משטרת ישראל . טיפול המשטרה באיתור נעדרים ובזיהוי אלמונים - ממצאי מעקב משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה שאכן, כפי שציינה, אין מקום להקיש היקש מלא בין ההוראות החלות על המאגר הפלילי ובין ההוראות שראוי שיחולו על מאגר נעדרים ואלמונים. ואולם אף כי בחוק נקבעו הוראות שמירה על נתוני מאגר נעדרים ואלמונים, עדיין חסרה הסדרה של נושאים שונים הנוגעים לו, אשר בתקנות המאגר הפלילי דאגה המשטרה להסדירם, ובהם מבנה המאגר ומה ייכל ל בו וכללים מפורטים לניהולו ולתחזוקתו. לפיכך ראוי שהמשטרה תסדיר נושאים אלו בתקנות או בנהלים, ותתחשב בעניין זה בהבדל ים בין המאגר הפלילי ובין מאגר נעדרים ואלמונים. (ג) בהיעדר תקנות או נהלים מפורטים יש מקום לכך שהכללים שנקבעו בתקנות המאגר הפלילי ינחו, בשינויים המתחייבים, גם את ניהול מאגר נעדרים ואלמונים. .)(ב לגבי 58 ( תיקים אחרים3 תיקי נעדרים ו-55 )תיקי אלמונים- עוד במאי 2010 , יותר משנתיים לפני מועד סיום המעקב, ביקשה החוליה מתחנות המשטרה להעביר לה 54 מהם, ואף חזרה וביקשה במרץ 2011 , כשנה וחצי לפני מועד סיום המעקב, להעביר לה50 מהם. באותה פנייה (במרץ 2011 ) ביקשה החוליה להעביר לה שני תיקים נוספים שלא נכללו בבקשתה ממאי 2010 , ובמועדים אחרים ביקשה להעביר לה שני תיקים אחרים שלא נכללו בבקשתה זו. ואולם במועד סיום המעקב, יותר משנתיים לאחר שביקשה החוליה לראשונה את רוב התיקים, היא לא קיבלה אותם וממילא טרם סיימה לברר מה עלה בגורלם וגם לא ציינה אם ימונה קצין בודק לבירור העניין. מהפירוט המצוין בקובץ עולה ש -13 מ-157 תיקים אלה נוגעים לתיירים הנעדרים עוד משנת 1988 ואף לפני כן (מועד ההיעדרות של אחד מהם הוא שנת 1951 ); שני תיקים נוגעים לעובדים זרים שנעדרים מהשנים 2011 ו- 2012 והחוליה אמורה לפנות בעניינם לאינטרפול; ותיק אחד נוגע לנעדר ישראלי בחו"ל. אשר ל -141 (63% ) התיקים האחרים - למעט שניים מהם שנפתחו בשנים 2011 ו- 2012 , נפתחו כל התיקים בשנים 2001 -2009 , ואף עברו לא מעט שנים ממועד ההיעדרות, עוד משנות החמישים ועד שנות התשעים של המאה העשרים, וככל שנוקף הזמן והמשטרה אינה פונה למשפחה לצורך איסוף אמצעי זיהוי, הסיכוי לאתר קרובי משפחה מדרגה ראשונה לצורך דגימת DNA .הולך וקטן משרד מבקר המדינה ניתח את הנתונים המצוינים בקובץ האלמו נים שמסרה חוליית נעדרים. מהניתוח עולה ש-158 (55% ) מ-287 האלמונים שלא הופק להם פרופיל גנטי נמצאו לפני שנת 1999 . כלומר לפחות ל- 33% מ-482 האלמונים הרשומים בקובץ החוליה אין דגימה ביולוגית זמינה להפקת פרופיל גנטי, וככל שנוקף הזמן אפשר שלא יימצאו שרידים שמהם יהי ה אפשר לקחת דגימה כזאת. במועד סיום המעקב עדיין לא קבעה המשטרה מדיניות בנוגע לאיסוף אמצעי זיהוי מאלמונים שנקברו. נוכח האמור לעיל, ומכיוון שהפקת פרופיל גנטי היא אחד האמצעים לזיהוי ודאי של אלמוני ולאיכון נעדר, על המשטרה לפנות בהקדם למשפחות הנעדרים לצורך איסוף דגימות DNA , ואף להקדים ולקבוע מדיניות בנוגע לאיסוף אמצעי זיהוי מאלמונים שנקברו. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי אף שאין להמעיט בפעולות שביצעה עליה להזדרז ולגבש מדיניות בנוגע לאיסוף אמצעי זיהוי מאלמונים שנקברו. המשטרה נמנעה מלעשות זאת עד כה, אף שהיא מודעת זה כבר לחוסר בדגימות ביולוגיות זמינות של אלמונים שנקברו ולסיכוי הפוחת להשגתן ככל שעובר הזמן. בשל הצורך שהעלתה המשטרה לשתף משרדי ממשלה אחרים בגיבוש המדיניות, יש להתחיל בדחיפות בגיבושה, מכיוון שהמהלך עלול להתארך נוכח מעורבותם של גורמים נוספים בו. (ג) לגבי 69 ( התיקים הנותרים20 תיקי נעדרים ו -49 ,)תיקי אלמונים החוליה טרם פעלה לאסוף אותם מתחנות המשטרה, אף ש-53 ( מהם13 תיקי נעדרים ו-40 תיקי אלמונים) נפתחו לפני שנת 200744 (חלקם נפתחו אף בתחילת שנות האלפיים), ועוד 9 מהם אמנם נפתחו בשנים 2008 - 2011 , אולם מועד תחילת ההיעדרות או מציאת האלמוני היו שנים קודם לכן. הממצאים מלמדים כי ב -35% מתיקי הנעדרים והאלמונים הפתוחים הרשומים בחוליית נעדרים היו כשלים בקידום הליך גניזתם בידי החוליה. עוד עלה ש -28% מהתיקים הפתוחים שבעניינם היו הכשלים היו תיקי אלמונים, ואילו 7% מהם בלבד היו תיקי נעדרים- מכאן שהכשל בטיפול בתיקי אלמונים חמור יותר מזה שבתיקי נעדרים. הדחיפות והחשיבות שבאיסוף התיקים מתחנות המשטרה והעברתם לחוליה עולה גם נוכח ממצאי הביקורת הקודמת, שלפיהם עשרות תיקים שהגיע מועד גניזתם לא הועברו מתחנות המשטרה לחוליה אלא בוערו בתחנות עצמן, שלא לפי הוראות הפקודה והנוהל. העיכוב בטיפול החוליה באיסוף התיקים יכול לאפשר כשל של ביעור תיקים לפני שהגיע הזמן לכך גם במעקב הנוכחי. נוכח הממצאים שהועלו בנוגע לטיפול החוליה בנושא זה, ראוי שהיא תפעל ביתר שאת לאיסוף התיקים שהגיע מועד גניזתם, תקדים ככל הניתן את ביצוע הבקרה עליהם, תבחן אם לא נדרשות השלמות בחקירתם ותשלים את הליך גניזתם. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות ולמשטרה שהתיקון לחוק, הכולל בין היתר הוראות בנוגע למחיקת פרופילים גנטיים מהמאגר ולביעור אמצעי זיהוי, חוקק שנה לפני מועד סיום המעקב; לפיכך היה על הגופים המעורבים להסדיר נושאים אלו זה כבר. המשטרה רשאית להקים את המאגר ולכן אחראית לניהולו, נוכח הממצאים שהועלו ראוי כי המשטרה תב טיח שהליך מחיקת הפרופילים הגנטיים לאחר זיהויו של אלמוני או איכונו של נעדר ינוהל כנדרש בחוק, וכי לאחר המחיקה היא אף תדאג לביעור אמצעי הזיהוי כנדרש. מכאן עולה כי בניגוד להוראות החוק, הן מעבדת DNA והן המכון לא מחקו מהמאגר שברשותם את הפרופילים הגנטיים הנוגעים לנעדרים שאוכנו, וממילא אף לא דאגו לבער את אמצעי הזיהוי שמהם הופקו אותם פרופילים גנטיים. (א) לגבי 14 ( תיקים4 תיקי נעדרים ו -10 )תיקי אלמונים - אף שעוד במרץ 2011 , כשנה וחצי לפני מועד סיום המעקב, ביקשה החוליה מתחנות המשטרה שיעבירו לה את התיק (לגבי חלק מהתיקים הוגשה בקשה גם קודם לכן - במאי 2010 ), רק סמוך למועד סיום המעקב ציין ראש החוליה כי יש להמליץ שקצין בודק יבחן מדוע תיקים אלה לא אותרו. נוכח הדברים שהוצגו לעיל ראוי שהמשט רה, משרד המשפטים וצה"ל יבחנו מחדש את המקרים שבהם יועברו אמצעי זיהוי מהצבא למשטרה ואת הדרכים החוקיות להסדיר העברה כזאת. במעקב עלה כי במסגרת דיונים מקצועיים על כלל הפיתוחים הנדרשים באח"ם לא ניתנה העדפה לפיתוח המערכת ואף לא לפיתוח מנשק בין המערכת ובין מערכת פל"א של המשטרה; זאת למרות פניותיו של ראש חוליית נעדרים לרמ"ד סיוע חקירתי במאי 2011 , שבהן הועלה הצורך בשדרוג המערכת ובבניית מנשקים למערכות ממוחשבות אחרות של המשטרה. מתשובת משרד הבריאות עולה כי נתוני חוליית נעדרים על מספר האלמונים שטרם זוהו, כפי שנמסרו למשרד מבקר המדינה, אינם מלאים, וכי מספרם הוא יותר מ-482 ,. מכיוון שלחוליה אין מידע על אותם מקרים ממילא נמנע ממנה לבצע מעקב ופיקוח על הטיפול בהם. .משרד מבקר המדינה ניתח את הנתונים המצוינים בקובץ הנעדרים שהתקבל מחוליית נעדרים. מניתוח הנתונים עולה שהחוליה פעלה לאסוף אמצעי זיהוי מ-66 (30% ) מבין223 הנעדרים שלהם לא היה במשטרה פרופיל גנטי. חלק מהמשפחות לא היו מעוניינות למסור דגימת DNA , היו משפחות שלא אותרו, ולגבי משפחות אחרות שלחה החוליה לתחנות המשטרה תזכורת כי עליהן לטפל באיסוף אמצעי הזיהוי. ואולם לגבי 157 (70% ) תיקי הנעדרים הנותרים, במועד ביצוע המעקב עדיין לא פעלה חוליית נעדרים לקדם את איסוף אמצעי הזיהוי. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי אף שפירטה בתשובתה פעולות שונות שנקטה החוליה הן בבקרה על התיקים והן בטיפולה בגניזתם ובמניעת ביעורם, הממצאים שהועלו במעקב מצביעים על עיכוב הטיפול בנושאים אלו. ראוי אפוא שהמשטרה תתמיד במאמציה לשפר את טיפולה בנושאים אלה. . לדעת משרד מבקר המדינה נוכח אמצעי החקירה והפיתוחים המדעיים הקיימים והמשתכללים מפעם לפעם, המאפשרים זיהוי אלמונים באמצעים שלא היו ידועים קודם לכן, ראוי שהמשטרה תבחן מחדש את האפשרות לשנות את ההנחיה האמורה הן בפקודה והן בנוהל, ולקבוע שהתיק ייפתח והמקרה ייחקר גם אם העצמות או השלד נמצאו יותר מ-20 שנה לאחר מועד המוות. ואולם מפרוטוקול הדיון עולה שטרם הוסדר המימון לטיפול השוטף משנת 2013 ואילך, אף שלפי ההערכות י ש לטפל מדי שנה בשנה בכ - 30-40 מקרים חדשים. בדיון האמור ציין ראש את"ב כי האחריות למימון הבדיקות השוטפות שהמכון נדרש לבצע מדי שנה בשנה מוטלת על משרד הבריאות, שהוא האחראי למכון, ולא על המשרד לביטחון הפנים, ויש להביא זאת בחשבון לקראת שנת 2013. כדי להבטיח שהפעיל ות החשובה לזיהוי אלמונים ולאיכון נעדרים, שננקטה ביזמת המשטרה והמכון, תימשך ברציפות ולא תיקטע, ראוי שהמשרד לביטחון הפנים ומשרד הבריאות יסדירו בעוד מועד את המשך מימונה. (3) תת-מאגר תצלומים : המשטרה שומרת תצלומים של נעדרים ואלמונים, במידה שהם קיימים, אולם לא במאגר שלם ומוסדר. התצלומים נשמרים בתיקי החקירה הפרטניים שבתחנות המשטרה או בתיקי החוליה הנוגעים לכל נעדר ואלמוני, וחלקם אף שמורים בקובץ תמונות המצוי בחוליה. ואולם הועלה שהמשטרה משתמשת במערכת הפלאס דטה רק בהיערכותה בעת חירום להתמודדות עם אסון המוני, וכי היא אף השתמשה במערכת זו בתרגיל לבדיקת היערכותה בשעת חירום שביצעה באפריל 2012 . בעת שגרה אין המשטרה נעזרת במערכת זו להשוואה בין נתוני אלמונים לנתוני נעדרים, ורק מזינה בה נתוני משנן של אלמונים ונעדרים. כאמור, בנובמבר 2010 החלה המשטרה באיסוף אמצעי זיהוי הנוגעים לנעדרים. ואולם במועד תחילת המעקב ביולי 2012 , לאחר שנה ושמונה חודשים, עדיין לא נמצאו בחוליית נעדרים נתונים מרוכזים ומלאים שיהיה אפשר ללמוד מהם למי מהרשומים במערכת נעדרים ואלמונים יש אמצעי זיהוי ולמי מהם אין אמצעי זיהוי, אילו אמצעי זיהוי יש, למי מהנעדרים נאספו דגימות DNA מקרובי המשפחה, למי מהנעדרים והאלמונים כבר הופקו פרופילים גנטיים, ולמי מהם לא הופקו. לחוליה היו נתונים חלקיים ברשימות שונות - של החוליה עצמה, של המכון, של המז"פ ושל יחידת להב 433 . רק בעקבות קבלת שאלות הביקורת ביולי 2012 החלה חוליית נעדרים לרכז את הנתונים כדי לקבל תמונת מצב של הטיפול בנושא. לקראת סוף אוגוסט 2012 מסר ראש החוליה למשרד מבקר המדינה קובצי נתונים שכללו נתונים על 508 נעדרים ו-482 אלמונים, אך גם בהם עדיין היה חסר מי דע. קובץ הנעדרים לא כלל מידע המלמד למי מהנעדרים יש במשטרה ט"א. בקובץ האלמונים היה מידע על אמצעי זיהוי שאינם רקמה ביולוגית רק לגבי אלמונים שנמצאו משנת 2001 ואילך; כמו כן, לקובץ האלמונים הוזן מידע על ט"א על פי דיווח המכון, אך לא נכלל בו מידע על ט"א שהיה מצוי במשטרה. ראש החוליה הסביר למשרד מבקר המדינה שאיסוף מידע על אמצעי זיהוי של אלמונים שנמצאו לפני שנת 2001 מחייב איסוף מידע מתיקים פרטניים של האלמונים. אשר לדגימות ביולוגיות (רקמה או עצם) מאלמונים ולפרופילים גנטיים שהופקו מהדגימות, הסבירו מנהלת המעבדה הביולוגי ת במכון ואחראית מרכז זיהוי אלמונים ונעדרים בו למשרד מבקר המדינה שדגימה ביולוגית קיימת לאלמונים שנמצאו משנת 1999 ואילך, ורק במקרים ספורים קיימת דגימה ביולוגית לאלמונים שנמצאו קודם לכן. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי אף שממועד תיקון החוק ועד מועד סיום הביקורת עברה יותר משנה, ואף שהמשטרה הכירה בנחיצות של מאגר נעדרים ואלמונים לייעול עבודתה ולשיפורה, ממצאי המעקב מצביעים על שהיא טרם נערכה כראוי להקמתו. הועלה שבמועד סיום המעקב עדיין לא הסדירה המשטרה בנהלים את הנושאים הקשורים לשיתוף הפעולה בינה ובין המכון. בין היתר לא הוסדר בנהלים האופן שבו המשטרה תמסור למכון את אמצעי הזיהוי הנדרשים להפקת פרופילים גנטיים, והאופן שבו המשטרה והמכון ימסרו זה לזה את העתקי הפרופילים הגנטיים שהופקו (ראו להלן). כמו כן, לא נקבעו נהלים שנועדו להבטיח שבמאגר המצוי במשטרה יהיו כל הפרופילים הגנטיים, ובכללם הפרופילים שהופקו בידי המכון. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי ראוי שתסדיר בנהלים בהקדם את כל הפעולות והתהליכים הקשורים בשיתוף הפעולה עם המכון לצורך איכון נעדרים וזיהוי אלמונים. (1) ואולם אף שבחוק נקבע כי המאגר שאמור להיות מוקם במשטרה צריך לכלול א ת כל הפרופילים הגנטיים הנוגעים לנעדרים ולאלמונים, הועלה שבקובצי מעבדת DNA שבמז"פ (שם הקימה המשטרה את המאגר) היו חסרים פרופילים גנטיים שהפיק המכון - 39 פרופילים הנוגעים לנעדרים (כ-14% מסך כל הפרופילים הגנטיים הקיימים הנוגעים לנעדרים) ושניים של אלמונים. יצוין שנעדרים ואלמונים אלה היו כלולים בקובץ של החוליה. (2) כמו כן, בתרשים שגובש בהסכמת ועדת ההיגוי הראשונה בינואר 2011 צוין שהמכון יצליב בין נתוני הפרופילים הגנטיים של האלמונים ובין הפרופילים הגנטיים הנוגעים לנעדרים. ואולם הועלה שגם בקובצי המכון היה חסר פרופיל גנטי הנוגע לנעדר שהיה רשום בקובץ החוליה והיה כלול בקובץ מעבדת DNA שבמז"פ. אף כי מדובר במקרה אחד, היעדר נתונים מלאים במכון פוגע ביכולתו להצליב אותם כראוי. (3) עוד הועלה כי בקובצי החוליה צוינו עוד שלושה נעדרים ואלמוני אחד שיש למשטרה פרופילים גנטיים הנוגעים להם, אולם בקבצים של המכון ושל מעבדת DNA , שהם הגורמים המפיקים את הפרופילים הגנטיים, לא צוין שיש להם פרופילים גנטיים. יוצא שמאגר הפרופילים הגנטיים הנוגעים לנעדרים ואלמונים שעומד לרשות המשטרה אינו מלא, והנתונים הנמצאים במכון שעל פיהם הוא מצליב בין נתוני הפרופ ילים הגנטיים של האלמונים ובין הפרופילים הגנטיים הנוגעים לנעדרים אף הם אינם שלמים - והדבר מעורר ספק לגבי הנחיצות והמועילות של הפעלת שני מאגרי פרופילים גנטיים - הן במשטרה והן במכון. ואולם בעת המעקב, תחילת אוגוסט 2012 , הועלה כי מאגר הפרופילים הגנטיים נשמר במאגר הממוחשב-הפלילי, אם כי בחוצץ (ספרייה) נפרד, אף שבחוק נקבע כי מאגר נעדרים ואלמונים יהיה מאגר נפרד מהמאגר הפלילי. ראש מאגר DNA מסרה למשרד מבקר המדינה שמאגר הפרופילים הגנטיים אמור לעבור לאחסון בשרת מחשבים נפרד שכבר נרכש, אך התהליכים המִחשוביים שמינהל טכנולוגיות (מנ"ט) במשטרה אמור לבצע כדי שיהיה אפשר לאחסן את הנתונים בשרת נפרד זה טרם הסתיימו. (2) תת-מאגר ט"א : תת-מאגר ט"א שנכלל במאגר הפלילי נשמר במז"פ במע רכת אוטומטית להשוואת ט"א המכונה "אפיס" ( AFIS .) ואולם אף כי ממועד תיקון החוק ביולי 2011 רשאית המשטרה להקים מאגר ט"א של נעדרים ואלמונים, במועד סיום המעקב עדיין לא הוקם מאגר כזה בשל מגבלה טכנולוגית30 .הנוגעת לשמירת נתוני האלמונים .משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות שאכן, למעט מקרה אחד שבו לא נמצא במכו ן מידע על פרופיל גנטי הנוגע לנעדר, המחסור בנתונים היה ברובו במאגר שבידי המשטרה ולא במכון, ולכן יכול המכון לבצע הצלבת נתונים. ואולם המחסור בנתונים במאגר שבידי המשטרה נובע מדיווח לקוי של המכון למשטרה על הפרופילים הגנטיים המצויים אצלו ומאי-הקפדתו על העברת כל הנתונים הרלוונטיים שברשותו למאגר שהוקם במשטרה. נוכח כל זאת, ומכיוון שהמשטרה נזקקת לעזרתו של המכון כדי להפיק פרופילים גנטיים לאלמונים, ראוי שהמשטרה, המשרד לביטחון הפנים ומשרד הבריאות יבחנו מחדש אם אין מקום לשנות את ההליך כדי למנוע את הכשלים ואת אי -ההתאמות ולהבטיח שהמאגר הנתון לאחריות המשטרה יהיה מלא. משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי ששני הגופים יתאמו ביניהם את הליך העבודה, כדי להבטיח שברשות המשטרה יהיה מאגר מלא, ובה בעת ינוצל הידע המקצועי הנצבר של המכון. על החוליה להקפיד שהמידע שהיא מרכזת על נעדרים ואלמונים יהיה שלם, מלא ואמין. על המשטרה אף לפנות בהקדם למשפחות הנעדרים שטרם נאספו מהן אמצעים לצורך הפקת פרופיל גנטי ואף לקבוע מדיניות בנוגע ללקיחת אמצעי זיהוי מאלמונים שנקברו - כל זאת כדי למצות את הפרויקט שבו החלה. על המשטרה גם לקדם ולשפר את אופן טיפולה בגניזת תיקי נעדרים ואלמונים, כדי להבטיח שהחקירה בעניינם תגיע למיצוי, וכדי למנוע את ביעורם של תיקים לפני שהגיע הזמן לכך ושלא על פי הפקודה והנוהל. כמו כן, ראוי שהמשטרה תפעל לשיפור התשתית הטכנולוגית כדי לאפשר הצלבת נתונים יעילה לצורך איכון נעדרים וזיהוי אלמונים, ותדאג בהקדם לעדכון של הפקודה בנושא זה. מבקר המדינה מוסיף כי קביעת המשטרה שנושא נעדרים ואלמונים הוא אחד הנושאים החשובים שיש לקדמם היא חשובה מאד, והשילוב של פעילותה ופעילות המכון עם הטכנולוגיה המתפתחת מקדם את זיהוים של אלמונים ונעדרים שלא אותרו. על המשטרה והמכון להמשיך בפעילות זו ולרתום טכנולוגיות מתפתחות נוספות למאמץ המתמשך בזיהוי אלמונים ובאיתור נעדרים. .לא ניתן להמעיט בחשיבות של איתור נעדרים וזיהוי אלמונים, עניינים שהם בגדר דיני נפשות ממש. נוסף על האינטרס המובן של משפחות הנעדרים, המייחלות לכל פיסת מידע הקשורה בגורל יקיריהן שנעלמו, יש להביא בחשבון את המשמעות המשפטית של איתור נעדרים וזיהוי אלמונים בכל הנוגע לענייני המעמד האישי של בני זוג, כמו עגינות וממזרות, לענייני ירושה וכיוצא באלה. במועד סיום המעקב היו רשומים במשטרה 482 אלמונים שטרם זוהו ו- 508 נעדרים שלא אותרו. שלוש שנים לאחר הביקורת הקודמת נמצא במעקב כי המשטרה, בשיתוף המרכז הלאומי לרפואה משפטית הפועל מטעם משרד הבריאות, (להלן - המכון) קידמו פרויקט לזיהוי אלמונים ולאיכון נעדרים, נושא שקודם לכן לא הושם דגש על הטיפול בו, ומשנת 2010 ועד מועד סיום המעקב באוגוסט 2012 זוהו38 ,אלמונים. כמו כן תוקנו כמה מהליקויים שהועלו בביקורת הקודמת. עם זאת, הועלו במעקב ליקויים בטיפולה של המשטרה בנושאים הקשורים לפרויקט - היא לא דאגה שמאגר הנתונים לאיתור נעדרים ולזיהוי אלמונים שבאחריותה יהיה מלא, היא לא פעלה לאסוף אמצעי זיהוי ב - 157 (70% ) מ-223 ,תיקי הנעדרים שבהם אין פרופיל גנטי הנוגע לנעדר ואף לא קבעה מדיניות בנוגע לאיסוף אמצעי זיהוי מלפחות 33% מהאלמונים שנקברו ואין לגביהם דגימה ביולוגית זמינה. כמו כן נמצא שחלק מהליקויים בנושאים אחרים שהועלו עוד בביקורת הקודמת טרם תוקנו, וכי הטיפול בליקויים נוספים לא מוצה. על המשטרה והמכון להקפיד לדווח זה לזה על המידע שבידם כדי להבטיח את שלמותו ומהימנותו של מאגר נעדרים ואלמונים, וכן להקפיד לפעול על פי הוראות החוק בכל הנוגע למחיקת נתוני זיהוי מהמאגר ולביעור אמצעי הזיהוי שמהם הופקו. כן עליהם להסדיר בנהלים את שיתוף הפעולה בכל הקשור לזיהוי אלמונים ולאיכון נעדרים. ראוי שהמשטרה, המשרד לביטחון הפנים ומשרד הבריאות יבחנו אם יש מקום לשנות את ההליכים כדי להבטיח שנתוני המאגר במשטרה יהיו מלאים, וכן שהמשטרה תסדיר עם המשרד לביטחון הפנים ועם משרד הבריאות את המשך המימון של הטיפול בתיקים חדשים שייפתחו משנת 2013 ואילך. כן ראוי שהמשטרה, משרד המשפטים וצה"ל יבחנו מחדש את המקרים שבהם יועברו אמצעי זיהוי מהצבא למשטרה ואת הדרכים החוקיות להסדיר העברה כזאת.
1. על פי הנקבע בפקודה, אם יתקבל מידע חדש או יתגלו דרכי חקירה שלא נבדקו בעבר, אפשר לחדש את החקירה בעניינו של נעדר בתוך 50 שנה ממועד ההודעה על ההיעדרות, ורק לאחר 50 ;שנה יבוער התיק לעומת זאת, על פי הנקבע בפקודה ובנוהל - אם נמצאו עצמות או שלד לאחר יותר מ -20 שנה ממועד המוות, היחידה החוקרת לא תפתח תיק ולא תנהל חקירה בנושא41.