המשרד להגנת הסביבה . רישוי מתקנים היוצרים קרינה אלקטרומגנטית בתדרי רדיו והפיקוח עליהם - ממצאי מעקב משרד מבקר המדינה מעיר כי מדידת המפקחת הראתה עצמת קרינה מקסימלית של 322 מיקרו וואט לסמ"ר במשך כמה שעות, ויש בה חריגה ניכרת מהסף הסביבתי. מעיון בסקרים המוקדמים עולה כי מלכתחילה ידוע היה כי במקום יהיו חריגות קרינה. בסקר בטיחות מקדים שנערך באוגוסט 2006 במקום נמצא כי בקומה העליונה, בדירה מאוכלסת בקביעו ת, חושבה עצמת קרינה של מעל 141 מיקרו וואט לסמ"ר, שהם סטיה של כ-15% מהסף הבריאותי, דבר הנוגד את הוראות המשרד המאשר במקרים אלה עצמת קרינה של עד 10% .בלבד משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שאין צורך באישור מוסדות התכנון למתקני גישה המשמשים אנטנות סלולריות, אין האזרחים והרשויות יכולים להתנגד להקמתן ולהפעלתן של אנטנות אלה. לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שמשרד הפנים ומשרד התקשורת ייזמו חקיקה מתאימה כדי לתת לאזרחים את האפשרות להתנגד במקרה שעל גג ביתם, או על הגג הסמוך לביתם, מתקינים מתקן גישה. יש לדאוג לשקיפות בהחלטות וליידוע הציבור, כנהוג בכל שינוי של תכנית בנין ערים. .כאמור בדיקות אלה נעשו בידי מומחים שהסמיך הממונה, אולם הן מומנו בידי החברות המפעילות. בנסיבות אלה עלול להיווצר ניגוד עניינים בין מחויבותם של המומחים לממונה ובין מחויבותם לחברות המפעילות. לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי שהיחידות הסביבתיות יקיימו בקרה מדגמית על דוחות מודדי הקרינה של חברות הרט"ן באופן שיטתי וסדור. משרד מבקר המדינה משבח את פועלה של המפקחת באיגוד הערים לאיכות הסביבה בחיפה, דר' מונה (נופי) נעמה. מן הראוי ליישם את מודל עבודתה ביחידות סביבתיות ובאיגודי ערים נוספים. ביקורת המעקב העלתה כי עד אוקטובר 2008 לא נקבעו ספי בטיחות בתקנות כנדרש. ביקורת המעקב העלתה כי עד אוקטובר 2008 לא הוקם מרכז לחקר השפעת הקרינה על בריאות הציבור, דבר שיכול היה לתת מענה שמתבסס על ידע מדעי לסוגיית הסיכון הנגרם מקרינה אלקטרומגנטית. סעיף 5 (א) לחוק הקרינה הבלתי מייננת קובע כי היתר הפעלה יינתן לתקופה של חמש שנים. הביקורת העלתה כי מדוח המרכז נתוני אנטנות מפברואר 2008 , המתפרסם באתר האינטרנט של המשרד עולה שישנן כ- 100 אנטנות ברחבי המדינה ללא היתר הפעלה תקף. לדעת משרד מבקר המדינה על הממונה לנקוט בכל האמצעים החוקיים העומדים לרשותו כדי למנוע את שידורן של אנטנות המשדרות ללא היתר הפעלה תקף. .אי הקמת מרכז כאמור מחזק את חוסר האמון של הציבור ברשויות ואת החשש מקרינה אלקטרומגנטית. בביקורת המעקב נמצא, כי במאי 2002 אישרה הממשלה תכנית מתאר ארצית מס' 36 א בנושא פריסת מתקני שידור סלולריים, ובדצמבר 2007 החליטה המועצה הארצית להעביר תיקון לתמ"א 36 א הנקרא תמ"א 36א1 . עיקרי תמ"א36א1 הן: להפחית את מספר התרנים הממוקמים על הקרקע ועל מבנים באזורי בנייה עירונית, ולעודד את הקמתם של מתקני שידור סלולריים קטנים בפריסה צפופה יחסית שהקרינה מהם מופחתת; להנחות את הרשויות המקומיות לפעול, ככל האפשר, על פי המודל של שילוב אנטנות בתשתית עירונית קיימת המוצע בעיריית מודיעין (בנושא זה ראו להלן). יצוין כי בעוד שתמ"א 36 א קובעת מסלול רישוי אחיד לכל מתקני השידור, ללא הבחנה בגודלם, ברמת הקרינה הנובעת מהם ובמידת השפעת ם על הנוף, מחלקת תמ"א 36א1 את נושאי הרישוי לשלושה מסלולים לפי גודלם והשפעתם. עד אוקטובר 2008 לא אושרה תמ"א 36א1. "מודל עיריית מודיעין" כבר פועל בהצלחה בסינגפור, והמשרד מעוניין להפעילו גם בארץ, ולכן הוצע להכלילו במסגרת התיקון לתמ"א 36 א. אף שהמודל אושר לביצוע בעיריית מודיעין בספטמבר 2005 , הוא עדיין לא הופעל בה, ולא אומץ על ידי שום יישוב אחר. לדעת משרד מבקר המדינה מודל זה לתכנון ולהקמה של מוקדי שידור יכול להציע פתרון שיתאים לרשויות, לציבור ולחברות הרט"ן גם יחד. הביקורת העלתה כי עד מועד סיום ביקורת המעקב לא הוקם במשרד מערך פיקוח ובקרה בתחום זה. לדעת משרד מבקר המדינה על המשרדים והוועדות הנוגעים בדבר לדון בהמלצות המסמך ולאמץ את אלה מביניהן שיקטינו את סיכוני הקרינה לציבור, על פי עקרון הזהירות המונעת. 5. ביקורת המעקב העלתה, כי הפיקוח על העמידה בתנאי ההיתרים הואצל מהממונה על הקרינה במשרד לממונים במחוזות, ברשויות המקומיות ובאיגודי הערים לאיכות הסביבה המקיימים ביקורים ומדידות קרינה שוטפים בשטח. הפיקוח של הממונים ברשויות המקומיות ובאיגודי הערים נעשה מכו ח תקנות הרוקחים, ולא מכו ח חוק הקרינה הבלתי מייננת שעובדי המשרד הוסמכו לפקח עליו. הביקורת העלתה כי דוחות להערכת רמות החשיפה ודוחות המדידה שמוגשים עם הבקשות להיתרי הקמה והפעלה של מקורות קרינה אינם .מפורסמים באתר. לדעת הביקורת לצורך השקיפות מן הראוי היה לפרסם את מלוא הנתונים לציבור. .חשיבות רבה להסדרת נושא מתקני הגישה, משום שהדבר יוצר חשש וחוסר אמון אצל אזרחים הגרים בסמוך למוקדי שידור כאלה. לדעת משרד מבקר המדינה הפיקוח על הקמת מתקני שידור כיום אינו מספק: התקנים ביחידות הסביבתיות אינם מלאים; אין תכנית עבודה שוטפת לפיקוח על מודדי קרינה (בעלי היתר למתן שירות). בנוסף, אי- הקמת המרכז לחקר השפעת הקרינה על בריאות הציבור, שיכול היה לתת מענה שמתבסס על ידע מדעי לסוגיית הסיכון הנגרם מקרינה אלקטרומגנטית, מחזק את חוסר האמון של הציבור ברשויות ואת החשש מקרינה אלקטרומגנטית. .קרינה אלקטרומגנטית בתדרי רדיו הפכה לחלק בלתי נפרד משגרת החיים. קרינה זו, שניתן לשלוט בעצמתה, מוסיפה על הקרינ ה הקיימת סביבנו ממילא, ולכן יש למזער אותה למינימום ההכרחי לקיום תקשורת סלולרית, תוך שמירה על בריאות הציבור. הביקורת הקודמת העלתה ממצאים שונים בנוגע לרישוי ולפיקוח של גורמי אכיפת החוק שחלקם לא תוקנו עד מועד ביקורת המעקב - תשע שנים אחרי הביקורת הקודמת. חוק הקרינה הבלתי מייננת האמור לתת מענה מקיף לעניין אמנם נחקק בשלהי 2005 , והתקנות פורסמו כשנתיים לאחר המועד שנקבע לפרסומן ב - 19.1.09 . כמו כן לא מוקנית לציבור הזכות הבסיסית להתנגד להקמת מתקני גישה אלחוטית, מכיוון שזכות זו אינה מעוגנת בהליכים תכנוניים. לדעת משרד מב קר המדינה קיימת
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד למצוא דרך לפקח על מוקדי הקרינה באופן שיבטל את התלות של הבודקים בחברות הרט"ן. וזאת נוכח החשש שהתלות של החברות הבודקות, בחברות הרט"ן, עשויה לפגוע באמינות הדוחות שהן מגישות. 3. ביקורת המעקב העלתה כי היחידות הסביבתיות ברשויות המקומיות לא קיימו פיקוח משלהן על הקרינה, או על דוחות מודד י הקרינה באופן שוטף. הן מקיימות מדידות קרינה רק בעקבות תלונות של תושבים, או פניה של רכז קרינה מהמחוז.