משרד התחבורה והבטיחות בדרכים . התקדמות פרויקט הרכבת הקלה בגוש דן .נת"ע החליטה על התקנת מיגון בדרגות שונות ל- 1,435 יחידות בתוואי הקו הירוק בעלות .של 129 .מיליון ש"חבביקורת עלה כי נת"ע אינה בודקת את יעילות המיגון למניעת רעשים .בפועל ע"י גורם בלתי תלוי אלא ע"י החברה שניהלה את פרויקט המגון וזאת באופן מדגמי. .משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע לבצע בדיקות, בהיקף הנדרש, של יעילות המיגון .בפועל לאחר השלמת המיגון על ידי גורם בלתי תלוי שלא היה מעורב בביצוע המיגון. .נת"ע מפעילה נוהל של עיריית תל אביב לקביעת זכאות לפיצויים לעסקי ם שהגישה אליהם .נחסמה על כלל הבקשות לפיצוי שמוגשות בידי עסקים בכל הרשויות המקומיות שבתוואי .הפרויקט. עם זאת, נת"ע לא קבעה נוהל רשמי מטעמה לפיצוי העסקים והיא לא פרסמה .את המבחנים שלפיהם היא קובעת את הפיצויים. במצב הדברים הקיים אין לבעלי העסקים .מידע נגיש לגבי זכויותיהם לקבלת פיצויים ולגבי אופן הגשת בקשות לפיצויים. .משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע, למשרד התחבורה, לעיריות פתח תקווה, בני ברק, .ורמת גן שבהן הרק"ל עובר ת בקו תת -קרקעי, לפעול לאישור נוהל פיצויים לעסקים .ולהגברת השקיפות באמצעות פרסום הנוהל לידיעת הציבור המושפע מעבודות הקמת .הרק"ל והעשוי להיות זכאי לפיצויים בהתאם להוראות הנוהל. .משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעולות ההיערכות להתאמת שירות האוטובוסים .לקראת הפעלת הקו האדום של הרק"ל, והוא מציין כי היערכות מוקדמת ופרסום מפת .הקישוריות של הרכבת הקלה לאמצעי תח"ץ אחרים, לרבות קווי האוטובוסים, עשויים .להגביר את היענות הציבור לשימוש במערכת הרק"ל ואת ה עמידה ביעדים של מספר .הנסיעות שהציבו נציגי הממשלה לקו זה. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברת נתיבי איילון, לרשות הארצית לתחבורה ציבורית .ובשיתוף חברת נת"ע לפעול למיפוי מלא של קישוריות הקו האדום של רק"ל ולפרסמו .לציבור, לרבות באמצעות יישומונים (אפליקציות) תחבורתיים, טרם הפעלת הקו האדום. .דוגמה למיפוי כזה ניתן לראות במפת הקישוריות בין אוטובוס לקו האדום של רק"ל .בירושלים שהובאה לעיל. כמו כן מומלץ שיעקבו באופן שוטף אחר השינויים בהרגלי .הנסיעה עם פתיחת הקו האדום ויפעלו להתאמת שירותי האוטובוסים כאמצעי המזין את .שירותי הרק"ל והתומך בהם היכן שהדבר אפשרי וחיוני לשיפור השירות לנוסע. עלה כי הבצ "ם תוקצב בחסר בשלבי הפרויקט השונים, כדלהלן - בשנת 2010 בשלב .התכנון הרעיוני הוגדר בצ"ם בשיעור של 16% בקירוב, לעומת50% על פי נוהל פר"ת .לשנת 2006 שהיה תקף במועד עריכת האומדן הראשוני (פער של34 נקודות אחוז). הבצ"ם .אופס בדצמבר 2019 , כשנתיים לפני מועד סיום הפרויקט. איפוס הבצ"ם בעיצומו של שלב .הביצוע של הפרויקט מביא לכך שלא נותרה בפרויקט גמישות ניהולית אשר באה לידי .ביטוי בתקציב שאמור לפתור צורך בלתי צפוי. באוגוסט 2020 , כשמונה חודשים לאחר .שאופס, נקבע מחדש בצ"ם בסכום של 25 מיליון ש"ח. במועד זה מכלולים מרכזיים .בפרויקט (המערכות ועבודות גמר בתחנות) שהיקפם הכספי כ -6.7 מיליארד ש"ח היו .בשלבי ביצוע מוקדמים ולפיכך הבצ"ם שנקבע היה למעשה 0.4% בקירוב מאומדן העלות .של המכלולים האלה. על פי נוהל פר"ת ל-2012 שהיה תקף באותו מועד, מומלץ כי לקראת .הביצוע, כאשר יש תכנון מפורט, יוגדר תקציב בצ"ם בשיעור של 15% מעלויות הפרויקט .הצפויות (כ-14.7 נקודות אחוז יותר מהבצ"ם שנק בע). משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע ולמשרדי התחבורה והאוצר לפעול למניעת דחיות .ולעמידה בלוחות הזמנים בקווים הירוק והסגול כדי לנצל את התועלות הנקיות מפעילות .הקווים. משרד מבקר המדינה ממליץ לשקלל ככל הניתן את אובדן התועלת הנקייה בשל .דחיית הפרויקט בבחינת לוחות הזמנים בפרויקטים וכי בדיוני ועדת ההיגוי יעמדו משרד .האוצר ומשרד התחבורה על התועלת הכלכלית הנקייה של הפעלת הקווים הירוק והסגול .ויבחנו אם כדאי מבחינה כלכלית למנוע את הדחייה או להקדים את לוחות הזמנים, הכול .מבלי לגרוע מאיכות הביצוע של הפרויקט ובהתאם להוראות כל דין ולאחר בחינת .ההסכמים שנחתמו מול הקבלנים . הבדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה, כי ממועד קביעת האומדן הראשוני של העלות .לפרויקט הקו האדום בהחלטת הממשלה מדצמבר 2010 בסך10.7 ,מיליארד ש"ח בוצעו .12 עדכונים לכל הפחות באומדן הפרויקט ולפחות בשמונה מהם עודכן אומדן עלות .הפרויקט הכוללת, ובעדכון האחרון באוקטובר 2021 עמד אומדן העלות על כ- 18.71 .מיליארד ש"ח, סכום הגבוה בכ-8 מיליארד ש"חמאומדן העלות המקורי (כ-75% ). בניכוי .השפעת התייקרויות (הוספה של 0.671 מיליארד ש"ח) וירידה ב מע"ם מ-18% ל-17% . בשנת2016 (ירידה של 0.128 מיליארד ש"ח) אומדן העלות גדל בכ -7.46 מיליארד ש"ח .(כ- 69.7%). . בדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי באומדן העלות הראשוני מדצמבר2010 בסך .כ-10.7 מיליארד ש"ח הובא בחשבון תקציב בצ "ם בסך של 1.7 מיליארד ש"ח, כ-16% . מהתקציב הכולל. כלומר, תקציב בצ "ם בשיעור של כ -16% שהובא בחשבון באומדן .הראשוני שהציגה נת"ע לממשלה בדצמבר 2010 היה תואם בקירוב לתקציב בצ " ם .המתאים לשלב התכנון המפורט בעוד שבפועל בשלב הזה היה מצוי הפרויקט בשלב .תכנון רעיוני שבו לפי נוהל פר"ת מומלץ להקצות לבצ"ם 50% .מאומדן הקיים .עוד נמצא שהחריגה באומדן של עלות הפרויקט בשיעור של כ-75% גבוהה פי שניים וחצי .משיעור הבצ "ם המקובל כפי שנקבע בנוהל פר"ת משנת 2006 , העומד על30% בשלב .התכנון המוקדם ואף גבוה משיעור הבצ"ם המקובל בנוהל פר"ת זה בשלב התכנון הרעיוני, .העומד על 50%54. כלומר, גם תקצוב הבצ"ם במקור לפי נוהל פר"ת, שהיה בתוקף במועד .קביעת האומדן בדצמבר 2010 , לא היה מספיק לממן את החריגות הגדולות באומדן .העלויות. .על נת"ע ומשרד התחבורה להקפיד על הצגת אומדנים ריאליים ככל שניתן לצורך אישור .הפרויקט על ידי הממשלה. אישור פרויקט על בסיס אומדן נמוך עלול לגרום להשקעת .משאבים רבים בפרויקט, וייתכן שבעתיד תגדל עלותו בעשרות אחוזים מעל לאומדן .שאושר. גם אם יתברר בעתיד כי העלות של הפרויקט תהיה גבוהה בעשרות אחוזים, .פוחתות האפשרויות של הממשלה לבטל או לשנות מהותית את הפרויקט שהתייקר, בין .היתר בשל קיומן של עלויות שקועות - ( Sunk Costs ) שכבר הושקעו בקידום הפרויקט עד .אותו מועד. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי במועד קביעת הבצ"ם יש לבחון את הניסיון שהצטבר .במהלך הקמת הקו האדום ולהפיק ממנו לקחים. משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע .ולמשרד התחבורה להקפיד כי בפרויקטים בתחום הרק"ל והמטרו שנמצאים בשלב הביצוע .ובשלב התכנון, ייקבעו מסגרות בצ"ם שיהיו תואמות לנוהל פר"ת המעודכן למועד ביצוע .ההערכה, בהתאם לשל בי הפרויקט. הצגת אומדן תקציב מדויק ככל הניתן תאפשר .למדינה לקבל החלטות תקציביות על בסיס נתונים נאותים שיוצגו לה, ויאפשרו לה לבצע .בחינת כדאיות כלכלית ולהקצות משאבים בהתאם. .נמצא כי עדכוני אומדנים בהיקף של כ-2 מיליארד ש"ח לפחות מתוך כ-7.5 מיליארד ש"ח .שביצעה חברת נת"ע נבעו מתכולות עבודה ועלויות שלא נכללו באומדני העלות הקודמים. .באוגוסט 2012 עדכנה נת"ע את האומדן בסכום של1.5 ,מיליארד ש"ח1.2 מיליארד ש"ח .מתוכם מוסברים בעבודות שנעשו בשנים 2011 - 2012 ולא נכללו באומדן המקורי. עוד .עלה כי בספטמבר 2012 העריכה חברת הבקרה כי האומדן שהציגה חברת נת"ע לקו .האדום באוגוסט 2012 (12.2 מיליארד ש"ח) נמוך, וכי יהיה צורך לעדכן אותו בכ-1.9 עד .3.2 מיליארד ש"ח. השוואת נתוני הדוח האמור של חברת הבקרה לנתוני אמת הידועים .במועד סיום הביקורת מעלה, כי חלק ניכר מההערכות שהובאו בדוח זה תאמו לנתונים .בפועל הידועים בשנת 2022 לקראת סיום הקמת הקו (תקציב ניהול פרויקט הוערך ב-500 . מיליוןש"ח ומסתכם בכ-480 מיליוןש"ח נכון למועד סיום הביקורת, מיגון מבנים הוערך .ב-60 מיליוןש"ח והמיגון האקוסטי שבוצע בפועל הסתכם בכ-70 .)מיליון ש"ח .בנובמבר 2012 עודכן שוב אומדן עלות הפרויקט ל-14.4 מיליארד ש"ח. מאומדן זה עלה .כי באומדן מאוגוסט 2012 לא נכללו הסכומים האלה: כ -790 מיליון ש"ח בגין תוספת .לשינויים הנדסיים אפשריים ורכש קרונות נוספים, כ-430 מיליון ש"ח תוספת בגין הצמדות .ומיסים, כ-500 מיליון ש"חתוספת לניהול הפרויקט ( על פי המלצת חברת הבקרה), כ-600 .מיליון ש"ח לטיפול במים לרבות זיהום מים וכ-160 .מיליון ש"ח בצ"ם נוסף .עדכונים בסכומים מצטברים של 2 מיליארדי ש"ח לפחות באומדני העלות עקב הוספת .תכולות עבודה שלא נכללו באומדנים הקודמים מעלים ליקויים בהליכי התכנון, בהערכת .האומדנים ובאישורם. יתר על כן, בתקופה שבין אוגוסט 2014 ליוני2019 לא הצמידה נת"ע .את אומדני עלויות הפרויקט למדדי התשומות הרלוונטיים לפרויקט וזו הייתה סיבה נוספת .לפערים האמורים. הלוח מראה כי חברת נת"ע הוקמה ב-1997 , כארבע שנים לאחר הקמת החברה המקבילה .בדנמרק, אך המועד המשוער של הפעלת הקו האדום צפויה להתרחש יותר מ-20 שנים .לאחר מועד הפעלת הקווים בקופנהגן. .השוואה נקודתית של לוחות הזמנים להקמה לפרויקט של פרויקט הקו האדום לפרויקט .בקופנהגן העלתה כי שלב ההיערכות, התכנון והביצוע של הקו האדום נמשך כ-16 שנים .יותר משנמשך הפרויקט המקביל (שאף הוא הראשון מסוגו במדינה שבה הוקם) ועבודות .ההקמה בפועל ארכו למעלה משנתיים יותר ממשך העבודות בפועל בפרויקט בקופנהגן. .משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע, למשרד התחבורה ולמשרד האוצר לבחון כיצד ניתן .לקצר את תהליכי העבודה, לרבות למול פ רויקטים דומים שבוצעו בעולם. בפרט מומלץ .לבחון את סיבות השורש לעיכובים בשלב המעבר מהתכנון העקרוני לתכנון המפורט .ולביצוע בפועל, ולבחון דרכים לצמצום השלב הזה. אומדן עלויות הקו האדום והקו הירוק נמצא בטווח העלויות בהשוואה במחקר הבנק .העולמי והוא כ-77% וכ-94% בהתאמה מהעלות המרבית של קבוצת ההשוואה במחקר .הבנק העולמי (2010 ). לעומתם אומדן עלות הקו הסגול גבוהה ב-28% בקירוב מהעלות .המרבית במספרי ההשוואה שהם כמיליארד ש"ח (במחירי 2000 )93. .עלה כי במועד סיום עבודת הביקורת באפריל 2022 , הקו האדום של רק"ל במטרופולין .תל אביב צפוי להיפתח לשימוש הציבור בנובמבר 2022, ואושר תכנון מחדש של קווי .האוטובוס המותאמים להפעלת הקו. עם זאת, ייתכן כי גם במועד פתיחת הקו לא יהיו .שירותי האוטובוסים מותאמים במלואם למציאות החדשה ולכן הטמעת הקווים מתבצעת .בשלושה שלבים - התאמות לפני ההפעלה של הקו האדום, התאמות במועד ההפעלה .והתאמות אפשריות לאחר תחילת ההפעלה ולאחר סקר הרגלי נוסעים. .עוד עולה מממצאי הבדיקה של משרד מבקר המדינה שבפרויקט הקו האדום, שהוא עתיר .תוואי תת-קרקעי (מחצית מהתוואי הוא תת -קרקעי), אומדן עלות הפרויקט נמצא בטווח .העלויות בפרויקטים דומים שנבחנו במחקר הבנק העולמי, ואילו אומדן העלות של פרויקט .הקו הסגול, שהוא עילי לאורך כל התוואי (למעט שיקוע של כ-1.5 ק"מ וגישור של1 ,)ק"מ .גבוה בשיעור ניכר מאומדני העלות של פרויקטים דומים במדינות אחרות. בקו הירוק, שיש .בו כ-4 ק"מ של תוואי תת -קרקעי, 3 ק"מ שקועים וכ -3 ק"מ גישור, לא נרשמה חריגה .בהשוואה לפרויקטים דומים. ממצאים אלה יכולים ללמד על מידת ההבדלים בעלויות .הקמת פרויקטים תת-קרקעיים בישראל ופרויקטים עיליים. כלומר, אומדן עלויות ההקמה .של פרויקט הרק"ל העילי בגוש דן גבוהה מעלות הקמת פרויקטים דומים במדינות אחרות .ועלות הקמת פרויקטי רק"ל מורכבים יותר, שבהם מרכיב תת -קרקעי גדול דומה יותר .לעלות הקמתם במדינות אחרות. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה ולמשרד האוצר לבחון את הפערים .בעלויות פרויקטים של רק"ל בתוואי העילי ביחס למדינות אחרות, לבחון כיצד ניתן למזער .את הפערים האלה ולהשתמש בניתוח שיבוצע ככלי התומך בהחלטת לגבי חלופות .לפרויקטים תחבורתיים עתידיים לרבות בחירת תוואי הקרקע של הפרויקט. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדי התחבורה והאוצר ולנת"ע וכן לרשויות בתוואי הקווים .הסגול והירוק - חולון, ראשון לציון, הרצלייה, יהוד-מונוסון, אור יהודה, קריית אונו, גבעת .שמואל, רמת גן, גבעתיים - שטרם חתמו על ההסכמים, לפעול לחתימה על הסכמים. .הסכמים אלה יאפשרו תיאום עם הרשויות המקומיות והסדרה של חובות הצדדים .וזכויותיהם תוך איזון בין הצורך בקידום הפרויקט לבין הצרכים של הרשויות ותושביהן, והם .עשויים לאפשר התקדמות מהירה יותר של הפרויקט ובכך למזער את הפגיעה בתושבים .ולאפשר להם להפיק תועלת מהפרויקט מוקדם ככל הניתן. חתימה על ההסכמים כאמור .מקבלת משנה חשיבות כל עוד אין במטרופולין תל אביב רשות תחבורה מטרופולינית ואין .מִ נהלת פרויקט של הרק"ל מטעם הרשויות. עוד ממליץ משרד מבקר המדינה למשרד .האוצר לשקול את יישום ההסכמות המסתמנות לקראת הקמת המטרו בקווי הרק"ל הירוק .והסגול. .לאור החשיבות הרבה העולה מהביקורת ומהתייחסויות הגופים המעורבים של התאמת .תשתיות החשמל בפרויקט הרק"ל, ממליץ משרד מבקר המדינה כי חח"י בשיתוף נת"ע .יבחנו אם המשאבים שהקצתה חח"י לטובת הפרויקט מספקים לצורך קידומו ואם תהליכי .העבודה הקיימים נותנים מענה לצורכי הפרויקט. מומלץ כי החברות יפעלו בתיאום ביניהן .ועם משרדי התחבורה והאוצר כדי לגשר על הפערים ביניהן, ולמצוא דרכים כדי לייעל את .ביצוע העבודות ולקבוע את תכולתן ועלותן. כן מומלץ כי משרד התחבורה יפ על לתת .מענה יעיל לתיאום התשתיות בכלל ובתוואי פרויקט הקווים הירוק והסגול בפרט. .לקראת המשך פיתוח מערכת הרכבת הקלה ומערך המטרו ממליץ משרד מבקר המדינה .לנת"ע, למשרד התחבורה , לאגף התקציבים ו לאגף החשב הכללי במשרד האוצר להסדיר .את מדרג הסמכויות לאישור עדכוני התקציב באמצעות נוהלי עבודה, לקבוע את אופן .ההצגה של העדכונים המבוקשים וכן לתעד את הבקשות ואת ההחלטות שהתקבלו בנושא .ולצרף למערכת הממוחשבת לניהול התקציב את האסמכתאות לעדכון. עוד מומלץ כ י .העברת סכומים בין סעיפים תקציביים תאושר רק לאחר הצגת ביסוס פרויקטאלי ותקציבי .להקטנת האומדן בחבילת העבודה, אשר מתקציבה מוצע להקצות הסכום למימון .ההעברה. נמצא כי בין אוגוסט 2014 ליוני2019 העבירה נת"ע כ- 4.856 מיליארדי ש"ח בין הסעיפים .התקציביים השונים. במסגרת ההעברות הקטינה נת"ע את האומדנים בשבעה סעיפים .תקציביים בחצי מיליארד ש"ח ויותר והגדילה את הסעיפים האמורים בסכומים העולים על .שני מיליארד ש"ח. בחודשים יוני 2019 , דצמבר2019 ומרץ 2020 נוספו הצמדות בהיקף .כולל של 517 מיליון ש"ח בקירוב, ולאחר מכן, באוגוסט 2020 , הוגדל אומדן התקציב .כמעט ב-1.2 מיליארד ש"ח נוספים, ומאותו מועד נת"ע מעבירה לנציגי הממשלה סטטוס .ביצוע בפועל של הסעיפים התקציביים העיקריים, הוראות שינוי עתידיות ידועות, סיכונים .ידועים ובצ"ם. .לקראת המשך פיתוח המערכת להסעת ההמונים משרד מבקר המדינה ממליץ לוועדת .ההיגוי העליונה לבחון את השינויים התכופים שבוצעו בתקציב הפרויקט בשנים 2014 - .2019 ואת משמעויותיהם הכלכליות הנרחבות לשם הפקת לקחים ובמטרה לקייםמעקב .יעיל אחר ביצוע הפרויקטים שבביצוע ובתכנון, לרבות עמידה בלוחות זמנים ובתקציב. .בביקורת נמצא כי בנת"ע ובמשרד התחבורה אין תיעוד תומך לעדכון שבוצע באומדן עלות .הפרויקט באוגוסט 2014 בסך2.2 מיליארד ש"ח בקירוב שהם כ- 15.3% .מסכום הפרויקט .על נת"ע ומשרד התחבורה להקפיד על תיעוד מלא של עדכוני תקציב, ובפרט כאשר .העדכונים הם בהיקפים כספיים ובשיעור ים ניכרים מעלות הפרויקט. .לקראת השלמת הקו האדום של הרכבת הקלה ובעיצומן של עבודות בקו הסגול שעובר .בשטחה של העיר רמת גן, מומלץ כי עיריית רמת גן וחברת נת"ע יחתמו על הסכם שיסדיר .את היחסים בין הצדדים ויקבע את דרכי הפיקוח על העבודות, בדומה להסכמים עם .הרשויות האחרות. הביקורת העלתה כי לא נחתם הסכם בין אגף החשב הכללי לבין עיריית רמת גן. משכך .החברים בוועדת היגוי הקו האדום באפריל 2018 החליטו כי בעיריית רמת גן לא יבוצע .פיתוח מקטעים עיליים בין התחנות, זאת בשונה מרשויות אחרות שחתמו על ההסכם. .בשנת 2020 הנחה משרד האוצר כאמור שלא לבצעעבודות פיתוח בין התחנות ברמת גן .ובבני ברק עד הסדרת ההסכמים. על פי נתוניה, מיגנה נת"ע באמצעות מינהלת ייעודית וקבלנים מטעמה 1,032 יחידות דיור .ומבנים הסמוכים לתוואי התת-קרקעי של הקו האדום. עלות המיגון הסתכמה ב -69 מיליון .ש"ח בקירוב. .נת"ע לא פרסמה באתר החברה את נוהל המיגון האקוסטי לציבור ולכן עלול להיווצר מצב .שבו דרי המבנים הסמוכים לעבודות הרק"ל לא יהיו מודעים לזכאותם למיגון. .משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע לפרסם באתר החברה במרשתת באופן שינגיש .לציבור מידע על זכויותיו על פי החוק למניעת מפגעים והתקנות שהותקנו ועל פי נוהל .העבודה של נת"ע. .על פי הערכות נת"ע ומת"ח, הצפי למספר הנסיעות בקו הסגול עומד על כ -60 מיליון .בשנה וצפי הנסיעות בקו הירוק על 65 מיליון בשנה, כלומר אוכלוסיית היעד של הקו הסגול .היא כ-92% מאוכלוסיית היעד של הקו הירוק. ההפעלה של הקו הסגול צפויה במועד .מוקדם יותר מזה של הקו הירוק. לפיכך, עם התקדמות הקווים לקראת שלבי הפעלתם, .מומלץ כי נת"ע תבחן את היקף תקציב ההסברה הנדרש ותפעל לבצע את ההסברה לקו .הסגול בהתאם לתקציב המוקצב לכך. .מלוח 17 עולה כי בשנים2019 - 2021 הסתכם ניצול התקציב של קשרי הלקוחות ב-33.5 . מיליון ש"ח מתוך53.3 מיליון ש"ח בקירוב (שיעור ניצול של 62.9% בקירוב). שיעור ניצול .התקציב בקווים האדום הירוק והסגול עמד על כ-73%, כ-70% וכ-39% .בלבד בהתאמה .ההשקעה הכספית הגדולה ביותר הוקדשה להסברה לגבי הקו האדום (ביצוע מצטבר של .כ-19.5 מיליון ש"ח) וההשקעה הכספית הקטנה ביותר הייתה בהסברה בקו הסגול (ביצוע .מצטבר של כ-5.5 מיליון ש"ח), כלומר כ-28% מניצול תקציב ההסברה של הקו האדום וכ- .65% .מניצול תקציב ההסברה של הקו הירוק .משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע ולמשרדי התחבורה והאוצר לפעול להנהגת סטנדרט .מטרופוליני בסיסי שיותאם לתנאי השטח, לצורכי הרשות ולהיקף השימוש הצפוי ברק"ל .וכן יתרום ליצירת מרקם אורבני מתקדם ולעידוד השימוש בתחבורה הציבורית. משרד .מבקר המדינה ממליץ כי כל רשות תוכל להוסיף פיתוח סביבתי נוסף על הסטנדרט .המטרופוליני הבסיסי בהתאם לצרכים והמאפיינים הייחודיים שלה ושל תושביה, ובמימונה. .משרד מבקר המדינה מציין כי אומדן עלויות עבודות אינפרא 1 ואינפרא2 הן כ- 80.3% .מאומדן הקווים ועל כן מדובר בשינויים משמעותיים במרכיבי האומדן. .בדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי בשנת 2020 עדכנהחברת נת"ע את אומדני .התקציב של שלב אינפרא 1 של הקו הירוקבהיקפים של למעלה ממיליארד ש"ח הן כלפי .מעלה והן כלפי מטה, לרבות הקטנה של סך האומדן של עלות הפרויקט ב-773 מיליון .ש"ח. נת"ע עדכנה את אומדני התקציב של הקו הסגול במאות מיליוני ש"ח, הן באומדן .הכולל של הפרויקט שעלה ב-149 מיליון ש"ח והן בסעיפים התקציביים (אינפרא1 הוקטן .ב-269 מיליון ש"ח, אינפרא2 הוגדל ב-50 מיליון ש"ח, עלות הפקעות הוקטנה ב-195 מיליון .ש"ח ונוספו עלויות תח"ץ חלופי בסך 80 .)מיליון ש"ח עדכונים אלה נעשו בהמשך לשינויי .האומדנים שהציגה נת"ע בשנת 2018 וגם בשנת2019 . כאמור, בשנת2019 ביצעה נת"ע .שינויים בהיקף של מאות מיליוני ש"ח ביחס לתקציב המאושר משנת 2018 . .עלה כי במרץ 2020 לא עדכנה נת"ע את האומדן של עלויות הניהול, אף שבפברואר של .אותה שנה דיווחה נת"ע על דחייה של מועד פתיחת הקו ועל הארכת שלב ההקמה. הארכת .תקופת הביצוע של הפרויקט עשויה להגדיל את עלויות הניהול מכיוון שיידרשו לפרויקט .ליווי ובקרה לתקופה ארוכה יותר בעלות גבוהה יותר. עוד נמצא כי נת"ע לא תמחרה מראש .את עלויות התוספת של תח"ץ בהיקף של 160 מיליוןש"ח. .כאמור , נמצא כי חברת נת"ע ביצעה שינויים רבים ובסכומים גבוהים של מאות מיליוני ש"ח .הן בסכום הכולל של האומדן והן בסעיפים התקציביים של הפרויקט לרבות בשלב אינפרא .1 שלא חלה עליו טיוטת ההסכם בין המדינה לנת"ע בנושא התקשרותPPP , חלקם לא .עברו את תהליך האישור במשרדי התחבורה והאוצר . יצוין כי חלק מהשינויים שנעשו בשלב .אינפרא 1 גבוהים מ-100 מיליון ש"ח אך אין הם מגיעים ל-10% מאומדן עלות הפרויקט, .ולכן גם אילו נחתמו כלשונם ההסכמים בינה לבין משרדי התחבורה והאוצר, היא לא .הייתה מחויבת בדיווח עליהם. שכן, על פי טיוטת הסכם המסגרת בין המדינה לנת "ע .בהתקשרויות שאינן מול זכייני ה-PPP ,היה על נת"ע לדווח רק על העדכונים בסכום של .100 מיליון ש"ח ויותר או בשיעור של 10% ,מעלות הפרויקט, הגבוה משניהם כלומר .כמיליארד ש"ח בקו הסגול וקרוב ל-2 מיליארד ש "ח בקו הירוק, ללא התייחסות לדיווח על .שינויים בין סעיפים תקציביים. הביקורת העלתה כי היקף ההעברות בין סעיפים תקציביים שעשתה נת"ע בין אוגוסט .2014 ליוני2019 היה גבוה והסתכם בכ- 4.856 מיליארד ש"ח (כ-30% מאומדן הפרויקט .באותה תקופה). עוד עלה כי נת"ע ביצעה הקטנות בסכום של 2.428 מיליארד ש"ח .והגדלות בסכום זהה. עבור מרבית הפעולות נמצאו אישורים של משרד התחבורה על .העמדת התקציב או עדכונו, אך לא נמצא פירוט הנסיבות המצדיקות את הפעולה מבחינה .הנדסית או כלכלית. בבחינה של תשעה שינויים ב-14 סעיפים תקציביים בשנים 2020- .2014 נמצא שנת"ע הקטינה את אומדן העלות של שבעה סעיפים תקציבים בהיקף מצטבר .של 510 מיליון ש"ח בקירוב והגדילה את הסעיפים האלה בהיקף של כ- 2,112 מיליון ש"ח .בקירוב, לאחר ההקטנה. הדבר עלול להצ ביע על כך שלא הייתה הצדקה כלכלית .לפעולות אלה ושהן נועדו לשמש מקור למימון סעיפים תקציביים שצפוי בהם גירעון .תקציבי. לפיכך ייתכן כי אומדן התקציב שהציגה חברת נת"ע למשרד התחבורה ולמשרד .האוצר בתקופה שבה נעשו השינויים האלה לא שיקף כנדרש את עלות הפרויקט ואת עלות .הסעיפים התקציביים המרכיבים אותו. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי עבור הקווים הירוק והסגול, לנוכח הניסיון הנצבר מפרויקט .הקו האדום ולאור המלצות נוהל פר"ת, נת"ע תוודא כי ערכי בצ" ם שנקבעו צפויים לתת .מענה לאירועים בלתי צפויים בפרויקטים התואמים לערכי ברירת המחדל שבנוהל פר"ת .העדכני (נוהל פר"ת משנת 2021) . מומלץ כי משרדי התחבורה והאוצר יפקחו על ערכי .הבצ"ם. .הביקורת העלתה כי כחצי שנה לאחר שאושר אומדן העלות מאוקטובר 2018 , עדכנה נת"ע .במאי 2019 את אומדן עלות הקו הירוק לכ- 18.84 מיליארד ש"ח- צמצום של כ-230 מיליון .ש"ח, ואומדן הקו הסגול עלה לכ- 11.21 מיליארד ש"ח- תוספת של כ-230 .מיליון ש"ח .בתוך האומדנים האלה ביצעה נת"ע שינוים בסכומים גבוהים ובסעיפים רבים: בקו הירוק .הוקטן אומדן אינפרא 2 בסכום של כ-400 מיליון ש"ח, ומנגד הוגדל האומדן של אינפרא .1 בכ-80 מיליון ש"ח, ועלויות התכנון הוגדלו בכ-90 מיליון ש"ח. בקו הסגול הוגדל אומדן .אינפרא 1 בכ-220 מיליון ש"ח, אומדן אינפרא 2 ירד בכ-80 מיליון ש"ח, ולתכנון נוספו כ- .90 מיליון ש"ח . עלה כי השינויים באומדן הכולל של שלבי אינפרא 1 של שניהקווים היו .בשיעורים קטנים יחסית ועם זאת חלק מ השינויים בהעברות בין הסעיפים התקציביים .המרכיבים את השלב אינפרא 1 היו גדולים - בקו הירוק עודכנו כל שבעה סעיפים .תקציביים, היקף השינויים (הגדלה והקטנה) הגיע ל -944 מיליון ש"ח בערך המוחלט. גם .בקו הסגול עודכנו (כלפי מעלה וכלפי מטה) כל שבעה הסעיפים התקציביים המרכזיים .בהיקף כולל של 279 מיליון ש״ח. .עלה כי אף שהממשלה אישרה את הקמת הקווים הירוק והסגול ב-2016 , עד מועד סיום .הביקורת באפריל 2022 נחתם הסכם אחד בלבד בשנת2020 עם עיריית תל אביב. נמצא .כי נערכו טיוטות הסכמים עם הרשויות המקומיות בתוואי הקו הירוק - חולון, ראשל"צ .והרצלייה - אך טרם נחתמו עימן הסכמים. עוד נמצא כי לא נערכו הסכמים עם הרשויות .בתוואי הקו הסגול. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי בנובמבר 2020 אושר בנת"ע נוהל מפורט לניהול .ועדכון תקציב הפרויקטים בתחום הרק"ל. עם זאת, עלה כי בנוהל "עדכון תקציב רב - שנתי .וניהול בצ"ם" מנובמבר 2020 המסדיר את מדרג אישורי התקציב בנת"ע, אין הנחיות לדיווח .על השינויים התקציביים למשרד התחבורה ולמשרד האוצר. חשיבות הסדרת הדיווח .מתחדדת על רקע אי-הסדרתו של הסכם מסגרת חתום בין נת"ע לבין משרדי תחבורה .והאוצר, כאמור. .עלה כי ההסכמים בין נת"ע לרשויות אינם מטפלים במפורש בנושא הפיתוח הסביבתי, עם .זאת בחלק מהרשויות המקומיות מחייבים לעמוד בסטנדרט עירוני מסוים, אך אין פירוט .של הסטנדרט העירוני, וכך ההגדרות הקיימות ניתנות לפרשנויות שונות. כמו כן ייתכן כי .סטנדרט המקובל בעירייה אחת גבוה או נמוך מהמקובל בעירייה אחרת. בשתיים מהעיריות .בתוואי הקו האדום ההגדרה לפיתוח אף בסיסית יותר - על השטח להיות "ראוי לשימוש" .על פ י ייעודו. עם עיריית רמת גן בתוואי הקו האדום לא נחתם הסכם ולא הוגדר הפיתוח .הסביבתי. מצב הדברים הקיים פותח פתח רחב למחלוקות בין הרשויות לבין משרד .התחבורה ונת"ע שעלול לגרום לעיכובים בסיום העבודות ובמסירת האתרים לרשויות. כמו .כן, בהיעדר הגדרות אחידות ייתכן מצב שבו הממשלה מממנת מתקציב המדינה פיתוח .שונה ברשויות שונות על בסיס הסכמות והסכמים נקודתיים. .יתר על כן, בהסכמים שנתחמו בשנים 2007 - 2009 בין נציגי המדינה לרשויות המקומיות .בקו האדום מצוין כי בתום העבודות יוחזרו השטחים לרשויות בסטנדרט פיתוח שאינו עולה .על הנדרש מזכיין PPP . עלה כי הממשלה ביטלה את ההתקשרות עם הזכיין ב-2010 ובכך .הפכה הוראה זו של ההסכם לבלתי עדכנית. הביקורת העלתה כי במועד סיום הביקורת, למעלה מ-20 שנה ממועד הקמת החברה, לא .נחתם הסכם המסגרת בין משרדי התחבורה והאוצר לבין נת"ע אף שהממשלה הורתה .בהחלטותיה מהשנים 2010 ו-2016 לפעול לחתימה על הסכם ואף שמבקר המדינה המליץ .בנושא זה בדוחות הביקורת שפורסמו בשנים 2013 ו-2018 . אומנם משרד התחבורה, משרד .האוצר ורשות החברות חתמו על הסכם עקרונות לפעילות של חברת נת"ע ותוקפו עד .31.12.25 ,אולם הסכם זה מספק מענה חלקי מכיוון שנת"ע אינה צד לו ומכיוון שאין בו .הנחיות מפורטות בנושאים בעלי חשיבות לפרויקט כפי שקיימים בטיוטת ההסכם .ההתקשרות בין הממשלה לנת"ע. כמו כן, על פי תקנות חובת המכרזים הסכם העקרונות .הוא שלב מקדים להתקשרות עם חברה ממשלתית ונכללות בו רק הנחיות עקרוניות ויש .להסדיר את פעילות נת"ע בהסכם מפורט יותר (הסכם המסגרת ) בין משרדי התחבורה .והאוצר לנת"ע. .על משרדי התחבורה והאוצר להשלים את תהליך האישור ולחתום עם נת"ע על הסכם .המסגרת מפורט שיסדיר, בהתאם לעקרונות שסוכמו, את המשך פעילות נת"ע בהקמת .הקווים הירוק והסגול של הרכבת הקלה והפעלת הקו האדום. .נמצא כי נת"ע דחתה שש פעמים לפחות את מועד השלמת הקמת הקו האדום לתקופה .מצטברת של חמש שנים בקירוב . בדצמבר 2010 הנחתה הממשלה את נת"ע לסיים את .הפרויקט בשנת 2017 ; באוקטובר2011 נדחה מועד השלמת הפרויקט לדצמבר2017; באוגוסט .2012 נדחה מועד השלמת הפרויקט לשנת 2018 ; באוקטובר 2013 נדחה מועד השלמת .הפרויקט לאוקטובר 2021 (לאחר שתי דחיות נוספות שביקשה נת"ע במהלך2013 להפעלה .בספטמבר 2020 ובאפריל2021 ,)אשר לא הגיעו לכדי אישור ועדת ההיגויובאוגוסט 2020 שוב .נדחה מועד השלמת פרויקט הקו האדום , ומועד הפעלתו נקבע לנובמבר 2022 . .הביקורת העלתה כי תיעוד העדכונים שנעשו בלוחות הזמנים בשלבים מוקדמים של .הפרויקט אינו שלם. בידי הצוות הנוכחי של נת"ע לא מצויים כל המסמכים שביססו את .הדחיות בלוחות הזמנים ואת אישורי הדחייה. משרד מבקר המדינה מציין כי בפרויקטים .הנמשכים לאורך שנים רבות נודעת חשיבות רבה לניהול תקין של הידע והדבר מקבל .משנה תוקף לנוכח התחלופה בצוותים בדרג המקצועי והניהולי של הפרויקט. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברת נת"ע לכלול במערכת ניהול ידע ממוחשבת של .החברה את המסמכים בעלי חשיבות מהשנים הקוד מות, כך שיתאפשר ו תיעוד שיטתי .ושליפה מהירה של המסמכים. בדרך זו יטויב ניהול הידע בחברת נת"ע והדבר יתרום .לביצוע הליכי למידה והפקת לקחים מהחלטות עבר. כמו כן, משרד מבקר המדינה ממליץ .כי משרד התחבורה יפעל להטמעת מערכת מידע כוללת לניהול פרויקטים בחברות .התשתית בתחו ם התחבורה בכלל ובנת"ע בפרט, בייחוד לנוכח התחלופה של הצוותים .המקצועיים והבכירים בנת"ע והחשיבות שבשימור המידע על פרויקטים. עוד מומלץ לשקול .לשלב במערכת מודול מקוון לדיווחים למשרד התחבורה בפורמט אחיד לכלל חברות .התשתית. עד מועד סיום הביקורת (אפריל 2022) חתמו משרד התחבורה, משרד האוצר ורשות .החברות על הסכם עקרונות לפעילות של חברת נת"ע (להלן - הסכם עקרונות), ותוקפו .עד 31.12.25 ,. אף שהסכם העקרונות חשוב כשלעצמו לא נחתם הסכם המסגרת בין .משרד התחבורה לבין נת"ע. נמצא כי לדחיות בלוחות הזמנים של פרויקט הקמת הקו האדום שנעשו ביוזמת נת"ע סיבות .רבות ובהן: היעדר מקדמי ביטחון לעיכובים בקביעת לוחות הזמנים; שינויים במכרזים .להקמת התחנות; דחייה והארכה של מועדי המכרזים; הוספת מקדמי ביטחון, עדכונים .ללו"ז ביצוע הפירים ודחייה ברכש קרונות; עדכון צפי תקופת הבדיקות וההרצה, דחייה .בהשלמת שלדי התחנות התת-קרקעיות, והחל משנת 2020 גם עיכובים עקב מחסור בכוח .אדם בעקבות משבר הקורונה. .הביקורת העלתה כאמור כי 39% מהמכלולים בקו האדום בוצעו או צפויים להתבצע .באיחור של 12 חודשים ויותר, וכי עבודות ב -22% מהמכלולים ובהם מכלולים חיוניים .לעבודת הרק"ל צפויות להסתיים שלושה חודשים לפני המועד המתוכנן להפעלת הקו. .עיכוב זה עלול להקשות את ביצוע בדיקות הקבלה של הפרויקט ומסירתו למפעיל אם לא .ישתנה המועד להפעלה המסחרית. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי נת"ע תתכנן את לוחות הזמנים של הקווים הבאים, הירוק .והסגול כך שהשלמת המכלולים השונים תסתיים במועד המאפשר פרק זמן מספיק .לביצוע בדיקות קבלה ומסירת הקווים למפעילים עתידיים מבעוד מועד. .הביקורת העלתה כי ועדת ההיגוי העליונה שהתכנסה ב- 26.10.21 , לאחר המענה של .חברת נת"ע לחברת הבקרה, הדגישה את החשיבות של עמידה בלוחות הזמנים למען .המשק ולמען האזרחים, והנחתה כי נת"ע וחברת הבקרה יגיעו ללוחות זמנים מוסכמים . .עם זאת, נמצא כי אין הסכמה בין נת"ע לבין חברת הבקרה על לוח הזמנים להפעלה של .הפרויקט. משרד מבקר המדינה מציין כי עצם היעדר ההסכמה בין שני גורמים מקצועיים .בכירים על לוחות הזמנים של הפרויקט, שנה בלבד לפני מועד ההפעלה המשוערת, מעלה .ספק בדבר היכולת לעמוד בלוחות הזמנים. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי עד ההפעלה המסחרית של הפרויקט יפעלו מת"ח, נת"ע .וחברת הבקרה בשיתוף פעולה, ויבחנו לעיתים קרובות כיצד ניתן המענה על הסוגיות .שציינה חברת הבקרה ואם ניתן לפעול להקדמת לוחות הזמנים או לכל הפחות לעמוד .בלוחות הזמנים שנקבעו. עוד ממלי ץ משרד מבקר המדינה כי בצד הפעולות שנועדו .לעמידה בלוחות הזמנים, יוודאו נת"ע ומשרד התחבורה כי הקו ייפתח לאחר שיינקטו כלל .הצעדים הנדרשים כדי לוודא כי כל מערכותיו תקינות ומוכנות להפעלה. .עסקים הסמוכים למקטע התת-קרקעי של הקו האדום בתחום רמת גן ובני ברק אינם .נהנים מקרן דומה לזו שהקימה עיריית תל אביב -יפו בשיתוף משרד האוצר והם ואינם .יכולים לקבל סיוע שלו זכאים עסקים בתל אביב, וזאת אף שחלק מתקציב הקרן הוא .תקציב מדינה המוקצה על ידי משרד האוצר. יש בכך מעין חוסר שוויון בין עסקים בתחומים .מוניציפליים שונים. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האוצר ולנת"ע לפעול מול הרשויות המקומיות לקידום .סיוע לעסקים בכלל הרשויות המקומיות שבתוואי הקווים בתנאים שוויוניים. כן ממליץ .משרד מבקר המדינה לבחון אפשרות תכניות סיוע נוספות, כגון מתן הלוואות מוטבות .לעסקים הפועלים במבנים בבעלותם בזמן העבודות שאינם זכאים לסיוע ישיר מהקרן. . הביקורת העלתה כי ויסות התקציב בפועל מתבצע באישור משרדי הממשלה אשר .מעבירים לנת"ע מכתבים המאשרים את השתתפות משרד התחבורה במימון סעיפים שונים .של הפרויקט. עם זאת, מתוך תשעה עדכוני אומדן שביצעה נת"ע בשנים 2014 - 2020 .שנבדקו בביקורת, נמצא פירוט לנסיבות השינויים עבור חמישה עדכונים (כ-56% ). לא .נמצא תיעוד לנסיבות של ארבעה עדכונים (כ-44%) . לשנייםמחמש ת האישורים האמורים .צורף פירוט מלא, ולגבי שלושה אחרים התקבלו אישורים בדוא"ל ממת"ח וממשרד האוצר. .משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע, למשרד התחבורה ולאגף התקציבים ולאגף החשב .הכללי במשרד האוצר להסדיר בנהלים את חובות הדיווח של נת"ע למשרדי הממשלה .הרלוונטיים על ביצוע עדכוני תקציב ואת אופן התיעוד. .כן מומלץ כי נת"ע תיתן בדוחותיה פרטים על מהות השינויים שנעשו בסעיפים תקציביים .מתחילת הפרויקט ועד מועד הדיווח ועל השינויים הצפויים בהם. דיווח כאמור יעניק לנציגי .הממשלה כלים יעילים לשם פיקוח ובקרה על ניהול תקציב הפרויקט. עוד מומלץ כי אישורי .משרדי התחבורה והאוצר לשינויים תקציביים המבוקשים על ידי נת"ע יינתנו על גבי טופס .מקוון וחתום ביד מורשי חתימה, בהתאם למדרג גורמים מאשרים שייקבע, עם כלל הפרוט .הנדרש לרבות מהות השינוי, המקורות התקציביים, מגבלות והערות נוספות ככל שאלו .נדרשות. .בדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי ערכי תקציב הבצ"ם שקבעה נת"ע לשלב .אינפרא 1 (20% המבוססים על תכנון מוקדם) נמוכים מערכי ברירת המחדל של הבצ"ם .לתכנון מוקדם המומלצים בנוהל פר"ת מ-2012 (30%). עוד עלה כי ערכי הבצ "ם שקבעה .נת"ע לשלב אינפרא 2 (30% המבוססים על תכנון ראשוני) זהים לערכי בצ "ם לתכנון .מוקדם בנוהל פר"ת מ-2012 , הגם, שלשלב אינפרא2 , שבמועד הצגת האומדן (אוקטובר .2018 ) היה בשלבים ההתחלתיים של התכנון, נראה כי ראוי היה לקבוע ערכי בצ " ם .התואמים יותר לתכנון רעיוני לפי נוהל פר"ת משנת 2012 , כלומר50% . .ממצאי הבדיקה העלו כי אומדן העלות של פרויקט הקו הסגול של הרק"ל גבוה ביחס .למספרי ההשוואה במדינות אחרות במחירי שנת 2000 ולאחר תקנון אורך הקווים (השפעת .המחיר). אומדני עלות הקו הירוק והקו האדום נמצאים בטווח מחירים של מספרי ההשוואה, .ועלות הקו הירוק קרובה לגבול העליון של טווח העלויות (כ- 94.5% ). אומדן עלות הקו .הירוק הוא כ-18.3 מיליארד ש"ח (כ-0.47 )מיליארד ש"ח לק"מובמחירי שנת 2000, כ-7.68 . מיליארד ש"ח (כ-0.2 מיליארד ש"ח לק"מ), היה נמוך בכ- 5.5% וגבוה בכ- 99.4% מערכי .המקסימום והמינימום בהתאמה לפי פרויקטים דומים במדינות אחרות; אומדן עלות הקו .הסגול הוא כ -11.2 ( מיליארד ש"ח 0.41 )מיליארד ש"ח לק"מ ובמחירי 2000, כ -4.69 .( מיליארד ש"ח 0.17 מיליארד ש"ח לק"מ), היה גבוה ב כ- 27.8% ובכ- 135.9% מערכי .המקסימום והמינימום בהתאמה לפי פרויקטים דומים במדינות אחרות. כלומר אומדן הקו .הסגול העילי גבוה משמעותית ממספרי ההשוואה במחקר הבנק העולמי. אומדן עלות הקו .האדום הוא כ-18.7 מיליארד ש"ח (כ -0.78 מיליארד ש"ח לק"מ) במחירי 2000, כ-7.89 .מיליארד ש"ח ( 0.33 מיליארד ש"ח לק"מ), בטווח העלויות של פרויקטים דומים במדינות .אחרות, והיה נמוך בכ- 23.2% וגבוה בכ- 115.0% מערכי המקסימום והמינימום בהתאמה .לפי פרויקטים דומים במדינות אחרות. .ניתן לראות מהלוח כי זמן הקמת קו הרק "ל העילי הסגול במטרופולין תל אביב (שמונה .שנים) צפוי להיות ארוך במידה רבה מזמן ההקמה של רוב הקווים שנבדקו עם מאפיינים .דומים במדינות אחרות, כ-3.7 חודשים לק"מ בקו הסגולבישראל ל עומת כ-2.5 חודשים .לק"מ בממוצע במדינות אחרות (כ-48% יותר מ הממוצע ב קווים במדינות אחרות ) וזמן .ההקמה הוא השלישי הארוך ביותר מתוך שמונה קווים שנבדקו. .עלה כי אף שיש קשר הדוק בין הרשויות המקומיות במטרופולין תל אביב בכל הקשור .לתחבורה, ואף שכל אחד מקווי הרכבת הקלה עובר בארבע רשויות מקומיות לכל הפחות .(הקו הירוק) או ברשויות רבות יותר (הקו הסגול עובר בעשר רשויות מקומיות), אין .במטרופולין רשות תחבורה מטרופולינית, אין בה מִ נהלת פרויקט רק"ל שתרכז את כל .ההיבטים הקשורים בהקמה ובתפעול של הפרויקט עתיר ההשקעה האמור. כאמור בדוח .מיוחד של מבקר המדינה משנת 2019 " צוין כיהקמתן ]של רשויות תחבורה מטרופוליניות[ . חשובה לקידום ראייה כוללת בעניין מתן פתרונות תחבורתיים, למתן מענה יעיל לצרכים .כוללים ומקומיים, לביצוע תיאומים בין רשויות מקומיות ויצירת שיתופי פעולה לצורך קידום .מיזמים הקשורים לתחבורה הציבורית ". .הפעלת סמכויותיהן של הרשויות המקומיות על פי חוקי עזר או באמצעות צווים מנהליים .כאמור על רקע חילוקי דעות בין נת"ע לרשויות מקומיות עלולה לגרום לדחייה בלוחות .הזמנים ולהתייקרויות הפרויקט אולם בהיעדר פיקוח עירוני עלולה רווחת התושבים בתוואי .הרכבת להיפגע יותר מן הנדרש. בביקורת עלה כי המחלוקות הקשורות בהפעלת .הסמכויות של הרשויות המקומיות בתוואי הפרויקט - לרבות בקשר לקווים שאושרו בוות"ל .- מיושבות באמצעות תהליכי משא ומתן שמצריכים הקצאת משאבים ניהוליים לעיתים .במשך כמה חודשים עד חצי שנה בדרגים שונים בין הצדדים, לעיתים בדרג בכיר של שר .התחבורה מול ראש הרשות. אין מנגנון יעיל לתיאום וליישוב מחלוקות שייתן מענה מאוזן .על צורכי הפרויקט תוך פגיעה מזערית ככל הניתן בתושבים ובאורח חייהם ובתוך זמן .סביר. .מומלץ כי משרדי התחבורה והאוצר ונת"ע יבחנו את ריבוי שינויי האומדנים. ריבוי שינויים .עלול ללמד על חוסר בשלות בעת עריכת האומדנים ועל תמחור ביתר או תמחור בחסר .של סעיפים תקציביים מסוימים. עוד מומלץ כי בעת אישור הארכת תקופת ביצוע, הדבר .יבוא לידי ביטוי בכלל העלויות הרלוונטיות לפרויקט, ובכללן ייבחנו עלויות הניהול. .הביקורת העלתה כי הקרן לסיוע לעסקים בתל אביב בסכום של 10 מיליון ש"ח ממומנת .בחלקים שווים על ידי עיריית תל אביב-יפו ומשרד האוצר. משרד מבקר המדינה רואה .בחיוב את הפעילות למתן הסיוע לעסקים מצד עיריית תל אביב בשיתוף משרד האוצר. לקראת הפעלת הקו האדום או בסמוך להפעלתו ממליץ משרד מבקר המדינה למשרד .התחבורה, לנת"ע ולרשויות המקומיות בתוואי הקו האדום לבצע היערכות מוקדמת ולקבוע .נוהל משותף לתיאום עבודות תשתית במקרקעי המסילה. משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע ולמשרדי התחבורה והאוצר לבחון הסדרה של קווים .מנחים למבנה המימון של העתקת התשתיות בכל הרשויות המקומיות שבהן עוברים קווי .הרק"ל ולקבוע את העקרונות האלו בכלל ההסכמים בשקיפות ו בצורה שוויונית, בהתאם .לתבחינים שייקבעו. .בהיעדר נוהל עבודה ובהתאם לטיוטת הסכם המסגרת עם נת"ע, החברה אינה חייבת .לכאורה לדווח לנציגי הממשלה על עדכונים שנעשו בסעיפים תקציביים שאינם קשורים .במכרזים ה-PPP .גם אם הם מסתכמים בעשרות מיליוני ש"ח ואף במאות מיליוני ש"ח .משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע, למשרד התחבורה ולמשרד האוצר לפעול לחתימה .על הסכם המסגרת ביניהם שיקבע סף אפקטיבי לעדכונים באומדן הכולל ובשינויים בין .הסעיפים התקציביים של הפרויקט המחייבים דיווח לנציגי הממשלה והמצריכים את .אישורם. עוד ממליץ משרד מבקר המדינה לנת"ע כי אף שעדיין אין הסכם התקשרות, .תדווח ותעדכן על שינויים משמעותיים באומדן, וכי תקבע נוהל עבודה ותיעוד לעדכוני .האומדן שעליהם היא מעוניינת להמליץ. .✰ .תוספת התקציב בסך 1.2 מיליארד ש"ח שאושרה ב-2020 כללה בצ"ם בסך25 מיליון .ש"ח. עם זאת, באוקטובר 2021 אושרה תוספת תקציב של כ-178 מיליון ש"ח בגין השפעות .בלתי צפויות של משבר הקורונה ובגין תחזוקה משמרת של הקו האדום. נמצא כי עלותם .של אירועים בלתי צפויים אלו לא קיבלה מענה בתקציב בצ"ם שנקבע. .על נת"ע ומשרדי התחבורה והאוצר לוודא כי סכום הבצ"ם בשלבי הפרויקט יהיו מספקים .ובהתאם לנוהל פר"ת. זאת, על מנת שהבצ"ם ישמש לייעודו ולא יחליף הגדלות תקציב .נדרשות, באופן שתיווצר תמונות מצב תקציבי שאינה משקפת את מצב הפרויקט. הבדיקה העלתה כי הזמן הדרוש להקמת פרויקט בתחום רק"ל עילי בישראל ארוך במידה .רבה מהמקובל במדינות אחרות לרבות ארה"ב, והפערים עשויים להגיע לעשרות אחוזים .(כ-48% ), כל זאת כבר בשלב מוקדם יחסית של הפרויקט של הקו הסגול. ממועד .החלטתה של הממשלה ועד ההכרזה על הזוכים במכרז לביצוע שלב אינפרא 2 עברו שש .שנים, פרק זמן אשר במהלכו הסתיימו מרבית הפרויקטים בהיקף דומה במדינות אחרות. .לקראת הרחבת מערכת הסעת ההמונים במטרופולין תל אביב והקמת קווי רק"ל נוספים, .וביתר שאת לקראת הקמת קווי המטרו במטרופולין תל אביב, משרד מבקר המדינה ממליץ .למשרד התחבורה, משרד האוצר ולנת"ע לבחון את הניסיון הבין-לאומי בהקמת מערכות .רק"ל ולהפיק ממנו לקחים שיסייעו בקיצור לוחות הזמנים של השלמת הקו הסגול וקווי .רק"ל עיליים עתידיים על מנת להקדים את הפקת התועלת המשקית הנובעת מהפעלת .הפרויקט. .הביקורת העלתה כי הסיוע שניתן אושר על ידי ועדה בחברת נת" ע וכי עסקים המצויים .בסמוך לתוואי התת-קרקעי של הקו הירוק של הרכבת קיבלו פניות יזומות מעיריית תל .אביב-יפו ומנת"ע לצורך בחינת זכאותם לסיוע . עם זאת, בעיריית תל אביב-יפו אין מידע .על הסיוע שאישרה נת"ע לעסקים שנחסמו ל-14 .ימים ויותר .הביקורת מצאה הבדלים בשיעור ההשתתפות של נת"ע במימון העתקת תשתיות בין .הרשויות שבתוואי הפרויקט ( כגון: מימון של 85% מעלות העתקת התשתיות בפתח תקווה, .מימון של 100% בתחנות רק"ל בבני ברק ו-50% .)בין התחנות בה כן נמצא כי בהסכמים .עם הרשויות המקומיות תל אביב-יפו ובת ים לא נקבע שיעור חלקן של הרשויות ושל נת"ע. .בהיעדר חלוקה ברורה בין עלויות הפרויקט לבין עלויות הטיפול השוטף בתשתיות .הסמוכות לתוואי הפרויקט, חלוקת העלויות בין הרשויות המקומיות למת"ח ונת"ע נקבעת .באופן נקודתי בתהליכי משא ומתן בין הצדדים. משום כך עלולים להיגרם עיכובים בלוחות .הזמנים ועיוותים בחלוקת הנטל בין תקציב הפרויקט לתקציב הרשויות המקומיות. עלה כי פינוי כפר שלם שנועד להתבצע עד 1.8.2020 נדחה בשנה וחצי בקירוב, לינואר .2022 . סמוך לאחר הפינוי ועדת המכרזים של נת"ע הכריזה על הזכיין. משכך, ההכרזה על .הזכיין התעכבה במשך 17 חודשים בקירוב. זאת למרות קביעת בית המשפט המחוזי .שאושרה בפסק הדין של בית המשפט העליון מיולי 2020 שעמדה על כך שפינוי מקרקעי .כפר שלם נחוץ לצורך מימוש פרויקט ציבורי של התשתית הלאומית וכי יש להפריד בין .הדיון על היקף הפיצויים ועל הזכאות לפיצויים שהתנהל במקביל בהליך אחר בבית .המשפט המחוזי בתל אביב, לבין תפיסת הקרקע על ידי נת"ע; ולמרות קביעת המשנה .ליועץ המשפטי לממשלה (אזרחי) מאפריל 2021 ולפיה אין מקום לשינוי מתווה הפיצויים .ושיש לבצע את הפינוי בהקדם האפשרי. עלה כי בפועל שרת התחבורה דאז הנחתה .לדחות את הפינוי המלא של כפר שלם מעבר ל- 1.8.2020 , בין היתר בניסיון להביא לידי .פינוי שלא יפגע במתגור רים במקום בתקופה מורכבת של סגר בעקבות מגפת הקורונה. .עוד עלה שהדחיות בפינוי הכפר נעשו בהנחיית ועדת ההיגוי בראשות מנכ"ל משרד .התחבורה כדי לאפשר לבחון אפשרויות פיצוי נוספות. לדחייה בלוחות הזמנים יש משמעות .כלכלית ניכרת הנגזרת מאובדן התועלת הנקייה הצפויה למשק מהפעלת הקווים 44. נמצא כי ההשלמה של הקמת מקטעים נוספים צפויה להתעכב בשל עיכובים של חח"י .בביצוע עבודות חשמל ובשל עיכובים של קבלני הביצוע של נת"ע בעבודות הנדסיות. כמו .כן קיימות מחלוקות בין נת"ע לבין חח"י בנוגע לאחריות לעיכובים45 . . ממצאים אלה מלמדים על הצורך בהקמת גוף מממשלתי מתכלל להכרעה במחלוקות בין .חברות תשתית הפועלות להקמת תשתיות לאומיות. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד .התחבורה לפעול לקידום הקמת גוף כאמור. .עוד נמצא כי במועד עריכת הדוח של חברת הבקרה בגין הרבעון השלישי של 2021 לא .נקבעו לוחות זמנים עדכניים בחמישה מ-31 מקטעים שחל עיכוב במועד השלמתם. משרד .מבקר המדינה מציין לפני נת"ע ומת"ח כי הניסיון שהצטבר בביצוע הקו האדום מראה כי .נודעת חשיבות רבה לתיאום בין נת"ע לחברת הבקרה על לוחות הזמנים בכלל ולגבי .המכלולים הקריטיים המשפיעים על מועד הפעלת הפרויקט בפרט. .משרד מבקר המדינה ממליץ לוועדת ההיגוי העליונה לפעול לתיאום בין נת"ע לחברת .הבקרה שעשוי לסייע בבניית תמונת מצב אמינה של הפרויקט ובקבלת החלטות מושכלת .על ידי נציגי הממשלה. בדיקת משרד מבקר המדינה את העמידה בלוחות הזמנים של הקווים האדום הסגול והירוק .העלתה כי בכולם נרשמו דחיות במועד הפעלתם. מועד השלמת הקמת הקו האדום נדחה .שש פעמים בחמש שנים בקירוב במצטבר (חמש מתוך שש הדחיות ארעו בשנים 2010 עד .2013 לפני תחילת עיקר עבודות ההקמה שהחלו בשנת2015 )וצפוי כי הקו יופעל 12 שנים .בקירוב ממועד בו הטילה הממשלה את ביצוע הפרויקט על חברת נת"ע ; פתיחת הקו הסגול .נדחתה מ- 2025 ל-2026 ופתיחת הקו הירוק נדחתה מ- 2025 ל- 2027 ועשויה לחול דחייה של .שנה נוספת לפחות לנוכח דחייה של ההכרזה על זוכה בפרויקט ה - PPP ביותר משנה ודחיות .נוספות, בפרט בקו הירוק. משך הקמת פרויקט הקו הסגול והקו הירוק ממועד אישור .הממשלה ב- 2016 הוא10 ו- 11 שנים בקירוב , בהתאמה , ועלול להתארך בשנה נוספת. .עוד מומלץ כי לקראת המשך הביצוע של הקווים הסגול והירוק , ועדת ההיגוי תבחן לעומק .את הערות חברת הבקרה על לוחות הזמנים, בהתייחס לעמדות נת"ע ותסכם לוחות זמנים .מחייבים לפרויקטים אלו אשר על בסיסם יבוצע המעקב אחר מימושם ע"י נת"ע ומשרד .התחבורה. בפרט חשוב להציג לוחות זמנים מסוכמים ברכיבים המוגדרים כבנתיבים .הקריטיים של הפרויקטים. נמצא כי גם מועד הפעלת הקו הירוק נדחה על ידי נת"ע. בספטמבר 2018 תכננה נת"ע .להפעיל את הקו בסוף שנת 2025 . באפריל2020 אישרו משרד התחבורה, אגף התקציבים .ואגף החשב הכללי את בקשת נת"ע לדחייה בלוחות הזמנים להפעלת הקו בפברואר 2027 . . בין הסיבות לדחייה שאושרה היו ההארכה הצפויה בהתקנת המערכות ובדיקות למערכות .אלה, זאת בדומה לדחיות שנרשמו גם בפרויקט הקו האדום. לא זו אף זו, על פי הצפוי .במועד סיום הביקורת באפריל 2022 , הקו הירוק יופעל וייפתח לציבור בעיכוב של למעלה .משנה מהמועד שאושר באפריל 2020 . זאת עקב דחיית ההכרזה על הזוכהבפרויקט ה - .PPP ביותר משנה עקב עיכובים בפינוי כפר שלם בתוואי הקו הסגול בהנחיית משרד .התחבורה ולנוכח עיכוב נוסף שעלול להיגרם עקב דחיית סיום עבודות אינפרא 1 במקטע .התת-קרקעי. כלומר, ייתכן כי הקו לא יופעל לפני מרץ 2028 וייתכן אף כי יופעל במועד .מאוחר יותר. .משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע, למשרד התחבורה, לאגף התקציבים ולאגף החשב .הכללי להמשיך ולבחון דרכים להקדמת ביצוע התכולות של שלב אינפרא 1 אשר .משפיעות על מועד סיום הפרויקט, בין היתר, תוך הפקת לקחים מהניסיון שהצטבר .בפרויקט הקו האדום וכן להמשיך ולבחון את נושא לוחות הזמנים באינפרא 2 . את מסקנות .הבדיקות האמורות מומלץ להביא לדיון בפני ועדת ההיגוי. .מלוח 12 עולה כי לדחייה של הפעלת הקווים הירוק והסגול יש כמה השלכות כלכליות .משמעותיות: דחיית התועלות הנובעות מפעילות הקו, עלות תחזוקת התשתיות בהקמה .ושינויים בעלויות ההקמה. בעבודת אגף התקציבים מיוני 2021 נמצאכי סכום התועלות .השנתיות לשנת 2030 הוערך בכ - 1.543 מיליארד ש"ח; הערך המהוון לשנת 2021 של .אומדן הפסד התועלת השנתית הנקייה עבור דחייה של פתיחת הקווים הירוק והסגול בשנה .הוא כ-660 מיליון ש"ח לפי שיעור היוון של7%, וכ- 1,137 מיליון ש"ח לפי שיעור היוון של .4% . עיון בפרוטוקולים של ועדות ההיגוי העלה כי לא הוצגו לוועדות המשמעויות .הכלכליות של הדחייה בלוחות הזמנים. .הממשלה לא קבעה בהחלטתה יעד למועד הפעלת הקווים. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד ה תחבורה לפעול לשילוב לוחות הזמנים ומנגנוני .פיקוח עליהם בהחלטות הממשלה על פרויקטים בתחום התחבורה. .עלה כי שינויים מסוימים בפרויקט עשויים לנבוע מהתפתחויות טכנולוגיות, ואולם שינויים .אחרים נובעים מהוספת מכלולים שלא נכללו בתכולת הפרויקט אף שנכללו בפרויקטים .אחרים (כדוגמת עדכון או תוספת קווי שירות תחבורה ציבורית בתקופת ההקמה). משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע ולנציגי הממשלה לבחון אם הסעיפים התקציביים .שהיו בפרויקט הקו האדום ורלוונטיים גם לפרויקט הקווים הסגול והירוק מתומחרים בקווים .האלה כנדרש. .עוד ממליץ משרד מבקר המדינה לנת"ע ולמשרדי התחבורה והאוצר לפעול לשיפור הליכי .התכנון ועריכת האומדנים של הפרויקטים ושל אישורם. כן מומלץ לנת"ע לעדכן באופן .שוטף לאורך כל תקופת הפרויקט את אומדני עלות הפרויקט בהתאם לשינויים במדדי .התשומות הרלוונטיים לו. .בדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי אומדן התקציב הכולל של עלות ההקמה של .הקו האדום נותר ללא שינוי במשך חמש שנים בקירוב, מאוגוסט 2014 עד יוני2019 , ואז .הוא עודכן ל-16.9 ,מיליארד ש"ח. עם זאת, נעשו שינויים רבים במסגרת התקציב הכולל .שעיקרם העברה בין סעיפים תקציביים הכוללים הקטנת התקציב בסעיף תקציבי מסוים .לשם מימון סעיף תקציבי אחר, ולאחר מכן הוגדלו הסעיפים שהוקטנו בסכומים ניכרים, .שלעיתים אף עולים על סכום ההקטנה שנעשתה, ולעיתים לאחר כמה חודשים מההקטנה. משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע ולמשרדי התחבורה והאוצר לפעול לעמידה בלוחות .הזמנים ולמניעת דחיות בהפעלת הקווים הירוק והסגול הן כדי לנצל את התועלות מפעילות .הקווים והן כדי לחסוך בעלויות נוספות בשל עיכובים בלוחות הזמנים; לפעול לחתימה על .הסכם המסגרת בין נת"ע לבין משרדי התחבורה והאוצר ול קבוע נוהלי עבודה לעדכון .התקציב ולוחות הזמנים ולדיווח עליהם; לפעול מול הרשויות המקומיות לקידום הסיוע .לעסקים בכלל הרשויות המקומיות שבתוואי קווי הרק"ל התת-קרקעיים בתנאים שוויוניים; .לבחון כיצד ניתן לקצר את תהליכי העבודה לביצוע פרויקטי הרק"ל במטרופולין. .משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע לפעול להצגת אומדן תקציב מדויק ככל הניתן כדי .לאפשר לממשלה לקבל החלטות תקציביות על בסיס נתונים נאותים שיאפשרו לה לבחון .את הכדאיות הכלכלית של הפרויקטים ולהקצות להם משאבים בהתאם לבחינה; לקדם .הסכמי אמנת שירות עם חברת החשמל ועם חברות תשתית נוספות שיסייעו בקידום .הפרויקט; להקים מאגר מידע מרוכז על חסימת הכניסה לעסקים בתוואי הרכבת הקלה, .לקבוע בשיתוף משרד התחבורה ומשרד האוצר קריטריונים מדידים לבחינת ההשפעה .הכלכלית של החסימה על העסקים ולבחון את תמהיל הפיצויים ביחס להשפעה האמורה. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה, לנת"ע ולרשויות בתוואי הקווים הסגול .והירוק - חולון, ראשון לציון, הרצלייה, יהוד-מונוסון, אור יהודה, קריית אונו, גבעת שמואל, .רמת גן, גבעתיים - שטרם חתמו על הסכמי מסגרת להעברת זכות שימוש במקרקעין, .לפעול לחתימה על ההסכמים ביניהם. .ישראל נתונה בעיצומו של שדרוג המערכות להסעת המונים באמצעות שילוב קווי רק"ל .במטרופולינים הגדולים תל אביב וירושלים. תיקון הליקויים שהועלו בדוח זה עשוי להביא .לשיפור ניהול הפרויקט, לשי פ ור איכות החיים של משתמשי התח"ץ במטרופולין תל אביב, .לצמצום הקשיים שחווים תושבי המטרופו לין בתוואי הקווים בשלב ההקמה ולחסוך עלויות .גבוהות למשק. נוסף על כך מומלץ שמשרדי התחבורה והאוצר יקיימו תהליכי הפקת .לקחים מהחלקים שבוצעו בפרויקט הרק"ל ויישמו אותם בחלקים המתוכננים של הרק"ל .ובפרויקטים עתידיים להסעת המונים כגון המטרו. עוד מומלץ כי בעת הבאת פרויקטים .תחבורתיים לאישור הממשלה או לאישור שינויים תקציביים בפרויקטים מסוג זה משרדי .התחבורה והאוצר יציגו הפקת לקחים מפרויקטים דומים. .תל אביב היא המטרופולין הגדולה בישראל. היקף תשתיות התחבורה בישראל .ובמטרופולין תל אביב נמוך יחסית לערי מטרופולין במדינות מפותחות אחרות וגודש .התנועה במטרופולין תל אביב גדול ביחס לערים אחרות. בשנים הקרובות צפויה מדינת .ישראל להשקיע במספר פרויקטים גדולים בתחום תשתיות התחבורה. ופרויקט הקווים .האדום, הסגול והירוק הם מן הפרויקטים הגדולים והמורכבים במדינת ישראל ועלותם .הכוללת מסתכמת ב-48 .מיליארד ש"ח ויותר .הביקורת מצאה ליקויים בקידום פרויקט הרק"ל במטרופולין תל אביב: למעלה מ-20 שנה .ממועד הקמת נת"ע טרם נחתם הסכם המסגרת בין משרדי התחבור ה ו האוצר לבין .החברה; מועד השלמת הקמת הקו האדום נדחה שש פעמים בחמש שנים בקירוב במצטבר .(חמש מתוך שש הדחיות ארעו בשנים 2010 עד2013 לפני תחילת עיקר עבודות ההקמה .שהחלו בשנת 2015 ); פתיחת הקו הסגול נדחתה מ -2025 ל-2026 ופתיחת הקו הירוק .נדחתה מ-2025 ל-2027 ועשויהלחול דחייה של שנה נוספת לפחות לנוכח דחייה של .ההכרזה על זוכה בפרויקט ה-PPP ביותר משנה ודחיות נוספות, בפרט בקו הירוק; בפרויקט .הקו האדום בוצעו 12 עדכונים לכל הפחות באומדן הפרויקט ולפחות בשמונה מהם עודכנה .עלות הפרויקט הכוללת. בעדכון האחרון עמד אומדן העלות על כ-18.7 מיליארד ש"ח, .סכום הגבוה בכ-8 מיליארד ש"ח מאומדן העלות המקורי (כ-75%), ובניכוי השפעת .ההתייקרויות ו הירידה ב מע"ם אומדן העלות גדל בכ-7.5 מיליארד ש"ח (כ-70%)95 ; בקווים .הירוק והסגול נעשו שינויים רבים בהיקף של מאות מיליוני ש"ח הן באומדן הכולל של .עלות הפרויקט והן בין אומדני הסעיפים התקציביים של הפרויקט; חלק מהשינויים .שביצעה נת"ע אינם מתועדים , ופרטים מלאים על נסיבות השינויים לא דווחו למשרדי .התחבורה והאוצר; אומדן עלויות הקמ ה של פרויקט הרק"ל העילי בגוש דן גבוהה מעלות .הקמת פרויקטים דומים במדינות אחרות בכ-28% עד 136% מערכי המקסימום והמינימום .של העלויות במספרי השוואה במדינות אחרות ועלות הקמת פרויקטי רק"ל הכוללים .מרכיב תת קרקעי גדול דומה יותר לעלות הקמתם במדינות אחרות. .אף שכל אחד מקווי הרכבת הקלה עובר בשטחן של רשויות רבות במטרופולין וקשרי .התחבורה ביניהן הדוקים, אין במטרופולין רשות תחבורה מטרופולינית ואף אין בה מִ נהלת .פרויקט רק"ל שתרכז את כל אשר קשור לפרויקט. נמצאו הבדלים בהסכמים בין נת"ע, .משרדי התחבורה והאוצר לבין הרשויות ה מקומיות בין היתר בנושאים האלה: הבדלים .בשיעור ה השתתפות ב מימון העתקת תשתיות ובפיתוח הסביבתי ברשויות השונות; .הבדלים בכלים לסיוע לעסקים הסמוכים למקטעים התת -קרקעיים ברשויות מקומיות .שונות; אין הסכמי אמנת שירות בין חברות התשתיות לבין נת"ע. .הביקורת העלתה כי העסקים בתל אביב-יפו שהכניסה אליהם נחסמה חלקית או נחסמה .לתקופה הקצרה מ-14 יום אינם זכאים לפיצויים וכי נושא הסיוע לעסקים שאינם פועלים .בתחום עיריית תל אביב-יפו לא הוסדר בנוהל של נת"ע או של הרשויות ה מקומיות האחרות .ועסקים אלו לא נידונו בוועדת הפיצויים. עוד העלתה הביקורת כי אין בידי חברת נת"ע או .בידי משרד התחבורה נתונים על סגירות עסקים לתקופה קצרה מ-14 יום ואין בידיהם מידע .המרכז את היקף ההשפעה הכספית של העבודות על העסקים בתוואי הקו. .בהיעדר מידע על היקף חסימת הכניסה לעסקים ועל השינויים במבנה העלויות וההכנסות .של העסקים האמורים, לא ניתן לקבל החלטות מושכלות לגבי שיעור הפיצויים הדרוש .בגין חסימת הגישה לעסק ולקבוע תקופת חסימה מזערית המזכה את העסק בפיצויים. .משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע להקים מאגר מידע מרוכז על חסימת הכניסה לעסקים .בתוואי הרכבת הקלה, ובשיתוף עם משרד התחבורה ומשרד האוצר לקבוע קריטריונים .מדידים לבחינת ההשפעה הכלכלית של החסימה על העסקים בכלל הרשויות בתוואי .הרכבת הקלה ולבחון את תמהיל הפיצויים הנדרש אל מול ההשפעה האמורה. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה סיבות לחריגה באומדן עלות בקווי הרק"ל שבהקמה, .האדום, הירוק והסגול ובהן: תקצוב בצ"ם בחסר שלא לפי נוהל פר"ת ואי-הכללת עלויות .באומדן העלות בעיקר בשלבים המוקדמים של הפרויקט; אי-הצמד ה לסלי תשומות ; .מכלולים שלא נכללו באומדן הפרויקט, מכלולים שלא תומחרו ומכלולים שתומחרו בחסר .והביאו להסטות בין הסעיפים התקציביים השונים. יישום ההמלצות שהובאו בפרק זה עשוי .לסייע בקביעת תקציב הפרויקט ולעמידה בו. .כדי לקדם את פרויקט הרק"ל ולצמצם את הפגיעה בתושבים בתוואי הפרויקט, חוזר משרד .מבקר המדינה וממליץ למשרדי התחבורה והאוצר להקים רשות מטרופולינית לתחבורה .בעלת סמכויות במטרופולין תל אביב62 ועד אז לבחון דרכים חלופיות כפתרונות ביניים .להסרת החסמים הקיימים. לדוגמה, להקים מנגנון ליישוב מחלוקות בין הרשויות לבין .משרד התחבורה ונת"ע ולמנות לשם כך פורום קבוע בהשתתפות נציגי כל הצדדים. פורום .זה יוכל להכריע במחלוקות ובמשא ומתן ליישובן בזמן קצוב וישפר את התהליך. כמו כן, .פורום כאמור עשוי לשמש פלטפורמה להצגת צרכים ייחודיים של הרשויות המקומיות ובהן .גם רשויות קטנות המושפעות מפרויקט הרק"ל. בביקורת עלה כי נושא הפיצויים וההקלות לתושבים ולעסקים אינו מוסדר באופן מלא. .מפרוטוקול דיון של ועדת ההיגוי ממאי 2015 עולה כי לדעת הנוכחים בה, האחריות לנושא .הפיצויים וההקלות לתושבים ולעסקים בתוואי הרק"ל מוטלת על הרשויות המקומיות. עם .זאת, נמצא כי לא נכחו בוועדה נציגים מטעם הרשויות ולכן לא נשמעה עמדתן בדיון זה. .אין בפרוטוקול מידע אם התקבלה החלטה להודיע לרשויות ש לדעת חברי הוועדה .הפיצויים הם באחריות הרשויות, כאמור. ההחלטה היחידה בעניין פיצוי לעסקים שתועדה .בפרוטוקול נגעה לדרישות שהעלו עסקים בעיריית רמת גן מהעירייה שלהם, ובוועדה .הוחלט כי יש לפעול "ברגישות וחוכמה" מול עיריית רמת גן. לא נמצא תיעוד לדיון נוסף .בנושא זה. .מומלץ כי משרדי התחבורה והאוצר ביחד עם נציגי הרשויות המקומיות יסדירו את נושא .הפיצויים והקלות לתושבים ועסקים הסמוכים לעבודות הרק"ל ויפעלו לגבש כללים אשר .יפורסמו לציבור ומסגרות תקציב לביצוע הפעולות. .במבט מקרו-כלכלי, ישראל נחותה במידה רבה ביחס למדינות מפותחות אחרות בהיקף .תשתיות התחבורה. על פי נתוני OECD ,היקף תשתיות התחבורה בישראל נאמד בסכום .השווה לכ-50% מהתוצר הגולמי המקומי של מדינת ישראל לעומת כ-70% בממוצע .במדינות החברות ב- OECD9 . כדי להשוות את היקף תשתיות התחבורה בישראל להיקף .הממוצע במדינות OECD , נדרשת השקעה נוספת בסכום של 200 מיליארד ש"ח ויותר .
במטרופולין תל אביב ניכר מחסור בתשתיות תח"ץ. על פי הנתונים שהוצגו בתוכנית .אסטרטגית לפיתוח מערכת תחבורה ציבורית עתירת נוסעים במטרופולין תל אביב מ- .2016 ,ההשקעה בתחבורה הציבורית לתושב במטרופולין תל אביב נמוכה פי 7.5 .מההשקעה הממוצעת במטרופולין במדינות החברות ב- OECD ( 2,000 דולר לנפש בתל .אביב לעומת כ- 15,000 דולר לנפש בממוצע ב- OECD.) כמו כן, לנוכח המחסור בתשתיות, .שיעור הנסיעות בתח"ץ במטרופולין תל אביב עומד על 10% , נמוך מהמקובל באירופה (כ- .40% ) ונמוך אף ביחס לערי מטרופולין אחרות בישראל עצמה (ירושלים- 20% , חיפה- .15% )10 . :בשנים האחרונות אושרו וקודמו כמה פרויקטים גדולים בתחום התחבורה ובהם .קווי רק"ל חדשים בירושלים, קו רק"ל באזור חיפה ושלושת קווי הרק"ל בגוש דן. השלמת .הפרויקטים האמורים ופרויקט המטרו בגוש דן שנמצא בשלבי התכנון צפויה להביא .להגדלה משמעותית של מלאי התשתיות בישראל ולשפר את השירותים לאזרח.