מטלות רוחב . המאבק בארגוני הפשיעה ואולם למרות עבודת המטה המקיפה שביצעו ועדות הסיעור על מנת להקים מערך מודיעין רב -תחומ י אחוד ברשות המסים, ולגבש תורת מודיעין אינטגרטיבית חדשה, לא שונתה מתכונתו של המערך הקיים ולא גובשה תורת מודיעין אינטגרטיבית. על שני הגופים להשלים בהקדם את גיבוש נוהלי העבודה העדכניים ולהטמיעם בפעילות יחידות השטח על מנת לקיים שיתוף פעולה אפקטיבי הביקורת מצאה שמשנת 2004 התקיימו השתלמויות מעטות בלבד בתחום הלבנת ההון: בשנת 2004 התקיים קורס מסמיך למערך הלבנת ההון, ואחריו התקיים קורס רק בספטמבר 2008 . אחת הסיבות למיעוט השתלמויות בתחום הלבנת ההון היא אי -איוש תקן קצין ההדרכה של חוליית הלבנת ההון משנת 2004. אי-קיום קורסי הסמכה למערך הלבנת הון גורם לכך שהשוטרים המאיישים תפקיד זה בפועל חסרים את הכישורים, הידע והמיומנות או ההסמכה המקצועית ההכרחיים לביצוע תפקיד זה. למשל, בימ"ר ירושלים לא השתתף איש בקורס הסמכה, וגם לאנשי ימ"ר נגב, האחראית לתחום הלבנת הון וחילוט, חסרה הסמכה מקצועית בנושא. מהאמור לעיל עולה כי למרות יתרונותיו של חוק מאבק בארגוני פשיעה עומדים בפני פרקליטות המדינה קשיים שמקורם, בין השאר, באי-התאמת סדרי הדין הפלילי למאפיינים הייחודיים של העברות המנויות בחוק המאבק בארגוני פשיעה, המעמידים בספק את היכולת של גופי האכיפה להשתמש בו ככלי מרתיע ואפקטיבי במסגרת המאבק בארגוני הפשיעה. יתרה מכך, משרד המשפטים טרם השלים את בחינת האפשרות לתיקון החוק ומן הסתם לא גיבש הצעת חוק בנושא. . עבודה יעכב את המאבק בארגונים אלה יותר משנתיים. על רשות המסים ועל מנהליה לפעול יחד עם אגף התקציבים במשרד האוצר לפתרון הסכסוך, ובמידת הצורך - לערב את שר האוצר ואת הממשלה בנושא. העברת הכתבות המודיעיניות של המוקד ב איחור של חודשים ממועד גיבושן חייבה את כוחות המשימה לבדוק את המידע המצוי בהן ולעדכנו ולא אפשרה להם לפעול על פיהן באופן מיידי. זאת ועוד, אף שכתבת המוקד אמורה הייתה להיות הבסיס לעבודת כוח המשימה ולהיעשות בתיאום אתו - בשל העיכוב בהעברת הכתבה עסק כוח המשימה ביאחב"ל, שטיפל בארגון נשוא הכתבה, במיפוי כלכלי של ארגון זה, אך בתחומים שונים מאלה שבהם עסק המוקד המודיעיני המשולב. לכן כאשר התקבלה לבסוף הכתבה בעניין ארגון זה היא לא תאמה את כיווני האיסוף והחקירה של הכוח ולמעשה לא סייעה לו בעבודתו. אשר לכתבה האחרת - העברתה לכוח המשימה בימ"ר מרכז תשעה חודשים לאחר הקמת הכוח משמעה כי במשך מרבית שנת 2008 לא סייע מוקד המודיעין המשולב לפעילות. על כל גורמי האכיפה השותפים במוקד המודיעין המשולב היה להכריע בדחיפות במחלוקת שהתעוררה בנוגע לגורמים המוסמכים לעיין בכתבות המוקד ולאשרן ולמנוע את העיכוב בהעברת המידע החיוני לכוח המשימה. ראוי שגורמים אלה יסדירו נושא זה בנוהל כדי למנוע הישנות המחלוקת ותוצאותיה בעתיד. מהאמור לעיל עולה כי אף שהמשטרה קבעה כבר בתחילת שנת 2004 שיש להקים בימ"רים וביחידות הארציות כוחות ייעודיים למאבק בארגוני הפשיעה, ה יא לא הקימה אותם. נוסף על כך לא הושלמה הקמתם של כוחות המשימה ותרומת מוקד המודיעין המשולב למאבק בארגוני הפשיעה לא הייתה מיטבית עקב העיכוב בהעברת כתבות המוקד לכוחות המשימה. מהאמור לעיל עולה כי פעילות יחידות השטח של המשטרה נגד ארגוני הפשיעה שנבדקו הביאה ברוב המקרים לידי נטרול הדמויות הבכירות בארגונים המקומיים לפי מתווה יעד המפכ"ל. עבודת המשטרה והפרקליטות בעניין הדמויות הבכירות בשניים מן הארגונים הארציים הגדולים שנבדקו עדיין לא נסתיימה. בבדיקה עלה כי מלבד מיפוי נכסים של שני ארגוני פשיעה, אף לא יחידה אחת מיפתה את כל הנכסים של ארגוני הפשיעה כנדרש במתווה יעד מפכ"ל. לא נשלל רכוש של ארגון פשיעה בשום דרך - לא על ידי חילוטו או השבתו לנפגעים ולא על ידי תשלום כופר לרשות המסים; הפרטים מובאים להלן. לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם איוש תקני המשטרה הוא תהליך האורך זמן הרי שאין זה סביר ששנה לאחר תחילת פעילות כוחות המשימה וכשלוש שנים מההחלטה על הקמתם לא יהיה אפילו צפי להשלמת איוש תקני המשטרה בהתאם להחלטת הוועדה המתמדת. אי - השלמת איוש התקנים פוגע בהכרח בפעילותם של כוחות המשימה נגד ארגוני הפשיעה. באשר לאיוש אנשי רשות המסים, אין זה סביר כי סכסוך מהמתואר לעיל עולה כי למרות הדגש שהושם בתקיפה הכלכלית במסגרת מתווה יעד המפכ"ל משנת 2004, ל א בוצעה תקיפה כלכלית מובנית וממצה נגד ארגוני הפשיעה. זאת ועוד, אף כאשר נאסף מידע כלכלי, לא היה האיסוף שיטתי אלא נקודתי והוא התבצע אגב החקירה הפלילית. כפועל יוצא לא נפגעה התשתית הכלכלית ולו של ארגון פשיעה אחד. .בבדיקה עלה שבשנים 2005 -2008 לא פעלו יחידות השטח לצמצם את מחוללי הפשיעה של שבעה משמונת ארגוני הפשיעה שנבדקו ( 87.5% ) ,לפי המתווה שנקבע או עשו זאת באופן חלקי בלבד כדלקמן: מהאמור לעיל עולה כי בתחילת שנת 2004 , בסמוך לפרסום מתווה יעד המפכ"ל, מיפו הימ"רים המחוזיים חלק ממחוללי הפשיעה של ארגוני הפשיעה, בעיקר בתי קזינו והימורים, ופעלו באופן שיטתי לסגירתם. ואולם ברוב המקרים חדלו הימ"רים לפעול נגד מחוללי הפשיעה לאחר מכן, ואם עשו כן, פעלו פעולה נקודתית, ללא מיפוי מחוללי הפשיעה וללא תכנית פעולה. זאת ועוד, יחידות השטח לא פעלו נגד מחוללי הפשיעה גם לאחר שהסתיים שלב איסוף המודיעין, בכירי הארגון נוטרלו ולא היה חשש שפעילות זאת תפגע בהצלחת החקירה נגד הארגונים. על אח"מ ולהב 433 להבטיח שיינתן פתרון חלופי למאבק בתחום מרכזי זה של הפעילות הכלכלית של ארגוני הפשיעה הארציים. רק בשנת 2007 , ארבע שנים לאחר שהוגשו המלצות הוועדה, הגיש משרד המשפטים לכנסת הצעת חוק לתיקון חוק איסור הלבנת הון (תיקון מס' 7)19 שכללה, בין השאר, שתי הצעות: לקבוע כי חוקרי רשות המסים יוסמכו לחקור עברות על החוק כ"רשויות חוקרות", ומכוח סמכויות אלה יהיו רשאים לפנות בבקשה לרשות לאיסור הלבנת הון לקבלת מידע; להוסיף לרשימת עברות המקור עברות מסוימות המצוינות בחוק המע"מ. במסגרת הצעת החוק החליט משרד המשפטים שלא לכלול את סעיף 220 לפקודת מס הכנסה ברשימת עברות מקור בשל מחלוקות שהתעוררו באותה עת סביבו. היאחב"ל הפיקה לקחים בנוגע לטיפול של צח"מ באחד משלושת ארגוני הפשיעה שהיו בטיפולה. ואולם יחידות השטח שנבדקו לא פעלו לפי מתווה יעד המפכ"ל ולפי נוהל הפקת הלקחים ולא הפיקו לקחים באשר לטיפול בארגונים, כמפורט לעיל. ממצאים אלה מלמדים כי לא זו בלבד שאין למידה פנים-יחידתית לאחר מעשה, אלא שיחידות השטח העוסקות בתחום דומה אינן זוכות להסתייע בניסיונן של יחידות אחרות. . מהאמור לעיל עולה כי אף שכבר בשנת 2004 גיבשה המשטרה מודל למאבק בארגוני הפשיעה המושתת על עקרון התקיפה הכלכלית, הוא לא יושם כדבעי במאבק בארגוני הפשיעה, יעדיו לא הושגו ולא הופקו לקחים מהכשלים בהפעלתו. בפרט לא הושם דגש על פעילות המיועדת לשלילת רכוש הארגונים ולשחיקת מחוללי הפשיעה. כפועל יוצא, הגם שככלל הוגשו כתבי אישום נגד דמויות בכירות בארגונים ונסגרו מפע ם לפעם מחוללי פשיעה, התשתיות הכלכליות של הארגונים לא נפגעו כלל והם המשיכו להרחיב את היקף פעילותם הפלילית בארץ ובחו"ל ולצבור הון ונכסים. אמנם הוקם מוקד המודיעין המשולב בשנת 2007 ובשנת 2008 החלו לפעול במתכונת מצומצמת כוחות משימה שנועדו לקדם את התקיפה הכלכלית של ארגוני הפשיעה ביחידות. ואולם במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 , עדיין לא הושלם איושם. על המשטרה לפעול נגד הארגונים תוך עמידה במדדי מתווה יעד מפכ"ל ומדדי כוחות המשימה, לפי העניין. למותר לציין כי בכל מקרה אין די בפעילות המשטרה לבדה, שכן מאבק אפקטיבי בארגוני הפשיעה מותנה בשיתוף פעולה בין גופי האכיפה המרכזיים. כפי שיפורט להלן העלתה הביקורת ליקויים רבים בהיערכות של כל אחד מהגופים שנציגיהם השתתפו בצוות -העל ובוועדה המתמדת ובשיתוף הפעולה ביניהם. לא נמצא שאחד מהם דן במכלול הבעיות שהתעוררו. רק באפריל 2008 , למעלה משנתיים ממועד הקמתו של צוות -העל, התקיים לראשונה, ביוזמת ראש הממשלה, דיון בממשלה על המאבק בארגוני פשיעה בהשתתפות היועץ המשפטי לממשלה ונציגי גורמי האכיפה האחרים. חקיקת חוק איסור הלבנת הון והקמת הרשות לאיסור הלבנת הון בתחילת המאה העשרים ואחת נועדו לקדם את המאבק בהלבנת ההון ובפשיעה הפיסקלית בהתאם לסטנדרדים בין -לאומיים וכפועל יוצא לקדם את המאבק בארגוני הפשיעה. עם זאת, הביקורת העלתה כי המשטרה אינה ממצה את מכלול הכלים שהועמדו לרשותה בנושא, ומשרד המשפטים לא סיים את גיבושם של תיקוני חקיקה, בהם החל לפני כשבע שנים, שנועדו להרחיב את מעגל העבריינים שהחוק חל עליהם ואת סמכויות החקירה של גורמי האכיפה לעניין חקירתן של עברות הלבנת הון. .בפברואר 2009 , כמעט שלוש שנים לאחר החלטת הממשלה על הקמת הרשות להגנה על עדים, טרם הסתיימו הליכי הקמת הרשות - גיוס העובדים וגיבוש נהלי עבודה. נמצא כי שיתוף הפעולה בין רשות המסים והמשטרה הצטמצם בשנים האחרונות, ומשנת 2007 לא הוקמו צח"מים משותפים חדשים לשני הגופים. הטיפול בארגוני פשיעה והטיפול בתופעות פשיעה התבצעו בצח"מים שהוקמו בשנים קודמות, כדלקמן: בשנת 2006 פעלו חמישה צח"מים משותפים לטי פול בארגוני פשיעה ושלושה לטיפול בתופעות פשיעה; בשנת 2007 המשיכו לטפל שלושה צח"מים משותפים בארגוני פשיעה ואחד טיפל בתופעת פשיעה, ובשנת 2008 ,טיפל רק צח"מ אחד שהחל לפעול בשנת 2006 , בארגון פשיעה מקומי אחד. ועד העובדים של רשות המסים הורה בנובמבר 2007 לעובדי הר שות שלא לשתף פעולה עם המשטרה בנושאים הנוגעים למאבק בארגוני הפשיעה בשל דרישה הביקורת העלתה כי במערך ר שות המסים נעשו שינויים בכמה נושאים נקודתיים שכללו הקמת יחידה להתמודדות עם הונאות מחשב, הקמת יחידת יעדים בתחום המכס ומע"מ ואיחוד יחידות המודיעים והמודיעין של מס הכנסה. ואולם נותרו בעינם הליקויים המרכזיים במערך המודיעין שהיה קיים, ובהם היעדר זרוע מודיעינית ר בת עצמה במטה וביחידות השטח של הרשות ובכלל זה היעדר יחידות המתמחות בטיפול בארגוני פשיעה. כל אלה מקשים על רשות המסים לפעול באופן עצמאי נגד פשיעה חמורה וכן על יכולתה לעשות זאת בשיתוף המשטרה. עמדת המשטרה בתשובתה לא תואמת את הדרך שהיא עצמה התוותה ואף באה לביטוי בנוהל יחסי גומלין בינה ובין הרשות לאיסור הלבנת הון בנוגע למיצוי מדויק ואיכותי של המידע המודיעיני המצוי ברשותה לגבי חשדות לעברות הלבנת הון. בייחוד אמורים הדברים בדרך הפעולה שנקבעה לחקירת ארגון פשיעה במתווה יעד המפכ"ל ובנוהל כוחות המשימה שבו הנחיה לתכנון קפדני של איסוף מידע מודיעיני נגד ארגון הפשיעה וחבריו לשם יצירת תמונת מודיעין מקיפה על החשדות נגד ראשי הארגון וחבריו. ראוי שבמקרים אשר בהם מבקשת המשטרה מהרשות לאיסור הלבנת הון מידע בהול או דחוף היא תבקש לאחר מכן את עיבודו וניתוחו. הקצאת כוח אדם קבוע שיתמחה בטיפול בארגוני פשיעה תשפר את הטיפול בהם בהיבט המודיעיני ובהיבט החקירתי. לפיכך ראוי, שככל שהדבר אפשרי במסגרת משאבי כוח האדם, שרשות המסים תקצה עובדים קבועים לטיפול בארגוני הפשיעה עם המשטרה. רשות המסים היא ציר מרכזי במאבק בפשע המאורגן, ופעילותה חיונית הן כמקור לאיסוף המודיעין והן כגורם אכיפה. המאבק בארגוני הפשיעה גם אמור לתרום להגדלת האכיפה בתחום המיסוי והקטנת הפעילות הכלכלית הפלילית שאינה ממוסה. יש לראות בחומרה את הליקויים המהותיים בפעילות של רשות המסים בתחום זה. ואולם עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 , רשות המסים לא פנתה לנציבות שירות המדינה על-מנת לקבל אישור לכלול משרות אלה בתקן, ומבנה רשות המסים לא שונה. המערך החסר של רשות המסים בתחום המודיעין ובתחום המבצעים מקשה עליה לבצע פעילות מתוכננת ויזומה הנדרשת למאבק בארגוני הפשיעה. זאת ועוד, במתכונתה הקיימת, שבה יחידות המכס ומע"מ ויחידות מס הכנסה פועלות בנפרד ללא מטה מודיעין ארצי, מתקשה רשות המסים לגבש מדיניות ונוהלי עבודה אחידים שיאפשרו לה לפעול בשיתוף המשטרה וגופי אכיפה אחרים למאבק בארגוני הפשיעה. במשך שנים קיים אם כן מטא"ר רק שני הליכי הפקת לקחים בנוגע לטיפול של יחידות השטח בארגוני הפשיעה. הפקת הלקחים שלו הייתה חלקית בלבד ולא כללה את כל גורמי האכיפה שהשתתפו בטיפול בארגוני פשיעה. מהאמור לעיל עולה שלמרות החשיבות המכרעת של הקמת רשות אפקטיבית להגנה על עדים במסגרת המאבק בארגוני הפשיעה, בפברואר 2009 טרם הסתיימה הקמתה. לפיכך, כל עוד אין הרשות פועלת, ההגנה על עדים מאוימים היא באחריותה הבלעדית של המשטרה. המשטרה אינה ערוכה להגן על ע דים באופן שיש בו כדי להבטיח את ההגנה המיטבית על העד, מחד גיסא, ואת שיתוף הפעולה המלא בינו ובין רשויות האכיפה, מאידך גיסא. (א) נמצא כי יחידות של המשטרה, בהן יחידות המטפלות בארגוני פשיעה, לא פונות, ברוב המקרים, בסמוך לתחילת החקירה הסמויה לקבלת מידע מהרשות לאיסור הלבנת הון, ובשל כך אינן ממצות את המידע שבידה: מתחילת שנת 2007 ועד סוף יולי 2008 הגישו יחידות המשטרה לרשות 52 ,בקשות לקבלת מידע על ארגוני פשיעה35 מהן (כ- 68% ) סווגו דחופות אובהולות. נמצא כי הרשות לא העבירה למשטרה במועד מאוחר יותר מידע על 35 הבקשות המתבסס על עיבוד הנתונים וניתוחם. עם זאת עלה שכאשר פנו כוחות המשימה באותה תקופה לרשות, כדי לקבל מידע על הארגונים שבטיפולם עשו זאת באמצעות בקשות לקבלת מידע מנותח ומעובד. אשר לשמונת ארג וני הפשיעה שמשרד מבקר המדינה בדק באופן פרטני, יחידת השטח כלל לא פנתה לרשות לאיסור הלבנת הון לקבלת מידע על אחד הארגונים; יחידת השטח הגישה לרשות בקשה בהולה לקבלת מידע שאינו מנותח ומעובד בעניין ארגון נוסף, רק בסמוך למעבר מחקירה סמויה לחקירה גלויה; ואשר לשאר הארגונים שטופלו באותה עת, היחידות פנו לרשות בשלב האיסוף המודיעיני בבקשות בהולות למידע שאינו מנותח ומעובד. בנסיבות אלה לא מיצתה המשטרה באותם מקרים את המידע של הרשות לאיסור הלבנת הון, אף שהדבר נדרש לקידום המאבק בארגוני הפשיעה. . סדיר ביניהן כדי שימוצה הפוטנציאל הגלום בכל אחת מהרשויות במאבק בארגוני הפשיעה. על שר האוצר ועל השר לבט"פ לסייע לרשות ולמשטרה ולדאוג להסרת החסמים המונעים את שיתוף הפעולה המלא ביניהם לרבו ת התערבות בסכסוך העבודה המתמשך בין ועד העובדים להנהלת רשות המסים. הועלה כי יחידות השטח הגדירו פירוק ("פיצוח") של ארגוני פשיעה שבטיפולן בכל המקרים שבהם הוגשו כתבי אישום נגד ראשי הארגון, דהיינו כאשר הושג רק יעד אחד (נטרול הדמויות) של מתווה יעד המפכ"ל. בהסתמך על מדד הנטרול קבעו יחידות השטח כי עשרה ארגוני פשיעה "פוצחו" בשנים 2004 -2008 . היחידות לא בחנו אם הושגו היעדים לפי המדדים האחרים, דהיינו אם הן פגעו גם בתשתיות הכלכליות ובמחוללי הפשיעה של אותם ארגונים. גם אח"מ אישר את הגדרות ה"פיצוח", אף שלא בחן לפי שלושת המדדים אם במסגרת המאבק בארגון הפשיעה הושגו כל יעדי מתווה המפכ"ל. המדדים לפירוק ארגוני פשיעה לפי מתווה יעד המפכ"ל משנת 2004 והפרמטרים לפירוקם שצוינו בטיוטת ההצעה משנת 2008 נסמכים על חטיבת המודיעין לא אימצה את המלצות הצוות ולא יישמה פתרון חלופי להגברת יכולתה של חוליית ארגוני פשיעה להתמודד עם משימ ותיה, שרבו ממועד גיבוש המלצות הצוות, אוקטובר 2006 . גם לא שונתה הגדרת התפקידים והמשימות של החוליה בנוהל. החטיבה לא העמידה כל מנגנון חלופי להבטחת שיתוף פעולה מובנה מלא בין החוליה לבין מדור תקיפה כלכלית; במצב זה ספק אם ביכולתה לפעול בתיאום מלא עם החוליות האחרות, כנטען. גם בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי אין תיאום מלא בין שתי היחידות למרות השתייכות ן לאותה מחלקה: למשל, החוליה לא הכירה את היעדים ואת המדדים שהנחו את מדור תקיפה כלכלית בטיפול בארגוני הפשיעה. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הצורך הדחוף במערך מטה אָחוד ור ב- תחומי שירכז את כל הנושאים המקצועיים הנוגעים למאבק בארגוני פשיעה, ראוי שהמשטרה תשלים את הקמתו ותבטיח שמרכיביו השונים יפעלו במתואם.
. אותם עקרונות - הצורך לטפל בתשתית האנושית והכלכלית של ארגוני הפשיעה גם יחד. למעשה, מבחינה זו טיוטת ההצעה אינה מחדשת או משנה מהותית את מודל המאבק בארגוני הפשיעה. לאחר שגיבש אח"מ את המודל למאבק משולב בארגוני הפשיעה ראוי שיקפיד להטמיעו בפעילות יחידות השטח, יפקח על ביצועו ויבטיח שהמאבק בארגון יימשך עד שתפורק תשתיתו הכלכלית.