משרד האנרגייה . הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה - משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי אחד התפקידים הבסיסיים ביותר של הדרג המקצועי בשירות המדינה הוא ליצור מבעוד מועד את מסד הנתונים והתשתית המקצועית הנדרשת לגיבוש עמדה על ידי הדרג הנבחר. תשתית כזאת נחוצה כדי שהדרג הנבחר יוכל לבסס את עמדתו על אדנים מוצקים של ידע מקצועי, עדכני ושלם, וכדי שיובטח שיונחו לפניו כל העובדות והשיקולים וכל החלופות הרלוונטיות, יתרונותיהן וחסרונותיהן. הדבר נכון שבעתיים כאשר ההחלטות שיתקבלו נוגעות לעניינים מהותיים כמו בריאות הציבור. לדעת משרד מבקר המדינה היה על משרד הבריאות לפעול לכך שהתשתית המקצועית שבידי המשרד, אשר משמשת לבחינת ההשפעות הבריאותיות של הכרייה והחציבה, תבוא לידי ביטוי באמצעות כלים ברורים, שקופים וישימים שישמשו את מקבלי ההחלטות ומתווי המדיניות במסגרת תכנון של תשתיות ופרויקטים לאומיים, ובכלל זה במסגרת בחינת אפשרות הכרייה בשדה בריר. על אף הזמן הממושך והמשאבים הרבים שהושקעו בקידום הכרייה בשדה בריר, לא הצליחו הגורמים המעורבים בכך לגבש החלטה ומדיניות ברורה ומאוזנת בנושא זה, לרבות החלטות ומדיניות בנושא קצב הכרייה ובנושא השפעותיה על הבריאות. אף שמשרד הבריאות מציין את מוגבלותן של שיטות המחקר בתחום, את דלות הידע המחקרי הקיים בעולם ואת הקושי לאמוד את ההשפעה של הכרייה על בריאות הציבור, עליו לשקול להביא לפני הממשלה הצעה ל קביעה לאומית של לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח המחסור באתרי מחזור והטמנה של פסולת בניין, על משרדי הפנים והגנת הסביבה להשלים את פריסתם של אתרים אלה כדי לצמצם את התמריץ הכלכלי שבהשלכת פסולת בניין באתרים לא מוסדרים. על המשרדים והרשויות הרלוונטיות להגביר את הפיקוח על אתרי בנייה ופרויקטים תשתיתיים שבאחריותם כדי להבטיח שפסולת בניין תובל לאתרי טיפול מורשים ותטופל ביתר נוכח מרכזיותה של מחצבת תמר במסגרת התכניות העתידיות לאספקת חומרי חציבה למרכז הארץ, ועל פי תשובות הגופים המבוקרים, על משרדי התחבורה והפנים בשיתוף משרד האנרגיה לקדם את התכניות הדרושות לשינוע חומרי הגלם מהמחצבה ולקבוע לוחות זמנים לשם כך. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי בהיותו בעל הסמכות העליונה בנושאים הקשורים לבריאות הציבור, ולנוכח העובדה שהחלטותיו מתבססות על ידע, ניסיון וקריטריונים רפואיים מקובלים , יש לו השפעה מכרעת על ההחלטות בנושאים אלו המתקבלות בוועדות התכנון. המשרדים הרלוונטיים ערים זה שנים רבות לתכונות הפוספטים, לקרקעות שבהן הם נמצאים, וכן ליתרונותיה וחסרונותיה של הכרייה. רק לקראת השלבים המתקדמים של אישור התכנית נדרש משרד הבריאות לסוגיה, אך בהיעדר נתונים מס פקים וחוות דעת מבוססות מהבחינה המדעית-מחקרית הוא התקשה לבסס את עמדתו, לרבות בנוגע לקיום כרייה ניסיונית. גם החלטתו לקבל ייעוץ בין -לאומי התקבלה באיחור. בכך תרם המשרד להגברת החששות בקרב האוכלוסייה לגבי הכרייה בשדה בריר ולאי-הוודאות לגבי ענף כלכלי חשוב זה. עודפי חפירה ותוצרי מחזור פסולת בניין יכולים לשמש כתחליף במקרים מסוימים לחומרי חציבה מהמחצבות ובכך מאפשרים לחסוך בהם. אם משרד הפנים יקדם באופן משולב ומתואם את תמ"א 14ב' ו-14 ד', אף שרק אחת משתי התמ"אות נמצאת בשלבי תכנון מתקדמים, ובד בבד המשרד להגנת הסביבה יפעל לקידום השימוש בחומרים ממוחזרים מפסולת בנייה, השימוש במשאבים אלה צפוי להתייעל והדבר עשוי לסייע במימושם של אינטרסים סביבתיים חיוניים. משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שהמשאבים המוקצים לפיקוח מוגבלים, יש תועלת רבה בתיאום בין יחידות הפיקוח ואף באיגום משאבים לשם כך. ראוי כי משרדי האנרגיה, הפנים, הכלכלה, הגנת הסביבה והרשויות המקומיות ישקלו הסדרת נוהל אחיד לשיתופי פעולה שיגדיר את מטרות הפיקוח בכל משרד ואת מועדיו, וישתפו את יחידות הפיקוח האחרות בממצאים שהועלו. לדעת משרד מבקר המדינה כדי לקדם שימוש יעיל ומבוקר בחומרי החציבה על משרדי האנ רגיה, הפנים, השיכון והתחבורה בשיתוף רמ"י להדק את שיתוף הפעולה ביניהם במסגרת תכנון עתידי של פרויקטים לאומיים ולפעול מבעוד מועד בהתאם למחויבות הממשלה לפיתוח בר קיימה. כמו כן, עליהם לפעול לגיבוש הנחיות משותפות ולקבוע מסגרת זמנים ליישומן. משרד מבקר המדינה מעיר כי השתתפותו של משרד התחבורה בדיוני ועדת העורכים של תמ"א 14 ב' כיועץ אינה מספקת, והדברעלול לפגוע בעבודת הוועדה, באופן קבלת החלטותיה וביכולת ליישמן. בשל היעדר תכניות של משרד התחבורה בסוגיית השינוע המסילתי מחד ומשום שוועדות התכנון לא הסדירו כנדרש סוגיות הנוגעות לאתרי פריקה באזור המרכז מאידך, ספק אם יהיה אפשר ליישם את החלטות תמ"א 14 ב' לגבי אספקת חומרי חציבה ממחצבת תמר למרכז הארץ. רמות הסיכון שיהיו מקובלות עליה במקרים דומים ולביצוע תסקירים בריאותיים כל אימת שמתעורר חשש כבד לבריאות הציבור, כדי לקדם הליכי תכנון, ותוך שמירה על בריאות הציבור. בהתאם לכך, על משרדי ממשלה המעורבים בהיבטים של כרייה בשדה בריר להכריע לגבי עתיד תעשיית הפוספטים במסגרת תכנית ארוכת טווח שתביא בחשבון גם את הדורות הבאים, לבדוק בתוך פרק זמן סביר, באופן מקצועי ובלתי תלוי את הצורך בה, את יתרונותיה וחסרונותיה, את היקפה ואת השפעותיה על בריאות האוכלוסיי ה ואת ההשפעות הצפויות של אי-אישור הכרייה על המשק ועל התעסוקה - כל זאת לפני שייעשה שימוש אחר בקרקע. אם יוחלט על כרייה בשדה בריר, על משרד הבריאות לבחון, בתיאום עם המשרד להגנת הסביבה, כיצד יש לפעול למזעור ההשפעה האפשרית של הכרייה על בריאות תושבי האזור. משרד מבקר המדינה מעיר לגורמי התכנון כי עליהם לגבש כלים שיבטיחו כי במסגרת תכנון סטטוטורי של תשתיות נשקלו כל השיקולים הנוגעים לשמירה על חיי אדם, על בריאותם ועל איכות חייהם; ולשם הגנה על הסביבה, לרבות משאבי הטבע, המערכות האקולוגיות והמגוון הביולוגי, למען הציבור ולמען הדורות הבאים ובהתחשב בצורכיהם . על גורמי התכנון, ובכללם משרד הבריאות, להגדיר קריטריונים ברורים ומדידים לשימוש באותם כלים, על אף הקושי הכרוך בכך, ולשלבם בתהליכי התכנון, תוך שיתוף כל הגורמים המעורבים בנושא. שימוש בכלים אלה עשוי לסייע לגורמי התכנו ן בקבלת החלטות מאוזנות בשיתוף כל הגורמים הרלוונטיים ולמנוע עיכובים בביצועם של פרויקטים גדולים. משרד מבקר המדינה מציין כי על אף הטענות בדבר קשר רציף בין המפקח על המכרות במשרד האנרגיה ובין קמ"ט מסחר ותעשייה, הועבר למשרד האנרגיה מידע חלקי בלבד על היקפי הכרייה והעתודות באיו"ש. בהיעדר נתונים מלאים ומעודכנים ולנוכח העיכובים בהעברתם עלול להתעורר קושי בניהולו ובניצולו של המשאב זה. לדעת משרד מבקר המדינה ניהול מערכות מידע נפרדות בגופים השונים לטיפול במשאבי הטבע שמקורם במחצבות והאופן שבו מועבר המידע בין המערכות גורם להקצאה לא יעילה של משאבים ולפגיעה באיכות הנתונים ובאמינותם. עקב כך נפגמת יכולתם של מתווי המדיניות לקבל החלטות הנוגעות לניהול משאבים אלה ולפקח עליהם. על משרד האנרגיה לשקול אם לרכז בידיו את ניהול המידע לגבי עתודות משאבי הטבע, לרבות מידע שנמצא בידי משרדים אחרים. .לדעת משרד מבקר במדינה על משרד האנרגיה לשקול בשיתוף משרד האוצר את האפשרות לתעד מידע זה בדוחות הכספיים של המדינה. משרד מבקר המדינה מעיר כי החזרתן לרמ"י של מחצבות שחלקן בעלות עתודות לא מנוצלות מתוקף החלטות הוועדה המקצועית, היעדר צעדים נמרצים מצד רמ"י לשווקן והיעדר תכנון של מחצבות חדשות - כל אלה עלולים לגרום להחמרת המחסור בחומרי הגלם באזורים אחדים ולעלייה במחיריהם. לנוכח זאת על כל הגורמים האחראים הנוגעים בדבר, ובראשם משרד הפנים, להחיש את אישור תמ"א 14 ב'. עיכובים בקידומה לקראתאישור עלולים לפגוע ביכולתו של ענף החציבה לספק את הביקוש בענפי הסלילה והבנייה, לעכב ואף להעמיד בספק את יישום תכניות הפיתוח של הממשלה במלואן. כדי לצמצם את המחסור יש ליישם תכניות להעמקת המחצבות, שאותן מעודד המפקח על המכרות, וזאת בהתחשב במגבלות הסביבתיות, הבריאותיות והתכנוניות באזורים אלה. נוסף על כך אישור תמ"א 14 ב' יאפשר קידום תכניות באמצעות ועדות התכנון, וגם בכך יתרום לצמצום המחסור. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי ראוי שירכז את נתוני הביקוש לטווח הבינוני והארוך בהתאמה לאופק התכנוני של תמ"א 14 ב' של כל חברות התשתית שבאחריותו כדי לוודא כי ניתן יהיה לממש את תכניות הפיתוח המתוכננות של הממשלה במסגרת עתודות חומרי החציבה הכלולות בתמ"א זו. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות ההגבלים העסקיים על שפעלה באיחור לבדיקת נושא הריכוזיות בענף החציבה ולא קבעה מסגרת זמן סבירה לגיבוש המסקנות כאמור. נוכח מצוקת המקרקעין המיועדים לחציבה, מאחר שהקצאת המקרקעין שבהם שוכנות המחצבות הוסדרה באמצעות תמ"א, וכדי להפיק את מרב חומר הגלם ממשאבי הטבע, על רמ"י בשיתוף משרד הפנים, תוך היוועצות עם משרד האנרגיה, לבחון בהקדם דרכים לניצול העתודות במחצבות המוחזרות לרמ"י או לשקול שיטות אחרות שימריצו את היזמים לנצל עתודות אלה. משרד מבקר המדינה מעיר למינהל ולרמ"י כי עליהם לגבש במשותף אסדרה מחייבת שתעגן את העברת האחריות לתכנון המחצבות, תוך שימת דגש על אחריותו הכוללת של המינהל לניהול ענף הכרייה והחציבה, ובה ייקבעו בין היתר אופן הקצאת המשאבים הדרושים ולוחות הזמנים הנדרשים לכך. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האנרגיה, בשיתוף משרד האוצר ורמ"י, לקבוע בהקדם את גבולותיהם של תחומי האחריות בין הרשויות השונות, ולפעול לייזום חקיקה ועדכונה באופן שיבטיח את הקצאת המשאבים הנדרשים לשם כך. על משרד האנרגיה לשקול מהי הדרך המיטבית לייעל את הטיפול במערכת המחשוב ולהתאימה על פי הצורך לעבודה מול מערכות מחשוב חיצוניות. לדעת משרד מבקר המדינה מצב בו נציגי אותו משרד מציגים עמדה נוגדת באותו הנושא בוועדות השונות אינו תקין. אומנם חוות הדעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה משנת 2013 עיגנה את "עצמאות הנציגים" במוסדות התכנון, לפיה עליהם להציג את שיקול דעתם המקצועי ולא להכפיף את שיקול דעתם לשיקול דעתו, הנחייתו, הורייתו או המלצתו של גורם כלשהו לרבות של הדרג המנהלי הנמצא מעליהם, אולם במקרים האמורים לא לכך נועדה עצמאות הנציגים. חייבת להיות עמדה משרדית עקבית וקוהרנטית במדרג ההיררכי של תהליך התכנון, בגדרה יפעל כל נציג לפי תפיסתו המקצועית. החלטות שקיבלו הוועדות המחוזיות והמקומיות נטו לשקף לעתים, בהיעדרה של אסטרטגיה לאומית כוללת, סדרי עדיפויות מקומיים ולא שיקולים לאומיים. נוסף על כך פרק הזמן הארוך הנדרש לאישור התמ"א, הי עדרם של נציגי משרד האנרגיה מוועדות כאמור, הימשכותם של הליכי תכנון, עיכובים בשיווק ופרסום מכרזים למחצבות עלולים לגרום להקדמת המועד שבו יורגש המחסור בחומרי חציבה. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האנרגיה להביא בהקדם לפני הממשלה את בעיית המחסור המסתמן בחומרי גלם ואת השפעותיו הצפויות על פיתוח התשתיות, על בניית דיור ועל יוקר המחיה, לגבש הצעות אפשריות להתמודדות עם המחסור ולפעול לצמצומו באמצעות הכלים העומדים לרשותו ובהם גיבוש של אסטרטגיה כאמור שעשויה לצמצם את הפערים בין אינטרסים לאומיים ומקומיים. הדורות הבאים, ובהתבסס על כך תשקול את בכרייה בשדה בריר ואת הטכנולוגיות והדרכים האפשריות לבצעה. כמו כן עליה לבדוק כיצד יושפע המשק אם הכרייה לא תאושר. כל זאת יש להסדיר לפני שייעשה שימוש אחר בקרקע.
.ההשקעה בתשתיות נועדה, בין היתר, לספק שירותים חיוניים לאזרחי המדינה ולקדם את כלכלתה. פערים בין רמות הביקוש והצריכה ובין ההיצע ויכולת האספקה בתחומי התשתית האסטרטגית פוגעים בצמיחה וברמת החיים של תושבי המדינה. יישום וקידום של פרויקטים תשתיתיים מחייבים שימוש במשאבי טבע בכלל ובחומרי חציבה בפרט. הממשלה הכירה בכך ויזמה את תמ"א 14 ב', שנועדה להקצות שטחי חציבה וכרייה על פי הביקושים באזורים השונים, תוך איזון בין צורכי ענפי הבנייה והסלילה ובין הצורך בשימור הסביבה ואיכות החיים. אולם במועד סיום הביקורת, כשמונה שנים לאחר שהוחל בהכנתה, היא טרם נכנסה לתוקף, ואישורה אינו צפוי בזמן הקרוב. הימשכות הליכי התכנון של תמ"א 14'ב, שינויי חקיקה, שיתופם החלקי של נציגי משרד האנרגיה בתור יועצים בוועדות כאמור, עיכובים בשיווק ובפרסום מכרזים למחצבות על ידי רמ"י - כל אלה גרמו, בין השאר, לצמצום שטחי חציבה, לסגירת מחצבות ובעיקר להחמרת המחסור שצפוי להתחיל לקראת שנת 2020. על משרד האנרגיה להביא בהקדם לפני הממשלה את בעיית המחסור המסתמן ואת השפעותיו הצפויות על פיתוח התשתיות, על בניית מבני מגורים ועל יוקר המחיה ולגבש הצעות אפשריות לטיפול בסוגיה. על משרד האנרגיה לגבש אסטרטגיה לאומית כוללת לטיפול במשאבי טבע שתשמש בסיס לתכנון הסטטוטורי ותשמש מסגרת לקבלת החלטות להקצאתם ולניצולם. ההשפעה של חציבה וכריי ה על בריאות הציבור היא מרכיב חשוב שיש להביא בחשבון במסגרת האתגרים שאתם מתמודדות ועדות התכנון. החלטות שקיבלו הוועדות המחוזיות והמקומיות נטו לשקף לעתים, בהיעדרה של אסטרטגיה לאומית כוללת, סדרי עדיפויות מקומיים ולא שיקולים לאומיים. על משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה לנתח את הסיכונים הבריאותיים והסביבתיים הכרוכים בכרייה וחציבה ולבדוק את השפ עותיה על בריאות האוכלוסייה. על משרד הבריאות לשקול להביא לפני הממשלה הצעה ל קביעה לאומית של רמות סיכון בפרויקטים תשתיתים בכלל ושל משק הכרייה והחציבה בפרט, שיהיו מקובלות עליה. על הממשלה לגבש עמדה לגבי חיוניותם של פרויקטים אלה אל מול רמות הסיכון שיקבעו. כמו כן, עליה להכריע לגבי עתיד תעשיית הפוספטים במסגרת תכנית ארוכת טווח שתביא בחשבון גם את טובתם של