נושאים מערכתיים . התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה .מומלץ כי משרד המשפטים ישלים את בחינת הצורך בעיגון סמכויות היחידה, לצורך .טיפול, פיקוח, בקרה ואכיפה יעילים בנושאי גזענות ואפליה. .משרד מבקר המדינה מציין את המלצות הצוות לשיפור המענה לתלונות נגד שוטרים .מדצמבר 2020 : הקמת בסיס נתונים אחיד במשטרה, שבו ירוכזו כל התלונות על .התנהגות לא ראויה של שוטרים ותוצאות הטיפול בהן; ומיסוד נוהל המוסכם על .המשטרה ומח"ש שיכלול הוראות בדבר התיאום ושיתוף הפעולה בין שני הגופים. משרד .מבקר המדינה ממליץ להשלים את הטיפול בצעדים כאמור לצורך מתן מענה מקצועי .ויעיל לתלונות על שוטרים, ולצורך הגברת אמון הציבור - בכלל, ואמון יוצאי אתיופיה - .בפרט, בגופי האכיפה. .מהלוח עולה כי מספר תיקי עבירות המגע ליוצאי אתיופיה פחת בכל אחת מהשנים 2016 .- 2019 לעומתשנה קודמת וכן לעומת מספר התיקים בשנת הבסיס 2015 .בסך הכול .פחת מספר תיקי עבירות המגע של יוצאי אתיופיה בשנים 2015 - 2019 ב-17% בקרב .בגירים ובכ-57% בקרב קטינים . .נמצא כי בהגדרת היעד המשטרתי להפחתת 10% מתיקי עבירות המגע שבהם מעורבים .יוצאי אתיופיה, המשטרה לא קבעה עבור שוטרים בשטח ומפקדי התחנות הוראות .ברורות בדבר אופן יישום יעד זה, ולא הגדירה להם את הדרכים הנכונות להפחתת מספר .התיקים כאמור. משרד מבקר המדינה מציין כי המשטרה עמדה ביעד בהפחתה של57% מתיקי עבירות .מגע ליוצאי אתיופיה קטינים, ובהפחתה של 17% מתיקי הבגירים בשנים2015 - 2019 . .משרד מבקר המדינה ממליץ לשלב בהגדרת היעד גם את שיטות הפעולה הרצויות .לצורך השגת היעד, ואף להגדיר מנגנוני פיקוח על מנת ליישם שיטות פעולה אלו. .נמצא כי ההכשרה התרבותית במשטרה במסגרת התוכנית המשטרתית התמקדה .בשוטרים ובמפקדים בתחנות המשטרה הפרוסות, ואילו ההכשרה התרבותית לגופי מטה .בכלל , ולגופי מטה שעוסקים בטיפול בתלונות על שוטרים - ית"ץ, ומחלקת משמעת - .בפרט, הייתה מועטה. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי היחידה לתיאום המאבק בגזענות ו המשטרה ישתפו .פעולה, יקיימו החלפת מידע והיוועצות, על מנת להעשיר זו את זו וללמוד זו מניסיונה של .זו. .משרד מבקר המדינה מציין את הקמת היחידה לגיוון תרבותי, שתפקידה להיות אמונה .על תחום הכשירות התרבותית ולרכז את כל המידע בנושא ולקדם יחס שוויוני וראוי של .שוטרים כלפי כל אדם, ובכללם כלפי יוצאי אתיופיה מידת הצלחתה של היחידה לגיוון .תרבותי תיבחן בטווח הרחוק בשינוי ביחס ובתחושות של יוצאי אתיופיה כלפי משטרה .ובהגברת תחושות האמון שלהם בה. .על היחידה לגיוון תרבותי לפקח על ההכשרות שעובר כל שוטר, לבחון את יעילות .ההכשרות, את האפקטיביות שלהן ואת השפעתן בשטח. כמו כן, על היחידה לטפל .בתלונות שהיא מקבלת ולבחון אותן, על מנת לאתר מ וקדי גזענות ותופעות חוזרות .ונשנות ולהכשיר את השוטרים למיגור תופעות אלה. .מומלץ כי היחידה לגיוון תרבותי תפעל לקיום הכשרות תרבותיות ביחידות המטה, ובפרט .באלו שעוסקות בעבודתן השוטפת בתלונות על גזענות, שיטור יתר, פרופיילינג ואפליה - .מחלקת משמעת וית"ץ. .בביקורת נמצא עוד כי אין למשטרה תיעוד על כלל התיקים שנסגרו לפי עילת הסגירה ."היעדר אשמה". . ,מומלץ כי במסגרת הבקרה המתוכננת על תוכנית העבודה של היחידה לגיוון תרבותי .היחידה תבחן את האפשרות להשתמש בסקרי אמון הציבור שהמשטרה מבצעת לבחינת .השפעת ההכשרות התרבותיות ויעילותן. יצוין כי סקרי האמון מציגים את הנעשה בכל .תחנה, ומה יוצאי אתיופיה באותו אזור חושבים שיש לעשות על מנת לשפר את .תחושותיהם ביחס למשטרה. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשטרה, בכל הנוגע להכשרה תרבותית בנושא יוצאי .אתיופיה, להתמקד בשוני בין התרבויות, בהבנת גורמים סביבתיים והטיות תרבותיות של .קהילת יוצאי אתיופיה בהתחשב בכך שרובם ילידי הארץ. .מומלץ כי היחידה לגיוון תרבותי תפעל לקיום הכשרות תרבותיות ולהמשך הגברת .המודעות למאבק בגזענות בקרב כלל התובעים המשטרתיים. .נמצא כי עד שנת 2019 קיימו גופים רבים ושונים במשטרה מאות הכשרות והדרכות .בתחום הכשירות התרבותית. יצוין כי תוצאות ההכשרות לא ניכרו בתחושות יוצאי .אתיופיה כפי שעלו מהסקרים שביצעה המשטרה בשנים האמורות. .משרד מבקר המדינה מ ציין את הקמת הצוות ואת גיבוש ה מלצותיו. מומלץ כי הגורמים .הרלוונטיים יבחנו את ההמלצות ויאמצו את אלה שיישומן בפועל יסייע להגביר את האמון .במשטרה מצד הציבור בכלל ויוצאי אתיופיה בפרט. . נכון למועד סיום הביקורתעדיין אין גורם שמתכלל באופן בלעדי את כל התלונו ת של .יוצאי אתיופיה על התנהגות בלתי הולמת של שוטרים כלפיהם, המתקבלות במשטרה .ובמח"ש. מיעוט התלונות לית"ץ ולמחלקת משמעת בגין התנהגות גזענית של שוטרים .אינו עולה בקנה אחד עם תחושת יוצאי אתיופיה ולפיה יש שיטור יתר כלפיהם. ייתכן .שהדבר מקורו בכך ששוטרי ית"ץ ומחלקת משמעת אינם מאבחנים את התלונות שהם .מקבלים כתלונות שמקורן בגזענות, אף שבמהותן הן כאלה. על מח"ש והמשטרה .לאסוף נתונים מלאים על פרטי הנפגעים, להזין את העבירות הרלוונטיות ולבצע ניתוחי .נתונים על מנת לאתר כשלים ולהפיק לקחים , בין היתר בנושאים של שיטור יתר, .פרופיילינג וגזענות, ולפעול למיגורם. .משרד מבקר המדינה ממליץ לית"ץ לאסוף נתונים על זהות המתלוננים ומהות התלונה .ולוודא שישמשו לתכלית ראויה שהוגדרה ובהתאם לדין, להנחות את הקת"צים לבחון .לגבי כל תלונה אם מקורה בגזענות או באפליה ולבחון מדוע מספר התלונות בנושאים .אלה היה 12 ו-19 בלבד בשנים2018 ו-2019 בהתאמה, למרות טענותיהם של יוצאי .אתיופיה בדבר פרופיילינג, שיטור יתר ואכיפה מחמירה. .נמצא כי מספר תיקי החקירה שפתחה המשטרה בשנים 2015 - 2019 בגין עבירות ממניע .גזעני היה גדול ב-500% ממספר התיקים שהבשילו לכדי כתב אישום. ייתכן שהסיבה .לכך היא הקושי המתואר לעיל להוכחת מניע של גזענות בעבירה. .משרד מבקר המדינה ממליץ לקיים פעולות להגברת המודעות בנושא בקרב חוקרים .ותובעים, הן במשטרה והן בפרקליטות. .מהלוח עולה כי בשנים 2018 ו-2019 ב-13% וב-9% מהתיקים שנבדקו, בהתאמה, עילת .הסגירה לא התאימה להנחיית פרקליט המדינה, כך שהיה מקום לסגור את התיק בעילת ."היעדר אשמה" ולא בעילות " חוסר ראיות" או "נסיבות העניין בכללותן אינן מתאימות .להעמדה לדין". עוד נכתב כי הממצאים לגבי תיקי חקירה של יוצאי אתיופיה א ינם .חריגים יחסית לתיקי חקירה באופן כללי. .בהתאם להחלטת הממשלה, על המשטרה לבצע תהליך של הפקת לקחים וריענון .הנחיות לנוכח ממצאי הבקרות שביצע אגף החקירות במשטרה. .מומלץ כי המשטרה תמשיך בפועלה לקיום הבקרות האמורות; וכי היא תבצע הליכי .הפקת לקחים לצורך טיוב הליכי הבקרה. מן האמור לעיל עולה כי קיימים פערים בין התחנות ונוצר מצב שבו מפקדי תחנות ליבה .שייחסו חשיבות לנושא קידמו והובילו את המשך הפעילות בתוכנית ותמכו בשוטרי .המש"קים הייעודיים, ואילו מפקדי תחנות שלא ייחסו לכך חשיבות הסיטו את שוטרי .המש"קים הייעודיים מפעילות בהתאם לייעודם והפחיתו את הפעילות התחנתית בקרב .קהילת יוצאי אתיופיה. .מומלץ כי במסגרת גיבוש תפיסת הפעלה, היעדים והמדדים למש"קים הייעודיים, יונחו .מפקדי תחנות הליבה לגבי חשיבות ההנעה והקידום של התוכנית המשטרתית בקרב .יוצאי אתיופיה בהקשר זה. כמו כן מומלץ כי מטה התוכנית יעקוב אחר יישום התוכנית .בתחנות הליבה ואחר עמידה ביעדים באמצעות דיווחים שוטפים. אף שבשנים האחרונות הושם דגש על חידוד ההנחיות, לרבות על ידי הצוות הבין-משרדי, .נמצא כי בפועל לא נוסף המניע הגזעני בכתבי אישום במקרים המתאימים, ומספר כתבי .האישום הכוללים מניע גזעני הולך ופוחת, שלא בהלימה לתחושות הציבור והאוכלוסיות .הסובלות מגזענות. .מומלץ כי לשכת המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים) תפעל להגברת .המודעות לשימוש בסעיף 144 ו' לחוק העונשין וליישום ההנחיות בנושא. וכן מומלץ כי .היא תפעל לאיסוף מידע על מוצא הנפגעים כדי לטייב את הפיקוח והבקרה על הגשת .כתבי אישום ממניע גזעני, בפרט כלפי יוצאי אתיופיה. .בביקורת עלה כי שוטרי המש"קים הקהילתיים הייעודים לקהילת יוצאי אתיופיה פועלים .על פי נוהל הפעלת מש"ק כללי, וכי נוהל הבקרות על פעילותם, שמבצע מדור מש"קים, .זהה בכלל המש"קים ואין בו התייחסות למדידת ביצועים או עמידה ביעדים ייחודיים .להם. . פעולות היחידה כוללות מעקב אחר טיפול גופיםאחרים בתלונות של גזענות, הכנת .דוחות שנתיים והכשרת הממונים למניעת גזענות במשרדי הממשלה השונים. נמצא כי לא .הוקנו ליחידה הסמכויות הנדרשות לצורך מילוי תפקידה, אף שהיא ביקשה שאלה יוקנו .לה. .נמצא כי מדי שנה פוחת מספר הבקשות להוספת המניע הגזעני בכתבי אישום, וכפועל .יוצא מכך פוחת גם מספר הא ישורים שנותנת לשכת המשנה לפרקליט המדינה .(תפקידים מיוחדים) להגשת כתב אישום ממניע גזעני, ובשנת 2019 אושרו רק9 מ-12 . הבקשות שהוגשו. עוד נמצא כי הפרקליטות אינה אוספת מידע על מוצא הנפגעים ולכן .לא ניתן היה לדעת בוודאות כמה כתבי אישום ממניע גזעני כלפי יוצאי אתיופיה הוגשו .בשנים 2015 - 2019 . על פי החלטת ממשלה משנת2017158 , על המשטרה לפרסם דו"ח שנתי ובו פירוטשל .התלונות וההליכים המשמעתיים שננקטו נגד שוטרים בגין אלימות או מעשים פסולים על .רקע גזעני. מומלץ כי המשטרה ת כלול בדוח האמור גם פרטים הנוגעים להליכים .המתקיימים לפני "דן יחיד" ו להליכים משמעתיים, פיקודיים ומינהליים המתקיימים .במסגרת הליך משמעתי או פלילי, תוך התממ ת 159 ,המסמכיםשמירה על צנעת הפרט .והסתרת כל פרט מזהה. .נמצא כי בשנים 2015 - 2019 הוגשו כתבי אישום בגין עבירת הסתה לגזענות נגד24 .נאשמים. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד המשפטים לבחון את הפער בין תפיסת .מושג הגזענות בציבור לבין הגדרתו בחוק העונשין, ולשקול לפעול באמצעות הסברה .וחינוך, או לחלופין במידת הצורך לפעול להסדרתו באופן שיאפשר להשיג את תכלית .החקיקה באופן המיטבי. .בשנים 2015 - 2019 הגיעו לפרקליטות263 תלונות הנוגעות להסתה לגזענות, ששמהן .עוסקות בהסתה לגזענות נגד יוצאי אתיופיה. מתוך כלל התלונות, הוגשו כתבי אישום .נגד 24 נאשמים ב גין עבירת הסתה לגזענות, ושום כתב אישום לא הוגש בגין הסתה .לגזענות נגד קורבן יוצא אתיופיה. מבחינת מגמות השינויים בממצאי סקרי העמדות שביצעה המשטרה בקרב יוצאי אתיופיה .בשנים 2017 - 2019 עולה כי חל שיפור במדדי האמון ושביעות הרצון בקרב יוצאי .אתיופיה בשנת 2018 לעומת שנת 2017 , אולם בשנת2019 חלה ירידה חדה במדדי .האמון ושביעות הרצון, אשר חזרו כמעט לשיעורם בשנת 2017 . יש לציין כי רמות האמון .של יוצאי אתיופיה בשנת 2019 הושפעו משני מקרי המוות של צעירים יוצאי אתיופיה בידי .שוטרים בשנה זו כמוזכר לעיל . מידות האמון ושביעות הרצון של יוצאי אתיופיה היו .פחותות במידה ניכרת יחסית לכלל האוכלוסייה. .מומלץ כי המשרד לחיזוק וקידום קהילתי יפעל למימוש יעדי הרשות החדשה במסגרת .התוכניות הקהילתיות למניעת אלימות וצריכה של סמים ואלכוהול בקרב יוצאי אתיופיה .ולתיאום פעולותיו בנושא עם המשרד לבט"פ והמשטרה. . מורכבותה של התוכנית המשטרתית, הגורמים הרבים שהיו שותפים לה במשטרה .וחשיבותה בהגברת האמון של יוצאי אתיופיה במשטרה חייבו מעקב ובקרה הדוקים .בעניין יישום התוכנית, הן על ידי פיקוד המשטרה והן על ידי המשרד לבט"פ. עלה כי .בשנים 2015 - 2018 הקשב הפיקודי של המשטרה לתוכנית פחת, האחריות לתכלול .התוכנית ולניהולה פוצלה בין יחידות שונות, והועלו פערים בעשייה של כלל הגורמים .במשטרה שהיו שותפים לתוכנית. כפועל יוצא מכך, נכון למועד סיום הביקורת אין שום .גורם במשטרה שמופקד, באופן בלעדי, על בחינה במבט על של מכלול ההיבטים .הקשורים לפעילותה של המשטרה בקרב יוצאי אתיופיה , ופועל לשימור הפעילות .בתחום. הדברים מתחדדים לנוכח העובדה כי הממצאים של סקרי האמון שביצעה .המשטרה חמש שנים לאחר גיבוש התוכנית המשטרתית מעלים כי מידת האמון של יוצאי .אתיופיה במשטרה נמוכות. . משרד מבקר המדינה ממליץ ליועץ המשפטי לממשלה ולמשטרה כיבמסגרת הנוהל .החדש שיגובש ייבחנו גם הנושאים האלה: נחיצות הדיווח או התיעוד בעניין בקשות של .שוטרים מאנשים להזדהות או בעניין העילה להפעלת הסמכות, תוך מציאת האיזון הראוי .בין שיקולים שונים: מחד גיסא הימנעות מהגברת עומס העבודה המוטל על השוטרים .באמצעות חיובם לדווח על פעילותם, ומאידך גיסא הצורך בשימוש במנגנוני פיקוח .ובקרה על פעילותם; נחיצות הדיווח והתיעוד - בפרט כאשר בקשה להזדהות הסלימה .לכדי עיכוב, מעצר או אלימות, על מנת לבצע בקרה והפקת לקחים בעניין מקרים אלה .ובכך לפעול למניעת הסלמתם, בהתאם להמלצת הצוות הבין -משרדי; גיבוש מנגנון .בקרה יזומה של המשטרה על אופן יישום הנוהל החדש לאחר גיבושו - לרבות בעניין .היקף הפעלתו, האוכלוסיות שהוא מופעל כלפיהן והעילות שבגינן שוטרים מפעילים את .סמכותם לבקשה להזדהות. .מערך שוטרי המש"קים הייעודיים הוא מרכיב עיקרי ביישום התוכנית המשטרתית ובקשר .הישיר עם הקהילה להנעת התהליכים לקירוב הקה ילה ולשיפור האמון של יוצאי .אתיופיה במשטרה. מערך זה אף ממומן במלואו בכ -11 מיליון ש"ח בשנה על ידי .התוכנית הממשלתית לשילוב יוצאי אתיופיה בחברה הישראלית. מומלץ כי המשטרה .תשלים את גיבושם של תפיסת ההפעלה, יעדים להשגה ומדדים לבחינת מערך .המש"קים הייעודים ולבחינת תרומתו להגברת האמון של יוצאי אתיופיה. משרד מבקר המדינה ממליץ למשטרה כי במסגרת הבקרות על תיקי חקירה של יוצאי .אתיופיה, אגף החקירות יבחן אם יושמה הנחיית פרקליט המדינה לגבי עילת "היעדר .אשמה". .מגוון הפעילויות של שוטרי המש"קים הייעודיים מחדד את הצורך בגיבוש תפיסת הפעלה .לפעילותם. . מומלץ כי המשטרה תבחן את האפשרות להקמת מאגר מידע פנימי לצורכי בקרה ופיקוח .ובו כלל תיקי החקירה שנסגרו בעילות הסגירה השונות לרבות בעילת "היעדר אשמה". . נמצא ששיעור תלונות יוצאי אתיופיה למח"ש גדול ביותר מפי שניים משיעורם מקרב כלל .האוכלוסייה. .מגמת הגידול בשיעור התלונות של יוצאי אתיופיה למח"ש (מ-2.4% בשנים2013 - 2015 , .ל-4.5% בשנים2017 - 2020 ), יכולה להעיד על עלייה במודעות אוכלוסיית יוצאי אתיופיה .לזכויותיהם מחד גיסא, ועל אכיפת יתר כלפי יוצאי אתיופיה יחסית לשיעורם באוכלוסייה, .מאידך גיסא. .מומלץ כי מח"ש ת בחן את הסיבות לשיעור התלונות הגדול של אוכלוסיית יוצאי אתיופיה .יחסית לחלקם באוכלוסייה. בחינה שכז את עשויה להעיד על שיטור יתר, על פרופיילינג .ועל אכיפה בלתי שוויונית של המשטרה כלפי אוכלוסייה זו, או לחלופין על העלאת .המודעות לזכויותיהם ועל הגברת האמון במח"ש. .משרד מבקר המדינה מפנה את תשומת הלב של מח"ש לשיעור הגדול - 84% - של .תלונות שנזנחו. מומלץ כי מח"ש תיתן את הדעת לשיעור הגדול של חומר משטרתי .המועבר אליה ונסגר בלי שבוררה התלונה ומוצה הדין עם השוטר החשוד במידת .הנדרש. .משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי היעדר הרציפות הפיקודית בניהול ובתכלול של .התוכנית המשטרתית, והעברת האחריות לביצועה בין גורמים שונים במשטרה, חלקם .תוך כדי הליך הקמה והגדרה, הביאו להתרופפות ביישום השוטף של התוכנית ופגעו .בקידום התוכנית ובהשגת מטרותיה. האמור מתחדד לנוכח ממצאי סקר העמדות בקרב .יוצאי אתיופיה בשנת 2019 המעיד, כאמור, על הפחתה ניכרת במידת האמון ושביעות .הרצון מהמשטרה של יוצאי אתיופיה יחסית לשנה הקודמת. .מומלץ כי המשטרה תקבע את הגורם הפיקודי אשר יתכלל את התוכנית המשטרתית .הרב-שנתית אשר תאושר, וכי הגורם הפיקודי יפעל לקידומה, תוך פיקוח רציף עליה כדי .לוודא שהיא עומדת ביעדיה ובמטרותיה. .משרד מבקר המדינה מציין כי ראוי שהמשרד לבט"פ יבצע פיקוח ובקרה הדוקים על .התוכנית המשטרתית בהלימה לחשיבותה הלאומית ולהשקעה הכספית בה. בפועל .הנהלת המשרד קיימה ארבעה דיונים בנושא התוכנית בראשות המנכ"ל או בראשות .ראש אגף תכנון, תקצוב ובקרה של המשרד מתחילת שנת 2015 עד אמצע שנת2018 . . ,יתרה מזו, עולה חשש שהחוסרים שהועלו בכל הנוגע לניהול התוכנית על ידי המשטרה .לקשב הפיקודי ולמידת הפיתוח של התוכנית לאורך שנות פעילותה, כפי שתוארו לעיל, .קשורים גם למידת הבקרה שביצע המשרד. .במועד סיום הביקורת, כשנתיים מאז הוחל ביישום הפרויקט באופן נרחב בכלל יחידות .המשטרה, עלה כי המשטרה טרם בחנה את ההשפעות של הפרויקט על מידת האמון .של הציבור במשטרה ועל מידת החיכוך בין שוטרים לאזרחים. כמו כן, טרם נבחנו .השינויים שחלו בעבודת המשטרה בעקבות השימוש במצלמות גוף ויחס השוטרים .והמפקדים לאמצעי זה. .משרד מבקר המדינה מציין את יוזמת המשטרה בעניין הטמעת פרויקט ההצטיידות .במצלמות גוף וממליץ למשטרה כי לנוכח השפעותיו הנרחבות של הפרויקט, בנושאי .פרטיות ושקיפות של עבודת המשטרה, וכי לנוכח תקציבו הגדול - 45 מיליון לש"ח .לשנים 2018 - 2019 - יתבצע מחקר המלווה את הפרויקט אשר יבחן אם הפרויקט תורם .לשיפור רמת אמון הציבור, למיתון החיכוך בין שוטרים ואזרחים ולהפחתת רמת האלימות .במפגשים ביניהם וייכלל בהליכי הפקת הלקחים לגבי יישום הפרויקט על שלביו. .מהתרשים עולה מגמה דומה בין שיעור המעצרים שהובילו להגשת כתבי אישום נגד .יוצאי אתיופיה מכלל המעצרים שהובילו להגשת כתבי אישום, לבין שיעור המעצרים של .יוצאי אתיופיה מכלל המעצרים (תרשים 4 .)לעיל .שיעור המעצרים שהובילו להגשת כתבי אישום בקרב יוצאי אתיופ יה גדול יחסית .לשיעורם באוכלוסייה - פי 3 בקרב בגירים ופי 6 בקרב קטינים. עם זאת, מסתמנת .בתרשים מגמת ירידה חדה של 4.6 נקודות אחוז בשיעור המעצרים שהובילו להגשת .כתבי אישום בקרב קטינים יוצאי אתיופיה בשנים 2015 - 2019 ; כמו כן בתרשים מסתמנת .מגמת יציבות מבחינת שיעור המעצרים שהובילו להגשת כתבי אישום בקרב בוגרים יוצאי .אתיופיה - בשנים האמורות שיעורם היה כ-5% מכלל המעצרים שהובילו להגשת כתבי .אישום. .מהתרשימים עולה כי שיעור ה מעצרים שהסתיימו בהגשת כתבי אישום בקרב יוצאי .אתיופיה גדול יחסית לשיעור ה מעצרים של כלל האוכלוסייה. הפערים הניכרים בין יוצאי .אתיופיה לבין כלל האוכלוסייה מבחינת שיעור הגשת כתבי אישום במשך כל השנים .הנבדקות עשויים להעיד על מרכיב של "שיטור יתר" במסגרת טיפולם של גורמי התביעה .באוכלוסייה זו. .מבחינת הפערים בין יוצאי אתיופיה לכלל האוכלוסייה מבחינת שיעור ה מעצרים .שהסתיימו בהגשת כתבי אישום, לפי סוגי העבירות, נמצא כי שיעור המעצרים שהובילו .להגשת כתבי אישום נגד יוצאי אתיופיה בגין שלוש העבירות השכיחות ביותר - עבירות .סדר ציבורי, עבירות רכוש ועבירות גוף - היה גדול יחסית לכלל האוכלוסייה: בשנת 2019 . שיעור המעצרים שהובילו להגשת כתב אישום מכלל המעצרים בעבירות סדר ציבורי .בכלל האוכלוסייה היה 34% בבגירים ו-37% בקטינים, ואילו בקרב יוצאי אתיופיה- 41% .בבגירים ו-43% בקטינים. .מהתרשים אפשר ללמוד על מגמה של הפחתת שיעור תיקי החקירה בקרב קטינים יוצאי .אתיופיה מכלל תיקי החקירה של קטינים. מדובר בהפחתה מתונה יחסית להפחתה .בשיעור המעצרים. . בדוחות שמפרסמת מחלקת המשמעת אין אפיון מלא של קבוצת האוכלוסייה הנפגעת .במסגרת תלונות על גזענות ואין בה פירוט בנושא הליכי הבירור ונימוק התוצאה. כמו כן .הדוחות לשנים 2017 ו-2018 פורסמו באמצע שנת2019. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשטרה לאמץ את מסקנות הצוות ובתוך כך לפרסם .בשקיפות מדי שנה דוחות מפורטים לציבור, אשר יכללו את טיפול מחלקת משמעת .בתלונות שהיא מקבלת מית"ץ וכן את טיפול מחלקת משמעת בתלונות על גזענות .שמגיעות לפתחה, תוך שמירה על צנעת הפרט. פרסום מקיף כאמור ייתן מענה לנדרש .בהחלטת ממשלה משנת 2017160 . .משרד מבקר המדינה מציין את ההנחיה החדשה וממליץ לבחון לאחר זמן מה אם היא .נותנת מענה הולם להבניית שיקול הדעת של מח"ש, בבואה לבחון אם להעמיד לדין .שוטרים בגין שימוש בכוח שלא כדין. .משרד מבקר המדינה ממליץ להרחיב את היקף ההעסקה המגוונת במח"ש בכלל ואת .השילוב של עובדים יוצאי אתיופיה בתפקידים בכירים בפרט. משרד מבקר המדינה ממליץ למשטרה לנתח את ממצאי הסקרים, לאתר את החסמים .להשגת היעדים שהציבה לעצמה למדידת אפקטיביות התוכנית ולפעול להסרתם. ניתוח .הממצאים יתרום גם לגיבוש רפורמות לשיפ ור תדמית הציבור ומעמדה של המשטרה, .ולהתמודדות עם אתגרים הנוגעים לשיטור בקרב יוצאי אתיופיה . מהלוח עולה כי ב-15 (60% ) מ-25 תחנות הליבההיה גידול בשיעור המעצרים של יוצאי .אתיופיה הבגירים מכלל המעצרים בשנים 2015 - 2019 , זאתבדומה למגמה הכללית, כי .ב-7 .תחנות חלה ירידה בשיעורם, וכי ביתר התחנות שיעור המעצרים נשאר יציב .התחנות שבהן שיעור המעצרים של יוצאי אתיופיה היה הגדול ביותר יחסית לכלל .המעצרים באותה תחנה בשנת 2019 היו התחנות קריית מלאכי (26% ,)רחובות (23% ,) .נתניה (18.4% ( ), בית שמש16.7% ( ) וקריית גת15.9% .) .התחנות שבהן שיעור המעצרים של יוצאי אתיופיה היה הגדול ביותר מכלל המעצרים של .יוצאי אתיופיה בשנת 2019 הן נתניה, באר שבע, זבולון, אשדוד, אשקלון וקריית מלאכי - .ריכוז גבוה במחוז דרום של תחנות בהם שיעור גבוה מכלל המעצרים של יוצאי אתיופיה. מהלוח עולה כי ב-16 (80% )מ-20 תחנות הליבה חלה הפחתה בשיעור המעצרים של .יוצאי אתיופיה קטינים מכלל המעצרים של קטינים בשנים 2015 - 2019 , בדומה למגמה .הכללית. .על אף ההפחתה בשיעור המעצרים, ב-11 תחנות ליבה שיעור המעצרים של קטינים .יוצאי אתיופיה בשנת 2019 היה גדול מ-15% : פתח תקווה (44.4% ,)נתניה (41.4% ,) .( קריית גת38.2% ,) ראשון לציון (36.8% ,)קריית מלאכי (36.4% ,)רחובות (32.4% ,) .עפולה (24.1% ,)בית שמש (18.8% )אשדוד (18.3% )וזבולון (15.9% )- ריכוז תחנות .במחוזות דרום ומרכז. .יצוין כי שבע מהתחנות שבהן שיעור המעצרים של קטינים יוצאי אתיופיה בשנים 2015 - .2019 היה גדול יחסית ל כלל המעצרים של קטינים הן גם תחנות שבהן שיעור המעצרים .של קטינים יוצאי אתיופיה היה גדול בשנת 2019 :קריית גת, עפולה, נתניה, פתח תק ווה, .רחובות, אשדוד ובית שמש. .נתוני המעצרים לפי פילוח גאוגרפי במחוזות ובתחנות הליבה מעידים על מגמה דומה .בקרב כלל המחוזות ותחנות הליבה מבחינת שיעורי המעצרים של יוצאי אתיופיה - .הגדלת שיעורם בקרב בגירים והפחתה בשיעורם בקרב קטינים. עם זאת, קיימת שונות .גדולה בין המחוזות ובין תחנות הליבה מבחינת מידת השינוי. במחוזות ובתחנות שבהן .ריכוזי אוכלוסיית יוצאי אתיופיה גדולים ושיעורי המעצרים של יוצאי אתיופיה בתחילת .התקופה היו גדולים, נמצאו הבדלים מבחינת שיעורי המעצרים בסוף התקופה הנבדקת: .במחוז מרכז ובתחנות הבולטות בו - נתניה, רחובות ופתח תקווה, במחוז דרום ובתחנות .הבולטות בו - אשדוד, קריית גת וקריית מלאכי, נותרו שיעורי המעצרים בסוף התקופה .הנבדקת גדולים יחסית, ואילו במחוז חוף ובתחנות הליבה בו - זבולון, חדרה וחיפה, .הסתמנה מגמת הפחתה ניכרת בשיעורי המעצרים בקרב קטינים. .בנתונים על המעצרים שהובילו ל כתבי אישום, על תיקי החקירה ועל תיקי חקירה .שהוגשו בהם כתבי אישום לפי מחוז ולפי תחנות הליבה נמצאו מגמות דומות לנתוני .המעצרים לפי מחוזות ולפי תחנות ליבה שהוצגו לעיל. משרד מבקר המדינה ממליץ למשטרה לבצע באופן שוטף ניתוח של נתוני השיטור .והאכיפה כלפי יוצאי אתיופיה יחסית לכ לל האוכלוסייה, על מנת לקבל תמונה מקיפה .על מידת הפערים מבחינת השיטור והאכיפה כלפי יוצאי אתיופיה, הן במישור הארצי והן .במישור המקומי. כלי זה יכול לשמש את המשטרה הן להפקת לקחים ולהערכת הצעדים .שנקטה לשם צמצום שיטור היתר כלפי יוצאי אתיופיה, והן לגיבוש תובנות לגבי המשך .הפעילות בתחום. .בהתאם להחלטת הממשלה, על היחידה להגיש לממלא מקומו של מנכ"ל משרד .המשפטים המלצות לגיבוש כלי התערבות נוספים למיגור תופעת הגזענות, ונוסף על כך .יש צורך בעיגון סמכויותיה של היחידה בחקיקה.
.נמצא שהיחידה ריכזה את דיווחי המשטרה, אך לא בדקה את מידת האפקטיביות של .הדרכות השוטרים למניעת גזענות ואת השפעתן על המצב בשטח.