רשות מקרקעי ישראל . קבורה אזרחית ביישובים חקלאיים בביקורת נמצא כי המשרד אינו ממלא את חובתו על פי חוק שירותי הדת היהודיים ואינו מפקח על קיום הוראות החוק בידי חברות הקבורה ועל הצגת הפרטים הרלוונטיים אצלן. . .החקלאיים מדי שנה דיווחים בדבר הכנסות בתי העלמין אשר בשטחיהם הוא דרש דיווחים אלו רק בעת מתן רישיון לחברת הקבורה, אולם מאחר שלא הקפיד על חידוש רישיונות חברות הקבורה במועד - כל שנתיים - גם לא הקפיד לקבל את הדוחות האמורים. מחדלו הנמשך של המשרד בטיפול בחידוש רישיונות תאגידי הקבורה אילץ את המוסד לביטוח לאומי להעביר את תשלומי דמי הקבורה גם לחברות קבורה שאינן מורשות כדין. לא למותר לציין כי עיסוק בקבורה ללא רישיון הוא עברה פלילית שדינה מאסר שלושה חודשים. (ב) בהקשר זה יש לציין כי באוגוסט 2009 סוכם בדיון בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) כי בתוך שלושה חודשים ייקבעו נוהלי העברת מידע בין ה מוסד לביטוח לאומי ובין המשרד, בין היתר, בעניין רישוי חברות הקבורה. נקבע כי בתום תקופת מעבר שתסוכם לא יועברו עוד דמי קבורה לחברה שאינה מחזיקה ברישיון תקף. נקבע גם כי במקביל יכין המשרד מתווה לתיקוני חקיקה שמטרתם לשפר את סמכויות הפיקוח על חברות הקבורה. לפי חוק שירותי הדת ותקנותיו, חברת קבורה תגיש לשר מדי שנה דוח אשר יכלול בין השאר פירוט של הכנסותיה והוצאותיה בכל הנוגע לבית העלמין. המשרד לא מימש את סמכותו על פי החוק ולא דרש מהיישובים לדעת משרד מבקר המדינה, על ממ"י לבקש נתונים מהביטוח הלאומי בדבר מספר הנקברים בבתי העלמין ביישובים החקלאיים כדי שיהיו בידיה נתונים מהימנים על מספר הנקברים בבתי העלמין ביישובים החקלאיים ועל מנת שמחלקת הפיקוח שלה תוכל לבצע את עבודתה. בתשובה למבקר המדינה מאוקטובר 2009 ציין מנהל ממ"י כי לאחר קבלת טיוטת דוח זה ממבקר המ דינה הועבר הטיפול בחריגות של ארבעה יישובים חקלאיים לטיפול משפטי, ונגד ארבעה אחרים מנהל ממ"י הליכים משפטיים. .בין היישוב החקלאי לחברה הפרטית נחתם לכאורה הסכם למטרות רווח. המשרד לא בדק את משמעותו ואם הוא מהווה תמריץ לגביית תעריפים החורגים מאלו המאושרים בחוק. יתר על כן, על ממ"י לתת את דעתו להסכם זה שכן לכאורה מופר חוזה המשבצת במתן זכות לאחר ללא אישור המינהל ובניצול הקרקע למטרות מסחריות. מתלונות שהתקבלו בביטוח הלאומי בשנים 2004 -2008 עולה כי חברות הקבורה ביישובים חקלאיים גבו ממשפחות הנפטרים עבור הקבורה סכומים הנעים בין 7,500 ל- 24,000 ש"ח; עבור רכישה בחיים של קבר הן גבו סכומים שנעו בין 16,000 ל- 23,000 .ש"ח נראה כי ההיצע המצומצם של קרקעות שסיפקה המדינה לקבורה אזרחית עודד את הכניסה של יישובים חקלאיים לתחום זה - ביישובים חקלאיים מסוימים הפכה הקבורה לחלק מפעילות כלכלית -עסקית - אולם הדבר נעשה בלא שהוסדר כדין. לדעת משרד מבקר המדינה, יישום חוק הקבורה האזרחית יאפשר לספק את הביקוש לקבורה על פי השקפת עולמו של אדם. בדרך זו תתאפשר קבורה אזרחית בהיקף גדול יותר ובמרחק סביר בין בית עלמין אחד למשנהו ובעלות נמוכה, בהתאם להוראות החוק. מממצאי הביקורת עולה כי הביטוח הלאומי אינו מנצל את סמכויותיו בחוקים ובתקנות לצורך אכיפתם. עד אפריל 2009 הוא הסתפק בקבלת הצהרות מיישובים חקלאיים שעליהם התקבלו תלונות ובהתראות שיעשה בהם בדיקות ויבטל את ההסכם עמם ואת הרישיונות שלהם. הביטוח הלאומי, אף שהגיעו אליו תלונות בנדון ואף שמספר הנקברים מעורר שאלות לגבי השימוש המסחרי שנעשה בבתי העלמין, לא דרש לקבל את הדוחות הכספיים שלהם, לא הפסיק את העברת דמי הקבורה ליישובים החקלאיים שהוזכרו בתלונות ולא מימש את אזהרותיו. לדעת משרד מבקר המדינה, על הביטוח הלאומי לשקול העברת דמי קבורה רק לאחר קבלת דוחות שנתיים מחברת הקבורה. פעילותו של הביטוח הלאומי להחזרת התשלומים שגבו חברות הקבורה אמנם סייעה למשפחות שהתלוננו, אולם התופעה טרם נפסקה. יצוין כי חברות הקבורה השיבו את הכסף למשפחות שהתלוננו ללא הצמדה גם כאשר נגבה מספר שנים קודם לכן. לדעת משרד מבקר המדינה, בבואו לדרוש החזר תשלומים מהחברות על הביטוח הלאומי לשקול אם באפשרותו לפעול לפי כלל שדומה להסדר בחוק שירותי הדת היהודיים, שלפיו רשאי הרוכש בחייו חלקת קבר לחזור בו מן העסקה ולקבל את כספו בחזרה מחברת הקבורה בצירוף הפרשי הצמדה. לדעת משרד מבקר המדינה, על הממשלה לשקול את שינוי החוק כך שהתשלומים העודפים יוחזרו בצירוף הפרשי הצמדה. התברר שהצהרות שמסרו יישובים חקלאיים לא מנעו מהם להמשיך ולגבות תעריף גבוה מהמותר ולעשות שימוש מסחרי בבתי העלמין שלהם, כפי שניתן ללמוד ממספר הנקברים הרשומים בדוח הביטוח הלאומי. כאשר חברת הקבורה מפרה את החוק, את התקנות ואת ההסכם עם הביטוח הלאומי, יש לפעול לאכיפת ההסכם, ובהעדר אפשרות אחרת - לבטלו ולהפסיק להעביר לה דמי הקבורה. אלא שביטול ההסכם ואי - העברת דמי הקבורה אינם מונעים מהיישובים החקלאיים להמשיך לקבור ולגבות תשלומים ממשפחות הנפטרים. לדעת משרד מבקר המדינה, על הביטוח הלאומי להמליץ על ביטול הרישיון של חברת הקבורה אם היא מפרה את ההסכם. יש לציין כי עם הפסקת העברת דמי הקבורה לחברת הקבורה היא מפסיקה לדווח לביטוח הלאומי על מספר הנקברים בבית העלמין אשר בשטחה, ומאותה עת נתוני הקבורה בבית העלמין אשר בו היא קוברת אינם מדויקים ברישומי המוסד לביטוח לאומי. לדעת משרד מבקר המדינה, אם אמנ ם עושה היישוב שימוש בחברה פרטית לעקיפת החוק, התקנות וההסכם - הדבר חמור מאוד. הביטוח הלאומי יכול היה לדעת זאת בוודאות לו הפעיל את סמכותו ודרש את הדוחות הכספיים של חברת הקבורה של היישוב ואת המסמכים הרלוונטיים להכנסות בית העלמין מידי שנה. מאז חקיקת החוק חלפו כ-13 שנה, שבמהלכן הקצה המשרד להקמת בתי עלמין אזרחיים 5.8 מיליון ש"ח, מהם3.5 מיליון ש"ח רק לאחר עתירה לבית המשפט העליון. כ -4 מיליון ש"ח הקצה המשרד לעמותת מנוחה נכונה באר שבע והסביבה שהקימה בשנת 1999 בית עלמין אזרחי חלופי בבאר שבע. 1.75 מיליון ש"ח הקצה המשרד לעמותת מנוחה נכונה חיפה והצפון אשר ביקשה להקים בית עלמין אזרחי חלופי בתל רגב. בשנת 2007 הקצתה ממ"י כ-23 דונם לעמותה זו, אולם עד מועד סיום הביקורת לא הוכשר השטח לקבורה. במאי 2009 נחנך בית עלמין אזרחי בכפר סבא ללא עזרתו של המשרד, במימון פרטי. התמשכות הליכי יישום חוק הקבורה האזרחית כמתואר לעיל, אי-מימוש החלטות הממשלה בהיקף הנדרש והיעדר היצע של מקומות לקבורה אזרחית עלולים להגביר את הביקוש לקבורה אזרחית ביישובים חקלאיים.
הביקורת העלתה כי אף שהיישובים החקלאיים שאליהם פנה המשרד לא החזירו את הכסף למשפחות ולא הגישו למשרד את המסמכים שדרש מהם, הוא לא בדק את תעריפי רכישת חלקת הקבר לאנשים בעודם בחיים ולא ביטל את רישיון הקבורה של יישובים חקלאיים אלה או פנה לערכאות משפטיות.