רשות המיסים בישראל . פיקוח רשות המסים על יצוא טובין דרך הים לדעת משרד מבקר המדינה, על ראש מינהל המכס לקדם את גיבושה של רשימת ליקויים המתאימה לתחום היצוא. גיבושה של רשימת ליקויים כזאת יאפשר למערכת לניהול סיכונים לאתר ביעילות דפוסים של סיכונים. תהליך ניתוח הסיכונים ביצוא אינו מתבסס על נתוני רשימון היצוא, אלא על נתוני תעודת האחסנה; תעודת האחסנה מועברת על ידי הי צואן, באמצעות סוכן המכס, לרשות הנמלים, רשות הנמלים מעבירה אותה לבית המכס, וזה מזין את הנתונים שבה למערכת לניהול סיכונים. יש לציין כי תעודת האחסנה מיועדת בעיקרה לצורכי הנמל ומכילה מידע לוגיסטי המיועד ל עבודת ה נמל. עוד הועלה כי רק בשלב מאוחר יותר מכין סוכן המ כס את שליפת היצוא ומוסר אותה לבית המכס. מצב זה מאפשר שחרור של טובין ליצוא ללא בדיקה, אף שלעתים מתברר לאחר הגשת רשימון היצוא שהיה צריך לבדוק את הטובין. הסתמכות על בדיקת תעודת האחסנה בתהליך ניתוח הסיכונים מעלה חשש להיווצרות הליקויים האלה: לדעת משרד מבקר המדינה, על ראש מינהל המכס לבחון שינוי של תהליך העבודה ביצוא, שבמסגרתו תתבסס המערכת לניהול סיכונים על נתוני רשימון הייצוא או לכל הפחות על נתוני שליפת הייצוא. כמו כן, על מינהל המכס לשכלל את המערכת הממוחשבת, כדי שתתריע כאשר המידע הנדרש לא מולא. נוסף על כך, על רשות המסים לקבוע, בשיתוף היצואנים וסוכני המכס, מהו המידע הדרוש לה לצורך בחינת היצוא ולביצוע הבדיקות של המערכת לניהול סיכונים. המערכת הממוחשבת לניהול סחר החוץ של מדינת ישראל, שבאמצעותה פועל מינהל המכס, היא מערכת שאינה מתואמת עם המערכת הממוחשבת של רשות המסים (שמנוהלת באמצעות שע"ם - שירות עיבודים ממוחשבים). כל זאת, אף שבמערכת של רשות המסים יש מידע נוסף על היצואנים בכל הנוגע לתשלומי מס הכנסה, תשלומי מע"ם, ניכויים, מיסוי מקרקעין, גבייה וכן מידע כללי נוסף. במצב זה, אם יש יצואן שחשוד (או שנחשד בעבר) בביצוע של עב ירות מסים שאינן בתחום המכס, לא יהיה המידע בעניין זה גלוי לבית המכס, והמערכת לניהול סיכונים לא תוכל להביא אותו בחשבון בעת ניתוח הסיכונים. לדעת משרד מבקר המדינה, על ראש מינהל מכס לקדם הקמה של מסד נתונים ממוחשב, בדומה לזה הקיים בתחום היבוא, שבעזרתו יוכל המכס לעמוד על מאפיינים של יצואנים ושל נותני השירות שלהם, דוגמת סוכני מכס. נוסף על כך, יש לפעול לכך שכל המידע הרלוונטי לניתוח סיכונים לגבי יצואנים המצוי במערכת הממוחשבת של רשות המסים יהיה זמין גם למכס ויוזן למערכת לניהול סיכונים. לדעת משרד מבקר המדינה, על ראש מינהל המכס לקדם פיתוח של מחולל דוחות גם בתחום היצוא, אשר ישלים את עבודת המערכת לניהול סיכונים. שימוש במחולל דוחות ביחידות היצוא יְיַעל את הבדיקות שנעשות ויאפשר לכל יחידה ולכל בית מכס לנתח את נתוני היצוא על פי צרכיה הייחודיים. על הנהלת רשות המסים לפעול לכך שבית המכס יוכל למלא את ייעודו - אכיפה מיטבית של ההוראות, הכללים ודיני היצוא. לשם כך על מנהל רשות המסים לפעול לאיוש המשרות שנקבעו בתקן יחידות היצוא בעובדים מקצועיים ובעלי הכשרה מתאימה ולהתאים את רמת והיקף הפעילות של בית המכס לתקן שקבעה הרשות עצמה. הועלה כי ממועד האימוץ של דוח הצוות (ינואר 2013 ) ועד מועד סיום הביקורת (נובמבר 2015 ) לא פעל מנהל רשות המסים ליישום המלצות הדוח בנושא היצוא. עקב כך רשימוני היצוא של היצואנים שפועלים לפי חוק העידוד אינם מועברים ליחידות היצוא שבבתי המכס, וממילא לא נבדקים משלוחי היצוא של יצואנים אלה (בעיקר לשווקים הגדולים). בהיעדר בדיקה של משלוחי היצוא האמורים לא ידוע אם היצואנים שנהנים מההטבות שנקבעו בחוק העידוד אכן עמדו בתנאים לקבלתן, ואם ייצאו את כמות הטובין הנדרשת. על מנהל רשות המסים להנחות את משרדי השומה לפעול לפי המלצות הצוות - להעביר לידי יחידות היצוא שבבתי המכס את רשימת היצואנים שפועלים על חוק העידוד, ובמקרה הצורך לבדוק את המטענים שהם מייצאים, כדי לוודא שהכמות שהם מצהירים עליה היא הכמות המיוצאת בפועל (בעניין זה ראו גם בהמשך). לדעת משרד מבקר המדינה, על ראש מינהל המכס להורות לבתי המכס שלא לאפשר לבצע תיקוני רשימונים לאחר שהטובין יצאו את הארץ, אלא במקרים חריגים. כמו כן, על ראש מינהל המכס לשקול לקבוע נהלים והנחיות בדבר תיקוני רשימונים, על מנת לצמצם את היקף התופעה של ביצוע תיקונים כאלה לאחר שהטובין יצאו את הארץ. נוסף על כך, על רשות המסים לשקול הטלת עיצומים נגד יצואנים וסוכני מכס שיגישו בקשות לתיקוני רשימונים של טובין שכבר יוצאו, אם יתברר בתיקון כי הטובין חייבו אישורים מיוחדים ליצוא. בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי נוהל דוגמת הסדר בר ענישה או כל עיצום אחר לא נקבעו לגבי סוכני מכס המטפלים ביצוא. .הפיקוח על יצוא של טובין נועד לוודא כי הוא נעשה על פי התנאים וההגבלות שנקבעו בחוקים ובצווים, וכן לוודא כי קיום התנאים וההגבלות אינו מ פריע לזרימה השוטפת של היצוא ולסחר הבין-לאומי ש ל ישראל. ואולם הממצאים שהועלו בביקורת זו מלמדים כי הפיקוח של רשות המסים על היצוא הוא לקוי וחסר. נוסף על כך, הנתונים המצויים בתעודת האחסנה , שעל פיהם מבצעת המערכת לניהול סיכונים הערכה וניתוח של סיכונים, הם חסרים ואינם מאפשרים לאתר עבירות מס או הברחות. בליקויים אלו יש כדי לפגוע ביכולת רשות המסים לגבות מס אמת מעוסקים בתחום היצוא, וכן לפגוע בבקרה שנועדה למנוע ייצוא טובין שלא על פי הדרישות והכללים. לדעת משרד מבקר המדינה, על מנהל רשות המסים לבחון דרכים להתאמת פעילות בתי המכס לפעילות הנמלים. בד בבד על מנהל רשות המסים לבחון את הצורך לקבוע שכל מי שמבקש לייצא טובין שלא בימי הפעילות המלאה של בית המכס - עליו לתאם זאת מראש עם בית המכס, להגיש מראש את כל המסמכים הנדרשים ולאפשר לבית המכס לבצע את הבדיקות הנדרשות בעוד מועד. לדעת משרד מבקר המדינה , על מנהל רשות המסים להנחות את משרדי מע"ם האזוריים להשתמש בכל הכלים העומדים לרשותם כדי לאמת את הדיווחים של העוסקים, ובכלל זה עוסקים שהם יצואנים. נוסף על כך, על מנהל רשות המסים להנחות את משרדי מע"ם הא זוריים לעדכן באופן ממוחשב את מבקרי החשבונות בדבר המקרים שבהם יש פער בין הדיווח של היצואן למע"ם לבין רשימוני היצוא . יש לקבוע בנוהל מסודר כי בכל מקרה שבו יימצא פער גדול בין הדיווח של העוסק למע"ם לבין הדיווח שלו למכס, על מבקר החשבונות לציין זאת בדוח הסיכום ול התייחס לפער זה. כמו כן, בכל מקרה שבו נמצא פער גדול בין הדיווחים, יש לשקול את הצורך בהרחבת הבדיקה. לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות המסים לשקול להחיל נוהל הסדר ענישה גם על סוכני המכס בתחום היצוא. הועלה כי משרדי מע"ם אינם נוהגים לבקש מבתי המכס לבצע בדיקות של יצואנים, וגם אינם נוהגים לשתף את בתי המכס בממצאים שהתגלו בעת ביקורת חשבונות שנעשתה אצל עוסק שהוא יצואן. בשל חוסר שיתוף הפעולה בין בתי המכס למשרדי מע"ם, קיים סיכון כי יתאפשר ליצואן שכבר נתפס בעבירות מס להמשיך ולעבור גם עבירות מכס. לדעת משרד מבקר המדינה, העברת מידע בין בתי המכס לבין משרדי מע"ם היא הכרחית, שכן להעברת מידע כאמור יש השפעות ישירות על יכולתם של בתי המכס ומשרדי מע"ם לאתר דיווחים כוזבים בעלי משמעויות כספיות. לפיכך על רשות המסים לגבש דרך עבודה שתביא לשיתוף במידע הנוגע לאיתור של ליקויים ושל דיווחים כוזבים, כדי שכל גוף יוכל לקבל באופן מידי את המידע הדרוש לו לצורך עבודתו והמצוי בידי הגוף האחר. במקרה של דיווח עוסק על הפסקת פעילותו, על בית המכס להפנות את הטובין של העוסק לבדיקה ובמקרה הצורך גם להודיע למשרד מע"ם המתאים כי העסק ממשיך להיות פעיל. בבדיקת משרד מבקר המדינה התברר כי ביחידת היצוא בבית המכס בחיפה פועלים רק מנהל תחום יצוא, שני מעריכים ושני בודקים. בשל איוש בחסר של כוח אדם מקצועי (מעריכים) ביחידות היצוא, לא ניתן לבחון באופן מיטבי את הטובין המיועדים ליצוא, ובמקרה הצורך גם לאמת את המפרט הטכני שהוצהר עליו. משרד מבקר המדינה העלה כי בבית המכס בחיפה כמעט לא נעשית בחינה כאמור, לשם החלטה על בדיקת טובין . זאת, נוכח מגבלת כוח האדם והזמן הקצר העומד לרשות עובדי יחידת היצוא.
.לדעת משרד מבקר המדינה, על מנהל רשות המסים להנחות את משרדי מע"ם כי כאשר מתעוררים אצלם חשדות כלפי יצואן מסוים, עליהם להציג את החשדות לפני פקידי המכס, על מנת ש הם יוכלו להחליט אם לבדוק את ההצהרה של אותו יצואן בשליפת היצוא ואם ראוי לבדוק את המשלוח ליצוא. נוסף על כך, ממצאי הבדיקה יוכלו לשמש את משרדי מע"ם בבדיקת הדיווחים של היצואן בנוגע ליצוא.