המוכנות לשוק העבודה המשתנה . הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים 19 - 16 מהתרשים עולה כי הציון הממוצע בקרב נבחנים בשכבת הגיל בממוצע 285 לעומת280 בישראל בפתרון בעיות בסביבה מתוקשבת עמד על מדינות.33 מתוך24 . מיקומה של ישראל במבחן זה הואOECD-ה דורגו ברמות 19 - 16 בגילי2015 מהנבחנים בשנת32% מהתרשים עולה שרק היו ברמת אוריינות דיגיטלית 68% .)3 ורמה2 המיומנויות הגבוהות )רמה נמוכה או חסרי מיומנויות בסיסיות. נמצא כי משרד החינוך אינו מודד את רמת המיומנויות הדיגיטליות של רוב . יובהר כי משרד החינוך 52התלמידים בשום שלב משלבי הלימודים בבתיה"ס מנסה להעריך את מידת השימוש באמצעים דיגיטליים בדרכים שונות )ראו להלן), אך אינו מעריך את רמת המיומנויות הדיגיטליות. בשל כך אין בידי משרד החינוך מידע על אודות הרמה של המיומנויות הדיגיטליות של התלמידים במערכת החינוך. מצב זה אינו מאפשר לקבל תמונת מצב על רמת המיומנויות של תלמידי ישראל, ולכן אין תשתית עובדתית מספקת לגיבוש החלטות מדיניות בנושא, לרבות בנוגע לצורך בצמצום פערים. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך לבחון דרכים לבחינת רמת המיומנויות הדיגיטליות של התלמידים בכל שכבות הגיל, שתיתן תמונת מצב ארצית, שבהתאם לה ניתן יהיה לגבש תשתית לגיבוש מדיניות להעלאת רמת המיומנויות הדיגיטליות בקרב תלמידים. - שני מהלכים מבין הארבעה 2020 נמצא, כי במועד סיום הביקורת - מאי טרם החלו )עבודה עם מרכזי ההכוון התעסוקתי לערבים וחרדים כדי לספק לכל המשתתפים בהם קורסי אוריינות דיגיטלית; הכשרה דיגיטלית למורים חרדים), ושניים אחרים )קהילות דיגיטליות לאוכלוסייה הערבית ולאוכלוסייה הכללית; פעילות עם שירות התעסוקה) התנהלו ברמה פחותה 6,600- - שנתיים לאחר קביעת התוכנית - השתתפו כ2019 מהתכנון. בשנת ) - כמחציתם 30,000) איש בתוכניות, ששיעורם כחמישית מן היעד שנקבע בתוכנית אחת בעיר חורה. נוסף על כך, אף שזיהה את האוכלוסייה החרדית כמוקד חשוב להתערבות, לא נמצא כי המטה פעל בקרב אוכלוסייה זו עד . 124מועד סיום הביקורת במסגרת פעולותיו מהתרשים עולה כי מבחינת תחושת המסוגלות של המורים בסיוע לתלמידים ללמוד באמצעות שימוש בטכנולוגיה דיגיטלית, ישראל נמצאת בפער גדול . עוד עולה כי ישראל נמצאת מעל ממוצע OECD- אחוזים מממוצע ה15 של מבחינת שיעור המורים שציינו כי הוכשרו לשימוש בתקשוב לצורכי OECD-ה מהמורים בישראל מעידים כי לא עברו הכשרה כזו. 42% הוראה. יודגש כי מהתרשים עולה כי ככל ששלב הלימוד מתקדם יותר, שיעור המורים שציינו שהשתלמו בהוראה בסביבה מתוקשבת קטן. בשלבי היסודי וחט"ב ניתן לראות ירידה בשיעור המורים שציינו שהשתלמו בהוראה בסביבה מתוקשבת בין שנת התשע"ה להתשע"ז, אך בחט"ע נראית עלייה קלה בין שנים אלה. מהמורים בכל שלבי הלימוד ציינו בשנת התשע"ז כי לא עברו 40%-ככלל, כ השתלמות בהוראה בסביבה מתוקשבת. רמת מיומנויות דיגיטליות גבוהה של מורים היא תנאי הכרחי לשיפור המיומנויות הדיגיטליות של התלמידים במהלך לימודיהם בביה"ס. התרשימים לעיל מראים שרמת המיומנויות הדיגיטליות של המורים והכשרתם לנושא זה אינה מיטבית. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך לבחון את תוכנית ההכשרה הקיימת, להרחיבה ולהתאימה בדרך שתקנה למורים את המיומנויות הדיגיטליות הנדרשות לשם מילוי תפקידם. עוד מוצע להרחיב את הנגשת התוכנית באופן מקוון לכלל המורים, תוך מעקב ובקרה של המשרד על ביצועה. שיטת הלמידה מרחוק, שבה התמקדה מערכת החינוך בתקופת משבר הקורונה, מחזקת צורך זה. אולם, ישנן קבוצות רחבות שאין להן נגישות לאמצעים דיגיטליים כגון מחשב, או שהן בעלות רמות נמוכות במיוחד של מיומנויות דיגיטליות )ראו לעיל). לקבוצות אלה ברוב המקרים אין הכלים והמיומנויות הבסיסיות או אתר שירות התעסוקה ILכדי לגשת באופן עצמאי לאתר מסוג קמפוס ולהיעזר בתכנים שבו, והן יזדקקו גם להדרכה פרונטלית לפני שיוכלו . על כן 127ליהנות מקורסים מקוונים, או במקביל להשתתפותם בקורסים אלו ובאתר שירות ILעולה חשש שהנגישות של קבוצות אלו לקורסים בקמפוס התעסוקה אינה מספקת כדי לקדם אצלן אוריינות דיגיטלית, והן נדרשות לתוכניות עם ליווי והדרכה. מומלץ כי במסגרת התוכנית של מטה ישראל דיגיטלית להקניה רחבה של אוריינות דיגיטלית לאוכלוסיות הזקוקות לכך, הוא יוודא לכל הפחות את משתתפים בשנה בתוכניות 30,000-יישומו של היעד הכמותי שקבע של כ בקהילה ויפעל להרחיבו, אם בכוחות עצמו ואם בשיתוף גורמים אחרים. בתוך כך ראוי שיביא בחשבון את ההיקף העצום של האוכלוסייה שנזקקת מיליון איש באוכלוסיות הערבית והחרדית ועוד 1.4-לרכישת האוריינות - כ מיליון איש באוכלוסייה הכללית.2.3-כ 2018 עולה מהתרשים כי השתתפות בתיה"ס בתוכנית קוד ורובוטיקה בשנת , שאליו מגיעים 25% היא ככלל במידה מועטה, ואינה עוברת את השיעור של בתיה"ס שבמגזר הערבי. במגזר היהודי-חרדי ההשתתפות אפסית. יש לציין שהתוכנית אינה מיועדת לכל התלמידים בכל בי"ס אלא רק לחלקם. בביקורת עלה שמשרד החינוך מבצע מעקב ובקרה חלקיים על השימוש בתכנים הדיגיטליים, שכן, בפועל משרד החינוך אוסף נתונים רק על היקף השימוש בתכנים הדיגיטליים של התלמידים - שיעור התלמידים שהשתמשו בתוכן דיגיטלי וממוצע הכניסות החודשי לתלמיד. יתרה מזאת, גם איסוף נתונים זה מתבצע באופן חלקי, שכן משרד החינוך יכול לאסוף נתונים רק על בתיה"ס שהתלמידים בהם נכנסים באמצעות שם משתמש וסיסמה שמנפיק . בנוסף, המשרד אינו אוסף נתונים על השימוש של 78להם משרד החינוך המורים בתכנים הדיגיטליים. כתוצאה מכך, למשרד החינוך אין מידע על הכניסות לאתרי התוכן של כלל המשתמשים - מורים ותלמידים - והמידע שקיים בידי המשרד על שיעור השימוש בתכנים הדיגיטליים של המשתמשים אינו משקף את כלל הכניסות האפשריות לתכנים אלו. לפיכך הוא אינו יכול להסיק מסקנות הנוגעות לכלל המשתמשים. עם השינוי המתוכנן באופן הפעלת התוכניות של משרד המדע, מומלץ כי משרד המדע יפעל להרחיב את היקפי הפעולה בקרב החברה החרדית, שבה רבים הזקוקים מאוד לשיפור האוריינות הדיגיטלית לשם השתלבות יציבה ואיכותית בשוק העבודה המשתנה. עם "העברת המקל" לרשויות המקומיות, מומלץ כי משרד המדע יבחן - בשיתוף הגורמים הרלוונטיים האחרים, ובהם מטה ישראל דיגיטלית - כיצד לנצל תשתיות קיימות, לשמר מרכיבים חיוביים ולוודא הערכה ומדידה כוללת של אפקטיביות הפעולות. מהמיפוי שעשה משרד החינוך עלה שהמיומנות של חשיבה מחשובית מקצועות הלימוד בחט"ב - 12-מוטמעת בהיקף מזערי בתוכניות הלימוד ב מפריטי התוכן של התוכניות היא לא הופיעה.91%-ב היות שאוריינות דיגיטלית היא אמצעי חיוני ונדרש להשתלבות איכותית בשוק העבודה המשתנה, הרי שהיא אחד הכלים שבכוחם למנוע הרחבה של פערים ועוני ולהביא לשיפור פריון העבודה. מכאן החשיבות שאוריינות דיגיטלית תשמש יעד שיש להשיגו בכל מערכות הלמידה וההכשרה, וכן במסגרת עידוד "למידה לאורך החיים" לאוכלוסייה בגיל העבודה )עובדים . נוכח העובדה שבעת סיום הביקורת מתפרצת 93)ומי שאינם עובדים בארץ ובעולם מגפת הקורונה, המגדילה משמעותית את שיעור המובטלים 20.3% והשוהים בחופשה ללא תשלום )חל"ת), שעל פי נתוני הלמ"ס היה , ראוי שיובא בחשבון הפער הקיים 94 2020 מכוח העבודה בחודש אוקטובר ברמות האוריינות הדיגיטלית בקרב מבוגרים, וכי תקופת האבטלה תנוצל להקניה ולשיפור המיומנויות. צורך זה הובע גם על ידי תובעי האבטלה, מהם היו מעוניינים בסדנאות לשיפור כישורי מחשב, לפי סקר של 46%-ש .95שירות התעסוקה מהשנים האחרונות מומלץ כי משרד החינוך יקדם מערכת שבה יתוכללו כל הנתונים הנוגעים לתכנים הדיגיטליים שבשימוש בתיה"ס ע"י המורים והתלמידים, הן ברמת היקף השימוש בתכנים אלה והן ברמת איכות הלמידה המופקת מהם. זאת כדי שיהיה בידיו בסיס נתונים שמטרתו בין השאר להעריך את האפקטיביות של הלמידה באמצעות תכנים אלה. בביקורת נמצא כי משרד החינוך פועל להנגשת קורסים מקוונים למורים בתחומי דעת שונים, ובהם קורסים להקניית אוריינות דיגיטלית. למשל, לפי 42 נתוני משרד החינוך, בפורטל עובדי ההוראה של משרד החינוך התקיימו - תקשוב" בתקופה ינואר 21-קורסים מקוונים בנושא "אוריינות המאה ה . במרחב הפדגוגי האינטרנטי של עובדי ההוראה במשרד 2020 - אוגוסט2016 החינוך יש מגוון קורסים מקוונים למורים בנושא למידה מתוקשבת. נוסף קורסים מקוונים המוכרים למיקרו- 101 הועלו 74 IL על כך, באתר קמפוס קרדיטציה )לגמול השתלמות) - רובם עוסקים בתחומי דעת שונים ולא בהקניית אוריינות דיגיטלית. עם זאת, על אף ריבוי הקורסים המקוונים בתחומי דעת שונים בכלל וקורסים להקניית מיומנויות דיגיטליות בפרט, רמת הכשרתם הדיגיטלית של המורים אינה מיטבית, כפי שעולה מהמחקרים שלהלן. עולה מהאמור כי כמה גופים ראו עצמם מובילים בתחום התוכניות הממשלתיות להקניית אוריינות דיגיטלית למבוגרים, אך היקף פעולתם הכולל הוא נמוך. יתר על כן, הם אינם משרתים די הצורך אוכלוסיות בעלות אוריינות דיגיטלית נמוכה במיוחד, ובפרט האוכלוסיות הערבית והחרדית. מומלץ כי הגורמים הרלוונטיים - מטה ישראל דיגיטלית ומשרדי העבודה והמדע, בשיתוף שירות התעסוקה ומשרד האוצר - יתכננו ויפעלו במשותף כדי להגדיל משמעותית את הפעולות לקידום האוריינות הדיגיטלית, תוך שימת לב להיקף העצום של האוכלוסיות הזקוקות לכך ולצורך בהגברת המודעות, בהנגשת השירותים, באיסוף נתונים ובמדידה. זאת לשם הקטנת הפערים בתוך החברה, המשך הצמיחה ושילוב מיטבי של אוכלוסיות מעוטות מיומנויות דיגיטליות בשוק העבודה המשתנה, ובפרט האוכלוסיות החרדית והערבית; ובאופן זה גם יקודם מיצובה הבין-לאומי של ישראל בתחום האוריינות הדיגיטלית. בעת הזו ראוי לפעול למיצוי ההזדמנויות שמציב המשבר הכלכלי והתעסוקתי הנלווה למגפת הקורונה - לקדם את האוריינות הדיגיטלית של קהלים גדולים ככל האפשר ולהביאם לרמה שתאפשר להם להשתלב בתעסוקה יציבה ואיכותית בשוק העבודה המשתנה. השתתפות מועטה בתוכניות להקניית אוריינות דיגיטלית בקרב אוכלוסיות המאופיינות ברמת אוריינות נמוכה, ולרוב גם מעוטות אמצעים, מעלה חשש שאוכלוסיות אלה יתקשו לצמצם בעצמן את הפער הדיגיטלי שהן שרויות בו. בעולם העבודה המשתנה - לדבר עלולות להיות השלכות שליליות לגבי יכולתן לשפר את מצבן הכלכלי ולהשתלב בעבודה יציבה לאורך זמן, למצות את זכויותיהן ולהשתתף בלמידה ובתחומי חיים נוספים. מהתרשים עולה כי שיעור הנבחנים במקצועות אלה מכלל הזכאים לבגרות . אם כך, רק לחלק קטן מאוכלוסיית התלמידים בחט"ע מוקנית 10%-נמוך מ המיומנות של חשיבה מחשובית. למרות התרומה של חשיבה מחשובית להשתלבות בשוק העבודה המשתנה, כפי שעולה מדוחות שונים, פעולות משרד החינוך בשלבי החינוך השונים לא הביאו להקניה של מיומנות זו בקרב חלקים ניכרים ממערכת החינוך )למשל, מפריטי התוכן של תוכניות הלימוד במקצועות הלימוד 91%-היא לא הופיעה ב שנבדקו כאמור). אם כן, במבחן התוצאה ישראל עדיין בשלב ההתחלתי של הטמעתה בתוכניות הלימוד. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך לבחון דרכים שיאפשרו להגביר את שילוב החשיבה המחשובית בתוכניות הלימודים משלב החינוך היסודי ועד סיום החט"ע. בהתאם מומלץ להכשיר מורים להקניית מיומנות זו. מהאמור בפרק עולה שנדרש שיפור במידת ההקניה של המיומנויות הדיגיטליות לתלמידים ולמורים במערכת החינוך. צורך זה מודגש במיוחד בעת סיום הביקורת, עת בה מתפרצת בארץ ובעולם מגפת הקורונה, שמחייבת התאמה של הלמידה לנסיבות ולמגבלות שנוצרו, ובכלל זה הצורך בהוראה ובלמידה מתוקשבת מרחוק. מומלץ כי משרד החינוך יבחן דרכים לבחינת רמת המיומנויות הדיגיטליות של התלמידים בכל שכבות הגיל, וירכז מידע מהימן על שיעור השימוש בתכנים הדיגיטליים של כלל המשתמשים. זאת לטובת גיבוש תמונת מצב ארצית, שתאפשר תשתית לגיבוש מדיניות להעלאת רמת המיומנויות הדיגיטליות בקרב התלמידים. נתוני מחקר למידה משמעותית של ראמ"ה בנוגע לעידוד לאוריינות אינטרנט, שהוא מרכיב חשוב באוריינות הדיגיטלית של התלמידים, מצביעים על כך שבשנת התשע"ז רק למחצית מתלמידי החינוך היסודי ולמיעוט מתלמידי החינוך העל-יסודי )חט"ב וחט"ע) הוקנתה אוריינות אינטרנט, וכי שיעור התלמידים בחט"ע שאוריינות זו הוקנתה להם היה נמוך משיעור התלמידים הללו בחט"ב. עוד עולה כי הייתה עלייה מינורית בהקניית אוריינות אינטרנט בין שנת התשע"ה לשנת התשע"ז. המשמעות היא שמערכת החינוך אינה 21-משלבת מספיק את אוריינות האינטרנט - מרכיב מרכזי בחיים במאה ה ) מהתרשים עולה כי שיעור המשתמשים במחשב לצורכי למידה והיבחנות נע לאורך השנים ובשכבות הגיל השונות, וכי חלה עלייה קלה בשיעור 50% סביב זה בכל הגילים לאורך השנים. ככלל, שיעור המשתמשים במחשב לצורכי למידה והיבחנות נמוך יותר ככל ששכבת הגיל גבוהה יותר. המשמעות היא שתלמידים רבים אינם עושים שימוש מספק במחשב לצורכי למידה והיבחנות, דבר העלול לפגוע בהשתלבותם בשוק העבודה לאחר סיום הלימודים. לשימוש במחשב לצורכי למידה והיבחנות קיימת חשיבות רבה בתקופת משבר הקורונה, שבמסגרתה גובר הצורך בפיתוח מיומנויות ויכולות של למידה מרחוק. מהתרשים עולה שבכיתות ה'-ו' דוברי הערבית עושים שימוש רב יותר במחשב לצורכי למידה והיבחנות לעומת דוברי עברית, ואילו מכיתה ז' שיעורם יורד משמעותית והוא נמוך ברובו משיעור דוברי העברית. בשלב חט"ע )כיתות י'-י"א) הפער בין דוברי הערבית שעושים שימוש במחשב ובין בנוגע 13%- בנוגע לחיפוש מידע באינטרנט ו21% דוברי העברית מגיע לכדי לעיבוד מידע והצגתו במחשב. משמעות הדבר שהפער הדיגיטלי בין המגזר הערבי למגזר היהודי קיים בעיקר ככל שעולים בשלבי הלימוד. מומלץ שמשרד החינוך יבחן את הסיבות לפער זה וכיצד ניתן לצמצמו.
מהמנהלים סברו שבית ספרם מקנה את 40%-מהתרשימים עולה שכ המיומנויות של ניהול מידע ואוריינות טכנולוגית ודיגיטלית במידה רבה סברו שבית ספרם מקנה אותן ברמה 40%-או במידה רבה מאוד, וקרוב ל ציינו שבית ספרם מקנה מיומנויות אלה במידה מועטה או 20%-בינונית. כ שכלל אינו מקנה אותן.