משרד הבריאות . פעולות משרד הבריאות למניעת פגיעה בבריאות מחשיפה למזהמים ולחומרי הדברה במוצרי מזון שירות המזון הארצי אומנם ביצע פיקוח שגרתי שבמסגרתו דגמו , אולם הוא לא ערך 2019 - 2017 השלוחות המחוזיות מוצרי מזון בשנים סקר סיכונים בנושא הליסטריה לצורך תיעדוף מרכזי ולא קבע יעדים ארציים לצורך ביצוע הדיגום ולכן אין מדובר בפיקוח מיטבי. משרד הבריאות אישר את המלצות ועדת הליסטריוזיס, שהדגישה את הצורך בראייה מערכתית כוללת ובסטנדרטיזציה של הדיגום במחוזות, וזאת לצורך יצירת תשתית מידע שעל בסיסה ניתן יהיה לגבש מדיניות של בקרה ופיקוח, אך מטה שירות המזון לא יישם את ההמלצות שאושרו. ראוי שמשרד הבריאות יבחן את הסיבות לגידול הניכר במקרי התחלואה בליסטריוזיס בישראל. מכיוון שרוב המידע בנוגע למזהמים ביולוגיים במוצרי המזון כמו הליסטריה מתקבל באמצעות הפיקוח השגרתי, ראוי גם ששירות המזון הארצי יפעל, בהתאם להמלצות ועדת הליסטריוזיס, שהמשרד אימץ ושבגיבושן הוא השתתף, ובכלל זה שיפעל לקביעת יעדים ארציים ולתיעדוף של פעולות הפיקוח שמבצעות השלוחות המחוזיות. על מנת לייעל את התהליך ראוי כי הדבר יעשה על בסיס ניהול סיכונים ארצי המוכוון לזיהום בליסטריה. ככל ושירות המזון בדעה שיש לעדכן את המלצות הוועדה עליו לעשות זאת בדרך המקובלת. ביצע שירות המזון הארצי 2015 - 2013 בביקורת עלה כי בשנים סקר ארצי אחד לבדיקת זיהומים מליסטריה במוצרי מזון באמצעות לא ביצע שירות המזון הארצי 2015 השלוחות במחוזות, ואילו מאז שנת סקרים ארציים נוספים ואין לו תוכנית לסקר שגרתי ארצי. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעולות שנקט שירות המזון הארצי לניטור דיאוקסינים במוצרי מזון שונים, אך ראוי גם להביא את תוצאות הבדיקות לידיעת הציבור. היעדר היכולת של מעבדות בישראל לבדוק דיאוקסינים במוצרי מזון, כפי שציין משרד הבריאות, מגביר את הצורך ששירות המזון הארצי יקפיד על ניטור שגרתי של רמות הדיאוקסינים במוצרי מזון, לצורך מניעת תחלואה ושמירה על בריאות הציבור. על מנת לייעל את תהליך הניטור חשוב שהתהליך יבוצע בהתאם לתוכנית רב-שנתית המבוססת על ניהול סיכונים. עלה כי מטה שירות המזון הארצי לא הנחה את השלוחות המחוזיות לדווח לו באופן שוטף על ביצוע בפועל של הדיגום להדברה על פי התוכנית, וכי הן אכן לא דיווחו לו על כך. אומנם מטה שירות המזון הארצי קיבל דיווחים על חריגות בשאריות של חומרי הדברה שמצאו המעבדות בבדיקות שהן ערכו בתוצרת שהועברה לבדיקתם (להלן - חריגות בהדברה) אולם כיוון שהוא לא קיבל מהשלוחות המחוזיות דיווח שוטף על ביצוע בפועל של הדיגום להדברה, הוא לא היה יכול לדעת אם בחודשים שהוא לא קיבל דיווחים על חריגות בהדברה לא נמצאו חריגות בתוצרת או שהבדיקות לא בוצעו. בביקורת נמצא כי משרד הבריאות עדיין לא גיבש - במשך יותר משלוש שנים - נוהל מפורט המסדיר את מדיניות האכיפה שלו ואת ההקמה וההפעלה של מערך העיצומים הכספיים, לפי חוק המזון שנכנס לתוקף . בפועל שירות המזון הארצי מפעיל רק את מסלול הקנס 2016-ב המינהלי מכוח תקנות הקנס המינהלי, שכאמור מסתכם בסכום קטן ש"ח בלבד להפרה. 1,000 - יחסית לסכום העיצום הכספי מבין חמש השלוחות המחוזיות 2019 - 2016 עוד נמצא כי בשנים שנבדקו בביקורת בעניין זה, ארבע השלוחות במחוזות מרכז, צפון, מוצע לשירות המזון הארצי לשקול לקבוע מתכונת קבועה ושוטפת , FDA-למעקב אחר התרעות של גופים מחו"ל הנוגעים בדבר, כגון ה על חשד לזיהום במוצרי מזון המיוצרים בישראל וכן המיובאים אליה, ועל הפעולות שיש לנקוט בעקבות ההתרעות; בכלל זה ראוי שמשרד הבריאות יקבע את הגופים אשר אחר ההתרעות שלהם יבוצע המעקב. בביקורת עלה כי מפקחי שירות המזון הארצי בודקים מוצרי מזון רגיל מיובא אך הם אינם בודקים מוצרי מזון רגיל המובאים מהרש"פ ולכן מוצרים אלו משווקים בארץ ללא בדיקה. בכך למעשה שירות המזון הארצי אינו מקיים את הפיקוח כנדרש בחוק המזון בכל הנוגע להבאת מזון מהרש"פ. על משרד הבריאות לתת מענה לסוגיית תקני המפקחים בין אם ממקורותיו ובין אם ממקורות אחרים; בנוסף על שירות המזון הארצי לגבש בהקדם תוכנית עבודה לבדיקות מדגמיות של מוצרי המזון מהרש"פ המשווקים בישראל. תל אביב וירושלים הפעילו את מסלול הקנס המינהלי והטילו קנסות מינהליים על עוסקים במזון שהפרו הוראות של חקיקת מזון; השלוחה המחוזית באשקלון (להלן - השלוחה באשקלון) לא עשתה כן וזאת עקב חוסר בהירות בשלוחה זו בדבר סמכותה להטיל קנסות. חוסר הבהירות היא 81נובע מהגדרת מעמדה של השלוחה באשקלון - לפי חוק המזון מוגדרת כ"לשכת בריאות מחוזית" ואילו משרד הבריאות הגדירה כלשכה נפתית. מוצע שמשרד הבריאות יגדיר את מעמד השלוחה באשקלון וכי יינתן מענה לצורך למיצוי כלי האכיפה גם באזור הגיאוגרפי הנתון תחת סמכותה. ) ועד למועד 2015 נמצא כי ממועד הדיון בפרקליטות המדינה (ספטמבר ) - יותר מארבע שנים - משרד הבריאות 2019 סיכום הביקורת (אוקטובר טרם הסדיר את הטיפול בתיקים הפליליים בתחום מוצרי המזון. כך ), מבין שבע 1.5.16 -שלמעשה בשלוש וחצי השנים האחרונות (מ השלוחות המחוזיות של שירות המזון הארצי, שלוש השלוחות במחוזות על שירותי בריאות הציבור לבחון את התנהלותם באירועים שפורטו לעיל לצורך הפקת לקחים. יש לשקול לקבוע בהנחיות ברורות את אופן הטיפול בממצאים שמגיעים אליהם בנוגע לתחלואה הקשורה בחיידקים במוצרי מזון וכן את הצורך במעקב שוטף אחר מקרי תחלואה בחו"ל שיש להם קשר אפשרי למוצרי מזון המיוצרים או המשווקים בארץ. בביקורת עלה שאף שמשווקים אלו משווקים את תוצרתם בישראל, שירות המזון הארצי לא עשה שימוש במרשם המשווקים 2019 עד יוני שבאמצעותו הוא היה יכול לדעת אם משווק מהרש"פ הוא משווק רשום ואם משווק מהרש"פ קיבל אישור לשווק בישראל מוצר מסוים שמיוצר ברש"פ. לכן שירות המזון הארצי לא היה יכול לאתר מוצרי מזון מזיק שהובאו לישראל מהרש"פ ולהפסיק את מכירתם. וכי יתווספו על גבי האריזות הנחיות צריכה בהתאם לכך. מוצע גם כי המידע לציבור יובא באתר האינטרנט של המשרד לא רק בעברית אלא גם בשפות נוספות. עלה מידע חסר בנוגע לקשר בין החיידקים במוצרי המזון לתחלואה: שבשלוש מהודעות הריקול לא היה מידע על הקשרים המובהקים שנמצאו בין חיידקי הסלמונלה קונקורד שהתגלו במוצרי המזון לבין החיידקים שאותרו אצל החולים, אף שבעת פרסום ההודעות המידע הזה כבר היה בידי משרד הבריאות. כמו כן בהודעות לא נכלל מידע על הסיכון מהחיידק בכלל ועל הסיכון החמור לאוכלוסיות מסוימות כגון ילדים צעירים וקשישים, למשל: מהביקורת עלה כי שירות המזון הארצי פרסם באתר האינטרנט שלו סיכום של תוצאות הסקרים שביצע לשאריות חומרי הדברה לכל אחת . 62 ומאז הוא חדל מהפרסומים 2016 - 2013 מהשנים בביקורת עלה כי כאשר נודע לשירות המזון הארצי על הסיכון לבריאות הציבור ממוצרי המזון שמשווק א' שיווק, הוא לא בדק אם המוצרים האלה משווקים בישראל ולא פעל באופן מיידי להוצאתם מדרכי השיווק או למצער להפסקת מכירתם. מוצרים אלו המשיכו להגיע לדרכי השיווק, כך שצרכנים המשיכו לקנות ולצרוך את מוצרי המזון המזיק. להלן הפרטים: לשלוחה המחוזית, אי-בדיקת התרעות המתפרסמות בעולם בנוגע למזון המיוצר בישראל ובשל כך עיכוב בדרישה לריקול מיצרן המזון. ירושלים, מרכז ותל אביב, שבתחומן פועלים כמחצית מיצרני המזון , לא מטפלות בתיקים שעניינם עבירות בתחום מוצרי המזון. 84בארץ מכל האמור עולה כי בפועל שירות המזון הארצי אינו נוקט פעולות אכיפה אפקטיביות נגד יצרני מזון שמפרים את הוראות חקיקת המזון, וכתוצאה מכך נפגעת ההרתעה בקרב יצרני המזון. ההודעות האחרונות שפורסמו 15 עולה כי פורסמו בו רק68באנגלית .69באתר בעברית ולא אלו שפורסמו קודם לכן 3 . נמצא גם שבאתר המשרד בעברית הופיעו כל חמש הודעות הריקול שנבדקו בביקורת (שתי ההודעות של יצרן א', ההודעה של יצרן ב', ההודעה של רשת השיווק המסוימת וההודעה של משווק א'), ואולם באתר המשרד בערבית ובאתר המשרד באנגלית הן לא הופיעו במועד הבדיקה. יצוין כי מוצרי יצרן א' שווקו בעיקר בקרב הציבור הערבי וכל החולים בליסטריוזיס בעקבות החיידק שנמצא במוצרים של יצרן א' היו מקרב ציבור זה, דבר המדגיש את חשיבות הפרסום בערבית. 4 . נוסף להודעות הריקול, נוהג המשרד לפרסם באתר שלו גם הודעות . עלה שההודעה בנוגע לצבר התחלואה 70מטעם דובר המשרד בחיידק הליסטריה במחוז הדרום וההודעה בנוגע לצבר התחלואה ; 71הראשון בסלמונלה קונקורד התפרסמו בעברית ובאנגלית בערבית התפרסמה רק ההודעה בנוגע לצבר התחלואה בליסטריה . 72במחוז הדרום נוכח הסיכון לבריאות הציבור ממוצרי מזון הנגועים בחיידקים מחוללי מחלות, מומלץ כי שירות המזון הארצי יגבש מתכונת סדורה לדיווח לציבור על אודות מקרים שכאלה. בכלל זה ראוי להתייחס למתכונת הנדרשת לנוסח הודעות הריקול והצורך לכלול בה את כל המידע הרלוונטי לציבור והקשור למוצרי מזון החשודים כבעלי סיכון לבריאות הציבור. חשוב גם להביא לידיעת הציבור מידע על אודות תוצאות הבדיקות שעושה שירות המזון הארצי. כן מוצע שמשרד הבריאות ישקול לקדם סימון על אריזות ביצים ועופות המשווקות לציבור, אשר מבהיר את החשש מנגיעוּת בחיידקים כגון סלמונלה וקמפילובקטר הודעות הריקול שמשרד הבריאות אישר ופרסם באתר האינטרנט שלו לא שיקפו את מלוא המידע בדבר הימצאות החיידקים במוצרי המזון ולא הבהירו את הקשר בין החיידקים שנמצאו במוצרי המזון לחיידקים שנמצאו אצל חולים. הודעות לציבור בנוסח זה עלולות שלא להשיג באופן מלא את תכליתן - אזהרת הציבור ממזון שעלול לפגוע בבריאותו ולכן מוצע כי משרד הבריאות ישקול להנחות את העוסקים במזון לכלול בנוסח ההודעות שהם מפרסמים לציבור את מלוא המידע בנוגע לסיבות שמובילות לביצוע הריקול, בדומה לתבניות המשמשות גופים דומים .FDA-בחו"ל כדוגמת ה בביקורת הנוכחית נמצא כי משרד הבריאות ממשיך שלא לדרוש לבדוק את הימצאות חיידק זה במוצרי מזון ולכן המעבדות לא בודקות את הימצאות קמפילובקטר במוצרי מזון. נוכח העלייה בתחלואה בקמפילובקטר בישראל, מוצע כי בדומה לדרישות במדינות מפותחות אחרות ומטעמים של הגנה על בריאות הציבור, משרד הבריאות ידרוש לכלול בדיקת קמפילובקטר בבדיקות של מוצרי המזון הרלוונטיים לדעתו שעורכות המעבדות כדי לצמצם את שיעור התחלואה הגבוה בישראל. מכאן עולה כי השלוחה הסתפקה בדיווחים שקיבלה מיצרן ב' ולא דרשה ממנו לבדוק את המוצרים שיוצרו בימים שקדמו ליום שעליו דיווח. בשל הבירור המצומצם לא נמנעה הגעתם לדרכי השיווק ולצרכנים של מוצרי מזון שהיו נגועים בחיידקי סלמונלה קונקורד שנמצאו זהים גנטית לחיידקים שגרמו לתחלואה של לפחות שבעה חולים. השתלשלות העניינים מאז זוהה החשש לזיהום במוצרי המזון מתוצרת יצרן א' ועד להנחיה לביצוע ריקול למוצרי מזון אלה (מכל ימי הייצור), בתהליך שארך כחודש, מעלה על הצורך שמשרד הבריאות, באמצעות שירותי בריאות הציבור, ישקול להסדיר בנוהל מנגנון שיקבע מיהו הגורם בעל הסמכות לתת הנחיות במקרים שבהם עולה חשש לזיהום במזון העלול לפגוע בבריאות הציבור. בכלל זה מוצע שהמשרד ישקול להגדיר באופן מפורש את הסמכויות והתפקידים של מנהל שירות המזון
הארצי ושל רופאי המחוזות. נוסף על כך ראוי שהמשרד ישקול להסדיר דרכי הסברה יעילות לציבור בכל הנוגע למתן הודעות על ריקול, וכי הדבר ייעשה בשפות שונות.