצאים בנושא מלוח3 עולה כי ב-2016 לא הושגו יעדי המיחזור שקבע המשרד, וב-2017 לא .דווח על שיעור המיחזור בפועל כך שלא ניתן לקבוע אם הושג היעד שקבע. .ב-2018 הושגו יעדי המיחזור, הגם שהדיווח עלשיעור המיחזור בפועל נשען על .הערכה, וב-2019 שיעור המיחזור בפועל היה נמוך בכ-10% מהיעד בשיעור .65% .שקבע המשרד .פסולת בניין היא תוצר לוואי של עבודות בני יה, תשתיות, שיפוצים והריסות והיא חלק .משמעותי מהיקף הפסולת הכללי. פינוי פסולת הבניין אינו סדיר כמו פינוי פסולת ביתית , .והיא מפונה בדרך כלל באופן עצמאי על ידי היזמים או הגורמים שמבצעים בפועל את .העבודות . זה שנים רבות קיימת תופעה מדאיגה של השלכה שלא כחוק של שיעור ניכר .מפסולת הבניין שנוצרת, בשטחים פתוחים או באתרים לא -מוסדרים , תוך גרימת נזקים .סביבתיים וכלכליים ניכרים. ב-2003 נדרשההממשלה לנושא והורתה למשרד להג"ס .ולמשרדי ממשלה אחרים להסדיר את הטיפול בפסולת בניין ברחבי ישראל במטרה .לשנות את המצב הקיים , וליצור תהליך מפוקח שבו מרבית פסולת הבניין תמוחזר .והשאריות יועברו לאתרי הטמנה מוסדרים. .ממצאי הביקורת הנוכחית מעלים כי מאז החלטת הממשלה האמורה טרם גובש פיתרון .מיטבי לתופעת השלכת פסולת הבניין בשטחים פתוחים: ב -2011 העריך המשרד להג"ס .כי עד אותו מועד הושלכו בשטחים פתוחים יותר מ-100 מיליוני טונות פסולת בניין, שעלות .הטיפול בהן למשק גדולה מ-5 מיליארד ש"ח. מאז הושלכו להערכתו מדי שנה לשטחים .פתוחים 2 - 3 מיליוני טונות נוספות של פסולת בניין. הביקורת העלתה כי חלק מהמידע .שיש בידי הנהלת המשרד להג"ס בנושא פסולת הבניין, שאמור לשמש אותה לקבלת .החלטות בעניין, חסר; וכי לא בוצעו פעולות מרכזיות שעשויות לתרום לקידום מיחזור .פסולת הבניין, תוך הפיכתה ממטרד למשאב כלכלי שבאפשרותו לחסוך למשק מאות .מיליוני ש"ח לשנה. אף שבשנים האחרונות חלה עלייה בשיעור מיחזור פסולת זו בישראל, .שיעור זה (כ-55% ) נמוך משמעותיתבהשוואה ל מדינות האיחוד האירופי, אשר בחלקן .מגיעות ל- 100% מיחזור. הואאף נמוך מהשיעור שהמשרד להג"ס קבע כיעד להשגה .בשנת 2020 (70%) . עוד עלה בביקורת כי בפעילות האכיפה שמבצע המשרד להג"ס אין .כדי לצמצם באופן משמעותי את היקף התופעה של השלכת פסולת בניין שלא כדין. .על המשרד להג"ס, בשיתוף יתר הגורמים הממשלתיים הקשורים בנושא, לפעול להסדרת .הרגולציה בתחום פסולת הבניין ולקביעת תחומי אחריות ברורים של כל אחד מהגורמים .העוסקים בו - יצרן הפסולת, הרשות המקומית ומתקני הקצה לטיפול בפסולת. מומלץ כי .כלל הגורמים הממשלתיים הרלונטיים בהנהגת המשרד להג"ס יפעלו יחד, מתוך ראייה .כוללת של תחום צריכת חומרי הבנייה הממוחזרים, כדי להסיר את החסמים למיחזור .פסולת הבניין ולשימוש בה, וזאת כדי לממש שינוי נדרש זה. על המשרד להג"ס לחזק את .פעולות האכיפה שהוא מבצע בעצמו ובמקביל לפעול, עם גופי המדינה השונים העוסקים .באכיפה בתחום עבירות פסולת הבניין, לחיזוק שיתוף הפעולה ביניהם לשם הגברת .האכיפה ומיגור התופעה. .כדי להפחית את ממדי התופעה החמורה והרחבה של השלכת פסולת בניין במרחב .הציבורי ובמרחב הפרטי ואת הנזקים הנגרמים מכך, על המשרד להג"ס לחזק את פעולתו .ולפעול בכמה מישורים במקביל : בחינת הסדרה בעניין גובה הקנסות ונקיטת תמריצים .כלכליים מתאימים; הגברת האכיפה בנושא, במטרה ליצור הרתעה שתגביר את הציות .לחוק; בניית בסיס נתונים בעניין מפגעי פסולת הבניין בישראל, שיהיה זמין לכלל גופי .האכיפה ויעודכן מדי תקופה; חיזוק שיתוף הפעולה בין גופי המדינה השונים העוסקים .באכיפה בתחום עבירות פסולת הבניין וקביעת גורם ש יתאם את הטיפול בנושא. סכומי קנסות אלה נקבעו בשנת 2000 .ולא עודכנו מאז מאחר שהמניע המרכזי .לעבירות בתחום פסולת הבניין הוא כלכלי 110, מומלץ שהמשרד להג"ס ומשרד .המשפטים יבחנו את נושא גובה הקנסות על עבירות השלכת פסולת בניין ועדכונם .בהתאם. כמו כן, לנוכח ההערכה שלפיה בכל יום משליכות יותר מ-500 משאיות .פסולת בניין בשטחים פתוחים, מוצע לשקול הטלת כפל קנס לעבירה נוספת של .השלכת פסולת בניין מרכב מסחרי על ידי יחיד או תאגיד (בדומה לביצוע עבירה .נוספת של השלכת פסולת מרכב שאינו מסחרי), וזאת על מנת ליצור הרתעה .שתצמצם את הכדאיות הכלכלית של פעולה זו ותהווה תמריץ להקטנת המקרים .שבהם מושלכת פסולת בניין בשטחים פתוחים או באתרים לא -מורשים. .מלוח 5 עולה שמחירי החומרים הממוחזרים נמוכים ממחירי החומרים הראשוניים .בפערים שלרוב אינם גדולים: כ -7% - 10% . אם מביאים בחשבון גורמים כמו .שמרנות, חשש מאיכות ירודה, בדיקות שנוהגים לעשות לחומרי בניין ממוחזרים לפני .השימוש בהם , זמינות ומחיר הובלה - עולה שהכדאיות הכלכלית של השימוש .בחומרים ממוחזרים לצרכנים הרלוונטיים אינה גבוהה. .מהאמור לעיל עולה כי ההוראה בפקודת המכרות המטילה את חובת מיחזור פסולת הבניין .על בעלי המחצבות עדיין בתוקף, אך אינה מיושמת בהיעדר תקנות, והצעת החוק מ-2018 . ,שהגיש המשרד להג"ס ובה הוטל לבטל את החוק המטיל את חובת המיחזור במחצבות .תוך הנחת הסדר חדש לאצירה ולפינוי של פסולת, טרם התגבשה לכדי חוק. מוצע .שהמשרד להג"ס, משרד האנרגייה ורמ"י יבחנו את החלופות לקידום הנושא ויפעלו .להסדרתו. . בביקורת הנוכחית נמצא כי המשרד להג"ס טרם השלים את הבחינה שעליה הומלץ .בדוח מ -2019106 . המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2020 כי . מצוי בדומה לכל ענף פשיעה ]בעבירות השלכת פסולת בניין[ "המפתח לטיפול .אחר בהגדלת מצבת עובדי האכיפה בכלל והמשטרה הירוקה בפרט". .הביקורת הנוכחית העלתה כי בהמשך להחלטת הממשלה מ -2008 , משנת2010 ועד מועד .סיום ביקורת זו בנובמבר 2020 עדיין לא הושלמו ההליכים הנדרשים לקבלתה של הצעת .חוק להסדרת נושא הטיפול בפסולת הבניין באמצעות תיקון לחוק שמירת הניקיון, וזאת .בהתבסס על מודל שהציעו ב-2006 פורום ה-15 ועמותה מהחברה האזרחית. להצעת חוק .זו היו שתי גרסאות עיקריות: גרסה ראשונה שניסה המשרד לקדם עד 2018 , המטילה על .הרשות המקומית את האחריות לפינוי הפסולת; וגרסה שנייה שמקודמת מאמצע 2018 . ואילך, המטילה על יצרן הפסולת את האחריות לפינויה באמצעות התחייבות שלו .להתקשר עם אתר קצה לפינוי הפסולת שייצר.
.משרד מבקר המדינה מציין כי במהלך הדיונים בהצע ות החוק מ -2012 ומ-2018 . הועלובהנהלת המשרד להג"ס ובמחלקה המשפטית שלו קשיים ובעיות שטרם באו .על פתרונם, כגון :