המוכנות לשוק העבודה המשתנה . פעולות המדינה להגדלת מספר העובדים בתעשיית ההיי-טק עד כה בוצע השלב הראשון של המחקר המלווה, שנשען על איסוף נתונים מהלמ"ס בנוגע לשילוב ערבים בהיי-טק. עם זאת, במועד סיום הביקורת טרם גובשו תוצרי המחקר. יוצא אפוא כי מלבד בקרה טכנית על אמיתות הנתונים המדווחים בחלוף חמש שנים מהפעלת התוכנית, אין לממונה על זרוע העבודה נתונים כלשהם שיאפשרו לו להעריך את אפקטיביות ההכשרות שעברו מרבית המושמים במיזם. מומלץ כי משרד העבודה יאסוף וינתח את כלל נתוני ההשמה והשכר של המשתתפים בתוכנית לשילוב אוכלוסיית המיעוטים בהיי-טק לשם בחינת האפקטיביות של התוכנית והאפשרות למתן סיוע נוסף - פרטני - למושמים לאור הפוטנציאל הגבוה שלהם; רבים מהם בעלי תארים אקדמיים במקצועות ההיי-טק. מומלץ כי מה"ט תבחן דרכים לשדרוג תוכנית הלימוד של נשים חרדיות במסגרת מסלול הנדסאות תוכנה או בדרך אחרת על מנת לממש את הפוטנציאל שלהן להשתלבות בתעשיית ההיי-טק. מהנתונים שהעבירה רשות החדשנות למשרד מבקר המדינה עולה שבמועד סיום הביקורת עמדה הרשות ביעדי ההכשרה שקבעה. דוח הון אנושי בהיי- טק אף מציין כי "קיימים ניצנים של פתיחות לקליטת עובדים מערוצי הכשרה מהעובדים חסרי הניסיון ("ג'וניורים") 3% ,חוץ אקדמיים". כך לדוגמה . יצוין 101 הוכשרו בסיירות התכנות2019 שגויסו במחצית הראשונה של שנת בוגרים בשנה 1,000-כי שוק סיירות התכנות הישראלי מכשיר בסה"כ כ מסגרות (הכוללות הן את המסגרות הפועלות במסגרת 20-באמצעות כ .102)התוכנית המתוארת של רשות החדשנות והן מסגרות פרטיות החסמים לייצוגן של נשים בהיי-טק והדרכים להעלאתו נוגעים לפעילותם של כמה משרדים וגופים ממשלתיים. לשם כך נדרשת תוכנית מתכללת, שתבחן דרכים להסרת החסמים על פני רצף החיים בראייה בין-משרדית, כפי שהמליצו הדוחות הנזכרים למעלה. בביקורת עלה כי התוכניות הממשלתיות מופעלות ומתקיימות ללא תכנון מערכתי. על פי דוח הון אנושי בהיי-טק, שיעור הנשים בהיי-טק נמצא בנסיגה מסוימת, ובתפקידים טכנולוגיים ובתפקידי ניהול טכנולוגיים המצב אף עגום יותר. לפיכך ספק אם אפשר למצות את הפוטנציאל של הנשים ללא תוכנית מערכתית ומשולבת. מהאוכלוסייה אולם נמצאות בייצוג חסר 50%-נוכח העובדה שנשים הן כ בתעשיית ההיי-טק, משרד מבקר המדינה ממליץ על קידום תוכנית כוללת שתציע רצף של פתרונות להסרת חסמים, לפי שלבי החיים וההתפתחות המקצועית של הנשים, החל במערכת החינוך, דרך השירות הצבאי והאקדמיה ועד לשלב התעסוקה והשילוב בתעשייה. אין ספק בדבר החשיבות של שיתוף פעולה בין גורמים ממשלתיים לעניין שילוב נשים בתעשיית ההיי- טק, אך תשובות רשות החדשנות ומל"ג מחדדות את החשיבות בקביעת גורם שיתכלל ויוביל תוכנית לשילוב נשים בתעשיית ההיי-טק. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד העבודה להמשיך ולעקוב אחר איכות ההשמות של נשים במיזם המשותף בתעשיית ההיי-טק, ובכלל זה אחר שכרן והשתלבותן בתפקידים בכירים בליבת התעשייה. מומלץ שמל"ג וּות"ת יכינו תוכנית סדורה, בשיתוף משרד האוצר וראשי המוסדות האקדמיים, הכוללת יעדים להגדלת מספר אנשי הסגל הבכיר והזוטר בפקולטות של מקצועות ההיי-טק, ותקדם פתרון ארוך טווח שיאפשר התמודדות מיטבית עם המחסור באנשי סגל בהתאם לגידול הנדרש והצפוי במספר הסטודנטים הלומדים מקצועות אלו. ראוי שבמסגרת התוכנית תינתן תשומת לב מיוחדת לצורך להגדיל את מספר הסטודנטים הממשיכים ללימודי תואר שני מחקרי (עם תזה) ודוקטורט ישיר במקצועות אלה, לטובת יצירת עתודת סגל באוניברסיטאות. כן ראוי שבמסגרת התוכנית שתגובש יובא בחשבון שילוב של דרכי הוראה חדשות, כמו למידה מרחוק ולמידה מקוונת, שביכולתן להשפיע על מספר אנשי הסגל שיידרשו ועל מאפייניהם. משרד מבקר המדינה ממליץ שתוכניות אלו ייבנו בשיתוף פעולה עם התעשייה על מנת למצוא דרכים לספק והן את הצורך של האקדמיה 79הן את הצורך של התעשייה לכוח אדם איכותי בסגל איכותי שיכשיר את הדור הבא של הסטודנטים במקצועות ההיי-טק. על משרד הביטחון, בשיתוף הגורמים האמורים, ליישם את החלטת הממשלה לעניין ההיי-טק ולגבש תוכנית למינוף השירות הצבאי בצה"ל לטובת הגדלת כוח האדם המיומן לתעשיית ההיי-טק כנדרש. לאור הפוטנציאל הרב של השירות הצבאי לקידומם של המשרתים, ובמיוחד אלו שביחידות הטכנולוגיות, מוצע לבחון אם ניתן להיעזר במידע הקיים על אודות החיילים המשרתים בתחומים אלה לצורך שיפור תהליכי המיון, החשיפה וההכוון שלהם למקצועות ההיי-טק. מומלץ שמשרד הביטחון, בשיתוף הגורמים האמורים, יגבש תוכנית שתמנה את הגופים האחראים לכל משימה, תבחן את הדרכים להסרת החסמים לביצועה, תציג לוחות זמנים לביצועה, ותפרט את הדרישות התקציביות שנחוצות ליישומה ומקורותיה התקציביים. יש לציין לחיוב את היוזמות של משרד הביטחון וצה"ל לחשיפה, להכוונה ולהכשרה של חיילים למקצועות הטכנולוגיים וראוי לשקול להרחיבן, בין היתר תוך שימוש באמצעים מקוונים. מומלץ כי רשות החדשנות תבחן את היקף התקציב הנדרש ואופן מימושו היעיל ותעקוב אחר מימוש מלוא התקציב בשנים הבאות. יוצא אפוא שמרבית הפעילות הממשלתית החוץ-אקדמית הקיימת כיום, שעניינה שילוב חרדים בהיי-טק, אינה מתמקדת בתחומי הליבה של התעשייה, כפי שכיוונה החלטת הממשלה לעניין ההיי-טק, אלא בתפקידים טכנולוגיים זוטרים יותר. משרד מבקר המדינה מכיר במורכבות הבחינה של הסיבות לנשירה. ייתכן שבחינה כזו דורשת סקר מיוחד, אך בלעדיה ות"ת והמוסדות האקדמיים יתקשו כאמור לגבש תוכנית לצמצום הנשירה. כמו כן, אין חולק שצמצום הנשירה אינו יכול לבוא על חשבון איכות הבוגרים. מומלץ שבשל נתוני הנשירה הגבוהים במקצועות ההיי-טק, ובהמשך להצעתה של אוניברסיטת בר- אילן בתשובתה, שהמוסדות האקדמיים יחד עם מל"ג וות"ת - שתקצבה בקול הקורא הרב-שנתי פעולות לצמצום הנשירה - ינתחו באופן שיטתי את מחוללי הנשירה (הסיבות) ומאפייני הנושרים, יקבעו יעדים שנתיים לצמצומה וייתנו כלים ופתרונות לשם השגת היעדים. החל תהליך של רפורמה במה"ט, ובמסגרתו נקבע 2019 - 2018 בשנים . אולם במסגרת עדכון 134שיעודכנו תוכני הלימוד ויותאמו לצורכי המשק תוכני הלימוד של הנדסאות תוכנה לא פותח מסלול מותאם לפוטנציאל הלא- ממומש של תלמידות אלו, והן לומדות אותם תכנים פדגוגיים המותאמים למכנה המשותף הנמוך יותר של יתר המשתתפים. ) 75%- (כ90 יישובים מתוך70- ניתן לראות ש12 מניתוח הנתונים בתרשים , כלומר, יישובים בעלי רמה 5 - 1 נמצאים באשכולות חברתיים-כלכליים . יותר ממחצית מהיישובים נמצאים באשכולות 38חברתית-כלכלית נמוכה יותר . ביישובים אלה, שבהם לא קיימת נגישות ללימודי 3 - 1 חברתיים-כלכליים יח"ל מתמטיקה, קטנים סיכויי התלמידים 5 מדעי המחשב לתלמידים שלמדו ללמוד את מקצועות ההיי-טק באקדמיה.
בביקורת עלה שעל אף הצורך בהרחבת הנגישות של לימודי מדעי המחשב ועל אף המחסור החריף במורים במקצוע זה, מקצוע מדעי המחשב לא נלמד במסגרת התיכון הווירטואלי של משרד החינוך.