משרד הבריאות . תרומות לבתי חולים וקשריהם עם אגודות הידידים יש לציין כי חשבות משרד הבריאות מפרסמת מדי שנה דוח ניתוח פיננסי לבתי החולים הכל ליים הממשלתיים ולתאגידי הבריאות שלידם, אולם נתונים הקשורים לפעילות ישירה של אגודות הידידים אינם כלולים בדוח זה. בדוח החשבות מוזכר סעיף כללי: "הכנסות מתרומות כולל סכומים שהוגבלו לפעילות". סכומים אלה כוללים רק ]מנכסים נטו[ ששוחררו מנ"נ את הסכומים שאגודות היד ידים העבירו לתאגידי הבריאות או לבתי החולים. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שבידי המשרד יהיו נתונים על היקף התרומות שמקבלים המרכזים הרפואיים. נתונים אלה נדרשים לצורך תכנון הקצאת המשאבים הכוללת לפעילות המרכזים הרפואיים במרכז הארץ ובפריפריה. ראוי שגם בידי המשרד יהיו הדוחות הכספיים של אגודות הידידים שהן מגישות לרשם העמותות, ובהם מפורטים היקפי התרומות. בבדיקה נמצא כי מנהלי בתי החולים לא מסרו למשרד את הנתונים המבוקשים, פרט לבית חולים ד' אשר מסר ריכוז של תרומות מאושפזים בשנת 2004 . קבלת תרומות מחולים היא תופעה נפוצה. ראוי להסדי ר בנהלים ובהנחיות את סוגיות התרומות מחולים, לרבות תרומות ממטופלים בטיפול ממושך. המשרד גם טרם ערך ביקורת בנידון, אף שהצהיר על כוונתו לעשות זאת כבר בשנת 2004 . לדעת משרד מבקר המדינה, חשוב לערוך בהקדם ביקורת בנושא על כל היבטיו. לא נמצא שהמשנה למנכ"ל המשרד, או מי מטעמו, דנו עם הלשכה לאתיקה בהר"י בנושא אשפוז או טיפול ממושך. המשרד גם לא פרסם נוהל למתן תרומות ממטופלים בטיפול ממושך, אף שהוא גיבש את הטיוטה עוד ביוני 2005. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות, משרד האוצר ומשרד המשפטים לבחון בהקדם את הסוגיה על מגוון היבטיה ולגבש עמדה שתעלה בקנה אחד עם האילוצים התקציביי ם, עם ההתנהלות הקיימת בפועל במערכת הבריאות ועם הערותיו של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ). לאחר גיבוש העמדה ראוי לעגנה בנוהל ולהפיצה לכלל המרכזים הרפואיים ולמערכת הבריאות כולה. משרד מבקר המדינה בדק בדלפקי השחרור וסמוך להם במחלקות הכירורגיות בבית חולים ד ' ובבית חולים א ', ולא מצא כי הוצבו בהם מעטפות עם מכתבי פנייה לחולים המשתחררים. בבדיקת משרד מבקר המדינה בשנת 2008 עלה כי בשנים 2005 -2008 עסקה חברה ב' בייעוץ ובהדרכה להקמת מרכז רפואי קליני בגינֵאה המשוונית שבאפריקה (להלן - גינֵאה). עבור פעילות ההדרכה של אנשי צוות רפואי מגינֵאה ומדרום אמריקה שילמה חברה ב' לתאגיד הבריאות מיליוני ש"ח30. פעילות זו נעשתה בלי שמנהל המרכז הרפואי, פרופ' זאב רוטשטיין, הסדיר מול המשרד ומול שאר משרדי הממשלה סוגיות רבות, כמו: אופן ההתקשרות, תנאיה, הגורם המתקשר והעברת תשלומים לבית החולים בגין העברת ידע. מנהל שיבא גם לא ביקש את אישור משרד הבריאות, משרד האוצר או משרד החוץ לפעילות רבת שנים זו בח ו"ל. יתר על כן, גם כאשר משרד הבריאות ידע שהפרויקט בעיצומו, הוא לא דרש משיבא פרטים מלאים כדי לבחנם, ובכלל זה היבטים של זכויות ואינטרסים מקצועיים וכלכליים של המדינה, היבטים של יחסי החוץ של המדינה ואף סיכונים ביטחוניים לפעולת גוף ממשלתי במדינות אפריקה31. . במאי 2010 דיווח מנהל שיבא למשרד מבקר המדינה כי לאור הנחיות המשרד המרכז הרפואי אינו מעניק עוד שירותי ייעוץ בחו"ל. במסגרת הסדרת היחסים בין המשרד בתי החולים ואגודות הידידים יש להתייחס לעניין השתתפות עובדי בתי החולים בוועדות המכרזים של אגודות הידידים. כל האמור מחזק את הצורך בהימצאות מידע במשרד הבריאות על פעילות אגודות הידידים ואת הצורך להסדיר את פעילותן בהסכמים בינן לבין בתי החולים שבצדם הן פועלות. משרד מבקר המדינה העלה כי אין הסכמים בין אגודות הידידים לבין בתי החולים הממשלתיים, וזאת בניגוד לנעשה בבתי החולים של הכללית שבהם קיים הסכם מפורט בין הנהלת בית החולים ואגודת הידידים שעל ידו. עוד עולה, כי למשרד אין מידע על הנעשה באגודות הידידים (ראו להלן). יוצא שהנהלת אגודת הידידים גיבשה נוהל בעקבות מקרים שבהם הוצאו כספים בצורה חריגה שאינה מתאימה לגוף ציבורי. בדיקת ההתקשרות עם חברה א' העלתה כי לא קוימו ההליכים הדרושים כדי להבטיח שיירכש הציוד הנחוץ ביותר והמתאים ביותר למשרד וכי הופרו הוראות תכ"ם הנוגעות לרכישת ציוד ו לסדרי מינהל תקין. מהשתלשלות העניינים עלה גם חשש כי ההחלטה על ההתקשרות נבעה לא משיקולים ענייניים בלבד אלא , בין השאר ואולי אף בעיקר, מהרצון לרכוש את הציוד מאותה חברה. עוד עלה חשש שמא ההחלטות לרכוש את המכשירים לא התקבלו משיקולים ענייניים לנוכח העובדה שיו"ר הדירקטוריון של חברה א' היה פעיל במפלגה שגם שר הבריאות דאז היה חבר בה. 1. דיווחי המרכזים הרפואיים למשרד מבקר המדינה אכן מלמדים על פערים ניכרים בין שיעור התרומות המגיעות למרכזים הרפואיים במרכז הארץ לבין שיעור התרומות המגיעות למרכזים הרפואיים שבפריפריה. כך למשל עולה כי בשנת 2008 קיבלו אגודות הידידים הממוקמות במרכז את סכומי התרומות האלה: האגודה של בית חולים ד' קיבלה כ -54.7 מיליון ש"ח; האגודה של בית חולים א' קיבלה כ- 181.7 מיליון ש"ח. לעומת זאת אגודות הידידים הפועלות בפריפריה קיבלו סכומים נמוכים בהרבה: האגודות של בית חולים ו' ובית חולים ג' קיבלו כל אחת כ-4.4 מיליון ש"ח בלבד; האגודה של בית חולים ז' קיבלה כ -3.7 .מיליון ש"ח בלבד עד ינואר 2011 לא התכנס הצוות הבינמשרדי ולא גובשו כללים לפעילות אגודות הידידים. הבדיקה העלתה כי עד ינואר 2011 לא נערכה ביקורת על ידי המשרד בנושא קבלת תרומות ממטופלים בבתי החולים או במוסד רפואי אחר, גם לא סמוך לשנת 2004 .שבה הצהיר המשרד על כוונתו לערוך ביקורת כזו במהלך הביקורת, ביולי 2009 , כתב המ שרד בתשובה לפניית משרד מבקר המדינה: "הביקורת לא יצאה לפועל, מכיוון שהתעוררו אצלנו סימני שאלה לגבי הסמכות החוקרת לעריכת הביקורת, הכוללת זיהוי התורמים לאגודות הידידים ו/או לגופים אחרים בבתי החולים". לדעת משרד מבקר המדינה, הנושא אכן רגיש, אך היה ראוי למצוא פתרון לסוגיות שהועלו. אין בקושי זה סיבה מוצדקת לאי -עריכת הביקורת כנדרש. על אף הצורך במיליארדי שקלים נוספים העלתה הבדיקה כי תקציבי הפיתוח השוטף לבנייה ולתשתיות ירדו מכ-600 מיליון ש"ח בשנת 1995 לכ-280 מיליון ש"ח בשנת 201017 . משמע, ק יימת מגמה מתמשכת של צמצום ניכר בתקציבי הפיתוח של המשרד. עוד עולה שתקציב הפיתוח לשנת 2008 בסך237 מיליוני ש"ח היה 1.3% בלבד מסך תקציב המשרד לשנה זו18, והוא כ-%7.4 .בלבד מהיקף הצרכים שהעריך משרד הבריאות יש לציין כי בסוף שנת 2010 החליט מנכ"ל המשרד להקצות חלק נ יכר מתקציב הפיתוח בשנת 2011 לטובת בתי החולים הפסיכיאטריים 19 . .במצב זה נאלצים מוסדות בריאות שונים להסתמך על תרומות הלכה למעשה פרויקטי הבינוי וההצטיידות נקבעים לעתים לפי רצונותיהם של התורמים ולאו דווקא לפי צורכי מערכת הבריאות הצ יבורית וסדרי העדיפויות שלה (ראו להלן). לדעת משרד מבקר המדינה, על אף הצורך להסתמך על קבלת תרומות למימון פעולות הבינוי, כדי להבטיח טיפול רפואי נאות וראוי יש להכין תכנית אב אשר תדרג את סדרי העדיפות לקידום מערכת הבריאות, תוך כדי התייחסות להגדלת הביקוש ולהתפתחויות הטכנולוגיות. יש לדאוג שהבנייה באמצעות תרומות לא תיצור כפל תשתיות במערכת הבריאות. במצב כזה יש חשש שהפעילות המתוכננת תיפגע או שבית החולים ייאלץ להשלים את פערי המימון ממקורותיו. בסופו של דבר הסתפק בית החולים במימון הקמת המעבדה בלבד מכספי התרומה. לדברי מנהל בית החולים הפעלת המעבדה והמרכז האימונותרפי החדש לא התקדמה כצפוי, ולכן לא נדרשה השלמת התרומה לכך. עולה גם חשש שעקב שינויים בשערי המטבעות עלול לרדת על פני שנים שווי התרומה המתוכננת, ויידרש מימון נוסף מתקציב המשרד. . התברר, כי לא נחתם הסכם בין בית החולים ובין אגודת הידידים בנושא ובית החולים אף לא הסמיך את אגודת הידידים להתחייב בשמו. יוצא אפוא שבית החולים חויב פוטנציאלית בתשלום כספים, אף שהוא אינו צד בהסכם. יוצא אפוא שבית החולים נדרש להשלים למעלה מ-25% .מעלות הפרויקט משמע תקציב המדינה נושא בעלו ת זאת בלא שהפרויקט הוקם ביזמת המדינה או תוקצב על ידה. . ,עם משרד האוצר; עקב המשמעויות הכספיות הניכרות וחשיבות הצרכים אם המשרדים לא יגיעו לידי הסכמה יש להביא את הסוגיה שבמחלוקת להכרעת שרי הבריאות והאוצר או להכרעת הממשלה. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות ומשרד האוצר לגבש מדיניות לגבי מעורבותם בפרויקטים שעיקר מימונם הוא מתרומות. מדיניות זו צריכה להביא בחשבון התנהלות מול סיכונים שונים כגון נסיגת תורם מהתחייבותו ושינויים בשערי מטבע החוץ. יש להדגיש שכל זאת במקרים שבהם הבינוי תואם את תכנית האב של המשרד, אחרי שזו תּוכן. על המשרד גם לפעול לכך שבתי החולים הממשלתיים יבטיחו את עצמם מפני אירועים מסוג זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהנהלת בית החולים א' תפעל לכך שנוהל פרויקטי ב ינוי ורכש יתייחס גם למקורות המימון כאשר נוצרים פערים בין תכניות אגודות הידידים לגייס תרומות לבין גיוס הכספים בפועל לפרויקט בינוי מסוים. לולא כן ייפתח צוהר לעימותים, עד כדי פגיעה בהשלמת הפרויקטים. כמו כן יש צורך בחתימת הסכם בין בית החולים ובין אגודת הידידים, שיתייחס למקרים שבהם נוצר מחסור בכספים להשלמת הפרויקט המתוכנן.