פארק אריאל שרון בע_מ . היבטים בפעילות חברת פארק אריאל שרון מהאמור לעיל עולה כי אף שלפי חוות הדעת שקיבלה ועדת המכרזים של החברה ניתן היה כאמור לפסול את הצעה א', ואף שלפי חוות דעתה המקצועית של מתכננת מחוז תל אביב -יפו הצעה א' אינה עומדת בתנאי התחרות, לא נבחן שוב נושא הבחירה בהצעה האמורה אלא הוחלט שניתן יהיה לכאורה לבנות בעתיד גשר על פי הצעה א' ללא כל הליך תחרותי. משרד מבקר המדינה העיר כי לא היה מקום לקבל את ההחלטה האמורה בלי שהתקבלה חוות דעת משפטית הקובעת שהדבר אכן אפשרי. כמו כן, לא היה מקום להתחייב כי אם ייבנה בעתיד גשר במקום שתוכנן מלכתחילה, הוא ייבנה על סמך הצעה א' ולא על בסיס הליך תחרותי שבו ייקבעו, בין היתר, התנאים הרלוונטיים הנוגעים להקמת גשר זה, ויתאפשר למתכננים נוספים להגיש את הצעותיהם על סמך תנאים אלה. משרד מבקר המדינה מכיר בתועלת שאפשר להפיק מהסמיכות בין פארק אריאל שרון ובין תחנת המעבר ופארק המחזור ובהיותה של סמיכות זו בגדר ערך מוסף, התורם לחוויית הבי קור בפארק. עם זאת, אין להתעלם מחסרונותיה של סמיכות זאת. לנוכח זאת, ראוי שהגורמים הממשלתיים המעורבים בהקמת הפארק - לרבות החברה, המשרד להג"ס, משרד הפנים ומשרד האוצר והגורמים הקשורים בהפעלת תחנת המעבר ופארק המחזור, ובראשם איגוד ערים דן לתברואה - ייתנו את דעתם לנושא וימשיכו לפעול באופן שוטף למזעור נזקים ומטרדים שמקורם בסמיכות בין האתרים האמורים, בין שמדובר בנזקים ומטרדים שכבר נוצרו ובין שמדובר בנזקים ומטרדים עתידיים, וזאת כדי לאפשר לציבור מיצוי מיטבי של מכלול אפשרויות הבילוי בפארק אריאל שרון. משרד מבקר המדינה מעיר כי יו"ר דירקטוריון של חברה אינו צריך להיות מעורב כלל בהליכי מינוי של עובדים בחברה, גם כאלה הכפ ופים לו, והעדפותיו אינן צריכות לבוא לידי ביטוי בהליך קבלת ההחלטות בנושא. על המנכ"ל היה להימנע אפוא ממתן משקל כלשהו לעמדת יו"ר הדירקטוריון בנושא ולהעדפותיה בבחירת המועמד. לדעת משרד מבקר המדינה, השתלשלות העניינים כמתואר לעיל, בלי שנמצאו מסמכים שניתן ללמוד מהם כיצד התרחשו הדברים בפועל, מלמדת לכאורה על בעיה ואולי אף על ניהול כושל של ההליך. אפשר שקיום קפדני של הכללים בנושא, לרבות תיעוד מדויק של הליך הגיוס, היה מונע את אי-הבהירות האמורה. על החברה להקפיד שאת גיוס העובדים יבצעו גורמים בהנהלת החב רה, ללא התערבות יו"ר הדירקטוריון. הועלה כי מיולי 2010 ועד אוקטובר 2013 לא כיהנו יחד בדירקטוריון יותר משמונה דירקטורים. רק נציג אחד ממש רד האוצר מונה לדירקטוריון; מונו רק שלושה נציגים של הרשויות המקומיות השוכנות בסמוך לפארק, ולא ארבעה כנדרש בהחלטת הממשלה; וממשרד ראש הממשלה וממשרד הפנים לא מונה שום נציג לדירקטוריון החברה. באוקטובר 2013 .כיהנו בדירקטוריון רק ארבעה חברים ממרץ 2013 אין לחברה גם יו"ר דירקטוריון קבוע. לדעת משרד מבקר המדינה, מספר החברים המועט בדירקטוריון ואי -מינוי יו"ר דירקטוריון קבוע גורמים לפגיעה בתפקוד התקין של הדירקטוריון וביכולתו לפקח כראוי על פעילות ההנהלה. כמו כן, בהיעדר נציגות בדירקטוריון של משרדי הממשלה ושל ראשי רשויות כנקבע בהחלטת הממשלה נפגעים מבנה הדירקטוריון והאיזונים השונים בו, אשר נקבעו בהחלטה האמורה. על השרים הנוגעים בדבר ועל רשות החברות לפעול ללא דיחוי למינוי כל מכסת הדירקטורים באופן שהרכב הדירקטוריון יהיה כנקבע בהחלטת הממשלה. יצוין כי הסכם ההרשאה שנחתם שיפר את מצב החברה בנוגע לאחריות שהוטלה עליה לעומת הטיוטות הראשונות של ההסכם, אולם ההסכם לא פטר לגמרי את החברה מאחריות לנזקים סביבת יים בגין הטמנת הפסולת בעבר, שכן גם נזקים שיתגלו לאחר קבלת החזקה אפשר שנוצרו קודם לכן. אולם על אף האמור לעיל, באוקטובר 2013 עדיין לא נחתם הסכם כאמור, ואין ודאות כי הסעיפים האמורים בנוסחם המוצע ייכללו בהסכם שייחתם. על כל פנים, במועד האמור מחד גיסא עדיין נושאת החברה באחריות לסיכונים שמקורם בגז, ומאידך גיסא אין לה את מלוא הסמכויות והזכויות לעניין הגז הנמצא בשטח שהיא מחזיקה. משרד מבקר המדינה מעיר כי בתיקי החברה לא נמצאו מסמכים המעידים כי ליו"ר דירקטוריון החברה נמסרו קורות החיים של המועמדים האחרים לתפקיד, וגם יו"ר הדירקטוריון לא המציאה מסמכים כאלה בתשובתה. הביקורת העלתה כי אף שהמועמד השלישי קיבל את הציון הנמוך ביותר, הוא שנבחר לתפקיד, והוא החל לעבוד בחברה באפריל 2011 ; לא נמצא בתיקי החברה שום מסמך מאותה עת שאפשר ללמוד ממנו מ י החליט למנות דווקא עובד זה לתפקיד ומה היו הנימוקים להחלטה, ובכלל זה מה היו הנימוקים לבחירה במועמד שלא קיבל מחברת ההשמה את הציון הגבוה ביותר. עוד הועלה כי אף שמדובר בתפקיד בכיר כהגדרתו בחוק החברות הממשלתיות, לא התבקש הדירקטוריון לאשר כנדרש בחוק את המינוי לפני שהמועמד שנבחר נכנס לתפקידו. כמו כן, מעיון בתיק המכרז עולה כי בסוף נובמבר 2010 , כשבועיים בלבד לאחר שפורסמה מודעת הדרושים האמורה, ועוד לפני שמנכ"ל החברה ראיין את המועמדים הסופיים, העביר מנכ"ל חברת ההשמה ליו"ר דירקטוריון החברה דאז את קורות החיים של המועמד שנבחר לאחר מכן ואף "קובץ המלצות". לא ברור מדוע נשלחו רק קורות החיים וההמלצות של מועמד זה וביזמת מי נעשה הדבר. הביקורת העלתה כי אף שיו"ר הדירקטור יון לא השתתפה כאמור בישיבתה השנייה של ועדת הבחירה, היא חתמה על פרוטוקול הישיבה האמורה, שנכתב על ידי נציגת החברה החיצונית, לאישור נכונות הכתוב בו. עוד עולה כי הפרוטוקול האמור לא הועבר כלל לעיונם ולאישורם של יתר חברי הוועדה, וכי חלקם אף חולקים על הכתוב בו: על רשות החברות לבחון את הליקויים שהועלו בדוח זה ולתת את דעתה להיבטים העקרוניים הנוגעים לסוגיה של מעורבות יו"ר דירקטוריון בהליכים לגיוס עובדים בחברה ממשלתית, להפיק את הלקחים מכך ולתת להם ביטוי בהוראותיה ובהנחיותיה לחברות ממשלתיות ולגופים אחרים שבאחריותה. מהממצאים דלעיל עולה כי הליך האיתור לתפקיד של מנהל שיווק, שבמסגרתו הסתייעה החברה בשתי חברות השמה, ארך יותר משנה, ובסופו לא איישו את המשרה שתי מועמדות שנמצאו ונבחרו כמתאימות לתפקיד. הגרסאות הסותרות בדבר עצירת הליך המינוי ומעורבות יו"ר הדירקטוריון בהליך מעידות כי החברה לא ניהלה כראוי את הליך הבחירה. על החברה להפיק בהקדם את הלקחים מאירוע זה. משרד מבקר המדינה העיר כי הפעולות לאיוש התפקיד המשמעותי של סמנכ"ל תכנון נמשכו זמן רב מדי, והדבר היה עלול לגרום לפגיעה בתפקוד החברה בתקופה מכריעה במיוחד, שבה מקודמים הליכי תכנון כוללים ופרטניים בשטחי הפארק. זאת ועוד, מיוני 2011 שלוש חברות השמה היו מעורבות במכרזים לאיוש התפקיד שבמסגרתם הציגו מאות מועמדים את מועמדותם, והוצאות החברה בגין מכרזים אלה הסתכמו בעשרות אלפי שקלים. בהיעדר מסמכים לא ניתן לקבוע איזו תשובה - של יו"ר הדירקטוריון או של המנכ"ל - משקפת את המצב לאמתו. על החברה להפיק לקחים מהתהליך הממושך והבלתי תכליתי שקיימה במסגרת ההליכים לאיוש התפקיד וכן עליה לפעול למניעת הישנותו. משרד מבקר המדינה מעיר כ י על דירקטוריון החברה והנהלתה לפעול בהקדם להשלמת ביצועו של סקר סיכונים מקיף, להתוות מדיניות בנושא ולמנות מנהל סיכונים כמתחייב מהוראות רשות החברות. יישום הוראות רשות החברות בנושא זה יסייע לחברה להפחית את הסיכונים שהיא חשופה להם, לסוגיהם השונים, להיערך להם ולהביאם בחשבון במסגרת ביצוע פעילויותיה. מדוח שהגיש מנהל איכות הסביבה בחברה לוועדת הביקורת של הדירקטוריון ביולי 2013 , העוסק בפעולות שביצעה החברה מאוקטובר 2012 בהתאם לממצאי דוח הסיכונים, עולה כי החברה החלה בביצוע פעולות שונות להפחתת הסיכונים האמורים, אולם עדיין לא הושלמו כל הפעולות המתבקשות על פי דוח הסיכונים: השלמת בנייתו של קיר התומך בהר בצדו הצפוני תתאפשר רק לאחר השלמת ההסטה של נחל איילון; טרם הושלמה הסוללה ההיקפית שתתמוך בהר; עדיין לא הושלם איטום כל שטח פני ההר; עדיין לא הוסדר נושא התלות של החברה באיגוד המפעיל את מערכת שאי בת הגז בהר; טרם הושלמה הקמתה של מערכת איסוף התשטיפים בצדו הצפוני של ההר. בעניין ניטור מי תהום צוין בדוח מיולי 2013 כי "בתיאום עם רשות המים הוחלט על עצירת פעולות הניטור בקידוחים הקיימים וביצוע שני קידוחי ניטור נוספים ע"פ המלצת הידרולוג ובתיאום עם רשות המים. ביצוע הקידוחים יתאפשר לאחר השלמת עבודות העפר לבניית הסוללה ההיקפית". משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה להשלים בהקדם האפשרי את יישום כל ההמלצות שבדוח הסיכונים, על מנת להפחית ככל הניתן את הסיכונים שמקורם במבנה ההר ובהרכבו. בשל חשיבות הנושא, נוסף על הניטורים שמבצעת החברה באופן שוטף, עליה לבצע בעתיד מפעם לפעם, בסיוע מומחים, בדיקות מקיפות בנוגע לנעשה בשטח ההר, שבמסגרתן ייבחנו מחדש כלל הסיכונים שבמקום לאותה עת ולפי ממצאיהן ייקבע אופן היערכותה להתמודדות עם אותם סיכונים. על החברה ליזום סקר סיכונים גם בעניין שטחים נוספים בשטח הפארק שנשקף בגינם סיכון. משרד מבקר המדינה מעיר כי גיוס עובד לחברה הוא הליך ביצועי הנכלל במסגרת תפקידיה של הנהלת החברה. משום כך, ולנוכח העובדה שמתפקידו של הדירקטוריון לפקח על פעולות החברה, לא היה מקום למעורבות הישירה של יו"ר הדירקטוריון בגיוס העובדת, לכאורה ללא שית וף הנהלת החברה; שכן בכך לא נשמרה הפרדה בין הדירקטוריון ובין הנהלת החברה ונפגעה יכולתו למלא את תפקידו כקובע מדיניות וכמפקח על ביצוע המדיניות על ידי הנהלת החברה. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי אין התאמה כאמור בין החלטת הממשלה דלעיל ובין תקנון החברה לגבי מספר חברי הדירקטוריון הנדרש, וכי ראוי להסדיר זאת. כמו כן, חשוב שבהרכב הדירקטוריון יישמר האיזון בין הגופים השונים שנציגיהם אמורים לכהן בו. מהנספח להסכם עולה כי לדברי נותנת השירות, תפקידה הוא "ביצוע סקר סיכונים בלבד", וכי לשם יישום מלא של דרישות חוזר רשות החברות בנושא תידרש החברה לבצע פעולות נוספות בתחום ניהול הסיכונים, כגון "הכנת תוכנית לטיפול בסיכונים". הועלה כי רק בתכנית העבודה של מבקר הפנים לשנת 2013 , שהוגשה בינואר 2013 .", נכלל נושא "בדיקת תהליך ניהול סיכונים מהאמור לעיל עולה כי חברת פארק אריאל שרון לא הקפידה כי הליך המינוי של מזכיר ודובר החברה יתנהל כהלכה: לא הייתה התאמה בין הגדרות התפקיד במסמכי החברה ובין נוסח מודעת הדרושים שפורסמה; הליך המיון הראשוני בוצע באופן לא ברור, ובאמצעות 30 שיחות בלבד מוינו 500 מועמדים; לא נרשמו פרוטוקולים של הראיונות עם המועמדים הסופיים; נבחר מועמד שחברת ההשמה נתנה לו ציון נמוך מזה של שתי המועמדות האחרות שהגיעו לשלב הסופי, בלי שפורטו השיקולים הרלוונטיים והנימוקים להחלטה זו; לכאורה אף נשקל שיקול לא ראוי של פניּותו של המועמד בהש וואה למועמדות האחרות בשל מעמדו האישי; המועמד נבחר לתפקיד לאחר שמנכ"ל החברה דיבר עם אחד הממליצים של המועמד שנבחר, אך לא ברור אם שוחח עם הממליצים של שתי המועמדות האחרות. נוסף על כך, הדירקטוריון אישר את המינוי בדיעבד, כשלושה חודשים לאחר שהמזכיר כבר החל לעבוד בחברה ונחתם עמו הסכם העסקה. משרד מב קר המדינה העלה כי בשנים 2006 ו- 2007 מונו רק 14 ,חברי מועצה כמחצית ממספר החברים שנקבע בהחלטת הממשלה ובתקנון החברה. מאוגוסט 2010 אין שום חבר המכהן במועצה, ולמותר לציין שהיא לא התכנסה ולא מילאה את תפקידיה. משרד מבקר המדינה מעיר כי לפני שהחליטה החברה לשנות את הגדרת התפקיד בלא שקיימה מכרז חדש, היה עליה לבקש חוות דעת משפטית כדי לברר אם שינוי הגדרת התפקיד האמור מחייב דיון מיוחד של הדירקטוריון. לדעת משרד מבקר המדינה, מכיוון שמדובר בפרויקט לאומי מורכב הכרוך בעלויות גבוהות, ראוי שהחברה תעביר את התכנית האסטרטגית ה מוצעת לאישור השר להג"ס האחראי לפעולות החברה, ובאמצעותו לאישור ועדת השרים הרלוונטית 15 או לממשלה. אם תאשר הממשלה תכנית זו, על החברה להכין על בסיסה תכנית עבודה רב -שנתית לפיתוח ולתחזוקה של כל שטחי הפארק ולהביא גם אותה לאישור הממשלה. בתכנית הרב-שנתית יפורטו השלב ים השונים בפיתוח עתידי של הפארק, וכן לוחות זמנים ואמדן עלויות של כל שלב ושלב והמקורות התקציביים לכך. אישור התכנית האסטרטגית והתכנית הרב-שנתית על ידי הגורמים האמורים הוא מרכיב משמעותי החיוני להצלחת הפרויקט. משרד מבקר המדינה העיר כי לנוכח העובדה ששיעור שטחי הבנייה המותרים בפרויקט לפי החלופה שבחר הדירקטוריון גדול מהשיעור שנקבע בתכנית המתאר, הרי שלשם מימוש מ לא של החלופה יידרש שינוי בתכנית המתאר. בעניין זה הבהיר משרד הפנים למשרד מבקר המדינה כי "כל עוד לא יוחלט אחרת על ידי הוועדה המחוזית יש להתאים את התוכנית האסטרטגית להיקף הזכויות המאושר בתמ"מ". יצוין כי בישיבת הדירקטוריון המוזכרת אכן צוין צורך זה, אך לא נמצא כי במסמכי ההחלטות של ישיבה זו או של הישיבה מיוני 2013 ניתן ביטוי כלשהו לעובדה שאימוץ החלופה האמורה אינו עולה בקנה אחד עם תכנית המתאר ושלשם מימוש מלא שלה יידרש שינוי בתכנית המתאר. נוסף על כך, משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי התייחסותה לעניין זה, ולפיה רק לאחר מימוש שטחי הבנייה המותרים ( 12,000 מ"ר) היא תשקול להגדיל את זכויות הבנייה לכ - 30,000 מ"ר, אינה עולה בקנה אחד עם מתווה התכנון האסטרטגי שעליו המליץ היועץ ביולי 2011 , ולפיו בשלב השני תגבש החברה תכנית פעולה שתכלול מטרות ויעדים רב -שנתיים. מוצע אפוא כי התשתית הסטטוטורית הכללית שנחוצה למימוש יעדי הפרויקט תנותח כבר עתה וייקבע לוח זמנים להנחתה. עוד העיר משרד מבקר המדינה כי החלטה על קיום הליך של שינוי תכנית מתאר מחוזית בעיצומו של הליך ההקמה של הפרויקט עלולה לגרום לעיכוב רב בהשלמת הפרויקט. סוגיה זו ראוי כי תנותח במסגרת סיכום לוח הזמנים הרב-שנתי למימוש הפרויקט. משרד מבקר המדינה העלה כי החברה לא הגישה דיווחים כנדרש לאגף התקציבים במשרד האוצר (להלן - אג"ת) אלא רק למשרד להג"ס. משרד האוצר, אשר חתום כאמור על ההסכם ממאי 2012 , לא התריע לפני החברה על אי-הגשת הדיווחים. עוד הועלה כי באוקטובר 2013 עדיין לא נחתם בין המדינה לחברה הסכם תקצוב חדש לשנת 2014 .ולשנים שלאחר מכן משרד מבקר המדינה העיר לחברה ולמשרד הא וצר כי נודעת חשיבות רבה לכך שהדיווחים האמורים יוגשו גם למשרד האוצר ולכך שהוא יקיים בקרה נאותה על ההוצאות של החברה להקמת הפארק. במועד סיום הביקורת עדיין לא קיבלה התכנית האסטרטגית את אישור השר להג"ס, אשר משמש כאמור כשר האחראי לפעולות החברה, ולא הובאה לדיון בממשלה לצורך אישורה. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שמדובר בפרויקט בשלבי פיתוח המתקדם בקצב לא אחיד, העובדה שבשנת 2013 נוצל רק חלק קטן מהתקציב שהוקצה לפרויקט אינה מעידה בהכרח שדי יהיה בתקציב שנתי בסך 15 מיליון ש"ח לביצוע פרויקט רב-שנתי שעלותו הכוללת נאמדה כאמור בכ -1.3 .מיליארד ש"ח חוסר ודאות לגבי התקציב המיועד לביצוע פרויקט בהיקף כזה אינו תקין ועלול להקשות על החברה לבצע כראוי את תפקידה. הערה זו מקבלת משנה תוקף בעת הזו, לאחר שדירקטוריון החברה אישר תכנית אסטרטגית המחייבת גיבוש תכניות עבודה רב- שנתיות המבוססות על תכנון תקציבי משמעותי. משרד מבקר המדינה העלה כי החברה לא שיתפה את הציבור במסגרת התהליכים שקיימה משנת 2011 לבחירת החלופה המועדפת מבין החלופות השונות שהוצעו בתכנית האסטרטגית, אף שהדבר יכול היה לסייע בקבלתה של ההחלטה. לנוכח העובדה שמטרת הקמתו של הפארק הייתה אספקת תשתית למגוון פעילויות פנאי ונופש לכלל קבוצות האוכלוסייה ושההחלטה בדבר החלופה המועדפת לתכנון הפארק קבעה במידה רבה את אופיו של הפארק ואת אופי השימוש שיעשה בו הציבור17 , ראוי היה שתהליך שיתוף הציבור היה מתבצע עוד בשלב בחירתה של אחת החלופות שנבחנו במסגרת התכנית האסטרטגית. כדי שהתכנון של הפארק יתאם גם את ציפיות הציבור, דבר שיש בו כדי לתרום להצלחת הפרויקט, מוצע כי דירקטוריון החברה והנהלתה ינקטו בהקדם את כל הצעדים הדרושים כדי שיתקיים באופן רציף תהליך של שיתוף הציבור בפיתוחו ובקידומו של הפארק, ובמסגרתו יתאפשר לרבים ככל האפשר מתושבי האזור להביע את דעתם בעניין. בד בבד, מוצע לשקול בין היתר את האפשרות להקים פורום קבוע אשר יכלול נציגים של גופים וקבוצות הרלוונטיים לפעילותו של הפארק, שעמו תקיים החברה שיח שוטף. משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטוריון החברה ולחברה כי הספקות שהועלו בעניין הצעה א' היו מהותיים, שכן הם נגעו לאפשרות שההצעה לא עמדה בדרישות המיני מום לגבי רוחב הגשר, כפי שנקבע במסגרת התחרות, ושהגשר המוצע לא יוכל לספק את השירות הנדרש. בנסיבות אלה לא היה מקום להזדרז לבחור זוכה בתחרות לפני שנעשתה הבדיקה הדרושה. משרד מבקר המדינה העיר כי כבר בדצמבר 2010 העלתה החברה את הצורך בשיפוי נושאי המשרה בחברה בגין נזקים סביבתיים שמקורם בהטמנת הפסול ת בעבר בהר הפסולת, אך באוקטובר 2013 ,עדיין לא הסתיים הטיפול בעניין זה למרות רגישותו וחשיבותו. לנוכח האמור לעיל, על רשות החברות, משרד המשפטים ומשרד האוצר לנקוט את הצעדים הדרושים כדי להביא לסיום הטיפול בנושא בהקדם וללא דיחוי. ראוי שרשות החברות תפיק את הלקחים ממקרה זה ותקבע הנחיות לגבי תהליך אישור חתימתה של חברה ממשלתית על הסכמים מהסוג שנחתם בין החברה לרשות מקרקעי ישראל. מהאמור בהחלטת הממשלה ובמסמך רשות החברות עולה כי למועצה ולפעילותה יש חשיבות רבה בכל הנוגע לתפקודה התקין והסדיר של החברה. נוכח זאת, וכן נוכח העובדה שפעילות המועצה ותפקידיה קיבלו כאמור ביטוי גם בתקנון החברה, היה על השרים הממנים, על דירקטוריון החברה ועל רשות החברות לוודא כי ההחלטה בנושא מיושמת הלכה למעשה. משרד מבקר המדינה העיר כי אי-ביצוע החלטת הממש לה בנושא על ידי השרים הממנים, דירקטוריון החברה ורשות החברות אינו תקין; על השרים הממנים ועל רשות החברות לפעול, ללא דיחוי, למינוי חברי המועצה; ועל דירקטוריון החברה לוודא כי היא מתכנסת כנדרש, להיוועץ עמה בנושאים שנקבעו בהחלטת הממשלה ובתקנון, ולמסור לה את הדיו וחים שנקבעו, כדי שתוכל למלא את תפקידיה הציבוריים כפי שנקבע. משרד מבקר המדינה העלה כי באוקטובר 2013 עדיין לא השלימה החברה ביצוע של סקר סיכונים מקיף על פי הנחיות רשות החברות, וכי עד המועד האמור הסתכמה פעילותה בתחום זה בכך שמבקר הפנים של החברה הכין בשנת 2009 סקר סיכונים לקביע ת יעדי הביקורת ובכך שבשנים 2012 -2011 היא פעלה לבדיקה ולאיתור של סיכונים שמקורם בהר הפסולת (ראו להלן). דירקטוריון החברה לא התווה מדיניות לניהול הסיכונים ולא מינה מנהל סיכונים כנדרש. כמו כן לא הוכן נוהל בדבר ניהול הסיכונים בחברה. מהאמור לעיל עולה כי הליך קביעת הזוכה בתחרות לתכנון הגשר ל קה בחסר - החברה הגיעה למסקנה שההצעה שהתקבלה אינה עומדת בתנאי התחרות ואינה מתאימה לצרכיה רק לאחר שסיימה את הליך הבחירה ושלחה למציע הזוכה הודעה ובה אישור על דבר זכייתו. עקב ניהול הליך תחרותי שלא הניב למעשה תוצאות היו לחברה הוצאות כספיות מיותרות. על החברה להפיק לקחים ממקרה זה ולקבוע נהלים ומנגנוני בקרה שימנעו את הישנות הליקוי הזה במסגרת המכרזים והתחרויות שהיא מפרסמת לצורך ביצוע עבודות בפארק. מהאמור לעיל עולה כי בקרב הגורמים העוסקים בתחומי התחבורה השונים - הן בהיבטי התכנון והן בהיבטי הביצוע - אין תמימות דעים בנוגע ל פתרונות התחבורתיים הדרושים לפיתוחו של הפארק ובנוגע לסדרי העדיפויות לקידומם. משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח חשיבות הקמתן של דרכי גישה יעילות לפארק, המיועדות למשתמשים בתחבורה הפרטית ובתחבורה הציבורית גם יחד, על הגורמים השונים המטפלים בכך - חברת נתיבי ישראל, משרד התחבורה, הגורמים הממשלתיים השונים השותפים לביצוע פרויקט פארק אריאל שרון והחברה - לשתף פעולה בהקדם ולבחון יחד דרכים להנגשת הפארק למגיעים אליו בתחבורה פרטית וציבורית, לנוכח העובדה שהדבר הוא בגדר מרכיב חשוב בהצלחת הפארק. על החברה לשלב נושא זה בתכנית העבודה השנתית והרב -שנתית שלה ולנקוט את כל הצעדים הדרושים להסדרתו בהקדם האפשרי. על השר להג"ס לבחון עם הגורמים הממשלתיים והאחרים נושא חשוב זה וכן לבחון את דרכי קידומו. הביקורת העלתה כי בישיבת הדירקטוריון ביולי 2011 ציין היועץ המשפטי של החברה כי תהליך מינוים של העובדים האמורים התבצע שלא כנדרש - "הפגם הוא בכל המשרות. חייבים להגיד את האמת". בין היתר הוא ציין כי לא הוקמה ועדה לקליטת עובדים, לא נרשמו פרוטוקולים המתעדים את אופן בחירת העובדים, ועל כן "לא ניתן לדעת מה שיקול הדעת שהופעל". ואולם הביקורת העלתה כי בהחלטת הדירקטוריון מיולי 2011 וגם בדיון שקדם לקבלתה לא הייתה כל התייחסות לכך שלשם ביצוע פרויקט זה יהיה צורך לשנות את תקנון החברה. עוד הועלה כי אף שלא נחתם, כנדרש על ידי דירקטוריון החברה, הסכם בין החברה ובין המשרד להג "ס העוסק, בין היתר, באחריות נושאי משרה בחברה למפגעים בפארק אריאל שרון ובמצוק החופי; אף שרשות החברות לא פעלה לכינוס אספה כללית לאישור שינוי במסמכי היסוד של החברה; ואף שתקנון החברה לא תוקן - על אף כל אלה החלה החברה לטפל בנושא ההגנות על המצוק החופי: מונה צוות להקמת מינהלת המצוק החופי ואף גויסה במיוחד לשם כך עובדת חדשה, והיא עסקה בנושא במשך שמונה חודשים. העובדת גויסה בהוראתה הישירה של יו"ר הדירקטוריון, ולא נמצאה כל אסמכתה המעידה כ י הנהלת החברה שותפה בהליכים לגיוסה34 , אף שההנהלה קיבלה דיווח על הכוונה לגייס את העובדת ואף שהדבר נדרש מתוקף תפקידה של ההנהלה. כמו כן לא נמצא כל מסמך המוכיח כי הנהלת החברה בכלל, והמנכ"ל בפרט, היו מעורבים בפעילותה של העובדת בכל התקופה שבה עבדה בחברה35. כאמור, למרות ספקות אלה החליט דירקטוריון החברה שהצעה א' היא הזוכה בתחרות ואף הודיע על כך למציע. בעקבות כך נדרשה החברה, על פי חוות דעת משפטית שקיבלה, לשלם למציע את סכום הפרס הראשון אף אם בפועל לא תוציא כלל "את פרויקט הגשר מן הכוח אל הפועל". לעניין ביצוע פרויקט הגשר החליט הדירקטוריון להעביר את הצעה א' "לוועדת המכרזים של החברה בכדי שתבדוק את היתכנותה". .לדעת משרד מבקר המדינה, הנימוק בעניין "מידת פניּותו" של המועמד השלישי, הנסמך על מעמדו האישי, אינו עולה בקנה אחד עם הוראות חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ"ח - 1988 , ולא היה מקום להתחשב בו. על החברה לוודא כי שיקול כזה לא יישקל בעתיד. יצוין כי אחת משתי המועמדות האחרות כאמור שימשה במשך שנתיים וחצי יועצת ודוברת של שר בממשלה וצברה במסגרת מילוי תפקידה ניסיון תקשורתי ממשי. לעובדה זו לא ניתן ביטוי בחוות הדעת של חברת ההשמה. מהאמור לעיל עולה כי לא ידוע מה היו אמות המידה והשיקולים שלפיהם התבצע הליך הבחינה והמיון של המועמדים בשלביו השונים. אי -הוודאות בסוגיות האמורות מקורה בכך שהחברה לא הקפידה לקיים הליך בחירה סדור ומתועד המושתת על אמות מידה ברורות למיון המועמדים, ואף לא הקפידה לבחור במועמד שעומד בכל תנאי הסף שקבעה במסמך הדרישות הפנימי. לדעת משרד מבקר המדינה, היה על החברה להימנע מלטפל בכל דרך בנושא המצוק החופי כל עוד לא שונה כנדרש תקנון החברה והטיפול בנושא לא הוגדר כחלק ממטרות החברה. על רשות החב רות והמשרד להג"ס היה להתריע לפני החברה כי לא ראוי שהיא תעסוק בנושא המצוק החופי כל עוד לא תוקן תקנונה כנדרש בהחלטת הממשלה ולוודא שהיא פועלת לפי הנחיה זו. ראוי שהחברה תפיק את הלקחים הדרושים ממקרה זה, תקפיד לפעול להשגת המטרות שנקבעו בתקנונה בלבד ולא תחרוג מהן. ראוי שגם רשות החברות והמשרד להג"ס יפיקו מכך את הלקחים הדרושים ויקפידו שגופים שבאחריותם יעסקו רק בתחומים ובפעילויות העולים בקנה אחד עם המטרות שעוגנו בתקנונים שלהם. בתשובתה למשרד מבקר המדינה הסבירה רשות החברות שמשרד המשפטים ביקש כי "קידום תיקון התקנות יעוכב עד לגיבוש המדיניות הכללית של הרשות בעניין. גיבוש המד יניות החדשה טרם הסתיים... לכשיסתיים ההליך, לרבות מול משרד המשפטים, יקודם תיקון התקנות". משרד המשפטים הסביר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מינואר 2014 כי רשות החברות פנתה אליו בעניינה של החברה וביקשה ליצור תשתית לאישור שיפוי של החברה לנושאי המשרה בה, וכי הוא לא היה מעורב כלל בטיפול בהתחייבות של המדינה לשיפוי החברה עצמה. עוד מסר משרד המשפטים כי "היות שהכיוון של מדיניות השיפוי הולך ומתגבש, וכיוון שתיקון התקנות משמעותו קביעת הסמכה כללית בלבד לשיפוי בחברה ממשלתית לתועלת הציבור, אין עוד מניעה... לקדם את תיקון התקנות.. . בקשת החברה תצטרך להיבדק במסגרת המדיניות החדשה, ואם קיימת דחיפות מיוחדת, חזקה על הרשות כי הנושא ייבדק באופן פרטני עוד קודם לכן". ,משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד להג"ס, בשיתוף משרד הפנים והחברה לפעול בהקדם להסדרת האחריות והסמכויות בפארק והפעילות בתחומו. הביקורת העלתה כי חוות דעת זו לא נכללה במסמכים שהוגשו לדירקטוריון לקראת הישיבה שבה נידונו הצעות המועמדים, ואף אחד מחברי הדירקטוריון לא ביקש לעיין בה. משרד מבקר המדינה העיר ליו"ר הדירקטוריון דאז ולחברי הדירקטוריון כי היה עליהם להקפיד שכל המסמכים הרלוונטיים להחלטות הדירקטוריון יוצגו לכל החברים. זאת ועוד, חוות הדעת התבססה על ההנחה שוועדת הבחירה מבחינתה סיימה את עבודתה ללא הכרעה. אולם לפי דבריהם של חברי הוועדה האמורים, לא כך היו פני הדברים. משרד מבקר המדינה מ עיר לחברה כי היה עליה להקפיד שדרישות התפקיד שפורטו במודעה יתאמו את הדרישות שפורטו במסמך הפנימי האמור של החברה, אשר משקף את הדרישות של ההשכלה והניסיון שהחברה סברה שנדרשים מתפקיד זה. מאחר שלא עשתה כן, המועמד שנבחר לא עמד בדרישות שנקבעו במסמך - לא סיים קורס בטיחות במגזר הממשלתי והתקשה בקריאה ובהבנה של הוראות בשפה האנגלית. באוקטובר 2013 עדיין לא קיים הדירקטוריון דיון בנושא וגם לא קיבל החלטה לגבי אופי הקשר בין החברה לעמותת הידידים. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חשיבות פעילותה ותרומתה הפוטנציאלית של עמותת הידידים לחברה, על החברה לבחון בהקדם דרכים לחידוש פעילותה של עמותת הידידים או הקמת עמותה חדשה, על מנת שזו תוכל לעזור לחברה בהשגת משאבים כספיים ואחרים לפעילותה, להרחיב את מקורות ההכנסה שלה וכפועל יוצא מכך לסייע לה להשיג את מטרותיה בתוך זמן קצר יותר. הועלה שמנכ"ל המשרד להג "ס, מנהל רשות מקרקעי ישראל והממונה על התקציבים במשרד האוצר לא הגישו כנדרש לשרים תכנית פעולה כוללת ומפורטת להקמת הפארק. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי במסגרת ביצוע פעולותיה במקרקעין שבשטחי הפארק עליה להקפיד על קיום הוראות החוק; וכן עליה להקפיד על קבלת היתר לפני ביצוע העבודות ולפני שינוי השימוש במבנים שבגינו נדרש היתר. על החברה לקבוע כללים ומנגנוני בקרה שימנעו את ביצוען של פעולות בתחום התכנון והבנייה בפארק שלא התקבל אישור לבצען. משרד מבקר המדינה העלה כי על אף החלטות הממשלה בדבר הצורך לקדם את העברת שטחי הפארק לידי החברה, עד אוקטובר 2013 העבירה רשות מקרקעי ישראל לחזקת החברה רק כ - 1,800 דונם (כ - 40% מהשטחים שלגביהם קיבלה החברה את ההרשאה האמורה לתכנון). עוד הועלה כי במועד סיום הביקורת עדיין לא הוגשה לאישור מועצת מקרקעי ישראל, כנקבע בהחלטת הממשלה 3562 מאפריל 2005 ., הצעת החלטה בדבר הקצאת הקרקע הנדרשת לצורכי הפארק לא נמצאו אסמכתאות המעידות שהחברה וידאה שרשות מקרקעי ישראל אכן נעתרה לבקשותיה ולא האריכה את חוזי החכירה האמורים. הממשלה קבעה בהחלטותיה עוד בשנת 2005 את הפעולות הנדרשות כדי להעביר לחזקת החברה את ז כויות המקרקעין על שטחי הפארק שבהם יבוצע הפרויקט, אולם בתחום זה לא נעשה די במשך השנים. לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות מקרקעי ישראל בשיתוף משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, ובהם המשרד להג"ס, ובשיתוף החברה לעשות כל מאמץ כדי להאיץ את העברת השטחים הנכללים בתכנית להקמת הפארק לאחריותה של החברה, כדי לקדם את הקמת הפארק כולו. משרד מבקר המדינה מעיר כי מעיון בפרוטוקולים של ישיבות דירקטוריון החברה עולה שההסכמה בין החברה ובין עיריית תל אביב-יפו בדבר חלוקת זכויות החכירה בשטחי ההר אכן הוצגה לדירקטורים באוגוסט 2008 והדירקטוריון אישר את חלוקת השטחים במתחם חירייה באופן ש"שטחי הר הפסולת יוחכרו לחברה ושטחי יוחכרו לעיריית ת"א", אך לא נמצא ]שטחי פארק המחזור[ תפעול הטיפול בפסולת בפרוטוקולים אלה כי הסכמת החברה לוותר על הזכויות על הגז בכל שטחי ההר דווחה במפורש לדירקטוריון החברה וקיבלה את אישורו. לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לקבוע בהקדם נהלים ומנגנוני בקרה שיחייבו כי כל הסכם או הסכמה משמעותיים שהחברה צד להם ושבגינם נוצרת התחייבות מהותית של החברה יובאו מבעוד מועד לאישור הדירקטוריון. משרד מבקר המדינה העלה כי החברה לא שיתפה פעולה עם העמותה. ב תיקי החברה לא נמצאו מסמכים שאפשר ללמוד מהם מה היו הסיבות לכך. אי-שיתוף הפעולה עם העמותה אפשר שפגע ביכולתה לפעול להשגת מטרותיה, שהן כאמור סיוע לחברה ותמיכה בהקמת הפארק. עקב כך במועד ביצוע הביקורת לא הייתה העמותה פעילה כלל. הועלה כי אף שלפי ההסכם החברה רשאית לפעול לניקוז ולניצול של הגז בשטחים שהועברו לרשותה, ממשיך האיגוד להפיק גז לא רק בשטחים שהוקצו בהסכמה לעיריית תל אביב-יפו אלא בכלל השטחים שבהר. משרד מבקר המדינה מעיר כי על החברה והאיגוד ליישב בהקדם את המחלוקות ביניהם. הדבר חיוני במיוחד במצב הנוכחי - שבמסגרתו החברה נושאת באחריות לגז אך לא נהנית מהזכויות שמקורן בשימוש בו. אם ה צדדים לא יגיעו לידי הסכמות בנושא, יהיה מקום להעביר את הטיפול במחלוקת לידי הגורמים האחראים לפעולות גופים אלה, ובהם המשרד להג"ס, רשות החברות ומשרד הפנים. לדעת משרד מבקר המדינה, ההיבט הבטיחותי הוא אכן בעל חשיבות עליונה ועומד בראש סדר העדיפויות, ולנוכח זאת על החברה להבטיח כי תקבל בהקדם את כל הנתונים הנדרשים לה בנוגע לגז, אולם בד בבד עליה לפעול גם להס דרת נושא זכויותיה על הגז.
פיתוח פארק מטרופוליני המשתרע על שטח של אלפי דונמים בלב גוש דן הוא פרויקט לאומי מורכב שמשולבות בו סוגיות הנוגעות לתחומים רבים כגון: תכנון, ניקוז, מקרקעין, תשתיות, תחבורה וסביבה. מטבע הדברים מעורבים בכך גורמים ובעלי עניין רבים, ובהם משרדי ממשלה, רשות מקרקעי ישראל, רשות ניקוז ירקון, רשויות מקומיות הגובלות בשטח הפארק, איגוד ערים דן לתברואה, חוכרים ובעלי זכויות בקרקע. לשם יישום הפרויקט נדרשים תיאום בין כל הגורמים והקצאת משאבים רבים. כדי להסדיר את התיאום האמור ולקדם את מכלול הפעולות להקמת הפארק בשנים הקרובות, תוך מעורבות וגיבוי של ממשלת ישראל, נדרשת החברה לגבש בהקדם תכנית עבודה רב-שנתית המתבססת על היעדים האסטרטגיים שאישר דירקטוריון החברה, ולהביאה, באמצעות השר להגנת הסביבה, לאישור הממשלה. על התכנית לכלול, בין היתר, את לוח הזמנים לביצוע הפרויקט, על שלביו השונים, וכן פירוט של המשאבים הנדרשים ליישום כל שלב משלביו.