תחום הגנת הסייבר . מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 - ניתוח נתונים ככלי מסייע לבקרה על טוהר הבחירות מוצע שוועדת הבחירות תשלים את הבדיקה של כל המקרים שבהם בוחרים הצביעו לכאורה בשם נפטרים בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו, ולגבי אלו שתמצא כי אכן הצביעו, תפעל בהתאם לסמכותה בדין. כמו כן מוצע שהוועדה תיישם מייד לאחר כל מערכת בחירות בדיקה כוללת שתשווה בין הנתונים המופיעים בטופסי 1,000 לנתונים שיתקבלו מרשות האוכלוסין וההגירה בנוגע לנפטרים. עוד מוצע שוועדת הבחירות תבדוק את הסיבות לכך שלמרות הפעולות שנקטה, יש עדיין אזרחים שמצביעים בזהות של נפטרים. מחשוב שלב הזדהות הבוחר ובדיקת זהותו מול מרשם האוכלוסין עשוי לסייע במניע ת הצבעה בשם נפטרים (ראו את ה פרק בנושא "תהליך ההצבעה באמצעות מעטפות הכפולות"). בבדיקה נמצאו 79 בוחריםשהצביעו בשם אנשים ששהו בחו"ל (כ-18% מהמצביעים במדגם) ולגבי 64 אחרים (כ-14% ) לא מצאה ועדת הבחירות את האלפונים של הקלפיות בהן הצביעו. מתוצאות הבדיקה אפשר להסיק כי כ- 1,600 בוחרים הצביעו בשם שוהים בחו"ל (כ- 0.035 % .)מהבוחרים בפועל מוצע שוועדת הבחירות תבחן דרכים למניעת הצבעה בשם נפטרים או בשם מי ששוהים מחוץ לגבולות המדינה ביום הבחירות. עוד מוצע שרשות האוכלוסין וההגירה תעביר לוועדת הבחירות מידע בנושא זה כדי שהוועדה תאתר את ההצבעות שנעשו שלא כדין ותפעל למגר את התופעה. במסגרת זו אף מוצע שרשות האוכלוסין וההגירה בשיתוף ועדת הבחירות יבחנו כיצד לשפר את הזדהות הבוחר, כגון זיהויו באמצעות תעודת הזהות החכמה כפי שיפורט להלן: משרד מבקר המדינה מציע לוועדת הבחירות לבחון את הצורך במיעוט שינויים במספרי הזיהוי של הקלפיות ורשימת הבוחרים בכל קלפי בין מערכות הבחירות השונות, בשיתוף כל גורמי המקצוע המעורבים בתהליך ובהם משרד הפנים, רשות האוכלוסין וההגירה והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה. ועדת הבחירות לא ניהלה מסד נתונים אחוד וממוחשב שבו מתועדים כל האירועים שקרו בקלפיות לאורך מערכות הבחירות. מסד נתונים אחוד ושימוש בטכנולוגיה של בינה מלאכותית לניתוח נתונים אלו עשויים לסייע לוועדה בתהליך קבלת ההחלטות, למשל: באמצעות זיהוי מהיר של קלפיות שהיו בהן אירועים חריגים לאורך כמה מערכות בחירות וחיזוי של הפעולות שעל הוועדה לנקוט כדי למנוע הישנות מקרים אלו, כגון הצבת מזכיר נוסף וביקור של מפקחים בקלפי ביום הבחירות. מוצע כי ועדת הבחירות תיצור מסד נתונים אחוד וממוחשב בהתאם להוראות הדין שבו יישמרו נתונים על אירועים שהיו בקלפיות לאורך כמה מערכות בחירות. באופן זה יהיה אפשר ל נתח את הנתונים הקיימים במסד הנתונים ולהפיק מהם מידע היסטורי לגבי אינדיקציות חריגות שהיו בכל קלפי בכל מערכת בחירות וכן מידע היסטורי לגבי הפעולות שנקטה הוועדה ולהפיק תובנות על מידת ההשפעה של פעולות אלו. כמו כן מסד נתונים אחוד ושימוש בטכנולוגיה של בינה מלאכותית לניתוח נתונים אלו עשויים לסייע לוועדה בתהליך קבלת ההחלטות בעת היערכותה לבחירות הבאות וכן בתהליכי הפקת הלקחים. לסיכום, תמונת המצב העולה מהפרק מ למדת כי ועדת הבחירות הכירה באמצע שנת 2017 באיום של תקיפת סייבר על תהליך הבחירות, זאת לאחר שהיה חשש לשיבוש הבחירות בארה"ב בסוף שנת 2016 . כתוצאה מכך החלה ועדת הבחירות בגיבוש תפיסת ההגנה שלה לתקופת הבחירות ובביצוע פעולות להעלאת רמת ההגנה של מערכותיה ולהגנה על דיוק תוצאות הבחירות. נוסף על כך החלה הוועדה בשלוש תקופות הבחירות שנבדקו לשתף פעולה עם מערך הסייבר, שביצע פעולות ובהן גיבוש מעטפת הגנה לכל מערכת בחירות, וביצוע כעשר ביקורות ובדיקות חדירות למערכות. מוצע כי שיתוף פעולה זה יתקיים גם בתקופת שגרה. עם זאת נמצא כי עלו פערים בעניין גיבוש מדיניות הגנת הסייבר. כמו כן נמצא כי במסגרת הביקורות שנערכו בשלוש מערכות הבחירות עלו פערים שלעיתים לא היה אפשר לטפל בהם מפאת החשש לפגיעה תפקודית במערכות בתקופת בחירות ובגלל אילוצי הזמן. בנסיבות הללו ועדת הבחירות גידרה חלק מהפערים שנמצאו בביקורות באמצעים חליפיים. לפיכך מוצע שוועדת הבחירות תכנס את ועדת ההיגוי להגנת הסייבר ותגבש מדיניות לתקופת בחירות ולתקופת שגרה, השונות זו מזו באופן ניכר. כמו כן מוצע שוועדת הבחירות תנהל באופן שוטף את סיכוני הסייבר ברמת הארגון וברמת המערכות. עוד מוצע שוועדת הבחירות תנהל את כל המשימות לתיקון הפערים במסגרת תוכנית עבודה שנתית ורב-שנתית ותבצע מעקב אחר הטיפול בפערים באמצעות ביקורות חוזרות. מוצע שוועדת הבחירות תבקש מכל החברות החיצוניות שמקימות ומתחזקות את מערכות המידע שלה להכין ולנהל באופן שוטף תוכנית עבודה לפיתוח המערכות ולתחזוקה שלהן. כמו כן מוצע שהוועדה תבקש מהחברות להביא לאישורה את תוכניות העבודה כדי תוכל לבחון אם אבני הדרך העיקריות והמשימות שהיא הגדירה כחיוניות ומופיעות בחוזה ההתקשרות נכללו בהן. כמו כן מוצע שהוועדה תבצע בקרה על מידת העמידה ביעדי התוכניות. לסיכום, תמונת המצב העולה מהפרק מלמדת כי בידי מקבלי ההחלטות בוועדת הבחירות אין תמונה מלאה ועדכנית של מערכות המידע והתשתיות המשמשות אותן (רשימת מצאי מעודכנת) ויחסי הגומלין בין המערכות (מסמך ארכיטקטורה). כמו כן הועלה כי הוועדה לא הגדירה לכל נכס מידע את בעל הנ כס, סיווגו ורמת הדחיפות שלו במקרה של התאוששות מאסון. נתונים אלו חיוניים בעת ביצוע סקרי סיכונים וכן כדי לאתר רכיבים פחות מוגנים - שאינם נתמכים על ידי היצרן או שיש להם חולשות מוכרות ועשויים להיות החוליה החלשה שבאמצעותה תוקפים ינסו לפגוע באמון הציבור. כמו כן ועדת הבחירות פועלת ללא מסמך לניהול המשכיות תפקודית המגדיר את המערכות והתהליכים החיוניים להמשך פעילותה בתקופת הבחירות ואת הזמן הנדרש להתאוששותם. על פי הגדרת יה"ב לספק מהותי עולה כי כל ספקי מערכות המידע של ועדת הבחירות הם ספקים מהותיים, היות שהם מספקים לוועדה שירותי פיתוח, תמיכה ותחזוקה של מערכות המידע שלה. אף שוועדת הבחירות אינה כפופה להנחיות יה"ב, נוכח רגישות המידע במערכות, יש מקום שוועדת הבחירות תחיל על עצמה את הנחיית יה"ב בנושא או תגבש הנחיה מקבילה, תוודא כי ספקיה המהותיים מיישמים את תהליך ההתעדה וכן תבצע בחינת עמידות לספקים. מומלץ שוועדת הבחירות תקפיד בכל התקשרות חדשה או חידוש התקשרות על כך שהספק יהיה בעל תעודה בתוקף של "ספק מאושר" בהיבט של אבטחת מידע. מומלץ שוועדת הבחירות תאמץ מתודולוגיה מקובלת בתחום התקשוב ותכסה את כל הנדבכים הרלוונטיים בעת כתיבת מכרז להקמת מערכת מידע ובפרט כל נושאי האבטחה. מוצע שאגף המחשוב יכין תוכניות עבודה שנתית ורב-שנתית לפעולותיו העיקריות ויבצע בקרה חצי-שנתית על מידת עמידתו ביעדי התוכנית. כמו כן אף שוועדת הבחירות היא גוף סטטוטורי שאינו כפוף לרשות התקשוב הממשלתי, מוצע כי הוועדה ואגף המחשוב יבחנו את התועלת בקבלת ייעוץ מרשות התקשוב במהלך הכנת תוכנית העבודה ובבקרה על ביצועה, בדומה לייעוץ שמקבלים המנמ"רים בכל משרדי הממשלה, ואף ישקלו לאמץ את הנחיות רשות התקשוב לגבי נתונים שכדאי שייכללו בתוכנית העבודה. נמצא כי אגף המחשוב אינו מנהל תוכניות עבודה שנתיות עבור מערכות המידע שלו שמצויות בשלבי תחזוקה, אף שכאמור ב לוח 2 ,בשנת 2019 , שהתקיימו בה שתי מערכות בחירות, היקף התשלומים לחמש החברות החיצוניות שמתחזקות את המערכות האלו היה כ-50 .מיליון ש"ח עוד נמצא כי אגף המחשוב לא ניהל בשנת 2019 תוכנית עבודה שנתית או רב-שנתית להקמת מערכת, אף שהקמת המערכת הייתה כרוכה בביצוע משימות רבות שמעורבים בהן גורמים שונים שנדרש תיאום ביניהם, ואף שסך התשלומים עבורה לחברות החיצוניות בבחירות לכנסות ה-22 וה-23 היה בשווי 6.8 מיליון ש"ח. להלן דוגמאות לנושאים חסרים בנספחי אבטחת המידע מול הנדרש בנספח אבטחת המידע לפי נוהל מפת"ח: משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את מיסודו של הצוות ואת הפיילוט שנערך. עם זאת, נמצא כי עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2020 , כשישה חודשים לאחר הבחירות לכנסת ה-23 ,לא חודשה פעילות הצוות לשיפור סוגיית ההנגשה. מוצע כי ועדת הבחירות תחדש את פעילותו של צוות הנגישות שהקימה בספטמבר 2017 כדי להיערך מבעוד מועד לבחירות הבאות. מוצע כי הצוות יבחן את כלל האפשרויות לשילוב פתרונות טכנולוגיים בתהליך ההצבעה שיס ייעו לכלל האנשים עם מוגבלות לבחור באופן עצמאי וחשאי, זאת בשיתוף משרד הרווחה והעמותות הפועלות בנושא. התובנה העיקרית העולה מביצוע הפיילוט היא שלקויי ראייה הצליחו לראשונה להצביע באופן עצמאי באמצעות שימוש בטכנולוגיה. מהפקת הלקחים של חברה א' עלה כי בכמה מערכות מידע בוצעו שינויים לפני הבחירות לכנסת ה-21 , וכי שינויים אלו לא נבדקו בתהליך בדיקות סדור, לא אושרו על ידי ועדת הבחירות במסגרת בדיקות קבלה ואף לא נבדקו במסגרת החזרה הגנרלית שהתקיימה לפני הבחירות לכנסת ה-21 (בדיקות הרצה). עלה כי רק בעת הפעלת המערכות ביום הבחירות עצמו התגלו התקלות במערכות בעקבות השינויים האמורים. להלן כמה דוגמאות: מהמשוב של מנהל הוועדה האזורית ירושלים על הבחירות לכנסת ה-23 עלה כי במערכת מרכז שליטה ובקרה (BI ) בוצע עדכון של אבטחת מידע יומיים לפני הבחירות. לדבריו המערכת עבדה באופן תקין לפני העדכון ובעקבות העדכון נגרמו בעיות ועיכובים קשים ביום הבחירות. מוצע כי ועדת הבחירות תעגן את מועד הקפאת התצורה בנוהל העבודה וכן תקבע הנחיות לתהליך ביצוע שינויים אקוטיים ימים אחדים לפני הבחירות הכוללים בדיקות מקיפות של תהליכים שהשתנו ויידוע כל הגורמים הנוגעים בדבר. במסמך הפערים על הכנסת ה-21 שהעביר משרד מבקר המדינה לוועדת הבחירות נכתב כי בחזרה הגנרלית נבדקו רק חלק מהתהליכים הממוחשבים שהיו כרוכים בבחירות. משרד מבקר המדינה מציין כי במסגרת החזרות הגנרליות של הבחירות לכנסות ה-22 וה- 23 נבדקו מרבית התהלי כים העסקיים באופן המדמה תהליך בחירות. מוצע שוועדת הבחירות תוודא שכל פיתוח חדש או שינוי בתוכנה או בממשקים מתועד ונבדק, ותוצאות הבדיקה מועברות לאישורה לפני הפעלתו (בדיקות קבלה), זאת לפני החזרה הגנרלית. כמו כן ראוי שבממשקים יבוצעו בקרות לוגיות לבחינת תקינות הנתונים המועברים. כמו כן מוצע שמקרים חריגים שבהם לא הושלמו הבדיקות לפני הבחירות, השינויים יובאו לאישור האחראים לתהליך העסקי בוועדת הבחירות ויתבצע ניתוח של התקלות שעשויות לקרות. מוצע שוועדת הבחירות תימנע כ כל האפשר מביצוע שינויים במערכות, בתשתיות ובממשקים בדחיפות סמוך לבחירות ותגדיר מועד להקפאת תצורה. כמו כן עליה לוודא שלא מתבצעים שינויים לאחר שכל התהליכים נבדקו במסגרת החזרה הגנרלית. אם עולה צורך אקוטי בביצוע שינוי כמה ימים לפני יום הבחירות ולאחר החזרה הגנרלית, מוצע שהוועדה תיידע את כלל הגורמים המעורבים ותנתח עימם את השפעות השינוי כדי לתת מענה לתקלות שעלולות לקרות בעקבותיו. כמו כן מוצע שכל הגורמים המעורבים בשינוי יבצעו בדיקה מקיפה של כל התהליך לאחר ביצוע השינוי. נמצא כי אין בידי ועדת הבחירות מסמכי ייזום עבור חלק ממערכות המידע החדשות שהחליטה להקימן בשנים 2019 - 2020 או מסמך הערכת עלויות, ובהן מערכת שסך התשלומים ששולמו לחברות החיצוניות עבורה בבחירות לכנסות ה-22 וה-23 היה בשווי 6.8 מיליון ש"ח. כמו כן ועדת הבחירות פיתחה את מערכת5 וכתבה עבורה את "מסמך69 אפיון-על", אולם במסמך לא צו ינה הערכת העלויות של המערכת. .נמצאו פערים בנושא דיווח על אירועי אבטחת מידע למערכת SIEM . מוצע שוועדת הבחירות תטפל בפערים שעלו ותקבל באופן עצמאי כל התרעה על אירוע חריג במערכות. מוצע כי ועדת הבחירות תתקף את רמת ההגנה של הספקים אחת לשנה ואת מידת עמידתם בחוזה ההתקשרות. מתצפיות של צוותי הביקורת של משרד מבקר המדינה שנכחו בליל הבחירות לכנסת ה- 23 בשני מקרים נמצא כי עמדות קצה לא היו מוקשחות כנדרש. מוצע שוועדת הבחירות תוודא שעל עמדות הקצה בחדרים המאובטחים מותקנות רק תוכנות הנדרשות לעבודה ביום הבחירות. נמצא כי לוועדת הבחירות אין מדיניות בנושא הקשחה. ראוי שוועדת הבחירות תגדיר מדיניות הקשחה ותוודא מפעם לפעם מול החברות החיצוניות שמתחזקות את מערכות המידע שלה שהן פועלות ומתחזקות את מאגרי המידע לפי תקנות הגנות הפרטיות ושמורשים לגשת למערכות רק הגורמים שהגדירה הוועדה ככאלה. אף שיצרן גרסת התוכנה של מערכת 1 הפסיק כבר לפני מספר שנים את הפצת העדכונים והתיקונים של הגרסה, ועדת הבחירות לא נערכה בזמן להחלפת גרסת התוכנה של המערכת ולא עשתה זאת בתקופת שגרה שבה אין משתמשים במערכת, אלא בחרה להחליף את הגרסה ולהשלים את התהליך במהלך תקופת הבחירות, דבר שהיה עלול לסכן את הפעילות התקינה של המערכת. כמו כן בתקופת הבחירות לכנסת ה-21 נצפתה איטיות במערכת 1 .שהוועדה יכלה לטפל בה בתקופת שגרה מהפקת הלקחים של חברה א' על הבחירות לכנסת ה -21 עלה כי בתקופת הבחירותזמני התגובה של המערכת היו איטיים בשל שינויי תוכנה שנעשו ובהם החלפת התוכנה. יצוין כי גם מתשובתם של מנהלי הוועדות האזוריות לשאלון ששלחה להם ועדת הבחירות בנוגע לבחירות לכנסת ה-21 ומכנס הפקת הלקחים עלה כי מערכת1 הייתה איטית מאוד בתקופה שקדמה לבחירות, ורק שבועיים לפני יום הבחירות חל שיפור. נמצא כי מאז קיבלה ועדת הבחירות את החלטותיה בספטמבר ובדצמבר 2018 ועד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2020 היא לא קידמה את שלב איסוף הדרישות מהמערכת החדשה שתחליף את מערכת 1 ואף לא קיימה דיונים לצורך בחינת התקדמות ההיערכות להחלפת מערכת 1 . כמו כןנמצא כי עד מועד זה גם לא הקימה ועדת היגוי, כפי שקבעה בדיון באוגוסט 2018 , שתפקידה לבקר את התקדמות הפרויקט. מתשובותיהם של כל תשעת מנהלי הוועדות האזוריות לשאלון של משרד מבקר המדינה על תפקוד המערכות בבחירות לכנסת ה-23 עלה כי ועדת הבחירות לא נעזרה בהם כדי לאסוף דרישות עבור המערכת החדשה, אף שמחצית מהמנהלים מועסקים על ידי ועדת הבחירות זה עשרות שנים והם היו עשויים לתרום מניסיונם לפיתוח המערכת החדשה. נוכח העובדה שבשנת 2023 תסתיים ההתקשרות עם חברה א', שמפעילה את מערכת 1 , ונוכח המורכבות הכרוכה ביציאה למכרז ובהקמת מערכת ממוחשבת, מוצע כי ועדת הבחירות תחדש את פעילותה בנושא ההיערכות להחלפת מערכת 1 ותמנה ועדת היגוי שתבקר את התקדמות הפרויקט. מוצע כי הרכב ועדת ההיגוי יהיה בהתאם להנחיית רשות התקשוב, ובוועדת ההיגוי יהיו חברים גם חלק ממנהלי הוועדות האזוריות כנציגי המשתמשים העיקריים במערכת. זאת ועוד, לנוכח המידע הרגיש המנוהל במערכת 1 , ראוי שדרישות הקשורות לנושאי אבטחת מידע ייכתבו בהתאם לנספח שפרסמה יה"ב בנושא (בעניין זה ראו את הפרק בנושא שרשרת האספקה). מנתוני87 ממשל זמין בנוגע לבחירות לכנסתה-20 שהתקיימו במרץ2015 עלה כי ביום הבחירות גלשו במערכת 6 של ועדת הבחירות בטווח זמן של כ-15 דקות- 148,493 - 202,062 ,משתמשיםמספר גדול משמעותית ממספר המשתמשים שהאתר תוכנן לתמוך בו. נוכח זאת, האתר לא עמד בעומסים במשך כמה שעות והיה לא זמין בכ-13% מהיממה, וממשל זמין נקטה פעולות ביום הבחירות ושילשה את כמות השרתים שתמכו באתר. עוד עלה מנתוני ממשל זמין כי מערכת 6 לא תמכה בגלישה באמצעות מכשירים ניידים אף שכ-80% מהמשתמשים גלשו באמצעותם באתר ביום הבחירות. נמצא כי בשנת 2019 , שבה התקיימו שתי מערכות בחירות, לא ניהל אגף המחשוב בוועדת הבחירות תוכניות עבודה שנתית ורב-שנתיות עבור כלל פעילויות המחשוב באגף, אף שהוא ביצע פעילויות בהיקף של כ-80 .מיליון ש"ח ובהן הקמת מערכות מידע חדשות נמצא כי אף שבכל אחת משלוש מערכות הבחירות שנבדקו יותר מ-70% מהמשתמשים גלשו באתר באמצעות מכשירים ניידים, התצוגה של מערכת 6 לא הותאמה לגלישה באמצעותם. נוסף על כך עלות תחזוקת האתר בשנים 2019 עד 2020 הייתה כ- 800,000 ש"ח, עלות שיכולה הייתה להיחסך לו הועברה מערכת 6 לאתר האחוד. נוכח סיום ההתקשרות עם חברה ה', המתחזקת את מערכת 6, בדצמבר 2023 והעלויות הגבוהות של תחזוקת מערכת 6 בתשתית נפרדת מהאתר האחוד, ולאור תמיכת האתר האחוד בגלישה באמצעות מכשירים ניידים ועמידתו בעומסים בהיקף גדול, מוצע כי ועדת הבחירות תבחן שנית את האפשרו ת להשתמש באתר האחוד, תוך ביצוע ההתאמות הנדרשות ובהן עיצוב כותרת מערכת 6 בצבע שונה בדומה לפתרון שנמצא עבור אתר הרשות השופטת, לחלופין מוצע שהוועדה תיערך לבניית אתר חדש שיתאים לעומסים הרצויים ולגלישה באמצעות מכשירים ניידים. מוצע שוועדת הבחירות תוודא עם הספקים החיצוניים שמתחזקים את מערכות המידע שלה שהמערכות עומדות בעומסים הרצויים, זאת לפני הפעלתן בכל מערכת בחירות. נמצא כי רק כארבעה חודשים לפני הבחירות לכנסת ה-21 החלה ועדת הבחירות לטפל בנושא שיפור העמידה בעומסים של מערכת 6 שלה לאחר שהאתר לא עמד בעומסים כבר בבחירות לכנסת ה-20. ממסמך הפקת הלקחים של כל שלוש החברות האמורות עלתה בקשה לבצע שינויים ושיפורים במערכות המידע שלא בתקופת הבחירות. להלן דוגמאות: החברה שאחראית למערכות 6 ו-9 ביקשה את אישור ועדת הבחירות לפתח שינויים במערכות קרוב ככל הניתן לסיום הבחירות כדי שתוכל לבצע את מרב השינויים כולל בדיקתם - ללא העומס הכבד שמופעל עליה בתקופת הבחירות. נוסף על כך החברה שמפתחת ומתחזקת את מערכת 2 , המופעלת ברציפותמתחילת תקופת הבחירות עד קרוב ליום הבחירות, העירה שביצוע שינויים ברמת קוד המוצר בתקופה זו מגלם סיכונים מהותיים ויש להימנע מ כך. מוצע שוועדת הבחירות תבצע שינויים מהותיים במערכות המידע שלה בתקופת השגרה (לא בתקופת הבחירות) כך שתוכל לבדוק את השפעתם מול כלל הגורמים המעורבים ללא החשש ששינויים אלו יפגעו במערכות שחלקן כבר פועלות בתחילת תקופת הבחירות. נוכח עלויות השכר של תומכי המחשוב, שהן כ- 4.47% עד 7.5% ,מביצוע תקציב המחשוב מוצע כי ועדת הבחירות תתעד את כל הפניות שבהן סייעו תומכי המחשוב לעובדי הוועדות האזוריות ולעובדי ועדת הבחירות במשכן הכנסת בכל תקופת בחירות. כמו כן מוצע שוועדת הבחירות תמפה את הנושאים שבהם סייעו תומכי המחשוב ותבחן אפשרות להכשיר ישירות את עובדי הוועדה בנושאים אלו כדי שיוכלו לבצע באופן עצמאי חלק מהפעולות, למשל להפיק דוחות ממערכת 1 . כמו כן מוצע כי ועדת הבחירות תבחן את התועלת שבהפעלת שירותי תמיכה מרחוק שיספק מוקד מידע מרכזי במקום העסקה של תומכי מחשוב בכל ועדה אזורית. שלוש ועדות אזוריות ציינו במענה לשאלון שהפיצה ועדת הבחירות על הבחירות לכנסת ה-21 כי תומכי המחשוב לא היו בקיאים בתהליכי העבודה של מערכות המידע, ובייחוד של מערכת 1 והפקת דוחות ממנה, והמליצו לשפר את הכשרתם בנושא. בשאלון על תפקוד המערכות בבחירות לכנסת ה-23 ( שלושה33% ) מתשעת מנהלי הוועדות שהשיבו הביעו חוסר שביעות רצון מעבודת תומכי המחשוב, ושניים מה מנהלים אף דירגו את עבודת תומכי המחשוב בציון 1 מ-10 .)(לא שבע רצון כלל ראוי כי ועדת הבחירות תבחן את הגורמים לחוסר שביעות הרצון ותפעל לשיפור הנושא. מניתוח עלויות השכר של תומכי המחשוב עולה כי בממוצע כל תומך מחשוב עבד בכל יום בכל אחת מתקופת הבחירות שנבדקו יותר מ-11 שעות. עוד נמצא כי במרכז המידע לא תועדו מספר הפניות שבהן טיפלו תומכי המחשוב בוועדות האזוריות ובמשכן הכנסת והנושאים שבהם סייעו. נוכח זאת אין אפשרות לבצע ניתוח של האירועים שהיו כדי לשפר את האיכות והיעילות של התמיכה שסיפקו וכן אין אפשרות להפיק נתונים על עומסי העבודה שחוו תפקידים אלו בוועדות השונות במהלך תקופת הבחירות. נוכח העלויות הגבוהות של הפעלת מרכז המידע לציבור שהיו בכל מערכת בחירות בשיעור של 5.3% עד 9.5% מביצוע תקציב המחשוב, מוצע שוועדת הבחירות תבחן את השינויים במספר הפניות על פני ציר הזמן ותבחן אם השקעת המשאבים נעשית בצורה יעילה בתקופת הבחירות וביום הבחירות. כמו כן מוצע שהוועדה תבחן אפשרות לשלב אמצעים טכנולוגיים במרכז המידע בדומה למקובל במוקדים טלפוניים של חברות פרטיות, למשל: שימוש בנציג טלפוני אוטומטי (BOT ) או פרסום שאלות ותשובות לשאלות נפוצות - אמצעים העשויים לאפשר את הפחתת כמות המוקדנים האנושיים שיועסקו ולהוזלת עלויות הפעלת המוקד. משרד מבקר המדינה מציין שבבחירות לכנסת ה -23 הוועדה הכינה תוכנית עבודה מפורטת ואף עקבה אחר ביצוע הפעילויות לפי לוחות הזמנים שהוגדרו בתוכנית. .ועדת הבחירות לא תיעדה בחזרה הגנרלית ובליל הבחירות לכנסות ה -21 וה-22 את התקלות ואת האירועים החריגים שאירעו במערכות המידע ואת הטיפול בהן, אף שהדבר נדרש לצורך חקירת האירועים והפקת הלקחים. כך לדוגמה, בבחירות לכנסת ה -21 לא תועדו תקלות כמו הצגת נתוני הצבעה לא נכונים במערכת 7 .)(ראו פירוט בהמשך הפרק מהבדיקה שעשתה ועדת הבחירות עולה כי היו מקרים של הצבעה בשם נפטרים. מהאמור לעיל אפשר להסיק כי כ-30% מכלל ההצבעות שהיו לכאורה בשמם של נפטרים בשלושת מערכות הבחירות שנבדקו היו נכונות בבחירות לכנסת ה-21 נעשתה לכאורה הצבעה בשמם של כ-70 בוחרים שנפטרו, ובבחירות לכנסת ה-23 - בשמם של כ-78 .בוחרים מוצע כי ועדת הבחירות תבחן את האפשרות לשלב במסגרת הבקרות הממוחשבות שהיא מבצעת גם ניתוח סטטיסטי בדומה לניתוח שביצע משרד מבקר המדינה, לאיתור קלפיות עם התנהגות חריגה בהשוואה לתוצאות ההצבעה באותן הקלפיות שפורסמו במערכות הבחירות הקודמות. אם תנסה הוועדה לשמור על מיעוט שינויים ברשימת הבוחרים ובמספרי הקלפיות יהיה אפשר לבצע ניתוחים כדוגמת הניתוח שבוצע כדי לאתר התנהגויות חריגות שקרו באותן הקלפיות לאורך כמה מערכות בחירות. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי ועדת הבחירות הודיעה למשרד מבקר המדינה כי היא בחנה את כל הקלפיות שעלו כחריגות בניתוח הסטטיסטי שביצע משרד מבקר המדינה במסגרת מבצע טוהר הבחירות שקיימה הוועדה בבחירות לכנסות ה-22 וה-23 , וזאת בפרק זמן של ימים אחדים שעמדו לרשותה לפני פרסום התוצאות הרשמיות. .ועדת הבחירות לא הכינה עבור תקופת הבחירות לכנסות ה-21 וה-22 תוכניות עבודה המפרטות את הפעילויות המרכזיות שעל כל אחד מהאגפים לבצע ובהם אגף המחשוב, אף שחלק מהמשימות הצריכו שיתוף פעולה של גורמים חיצוניים רבים, למשל: קביעת מועד לקבלת אתרי הדילוג, הקפאת התצורה של כל מערכות המידע וקיום חזרה גנרלית המדמה את כל תהליך הבחירות ובה משתתפים כל ספקי המחשוב (ראו פירוט בהמשך). ראש צוות הבדיקות קובע את אופן הטיפול הנדרש בבדיקה (תקינה, מועברת לחקירת משטרה, נדרש לעדכן את תוצאות ההצבעה במערכת הממוחשבת ועוד). הכרעתו בדבר סיום הטיפול בפנייה מסומנת בטופס הבדיקה אולם כאמור טופס זה לא נסרק, ולא התבצעה השוואה בין הכתוב בטופס לאופן סגירת הבדיקה. משרד מבקר המדינה מציין שבבחירות לכנסת ה-23 תיעדהועדת הבחירות את התקלות בחזרה הגנרלית ובליל הבחירות לכנסת. מיומני התקלות שניהלה הוועדה בבחירות לכנסת ה-23 עולה כי חלק מהתקלות חזרו בחזרה הגנרלית ובליל הבחירות, למשל: תועדה בעיית תקשורת למערכת 1 והודבקו מדבקות על טופס 24 .שהקשו על תהליך הסריקה משרד מבקר המדינה מציין את פעילות הוועדה לתיעוד התקלות בבחירות לכנסת ה-23 . .עם זאת לא נמצאו מסמכים המלמדים שהוועדה תחקרה את הגורמים לתקלות מוצע שוועדת הבחירות תתעד אירועים חריגים בהיבטי אבטחת מידע לאורך כל תקופת הבחירות, היות שהם עשויים לסכן את אמינות המידע של המערכות, זמינותו ושלמותו. כמו כן ראוי שהוועדה תבצע תחקירים על כל אירועי אבטחת המידע כדי להפיק לקחים ותפעל למניעת הישנותם. . משרד מבקר המדינה מציין את השימוש של ועדת הבחירות בגלאים בחלק מהוועדות האזוריות בבחירות לכנסת ה-23 .ומציע לוועדה לבחון את הרחבתו לכלל הוועדות על הוועדה לבחון את הממצאים שהעלו מנהלי הוועדות האזוריות לגבי תהליך הסריקה ולגבי מיומנות עובדי הסריקות ולשפר את הכשרתם. משרד מבקר המדינה מציין את פעולות הוועדה ומציע כי תגדיר לכל מערכת מידע מועד שלאחריו תוודא מול החברות החיצוניות שכל ההרשאות של בעלי התפקידים שסיימו את עבודתם הוסרו וכי אין להם גישה לרשת. הבדיקה תיעשה על ידי גישה עצמאית של הוועדה למערכות. כמו כן מוצע שוועדת הבחירות תאמץ את הנחיית יה"ב בנושא הרשאות או תפעל לפי תקנים מקובלים אחרים בתחום. .בנובמבר 2019 , כחודשיים לאחר הבחירות לכנסת ה -22 , נמצא כי עדיין לא בוטלו ההרשאות של עובדי הבחירות במערכת 1, ו ממצא זה הובא לידיעת הוועדה במסמך הפערים ששלח לה משרד מבקר המדינה לטיפולה. גם בדוח89 משרד מבקר המדינה מ- 2014 עלה כי הרשאות הגישה של עובדי הבחירות למערכת1 לא בוטלו לאחר הבחירות לכנסת ה-19. עוד הועלה בבחירות לכנסת ה -21 כי ועדת הבחירות מעבירה לספקים שמתחזקים את מערכות המידע שלה בקשה לשינויים בהרשאות, אך אין גורם מטעם ועדת הבחירות שמוודא שהבקשה בוצעה כנדרש ואף מבצע בקרה על השימוש שנעשה במערכות. בעיון במסמך האחוד שניהלה ועדת הבחירות נמצא כי לגבי חלק מהפערים שהתגלו בביקורות שערכו מערך הסייבר ויה"ב במהלך תקופות הבחירות, הוועדה לא יכלה לטפל בגלל אילוצי הזמן והסיכון שביצוע שינויים במערכות סמוך לבחירות יביא לפגיעה תפקודית במערכות. בנוגע לחלק מפערים אלו הגדירה ועדת הבחירו ת פעולות גידור להפחתת הסיכון באמצעים חליפיים או פעלה לטיפול בהם במסגרת מערכות הבחירות העוקבות לכנסות ה-22 או ה-23 או ה-24 . נוכח העובדה שאי אפשר לשנות את מועד הבחירות ומכאן את מועד הפעלת המערכות ונוכח החולשות שנמצאו בביקורות שנעשו בתקופת הבחירות, מוצע שוועדת הבחירות תקיים את הבדיקות לבחינת אבטחת המידע של המערכות בתקופת שגרה כך שיהיה די זמן לטפל בפערים שיועלו. כמו כן מוצע שלפחות למערכות המרכזיות יתבצעו סקרי סיכונים ומבדקי חדירות לפני כל תקופת בחירות כדי לוודא שהפערים המרכזיים תוקנו. עוד מומלץ שוועדת הבחירות תשלים את הטיפול בכל הפערים שעלו בביקורות במהלך שלוש מערכות הבחירות וטרם טופלו בשל המגבלות שפורטו. נמצא כי הוראות ההתגוננות בשעת חירום למערכת הבחירות לכנסת ה-23 לא פירטו כיצד על מנהלי הוועדות האזוריות לאבטח את החומר הרגיש במצב זה. עוד נמצא כי במסגרת החזרה הגנרלית של הבחירות לכנסת ה-23 ערכה ועדת הבחירות תרגול של מצב חירום בחמש ועדות אזוריות. לא נערך תרגול בוועדות אזוריות שמצויות בצפון ובדרום הארץ. בשלוש מהוועדות התרגול בוצע באמצעות תשאול העובדים בנוגע להיכרותם עם הפעולות שיעשו אם תהיה התרעה. בשאלון שהעביר משרד מבקר המדינה בבחירות לכנסות ה-22 וה-23 נמצא כי בשבע (35% ) מעשרים הוועדות האזוריות שנבדקו בשתי מערכות הבחירות, מנהלי הוועדות או מנהלי החדרים המאובטחים לא ידעו במדויק כיצד עליהם לפעול במצב חירום. עוד עלו פערי מיגון בחלק מהאתרים, ולכן העובדים התבקשו להישאר במקומם ולפעול בהתאם להנחיות פיקוד העורף. ראוי לציין לחיוב כי החדר עם ציוד המחשוב בוועדה אזורית אחת נקבע במחשבה תחילה כמרחב מוגן ולכן לא נדרש היה להתפנות ממנו במצב חירום. מוצע שוועדת הבחירות תוודא מול מנהלי הוועדות האזוריות שהם יודעים כיצד עליהם לפעול במצב חירום. כמו כן על הוועדה לתרגל תרחיש חירום לפני יום הבחירות. עוד מומלץ לבחון את מיקומם של החדרים עם ציוד המחשוב במרחבים מוגנים, בפרט בוועדות אזוריות בדרום ובצפון. נוכח רגישות המידע במערכות המידע של ועדת הבחירות, מומלץ כי הוועדה תבחן אימוץ הנחיית יה"ב ותייצר תבנית קבועה לנספח אבטחת המידע שתתבסס על נספח אבטחת המידע שפרסמה יה"ב למשרדים, זאת תוך ביצוע התאמות למאפייני ה הייעודים של הוועדה ולמאפייני כל מערכת. הביקורת העלתה כי בחלק מההתקשרויות של ועדת הבחירות עם ספקי מערכות המידע הופיעו דרישות אבטחת מידע שלא מולאו בידי הספקים, ואף ועדת הבחירות לא וידאה שדרישות אלו מולאו. להלן דוגמה: מאחר שמדובר בסוגיה של מדיניות - האם בתהליכים רגישים נדרשת בדיקה של שני גורמים שונים ובלתי תלויים כך שייושם עקרון הפרדת סמכויות - ומאחר שאין מדובר בנושא תפעולי, משרד מבקר המדינה מציע לבחון את הנושא במסגרת הליך הפקת לקחים כולל שייעשה לאחר הבחירות לכנסת ה-24 בשיתוף כל יושביהראש של ועדת הבחירות במערכות הבחירות לכנסות ה-21, ה-22, ה-23 וה-24. עוד מוצע שוועדת הבחירות תבחן את האפשרות להיעזר במערכת בינה מלאכותית שתחילה "תלמד" את המידע ההיסטורי שנאסף במבצעי טוהר הבחירות במערכות הבחירות לכנסות ה-22 וה-23 , ובכלל זה את הפניות שהועברולבדיקות במסגרת מבצעי טוהר הבחירות בכל אחת ממערכות הבחירות, את הקריטריונים שבגינם נבדקו הקלפיות ואת ממצאי הבדיקות. בהתבסס על המידע ההיסטורי תוכל המערכת לנתח את הנתונים בכל פנייה חדשה ולהמליץ לוועדה אם להעביר את הקלפי לבדיקות תקינות. המלצה זו יש בה כדי לסייע בידי גורם אנושי לקבל בעצמו את ההחלטה. תופעת ההצבעה בשם אחרים כגון נפטרים או אנשים ששוהים מחוץ לגבולות המדינה ביום הבחירות צפויה להצטמצם במידה ניכרת כשההזדהות של הבוחר בקלפי תיעשה באמצעים ביומטריים בעת השימוש בתעודת הזהות החכמה לאחר שיוסרו החסמים המשפטיים והטכנולוגיים. מומלץ כי ועדת הבחירות תפעל בשיתוף רשות האוכלוסין וההגירה לקידום בחינת נושאים אלו. .מן הראוי שבתהליכים רגישים כמו הטיפול בקלפיות שעלה בהן חשש לטוהר הבחירות תתבצע קבלת ההחלטות בידי שני גורמים שונים, שאין ביניהם תלות, כך שאדם אחד לא יוכל לבצע לבדו תהליך מלא ושייושם עקרון הפרדת הסמכויות ויימנעו טעויות אנוש. כמו כן, ראוי לבצע בדיקה מדגמית של הנתונים שהוזנו למערכת המידע בהשוואה לטופסי הבדיקה הפיזיים שייסרקו למערכת המידע, כך שיהיה אפשר לערוך בקרה על הטיפול בפנייה כפי שהוזן למערכת המידע ולוודא שהוא התבצע בהתאם לכתוב בטפסים. יצוין כי ממצא בנושא היעדר ניהול תוכניות עבודה עבור השנים 2014 - 2015 עלה גם בדוח68 הביקורת מ-2016 , ובעקבותיו ועדת הבחירות גיבשה תוכניות עבודה לשנים2016 - 2018. בפגישה שקיים משרד מבקר המדינה בנובמבר 2019 עם מנהלת אגף המחשוב נמצא כי הוועדה ניהלה ועדות היגוי למערכות המידע העיקריות שלה: 1 ו-2 . לא נמצאו בביקורת פרוטוקולים של דיוני ועדות ההיגוי למעט שני פרוטוקולים שהומצאו: פרוטוקול דיון בעניין מערכת 1 מדצמבר 2012 ופרוטוקול בעניין מערכת 2 מאוגוסט 2017 . כמו כן ועדת הבחירות לא ניהלה ועדות היגוי למערכות מידע אחרות שהיקפן הכספי היה גדול מ-2.5 מיליון ש"ח ובהן מערכת 3 ועבור מערכת 8 . מומלץ שוועדת הבחירות תאמץ את הנחיית רשות התקשוב בנושא מחזור החיים של מערכת תקשוב, ותבחן הקמת ועדת היגוי לפרויקטים העומדים בהגדרת רשות התקשוב כבינוניים ומעלה או כפרויקטים מורכבים. ועדות ההיגוי אחראיות לבקר את התקדמות הפרויקט ותוצריו העיקריים, לאשר אבני דרך ולקבל החלטות בנושאים עקרוניים בטרם עליית הפרויקט לאוויר. נוכח זאת, קיום ועדות היגוי חשוב בתקופת שגרה וחשוב אף יותר בתקופת בחירות, שבה נדרש לקבל החלטות עקרוניות ולוודא את תקינות המערכות לפני הפעלתן (מרביתן כאמור אינן פועלות בשגרה). להלן כמה דוגמאות להחלטות שמקבלת ועדות היגוי: דיון בסיכונים בחומרה גבוהה ואישור הפעולות להפחתתם; וידוא שכלל הגורמים ביצעו בקרות למערכת והם מאשרים את הפעלתה (למשל: אישור משתמש על בדיקות הקבלה, ממצאי בדיקות עומסים תקינים, אישור ממונה הגנת הסייבר ועוד). אף שנפילת אחת המערכות בליל הבחירות מצריכה פעילויות מורכבות ומשולבות מצד גורמים רבים, ועדת הבחירות פועלת ללא מסמך לניהול המשכיות תפקודית המגדיר את המערכות והתהליכים החיוניים להמשך פעילות ועדת הבחירות בתקופת הבחירות ואת הזמן הנדרש להתאוששותם. לאור ייחודיות פעילות ועדת הבחירות והעובדה שמרבית מערכות המידע והתשתיות שלה מופעלות רק בתקופת הבחירות והן נדרשות לזמינות מלאה ביום הבחירות, יש מקום שוועדת הבחירות תכתוב נוהל העוסק בניהול המשכיות תפקודית ותבצע לפני כל מערכת בחירות ובתדירות שתיקבע ניסוי של מערך השיקום וההתאוששות במקרה של אסון. כמו כן מוצע שהוועדה תוודא שבכל המערכות שהגדירה שנדרשת עבורן המשכיות תפקודית מתקיימים תרגולים, והממצאים מועברים אליה ומטופלים. .ועדת הבחירות כתבה נוהל למצב חירום והפיצה אותו ב- 16.9.19 - יום לפני הבחירות לכנסת ה -22 . לאור זאת בבחירות לכנסת ה -22 לא בוצעו ת רגולים של מצבי חירום. הדברים אמורים, בין היתר, בוועדה האזורית אשקלון, אשר בחזרה הגנרלית שקיימה לקראת הבחירות לכנסת ה-22 נשמעה אזעקה, וזאתסמוך ל בחירות. מוצע שוועדת הבחירות תפעל בהתאם להנחיית שרשרת האספקה של יה"ב , תקבל דוחות על ביצועי המערכת בכל תקופה ותבחן מפעם לפעם את עמידת הספקים בדרישות אבטחת המידע שהיא קבעה בהתקשרויות עימם. כמו כן מומלץ להגדיר את חלוקת תחומי האחריות בין הוועדה ובין הספק וכן את התוצרים המצופים בכל תקופה. .מבצע המעטפות הכפולות נמשך כאמור זמן רב, ובבחירות לכנסת ה -23 הסתכמה עלותו בכ-8 מיליון ש"ח (כ -2% מתקציב הבחירות הכולל). כמו כן חל גידול ניכר בעלויות התהליך עקב הגידול הניכר במספר הבוחרים בשיטה זו ושיפור חלק מתהליכי העבודה בשנת 2019 - כ-96% יותר מעלות התהליך בבחירות לכנסת ה-21 שהתקיימו פחות משנה קודם לכן. מהתרשים עולה כי13% עד23% מהמעטפות הכפולות שנפסלו או שלא נספרו בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו היו של חברי ועדות קלפי או מזכיריהן, האחראים בין היתר לטוהר הבחירות. עוד עולה מהתרשים כי 31% עד41% מהמעטפות שנפסלו היו של מצביעים שלא נמצאו בפנקס הבוחרים ואינם זכאים להצביע, למשל: מצביעים שטרם הגיעו לגיל 18 . יצוין כי מחשוב תהליך זיהוי הבוחר בקלפי ובדיקה מקוונת של פרטי הבוחר מול פנקס הבוחרים ימנעו מצבים אלו. מומלץ כי ועדת הבחירות תבחן את הגידול שחל בהיקף השימוש בהצבעות באמצעות המעטפות הכפולות, לשם חידוד הנחיותיה ובחינת האוכלוסיות העושות שימוש בזכות זו. מומלץ לחדד את ההנחיות לחברי ועדות קלפי ולמזכירים, כדי להפחית את שיעור הפסילות של הצבעותיהם. עוד מומלץ לבחון את האפשרות לנק וט צעדים להפחתת העלויות המושקעות במבצע המעטפות הכפולות, אשר מגיעות ל-8 מיליון ש"ח. להלן פירוט על הניסיונות שביצעה ועדת הבחירות כבר משנת 2007 כדי למחשב את תהליך הזדהות הבוחר בקלפי ולא צלחו.
עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2020 מחשובפנקס הבוחרים לא בוצע, וועדת הבחירות לא נקטה צעדים נוספים למחשוב התהליך אף שכאמור עשרות מדינות מחשבו את השלב הזה.