נושאים מערכתיים . הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 .יוצא אפוא כי גם לאחר שוועדת הבחירות המרכזית מינתה ועדת מכרזים בעלת .הרכב שונה מוועדת הפטור המשרדית על פי הודעתה, לא התקיימה הבקרה .המדורגת שיצר המחוקק לצורך אישור התקשרויות בפטור ממכרז בעת שאושרו .התקשרויות לרכישת מצלמות גוף והתקשרות עם מד"א לצורך רכישת מערכת אייל. .החלטת הנשיאות בדבר מערך הפיקוח - הצבת 1,500 מפקחים בזמן ההצבעה ו- 3,000 . מפקחים בזמן הספירה בעלות כוללת של17 מיליון ש"ח- התקבלה בלי שעמדו לפניה .מלוא הנתונים של המטה המינהלי, הרלוונטיים להחלטה. .נמצא כי מערך הפיקוח כלל הצבת 5,000 מפקחים בקלפיות ושיקף גידול של 2,000 .מפקחים לעומת מספר המפקחים בבחירות לכנסת ה-22 . עלותו הכוללת של המערך .הייתה 18 מיליון ש"ח. יצוין כי מספר הקלפיות בבחירות לכנסת ה-23 היה דומה למספרן .בבחירות לכנסת ה-22 ( 10,631 ו- 10,543 , בהתאמה, גידול של 0.8%.) .עלה כי במסמכי המטה אשר גובשו בידי המטה המינהלי של הוועדה לצורך קבלת .החלטות בדבר מספר המפקחים שיוצבו בקלפיות בבחירות לכנסת ה -23 ,לא נכללה .מלוא תשתית המידע שעשוי להיות רלוונטי לקביעת מספר המפקחים שיוצבו בקלפיות. .לדוגמה, לא נכללו ממצאי מיפוי קלפיות שבהן יש סיכון לפגיעה בטוהר הבחירות וכן .צרכים מפורטים מבחינת משאבי הפיקוח הנדרשים במהלך ספירת הקולות. זאת , הגם .שההחלטה, כאמור, כללה הוספת 2,000 .מפקחים .עלה כי לגבי שתיים מחמש החלופות שגיבש המטה המינהלי של ועדת הבחירות להפעלת .מערך הפיקוח לא הוצגו עלויות כוללות. מעיון במסמכים שהעביר המטה המינהלי לנשיאות ועדת הבחירות המרכזית ומעיון .בפרוטוקולים של שתי ישיבות נשיאות הוועדה עולה כי המטה המינהלי לא הציג .לפני חברי הנשיאות את כל המידע והמסקנות שהיו בידיו, אף שהם רלוונטיים .להחלטה בדבר הפעלת מערך הפיקוח: לא הוצגו העלויות של ארבע מחמש .החלופות שגיבש המטה המינהלי, לרבות חלופה א' שענתה על צור ך שהעלו חברי .הנשיאות - צילום בכל הקלפיות; לא הוצגו מסקנות צוות הפקת הלקחים של .הוועדה, ולפיהן מודל הפיקוח שהנהיגה בבחירות לכנסת ה-23 השיג את מטרותיו .העיקריות - הבטחת אמון הציבור בהליך הבחירות ושמירת טוהר הבחירות; לא .הובאו בפני הנשיאות נתונים שהיו בידי המטה המינהלי של הוועדה על הפחתת .מספר אירועי טוהר הבחירות בין הבחירות לכנסת ה-22 לבחירות לכנסת ה-23 . .בדיון הנשיאות מ - 10.12.20 צוינה עלות העסקה של מערך הפיקוח, כ -50 מיליון .ש"ח, וצוין כי מדובר בהכרעה ערכית - בין חיסכון בעלויות המערך לבין שמירה על .טוהר הבחירות. נמצא כי אחד מחברי הנשיאות העלה את הצורך לאזן בין ההוצאות .למימון הפיקוח לבין הצורך להקפיד על חיסכון בהוצאות, בפרט בתקופה שבה .נערכו הבחירות לכנסת ה-24 , בעת מגפת הקורונה. ואולם לא הוצגו לפני הנשיאות .נתונים רלוונטיים לשאלת ההוצאה כאמור, וכן לא הוצגו נתונים מלאים על עלות .חלופה ו' שאישרה נשיאות הוועדה, אשר הייתה כרוכה כאמור בהוצאות נוספות .(למשל הוצאות על הדרכת המפקחים ועל העסקת ראשי צוותים), באופן שמאפשר .להשוות בין החלופות, לרבות חלופה א' שגם היא אפשרה צילום בכל הקלפיות. .המידע האמור הינו מידע רלוונטי לבחינת חלופות ולקבלת החלטה של הנשיאות .בנושא. .ממסמכי ועדת הבחירות המרכזית, לרבות סיכומי דיונים של נשיאות הוועדה, עולה .שהמטה המינהלי של הוועדה לא הציג לפני נשיאות הוועדה נתונים המבססים את קביעת .מספר המפקחים שיוצבו בקלפיות, כגון ממצאי מיפוי קלפיות שבהן יש סיכון לפגיעה .בטוהר הבחירות, ומספר קלפיות שלדעת המטה המינהלי יש להציב בהן מפקחים ולא .הציג את העלות הכוללת של מערך הפיקוח, לרבות את עלות הכשרת המפקחים, קודם .שקיבלה נשיאות הוועדה החלטה בדבר מספר המפקחים שיוצבו בקלפיות. מומלץ שהמטה המינהלי של ועדת הבחירות המרכזית יציג את הנתונים הרלוונטיים שבידיו .לפני יו"ר הוועדה, ובמידת הצורך גם לפני נשיאות הוועדה, לרבות נתונים על עלות ההצעה .המובאת לפניהם, בבואם לדון בשאלה אם לאשר תוספת כוח אדם, ואם כן - באיזה היקף, .לפני קבלת ההחלטה בנושא. הצגה מלאה של נתונים כאלה חיונית לצורך שקילת .ההיבטים השונים כגון תקציב ואפקטיביות המערך, והיא נדרשת לשם קבלת החלטה .מושכלת. .עלה כי בפועל מערך מפקחי טוהר הבחירות המשיך לפעול כאמור גם במערכות הבחירות .לכנסת ה-23 ולכנסת ה-24 ,ואף הורחב בכל מערכת בחירות יחסית לקודמתה , על פי .החלטות יושבי ראש ועדת הבחירות ונשיאות ועדת הבחירות המרכזית. תוקף הוראת .השעה הוארך במערכת הבחירות לכנסת ה-23 ופעם נוספת גם במערכת הבחירות .לכנסת ה-2420, והנושא לא הוסדר בחקיקה ראשית. .עוד נמצא כי המטה המינהלי של ועדת הבחירות המרכזית לא החל לקדם את ההסדרה .של מערך הפיקוח על טוהר הבחירות והצבת מצלמות בוועדות הקלפי במסגרת חקיקה, .בתקופה שלאחר הבחירות לכנסת ה-24 . כך גם בתקופה של שנה בין הבחירות לכנסת .ה-23 לבחירות לכנסת ה-24 . לפיכך, במועד סיום הביקורת, לא הוסדר ההיתר להשתמש .בצילום חזותי בחדרי ועדות קלפי בחקיקה ראשית או בחקיקת משנה מכוח הסדרה .מפורשת בחקיקה ראשית. ,על המטה המינהלי של ועדת הבחירות המרכזית ליישם את החלטת יו"ר ועדת הבחירות .כתשתית מחייבת להיתר שימוש בצילום חזותי בוועדות הקלפי ולקיים עבודת מטה .המבוססת על מידע מקיף ומומחיות במגוון תחומים , תוך היוועצות בכלל הגורמים .הרלוונטיים, לצורך קביעת מכלול ההסדרים הנדרשים להסדר ה חוקית מפורשת של נושא .הפיקוח וה צילום בוועדות הקלפי, בין בחקיקה ראשית בין בחקיקת משנה. זאת, תוך איזון .בין הזכויות והאינטרסים בנושא זה - מניעת זיופים וקידום טוהר הבחירות מצד אחד, .ושמירה על חופש הבחירה, החשש מפני הרתעת בוחרים והזכות לפרטיות מהצד השני. .מומלץ כי ועדת הבחירות המרכזית תפעל לקידום הסדרה מפורשת בחקיקה של תיעוד .חזותי או קולי בוועדת הקלפי על בסיס עבודת מטה מקצועית. מתרשימים9 ו-10 עולה כי דיווחי מערך הפיקוח הם60% מכלל הדיווחים על חשד לפגיעה .בטוהר הבחירות במערכת לניהול אירועים; מכלל הקלפיות שבהם נדרשה בדיקת עומק, .רק מיעוט - 7% - ( עלה בעקבות דיווחי מערך הפיקוח56 מ-799 קלפיות); המשמעות היא .כי 17% (56) מ-325 דיווחי המפקחים הצריכו בדיקת עומק. נתון זה עשוי להעיד שמערך .הפיקוח התריע מפני פגיעה חמורה בטוהר הבחירות או לחלופין עשוי להעיד שהמערך .לא הניב גילוי מספק של מקרי פגיעה כאלה. כדי לגבש מסקנה מה אירע בפועל נדרשת .בדיקה של אפקטיביות מערך הפיקוח. .יוצא אפוא כי בתקופה שבין הבחירות לכנסת ה-22 לבחירות לכנסת ה-24 , על אףהגידול .הניכר במספר המפקחים (פי 4 ), הגידול במספרם של מזכירים המשמשים מזכירים שניים .(פי 3.4 )ועקב כך הגידול הניכר (פי 3 ) בעלויות מערך הפיקוח- הרי שבסופו של דבר, ב- .18% מ-283 הקלפיות שבמדגם שהוגדרו על ידי ועדת הבחירות קלפיות רגישות בהיבט .של פגיעה בטוהר הבחירות, לא נכח מפקח טוהר בחירות, ובחלקן (28% ) גם לאנכח .מזכיר המשמש מזכיר שני; ב-23% מהקלפיותשבמדגם אין ודאות כי ספירת הקולות .צולמה; ב-5 מ-10 יישובים שבהם היה צורך מיוחד בהצבת מפקחים - הוועדה לא הצליחה .לאייש חלק מהקלפיות במפקחים. .שיעור הקלפיות הרגישות שבהן נעדר מפקח (18% ), על פי המדגם שביצע משרד מבקר .המדינה, היה גבוה פי אחת וחצי משיעור ההיעדרות הממוצע של המפקחים בבחירות אלה .- 12% ,. עולה אפוא כי לצד ההצבה הנרחבת של מפקחים ברוב הגדול של הקלפיות .דווקא בקלפיות שבהן נדרש פיקוח ביתר שאת, שיעור ההצבה היה נמוך מהממוצע. מומלץ כי ועדת הבחירות המרכזית תבחן את מידת הצורך בהצבת שני מזכירים ומפקח .בכל קלפי, בשים לב לעלות הצבתם הכוללת בקלפיות והצורך בהם על פי היקף .האירועים שבהם עלו חשדות לפגיעה בטוהר הבחירות במערכות בחירות קודמות. כמו .כן, מומלץ כי הוועדה תבחן חלופ ה של הצבת שני מזכירים ומפקח בקלפיות רגישות, .שבהן הם נדרשים ביתר שאת, ותפעל לאיוש מלא של התפקידים בקלפיות הרגישות, .קודם לאיוש קלפיות אחרות. הוועדה רכשה אפוא 15,500 מצלמות במצטבר , בשלוש מערכות ה בחירות (לכנסת ה-22 , .ה-23 וה-24 ,) בעלות כוללת של 19.3 מיליון ש"ח. זאת, לרבות 12,350 מצלמות שנרכשו .לקראת הבחירות לכנסת ה-24 עבור מערך הפיקוח האמור. בפועל, נדרשו הלכה למעשה .כ- 13,240 מצלמות לקלפיות רגילות שפעלו ביום הבחירות, כ - 2,200 פחות ממספר .המצלמות שנרכשו. .מומלץ כי הוועדה תבחן פערים אלו וכי תבצע רכש ציוד בהלימה למספר המפקחים שהיא .מתכננת להציב בקלפיות. מהלוח עולה כי מספר המפקחים בבחירות לכנסת ה -24 היה גדול פי 4 מאשר .בבחירות לכנסת ה-22 ופי2.4 מאשר בבחירות לכנסת ה-23 ; מספרהדיווחים על .חשד לפגיעה בטוהר הבחירות בבחירות לכנסת ה-24 , על פי נתוני ועדת הבחירות .המרכזית, היה גדול פי 1.9 מאשר בבחירות לכנסת ה-22 , ופי1.6 מאשר בבחירות .לכנסת ה-23 . מנתונים אלה אפשר להסיק שגידול במספר המפקחים מביא לגידול .בהיקף הדיווחים או לחלופין, גידול במספר המפקחים אינו מונע גידול במספר .האירועים. כדי לגבש מסקנה מה אירע בפועל נדרשת בדיקה של אפקטיביות מערך .הפיקוח. .מהתרשים עולה כי בין הבחירות לכנסת ה -21 לבחירות לכנסת ה -24 מספר .העבירות לכאורה שנכללו בתיקי חקירה שנפתחו גדל פי 2.1 , וכי העלייה הייתה .הדרגתית: גידול של 27% בין הבחירות לכנסת ה-21 לבחירות לכנסת ה-22 ;גידול .של 21% בין הבחירות לכנסת ה-22 לבחירותלכנסת ה-23 ; וגידולשל 38% בין .הבחירות לכנסת ה-23 לבחירות ל כנסת ה-24. עוד נמצא כי בסך הכול הגישו אגף .החקירות של המשטרה והפרקליטות, עד למועד סיום הביקורת, 16 כתבי אישום .שעניינם העבירות המוצגות בתרשים. באותו מועד, טרם הסתיימו תהליכי החקירה .וטרם נתקבלה ההחלטה אם להגיש כתבי אישום ב-34 תיקי חקירה שבהם חלק .מהעבירות האמורות 58. . נמצא כי ב-72% מקלפיות המדגם שערך משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת .(שהוגדרו בידי ועדת הבחירות המרכזית "קלפיות רגישות") תאם הדיווח במערכת .אייל את הרשום בפרוטוקול (ב-177 קלפיות נכח מפקח בקלפי וב-26 קלפיות לא .נכח מפקח); ב-28% מהקלפיות לא תאמו הדיווחים את הרשום בפרוטוקול - ב-56 .( מהקלפיות20% ) דווח במערכת אייל שאין מפקח בקלפי, בעוד שבפרוטוקול נרשם .כי נכח מפקח בקלפי, וב-24 ( מקלפיות המדגם8% ) דווח במערכת אייל שיש מפקח .בקלפי, בעוד שבפרוטוקול נרשם כי לא נכח מפקח בקלפי. . נתונים מדויקים ובדוקים על נוכחות מפקחים בקלפיות חיוניים, בין היתר, לצורך .מילוי מקום של מפקח נעדר בידי מפקח מעתודת המפקחים שגייסה הוועדה. מומלץ .שהוועדה תקפיד על שיטת עבודה המבטיחה דיווח מדויק על נוכחות המפקחים .בקלפיות. .3. במהלך יום הבחירות לכנסת ה-24 ביקרו שמונה צוותים של משרד מבקר המדינה בתשע .ועדות אזוריות וב-97 קלפיות וראיינו בין השאר מזכירים ומפקחים של ועדות הקלפי. ב- .79 מתוך97 ( קלפיות81% ) שבהן ביקרו הצוותים, דווח שהמפקחים התקשו לתפעל את .האפליקציה או לא עשו שימוש בה. בין השאר העלו הצוותים מקרים שבהם האפליקציה .נכנסה לשימוש בשלב מאוחר, אחרי שההצבעה כבר החלה; מקרים שבהם המפקח .עשה שימוש בטלפון חכם שסיפקה לו הוועדה, אך לא הצליח להוריד את האפליקציה .כיוון שהסיסמה הנחוצה לצורך הזה נשלחה לטלפון האישי ולא לטלפון שסיפקה לו .הוועדה; מקרים שבהם בעיות קליטה סלולרית בוועדות קלפי מנעו שימוש באפליקציה; .מקרים שבהם היו תקלות בטלפונים הניידים בשל עדכון גרסאות של מערכת ההפעלה. .במערכת הבחיר ות לכנסת ה -24 ועדת הבחירות המרכזית רכשה בפועל מצלמות גוף .למערך הפיקוח על טוהר הבחירות משני ספקים: מספק א' רכשה הוועדה כ - 3,000 . מצלמות בפטור ממכרז לפי סעיף6(2 ) לחוק הבחירות לכנסת ה-24 ובתנאי המכרז של .משטרת ישראל; מספק ב' רכשה הוועדה 9,300 מצלמות נוספות בפטור ממכרז לפי תקנה .3(2 ) לתקנות חובת המכרזים, ולאחר ביצוע הליך שבו פרסמה את הנחוץ לה, קיבלה10 .( הצעות שעמדו בתנאי המפרט הטכני שקבעה9 ,)מהן הגישו הצעה כספית מתאימה .השוותה ביניהן ובחרה במתאימה לה ביותר. טווח המחירים של המציעים השונים היה מ- .785 ש"ח עד 2,137 ש"ח. העלות למצלמה בודדת מספק א' באמצעות מכרז של המשטרה .עמדה על כ - 2,200 ש"ח והייתה גבוהה פי 2.5 מעלות מצלמה בודדת (כ -900 )ש"ח .שנרכשה מספק ב', אחרי הליך שבו התחרו המציעים, ונעשה מאוחר יותר. .מהתרשים עולה כי כמחצית הקלפיות שנבדקו לעומק הן קלפיות שעלו במדגם אקראי .של הוועדה, 26% מהקלפיות נבדקו לעומק בשל מידע מגורמים שונים שאינם ממערך .הפיקוח, 20% מהקלפיות נבדקו לעומק משום שנתוניהן היו חריגים, ורק3% מהקלפיות .נבדקו בעקבות מידע ממפקחים (או מ המשל"ט). עוד עולה מהתרשים כי מבין 799 . הקלפיות שנבדקו לעומק עקב מידע שהגיע לוועדה (כלומר, לא משום שהקלפי עלתה .במדגם אקראי), רק 7% (56 .) קלפיות נבדקו עקב דיווח של מערך הפיקוח .מומלץ שוועדת הבחירות המרכזית תיערך מבעוד מועד לניהול מערך הפיקוח במערכות .בחירות בעתיד כדי להבטיח איסוף דיווחים מלא ושיטתי ממערך הפיקוח, אם יוחלט .להפעילו. בכ לל זאת, מומלץ שהוועדה תבחן את האפשרות לרכוש את המערכת .הממוחשבת הנחוצה לצורך זה בהליך מכרזי. .א. נמצא כי הרכב ועדת המכרזים של ועדת הבחירות המרכזית - שעסקה בהליך .לאישור רכש מצלמות גוף מספק א' במערכת הבחירות לכנסת ה-24 בדצמבר .2020 ואישרה אותו - היה מנכ"לית הוועדה, היועץ המשפטי וחשבת הוועדה. .הרכב ועדת המכרזים היה זהה להרכב ועדת הפטור המשרדית של ועדת .הבחירות המרכזית שאישרה אותן התקשרויות. בהמשך, הרכב ועדת המכרזים .לרכישת מצלמות נוספות מספק ב', בינואר 2021 , היה גם הוא זהה להרכב ועדת .הפטור המשרדית - מנכ"לית הוועדה, היועץ המשפטי וחשבת הוועדה. .ב. עוד נמצא כי הרכב ועדת המכרזים של ועדת הבחירות המרכזית - שאישר את .ההתקשרות עם מד"א בפברואר 2021 לצורך רכישת מערכת אייל - היה .מנכ"לית ועדת הבחירות המרכזית כיו"ר וכן היועץ המשפטי והחשבת של ועדת .הבחירות המרכזית. אישור נוסף ניתן על ידי מנכ"לית הוועדה בלבד בהתאם .לסמכותה. פרטי ההתקשרות עם ספק ב' מלמדים כי על אף קביעת ועדת המכרזים וועדת הפטור .בנימוקיהן, ולפיה ההתקשרות עם ספק א' היא "האפשרות היחידה" שעמדה בפני ועדת .הבחירות המרכזית לצורך רכישת מצלמות גוף להפעלת מערך הפיקוח במערכת הבחירות .לכנסת ה-24 , הוועדה קיימה הליך שבו קיבלה כמה הצעות לאספקת מצלמות, ובחרה .את ההצעה המתאימה לדעתה. .על ועדת הבחירות המרכזית לתת עדיפות להתקשרות במכרז, ככל הניתן, גם כאשר .התקנות מאפשרות התקשרות בפטור ממכרז. נמצא, כיב-5 מ-10 היישובים (שבהם היו 347 ,קלפיות71% ) היה מפקח בכל קלפי, .ובשאר היישובים שבהם 29% מהקלפיות, היו קלפיות שבהן לא נכח מפקח; בשני .ישובים (שבהם היו 33 ,קלפיות7% ) שיעור הקלפיות ללא מפקח היה 5% ו- 8% ; .בשלושה י ישובים (שבהם היו 110 ,קלפיות22% )מהקלפיות שנבדקו שיעור .הקלפיות שבהן לא היה מפקח היה 18% ,19% ו-23% . .הגידול במספר העבירות לכאורה יכול להעיד שמערך הפיקוח ההולך וגדל הצליח .לחשוף עבירות לכאורה הנוגעות לטוהר הבחירות, או לחלופין שעל אף המערך .הגדל, רבו מקרים שכאלה. כדי לגבש מסקנה מה אירע בפועל נדרשת בדיקה של .אפקטיביות מערך הפיקוח. .בשונה מפרק הזמן הקצר שבין הבחירות לכנסת ה-22 לבחירות לכנסת ה-23 , פרק הזמן .שבין הבחירות לכנסת ה-23 לבחירות לכנסת ה-24 היה כשנה (במהלכה, על פי תשובת .הוועדה, נדרש לפעול לסיום העבודה המינהלית של הבחירות לכנסת ה-23 ). נמצא כי .במהלך אותה תקופה, הוועדה לא בדקה את אפקטיביות מערך הפיקוח בשתי מערכות .הבחירות הקודמות, ואף לא החלה בבדיקה כזו. ההחלטה להגדיל את היקף המפקחים .כאמור בין שתי מערכות הבחירות פי 2.6 , התקבלה אפוא שלא על סמך בדיקת .אפקטיביות המערך שפעל. .נמצא כי באוקטובר 2021 , יותר מחמישה חודשים מתשובת ועדת הבחירות המרכזית .למשרד מבקר המדינה, לא פרסמה הוועדה את ההחלטות של ועדת המכרזים ושל .ועדת הפטור המשרדית בדבר רכש מצלמות הגוף ורכש מע רכת אייל בפטור ממכרז, .במסגרת מערכת הבחירות לכנסת ה-24 ., כנדרש בתקנות חובת המכרזים .כללים לשימוש בתיעוד חזותי או תיעוד קולי בתוך מתחם הקלפי והקפדה על העמידה .בהם, נדרשים כאמור כדי לאזן בין זכויות ואינטרסים חוקתיים. הכללים שנקבעו כאמור .כללו קביעה מפורשת של בעלי התפקיד הרשאים להשתמש במצלמות בתוך חדר ועדת .הקלפי וכן כללו הוראה שהם יוכשרו בהכשרה ייעודית לכך. על ועדת הבחירות המרכזית .להקפיד כי הצילום בקלפיות ייעשה רק בידי הגורמים המוסמכים והמוכשרים לכך. מומלץ .כי אם הוועדה סבורה שיש צורך להסמיך מזכירים לצלם את הליך ההצבעה או את הליך .ספירת הקולות בחדרי הקלפי, כגון במקרים שבהם אין מפקח על טוהר הבחירות, היא .תפעל להסדרת העניין בהחלטה רשמית ומתועדת וכן תטפל בהכשרת העובדים .המוסמכים לכך מבעוד מועד. .באוגוסט 2021 מסרה ועדת הבחירות המרכזית למשטרה, לבקשתה, רשימת מקרים .שבהם העבירה הוועדה למשטרה חומרי צילום, ובסך הכול תצלומים מ-13 קלפיות .בבחירות לכנסת ה -22 , מקלפי אחת בבחירות לכנסת ה -23 ומ-10 קלפיות בבחירות .לכנסת ה -24 . הוועדה כתבה למשטרה כי "ייתכנו מ קרים נוספים שאינם מוכרים" וכן .כתבה ש"ככל הנראה, בחלק מהמקרים בהם התבקשו כלל חומרי ועדת הקלפי נמסרו .גם הצילומים". בהמשך, בנובמבר 2021 , מסרה ועדת הבחירות המרכזית למשרד מבקר .המדינה כי העבירה למשטרה חומרי צילום מהבחירות לכנסת ה -23 , שצולמו בארבע .קלפיות נוספות. הוועדה שבה וציינה כי "ייתכן והיו חומרים נוספים שנמסרו למשטרה, .לבקשת חוקרים שונים שפנו לבקש חומרים אחרים, אגב איסוף של חומרים אלה, ביקשו .גם את התיעוד המצולם. ייתכן שבקשות אלו לא תועדו על ידינו בזמן אמת". .מהדברים שכתבה ועדת הבחירות המרכזית כאמור עולה כי בבחירות לכנסת ה -22, ה-23 .וה-24 היא לא תיעדה את העברת חומרי הצילום למשטרה, בעת ההעברה, כנדרש על פי .נהליה. היעדר תיעוד שיטתי בדבר חומרים שהעבירה הוועדה למשטרה, חומרים שעשויים .כאמור לכלול חומר בחירות, מעלה חשש שהוועדה אינה עוקבת אחר שמירתם והשמדתם .של כלל חומרי הצילום כנדרש על פי דין. .מומלץ שוועדת הבחירות המרכזית תנהל תיעוד שיטתי ותעקוב אחר חומרי צילום שהועברו .למשטרה, ובכלל זה תפעל לשמירה ולהשמדה של חומרי הצילום מוועדות הקלפי כנדרש .על פי הדין. .יוצא אפוא כי מספר מפקחי טוהר הבחירות גדל פי 4 ,בתוך שנה וחציממערכת .הבחירות לכנסת ה -22 עד מערכת הבחירות לכנסת ה -24 , ומספר המזכירים .ששימשו מזכיר שני גדל פי 3.4 . .שיעורי הגידול בתקציב בין שלוש מערכות הבחירות האלה ( 100% ), הגידול בביצוע .התקציב (53% ) והגידול בחלקו של ביצועהתקציב שיועד למימון מערך הפיקוח ( 200% ) .- ( מוסברים אפוא בחלקם הקטן בשיעורי הגידול במספר הקלפיות26% ) ובשיעורי הגידול .במספר בעלי זכות הבחירה ( 3%) . .מומלץ כי ה וועדה תבחן את יעילות הפרסום ואת נחיצות ו, לקראת מערכת הבחירות .לכנסת ה-25 . .בבחירות לכנסת ה-23 העסיקה הוועדה 49,400 עובדים ביום הבחירות, ובבחירות לכנסת .ה-24 העסיקה 74,400 עובדים ביום הבחירות(גידול של 51% .) .במסגרת הפקת לקחים של הוועדה מההיערכות לבחירות לכנסת ה-23 עלה שהיא .התקשתה לאייש את ועדות הקלפי במפקחים, בשל נשירת מפקחים עד ליום .הבחירות. הוועדה תכננה כאמור להציב 5,000 מפקחים בקלפיות וגייסה 5,900 . מפקחים, ובהם900 ,מפקחים שגייסה כעתודה. בפועל18% מהמפקחים שגויסו .נשרו עד ליום הבחירות. ואולם עתודת המפקחים הספיקה למילוי מקומם של רוב .המפקחים שנשרו, ולכן הוצבו בסופו של דבר 97% ממספר המפקחים המתוכנן .( 4,847 מ- 5,000 .) .נמצא כי בבחירות לכנסת ה -24 שיעור ההצבה של מפקחים לעומת מספרם .המתוכנן היה נמוך יותר - 88% (גם לאחר מיצוי העתודה שגויסה), ולוועדה חסרו כ- .1,600 .מפקחים שהיא תכננה להציב .עלה כי ב-50 ( קלפיות18% )מתוך המדגם שערך משרד מבקר המדינה של 283 .ועדות קלפי, לא היה מפקח ביום הבחירות לכנסת ה-24 ; מתוכן ב-13 ( קלפיות26% ) .ספירת הקולות צולמה בוודאות; ב-16 ( קלפיות32% ) ספק אם ספירת הקלפיות .צולמה; וב-21 ( קלפיות לא צולמה ספירת הקולות42%)22. .מהאמור עולה כי למרות החלטתו של יו"ר ועדת הבחירות לכנסת ה-23 - שעמדה בתוקף .גם בבחירות לכנסת ה-24 ולפיה רק מפקח טוהר הבחירות שעבר הכשרה ייעודית לכך .רשאי לצלם בחדר הקלפי - בבחירות לכנסת ה -24 נעשה שימוש במצלמות בקלפיות .הרגישות על ידי גורמים אחרים שלא הוסמכו לכך לפני יום הבחירות. .א. ב-18% מוועדות הקלפי שהוגדרו "קלפיות רגישות" (50 בסך הכול) לא היה .מפקח ביום הבחירות. .ב. בחינת הפרוטוקולים של 50 ועדות הקלפי האמורות מעלה כי ב-13 ( מהן26% ,) . .ספירת הקולות צולמה בוודאות .ג. ב-30 (11% ) מתוך 283 ועדות הקלפישנכללו במדגם לא נעשה שימוש במצלמה .במהלך ההצבעה ובמהלך ספירת הקולות; וב-34 ( ועדות קלפי נוספות12%) . ספק אם ספירת הקולות צולמה37. .ד. ב-40 (14% ) מתוך 283 ועדות הקלפי שנכללו במדגם נכח רק מזכיר אחד , .ובשאר ועדות הקלפי (86%) נכחו שני מזכירים. ב-14 מ-50 ועדות הקלפי שבהן .לא היה מפקח (28% ) ;היה מזכיר קלפי אחד ב-36 ( מהן72% ) היו שני מזכירי .קלפי. .אחת מהתכליות העומדות ביסוד הוראות חוק הבחירות לכנסת ו ביסוד סמכותה של ועדת .הבחירות המרכזית היא השמירה על טוהר הבחירות, דהיינו שמירה על הליך בחירות תקין .והוגן. ועדת הבחירות המרכזית נוקטת מכלול של פעולות לצורך שמירה על טוהר .הבחירות, לרבות הצבת מפקחי טוהר בחירות מצוידים במצלמות גוף בוועדות הקלפי .במהלך ההצבעה ובהליך ספירת הקולות. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את עצם הצלחת ועדת הבחירות המרכזית לקיים את .הבחירות לכנסת ה-24 .בעיצומה של מגפת הקורונה .מערך הפיקוח על טוהר הבחירות שהוקם בבחירות לכנסת ה-22 כלל 2,873 מפקחים, .והוא גדל במידה ניכרת: בבחירות לכנסת ה -23 הורחב המערך ל - 4,847 מפקחים- .ולמעשה כמעט הוכפל מספר המפקחים - ובבחירות לכנסת ה-24 הוא הוכפל בשנית, ל- .11,633 ,מפקחים. כתוצאה מכךבין הבחירות לכנסת ה -22 לכנסת ה-24 , גדלה פי שלושה .ההוצאה הכוללת של הוועדה לצורך הפ עלת מערך הפיקוח (17 מיליון ש"ח בבחירות .לכנסת ה-22 ,18 מיליון ש"ח בבחירות לכנסת ה-23 ,51 מיליון ש"ח בבחירות לכנסת ה- .24). ואולם, ההחלטות על הרחבת מערך הפיקוח התקבלו בלי שעמדו לפני נשיאות ועדת .הבחירות המרכזית מלוא הנתונים הרלוונטיים להחלטה, לרבות נתונים על עלויות .ההרחבה ועל אפקטיביות המערך. .הביקורת העלתה ליקויים בעבודת המטה המינהלי של ועדת הבחירות המרכזית בהיבטים .שונים של הפעלת מערך הפיקוח על טוהר הבחירות, ובהם: המטה המינהלי לא החל .לקדם הסדרה של מערך הפיקוח והצבת מצלמות בוועדות הקלפי במסגרת חקיקה , .כמתחייב מהחלטת יו"ר ועדת הבחירות לכנסת; בבחירות לכנסת ה -24 נעשה שימוש .במצלמות בחדרי הקלפי על ידי גורמים שלא הוסמכו לכך לפני יום הבחירות. .הועלו ליקויים גם בהפעלת מערך הפיקוח: לצד ההצבה הנרחבת של מפקחים ברוב .הגדול של הקלפיות, דווקא בקלפיות שבהן נדרש פיקוח ביתר שאת, שיעור ההיעדרות .של מפקחים היה גבוה מהממוצע (18% ו-12% ;), בהתאמהבפועל, 34% מהמפקחים לא .הצליחו לעשות שימוש באפליקציה ייעודית לדיווח על חשדות לפגיעה בטוהר הבחירות; .המידע החסר במערכות הממוחשבות של ועדת הבחירות המרכזית (כ-40% )מהדיווחים .מונע למעשה אפשרות לדעת באיזו מידה הטיפול של הוועדה בחשדות לפגיעה בטוהר .הבחירות היה ממצה ואם אומנם כל המקרים הטעונים בדיקות עומק נבדקו כנדרש. .לצורך קבלת החלטות בעתיד אם להקים מערך פיקוח על טוהר הבחירות - ואם כן, באיזה .היקף - יש מקום לבדיקה מקיפה של אפקטיביות המערכים שפעלו בבחירות לכנסת ה - .22, ה-23 וה-24 , ובחינתה בהתחשב בעלויותיהם. אם יוחלט על הקמת מערך פיקוח, יש .לוודא שסמכויותיו, לרבות צילום בחדרי הקלפי, יוסדרו בחקיקה, על בסיס עבודת מטה .מקצועית. . יוצא אפוא כי ועדת הבחירות המרכזית העבירה למשטרה תצלומים לצורך חקירת .חשדות לפגיעה בטוהר הבחירות לכנסת ה -24 ב- 0.08% מ- 13,242 .הקלפיות .מומלץ כי ועדת הבחירות המרכזית תבחן את אפקטיביות מערך הפיקוח על טוהר .הבחירות, קודם שתתקבל החלטה אם להפעיל מערך דומה בבחירות הבאות, ואם .להפעיל - באיזה היקף. בכלל זאת, מומלץ שהוועדה תבחן אפשרות להקצות משאבים .להצבת מפקח ומזכיר שני על פי ניתוח סיכונים לפגיעה בטוהר הבחירות בוועדות הקלפי .השונות, גם לצורך איזון בין השמירה החיונית על טוהר הבחירות לבין הצורך לשמור על .משאבי הציבור. החשיבות לבחינת האפקטיביות גוברת על רקע ממצאי הביקורת בדבר .תרומת מערך הפיקוח לגיבוש רשימת הקלפיות הנבדקות לעומק, היקף החשדות לפגיעה .בטוהר הבחירות שהובילו לחקירת משטרה ולהגשת כתבי אישום ומספר המקרים המועט .(10 ,מקרים 0.08% אחוזים מכלל הקלפיות בבחירות לכנסת ה -24 ) שבהם העבירה .הוועדה לחקירת המשטרה תצלומים מחדרי קלפי באותן מערכות בחירות. .א. עלה כי המידע במערכות הממוחשבות על אודות 206 דיווחים (38% ) לאכלל .את פרטי הגורם המקצועי שטיפל באירוע, אופן הטיפול וסטטוס הטיפול, כנדרש .בהנחיות הוועדה 51. ב-39 מ-206 הדיווחים האמורים (19% ) צולם חלק ממהלך .ההצבעה, כלומר התרחש אירוע כלשהו שהמפקח סבר שיש בו חשש לפגיעה .מהותית בטוהר הבחירות. .ב. נמצא כי במערכות הממוחשבות של הוועדה לא היה מידע על אודות פרטי .היישוב והקלפי בנוגע ל -105 מ-539 (19% ) הדיווחים. .ג. נמצא כי במערכות הממוחשבות של הוועדה לא היה מידע סדור בנוגע לסיכום .הטיפול בדיווח - לבד מהמידע שהדיווח "סגור" – כגון אם התבדה החשד .לפגיעה בטוהר הבחירות, אם הוגשה תלונה למשטרה, ואם טופל בדרך אחרת .- כיצד טופל. למעשה, בשתי המערכות - המערכת לניהול אירועים ומערכת אייל .- אין שדות לסיכום אופן הטיפול באירוע. תחת זאת, יש שדה מילולי שבו לעיתים .המידע מצוי, לעיתים אינו מצוי. .ד. משרד מבקר המדינה בדק 100 מ-206 ."הדיווחים שהיו כאמור בסטטוס "סגור .נמצא כי במערכות הממוחשבות לא היה כל מידע על אודות הטיפול ב -3 מ-100 . הדיווחים, ומהמידע שנרשם על אודות21 דיווחים נוספים לא היה אפשר לדעת .כיצד טיפלה הוועדה בדיווח. בסך הכול לא היה מידע שמאפשר לדעת כיצד .טופלו 24% .מהדיווחים .המידע החסר במערכות הממוחשבות של ועדת הבחירות המרכזית בנוגע לטיפול .בחשדות לפגיעה בטוהר הבחירות, בנוגע לפרטי הקלפי, לגורם המטפל בחשד .ולסיום הטיפול, מונע למעשה אפשרות לדעת באיזו מידה הטיפול של הוועדה .בחשדות לפגיעה בטוהר הבחירות היה ממצה, ואם אומנם כל המקרים הטעונים .בדיקות עומק נבדקו כנדרש. נמצא כי אי אפשר לדעת מהמערכות האלה כיצד .טופלו 40% כמעט מהדיווחים, ומי טיפל בהם, ואי אפשר לדעת את הפרטים המזהים .של הקלפיות שבהן עסקו כחמישית מהדיווחים. .מומלץ שוועדת הבחירות המרכזית תנהיג תהליכי עבודה, לרבות בהקשר של המערכות .הממוחשבות שלה, המבטיחים הזנת מידע מלא ומדויק - ובכלל זה זהות הגורם שאישר .את סגירת הטיפול בדיווח והעילה לסגירה – מידע המאפשר לנהל ולבקר באמצעות .המערכות האלה את הטיפול בחשדות לפגיעה בטוהר הבחירות. .נמצא כי רק 8,455 מ- 11,633 המפקחים (כ-72% ) שהועסקו ביום הבחירות לכנסת .ה-24 , הורידו את האפליקציה לטלפון הנייד שברשותם ואישרו את תנאי השימוש .בה, ורק 7,689 מהמפקחים (66% )עשו שימוש באפליקציה. 34% מהמפקחים לא .עשו אפוא שימוש באפליקציה שבאמצעותה מקבלת מערכת אייל דיווחים על .חשדות לפגיעה בטוהר הבחירות. .שימוש חלקי וחסר באפליקציה כאמור משמעותו, שהמידע שנצבר במערכת אייל .היה חלקי. יתר על כן, היתרון של דיווח שיטתי באמצעות האפליקציה, המבטיח .מילוי פרטים כגון פרטי הקלפי ותיאור האירוע, אינו מתקיים בתנאים של דיווח .טלפוני. יוצא אפוא כי ועדת הבחירות המרכזית החליטה על הפעלה עצמית של מערך מפקחי .טוהר הבחירות במערכת הבחירות לכנסת ה-24 . מערכת הבחירות לכנסת ה-24 התקיימה .שנה ל אחר מערכת הבחירות לכנסת ה -23 (במהלכה, על פי תשובת הוועדה, נדרש .לפעול לסיום העבודה המינהלית של הבחירות לכנסת ה-23 , והוועדה פעלה בצל מגפת .הקורונה), והוועדה רכשה את המערכת חודש לפני יום הבחירות. בפועל, 34% . מהמפקחים לא הצליחו להתקשר עם המערכת באמצעות אפליקציהייעודית לכך, וב - .29% מהקלפיות שהוועדה הגדירה רגישות, הדיווחים למערכת בדבר נוכחות מפקח .בקלפי לא תאמו את הרשום בפרוטוקולים של ועדות הקלפי.
.מהלוח עולה כי מספר הדיווחים על חשדות לפגיעה בטוהר הבחירות בין הבחירות .לכנסת ה-22 לבחירות לכנסת ה-24 גדל ב-94% ; מספר הדיווחים שהטיפול בהם .הסתיים עלה בין מערכות הבחירות, ובבחירות לכנסת ה-24 הגיע כמעט ל- 100% . . עם זאת, המידע במערכות הממוחשבות של הוועדה על אודות הטיפול בדיווחים היה .חסר. נמצא חסר בכרבע מהדיווחים שהטיפול בהם הסתיים בבחירות לכנסת ה-22 , .בכשליש מהדיווחים שנסגרו בבחירות לכנסת ה -23 ובכמעט40% מהדיווחים .שנסגרו בבחירות לכנסת ה-24 .