המוכנות לשוק העבודה המשתנה . למידה לאורך החיים והכשרה מקצועית למבוגרים - התאמתן לשוק העבודה המשתנה אולם ההכוון בגופים אלה הוא ספציפי לצורכי תעסוקה מיידיים, ואינו מייצר בהכרח הבנה ומוטיבציה לגבי המשך הלימוד וההשתדרגות, אף אם לאדם יש מחסור עמוק במיומנויות יסוד ובכישורים רכים. כך, הם מפנים בעיקר לקורסי הכשרה מקצועית, לסדנאות כישורים למציאת עבודה ולקורסי אוריינות דיגיטלית ושפות. נוסף על כך, מי שמשתייך לאוכלוסיות מעוטות אמצעים אחרות או שעובד בתפקיד שבסיכון לאוטומציה, כנראה לא יקבל שירותי הכוון ואבחון בגופים אלה, אף שאבחון פרטני והכוון איכותי יכולים לתרום לרווחתו ולתעסוקתו. בנסיבות שבהן דמי האבטלה משולמים באופן חלקי בלבד למשתתפים בהכשרה מקצועית, הדבר עלול לשמש תמריץ שלילי להשתתפות בהכשרות ארוכות. בביקורת עלה כי אף שלאגף להכשרה מקצועית, למה"ט ולמערך כיתות י"ג-י"ד של משרד החינוך יש קורסי הכשרה בתחומים דומים ואף חופפים ), כל אחד מהגורמים בונה תוכנית לימודים 117לעיתים (למשל, בתחום הרכב לצרכיו, ללא תיאום עם התוכניות האחרות: מה"ט ומשרד החינוך מכנסים כל אחד ועדות מקצוע או ועדות מומחים משלהם; האגף להכשרה מקצועית אינו מכנס ועדות מקצוע כלל זה שנים ארוכות, וחלף זאת מכנס ועדות מקצועיות ספורות, שתפקידן לא הוסדר. משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד העבודה יבחן את מנגנון ההיוועצות בוועדות המקצוע השונות ואת מידת האפקטיביות שלהן, ויבחן הסדרת מנגנון אחיד ויעיל למה"ט ולאגף להכשרה מקצועית בשיתוף משרד החינוך. בכלל זה, יש לבחון את האפשרות לבדיקת צורכי המעסיקים בעזרת כלים מקוונים שיפשטו את תהליך ההיוועצות. מהתרשים עולה כי שיעור בוגרי ההכשרות שעבדו במקצוע הנלמד, המציינים כי עשו בעבודתם שימוש בינוני ומטה בידע הנלמד בקורס, ושיעור אלה שלא היו מרוצים מההתאמה של הקורס לנדרש בשוק העבודה, נע בענפי לימוד , נתון המעיד על אפקטיביות שאינה מיטבית של 53%- ל35% מסוימים בין ההכשרות. בביקורת עלה כי בקשות ממעסיקים לעדכון תוכניות לימודים של האגף להכשרה מקצועית הן נדירות. האגף להכשרה מקצועית הסביר זאת למשרד מבקר המדינה בכך שפרט להכשרות שנבנו במיוחד עבור מעסיק זה או אחר (הכשרות בשיתוף מעסיקים כמוסבר לעיל, כגון הכשרה במפעל), המעסיקים כלל אינם מודעים לתוכן ההכשרות עצמן. על כן העדכונים, אם נעשים, הם פרי יוזמה של מפקחי האגף או של המכללות המכשירות. אולם, גורמים אלה באופן טבעי פחות בקיאים מהמעסיקים בצורכי ההכשרה בשטח. OECD-על אף הצורך הנרחב בשיפור כישורים בקרב עובדים בישראל, נתוני ה מצביעים על פערים אחדים באיכות הלמידה לאורך החיים ונגישותה בישראל: מומלץ כי משרד העבודה ומשרד החינוך יפעלו יחד לקדם קביעת גורם מוביל שיעריך את הכישורים, המיומנויות והעיסוקים הנדרשים בשוק הישראלי ושיידרשו בעתיד, ויבנה את הדרכים להקנותם לעובדים ולאלה העתידים להשתלב בשוק העבודה. היעדר התכלול והחשיבה האסטרטגית על תחום הלמידה לאורך החיים משפיע על האפקטיביות של הפעולות שננקטות בתחום זה ועל מיצוין. להלן הפירוט: נמצא כי קרנות ההשתלמות אשר נועדו לשמש מקור מימון להשתלמויות מקצועיות של עובדים אינן משמשות בהכרח לייעודן המקורי אלא ככלי . כך יוצא שכלי מימוני זה, הקיים גם במדינות 228לחיסכון לטווח בינוני אחרות, ברובו אינו משמש למטרתו המקורית. בעת סיום הביקורת מנגנון תשלום השוברים לא השתנה במהותו, והוא עדיין מחייב השתתפות עצמית והחזרים בדיעבד. הדבר עשוי למנוע מאנשים מעוטי יכולת כלכלית להשתתף בהכשרה מקצועית באמצעות שובר או בממוצע 48% 2018 - 2016 להתמיד בה. מנתוני האגף להכשרה עולה שבשנים ממי שקיבלו תשלום על שובר להתחלת קורס הכשרה מקצועית לא השלימו את הקורס. הדבר עשוי להעיד, בין היתר, על קושי כלכלי להשלימו במנגנון התשלומים הנוכחי. מהאמור לעיל עולה שרבים מהמובטלים ומהעובדים בשכר נמוך במקצועות שבסיכון גבוה לאוטומציה הזקוקים להכשרה כדי להישאר בשוק העבודה, לא בהכרח יוכלו להרשות לעצמם את המחויבות של זמן וכסף הכרוכה בהשתתפות בקורס ממומן להכשרה מקצועית או טכנולוגית, ולכן הם עשויים לוותר עליו או לנשור במהלכו; זאת בשל מאפייני המנגנונים הקיימים למימון ההכשרה והקיום במהלכה - שעות הכשרה בלתי מותאמות דיין לאנשים עובדים, דמי קיום ודמי אבטלה חלקיים ומנגנון מימון שוברים שאינו מותאם. לאור הצורך הגובר בהכשרות מקצועיות גם לאנשים עובדים ולאורך החיים, ובפרט לעובדים בשכר נמוך שאינם אקדמאים, מומלץ כי משרד העבודה בשיתוף משרד האוצר יבחנו את תכנון הקורסים ומנגנוני התמיכה, באופן שיתאימו למגוון רחב יותר של אנשים הזקוקים להכשרה, ובכלל זה אוכלוסיות מעוטות אמצעים. יוצא שאדם העובד בעבודה שדרשה הכשרה אך מקצועו בסיכון והוא עומד לאבד את עבודתו בשל השינויים בשוק העבודה, אינו יכול להשתתף בהכשרה ממומנת כלשהי - מתוקצבת (ראו לעיל) או באמצעות שובר - עד שיהא מובטל. קבע צוות בין-משרדי בנושא 2017 משרד מבקר המדינה מציין כי עוד בשנת תוכניות תעסוקה ותעסוקה איכותית, כי מכיוון שהכשרה מקצועית כרוכה פעמים רבות בתקופת לימודים ממושכת שאינה מאפשרת עבודה בו-זמנית, חלק מהאנשים יעדיפו להשתתף בקורסים קצרים, שלהם תועלת כלכלית מוגבלת יותר. הצוות ציין כי תוכניות משולבות, שיאפשרו עבודה במהלך הלימודים, או הרחבת המקצועות המזכים במלגת קיום במהלך ההכשרה יתמכו בהשתלבות, גם של אוכלוסיות מיוחדות, במקצועות בעלי אופק . 206לתעסוקה איכותית לימוד אנגלית בהיקף מצומצם ובתוכן שאינו מותאם לצורכי שוק העבודה במגמות החינוך הטכנולוגי-מקצועי עלול לפגוע ברמת השליטה והידע באנגלית שרוכשים תלמידי מגמות אלו - הן כדי להשתלב בעבודה באופן ממשתתפי המכינה במה"ט 72% ,מיטבי והן לשם לימודי המשך. כך למשל ) (קרי, מי שלא עמדו בתנאי הסף לקבלה 2020 - 2019( בשנה"ל התש"ף ללימודים במה"ט) נדרשו להשתתף במכינה, בין היתר, בשל אי-עמידה . עולה חשש שבמצב זה בוגרי המגמות 138 יח"ל באנגלית3 בתנאי הסף של הטכנולוגיות-מקצועיות לא ישלטו ברמה מספקת באותן מיומנויות אנגלית שלהן יזדקקו בבואם להשתלב בשוק העבודה המשתנה. משרד מבקר המדינה מציין את פעולות מינהל מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך, האמון על מגמות החינוך הטכנולוגי-מקצועי, להוספת שעות לימוד אנגלית טכנית. עם זאת, לאור הצורך הגובר בשליטה באנגלית כמעט בכל המקצועות בשוק העבודה המשתנה, משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך לפעול לשם העלאת רמת האנגלית שאיתה מסיימים את הלימודים 5 או4-בוגרים מכל המגמות ושכבות האוכלוסייה, גם אלה שאינם נבחנים ב יח"ל בבגרות באנגלית. כדי להגביר את האפקטיביות, מומלץ לפעול בקשר הדוק עם המעסיקים ובשיתוף פעולה בין המזכירות הפדגוגית ובין מינהל אולם נמצא כי האגף להכשרה מקצועית לא בחן מהי רמת האנגלית הנדרשת מהעובדים במקצועות שאליהם הוא מכשיר, וממילא לא התאים את היקף הוראת האנגלית לדרישות השוק. עוד נמצא כי אין בידי האגף ריכוז של הנתונים לגבי היקף לימודי האנגלית שהוא עצמו מציע במגמות השונות - בכמה מגמות נלמדת השפה ובאיזה היקף שעות. מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי היקף לימודי האנגלית אינו צפוי להביא את הבוגרים לרמה שתענה על הצרכים בשוק העבודה, כמפורט להלן. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולתו של מה"ט להקניית אנגלית לתלמידיו. עלה שהאגף להכשרה מקצועית לא כינס את ועדות המקצוע שנים שנה, וקרוב 40 - 30 ארוכות. להערכתו, רוב החברים מונו כבר לפני לוודאי שרבים מהם כבר אינם בין החיים. עם זאת עלה שהאגף בוחן מגמות לעומק בשיתוף מעסיקים במסגרת "הוועדות המקצועיות", ואולם הוא לא הסדיר בנוהל את תפקידיהן, פעילותן וסמכויותיהן. בפועל, כינס האגף את הוועדות המקצועיות בשתי מגמות 2019 - 2017 בשנים מגמות שבפיקוחו. 390-בלבד מתוך כ לאור הצורך העתידי של כלל התלמידים בשליטה באנגלית לשם השתלבות מיטבית בשוק העבודה, מומלץ כי משרד החינוך יקבע יעד אסטרטגי לשיפור רמת השליטה באנגלית של התלמידים במוסדות במדדי הטיפוח החלשים ביותר ויפעל להשיג יעד זה. אינה כוללת נציגי מעסיקים 135עולה כי ועדת המקצוע של מקצוע האנגלית או נציגי משרדי ממשלה המעורים בשוק העבודה, ואף לא הוקמו לה ועדות משנה עם נציגים כאלו. עמדתם של נציגים אלה אינה נשמעת גם באפיקים חלופיים אפשריים, כגון התייעצויות של המפמ"רית (מפקחת מרכזת מקצוע) לאנגלית בנפרד מעבודת הוועדה. יוצא שהמזכירות הפדגוגית - האמונה על עיצוב המדיניות החינוכית-פדגוגית - אינה מתעדכנת באופן מוסדר בצורכי גם מעובדים במקצועות 136שוק העבודה לגבי סוגי האנגלית ורמתה הנדרשים לא-אקדמיים, אף שנתח ניכר מתלמידי מערכת החינוך יעבדו בבגרותם במקצועות אלה. להשתתפות הנמוכה בלמידה לאורך החיים של הזקוקים לכך ביותר יש מגוון הסברים: פעמים רבות הם ניצבים בפני שורת חסמים להשתתפות בלמידה, כגון חסמי ידע ומוטיבציה, ובעיקר חסמי זמן ויכולת מימון, שיפורטו להלן. נוכח כשל השוק המובנה בנושא, הדבר מחייב את המדינה לבחון את הגברת השתתפותם בלמידה לאורך החיים. בהמשך הדברים יפורטו הכלים לטיפול בחסמים ורמת יישומם: מומלץ כי האגף להכשרה מקצועית יסיים את התהליכים שהחל בהם לשיתוף מעסיקים, ובמסגרתם יבנה תוכנית עבודה סדורה להתעדכנות על צורכי המעסיקים ברחבי הארץ וברמה הענפית. בהקשר זה מומלץ שישקול לבצע סקר מעסיקים מעמיק באופן תקופתי לאיתור צרכים משתנים ועמדות מעסיקים לגבי ההכשרות הקיימות - בפרט נוכח המסקנות העולות מסקרי הבוגרים בדבר האפקטיביות של ההכשרות, שאינה מיטבית (ראו לעיל); לקיים פגישות עיתיות עם מעסיקים ברמה הענפית; לעודד התארגנויות מעסיקים ולשתף עימן פעולה; לנתח לעומק את נתוני המשרות הפנויות שאוספת הלמ"ס כדי לזהות תחומים שבהם יש ביקוש רב לעובדים שאינו נענה בהכשרות, ולשקול להכשיר עובדים בתחומים חדשים שבהם יש ביקוש אחד הכלים להתמודדות עם חסמים אלה, העומדים בפני עובדים מעוטי אמצעים ומונעים מהם מלהשתתף בלמידה לאורך החיים, הוא הפעלת מנגנוני תמרוץ כספי והתאמה מגוונת, למשל בשעות הלימוד. הדבר נכון הן ללמידה לצורך רכישת מקצוע או הסבתו (הכשרה מקצועית) והן ללמידת מיומנויות או ידע מסוגים אחרים הדרושים בשוק העבודה המשתנה (למידה למבוגרים). בביקורת עלו פערים בעניין התמרוץ וההתאמה הנדרשים, מהתרשים עולה כי ההשקעה הציבורית בישראל במדיניות פעילה בשוק . החלק OECD-העבודה באופן כללי היא רק כשליש מהממוצע במדינות ה המוקדש להכשרה מקצועית וטכנולוגית גם הוא נמוך - קטן בכשליש , ישראל משקיעה 49. במונחים של תמ"ג לנפש48 OECD-מהממוצע במדינות ה , כמוצג בתרשים OECD-בהכשרות פחות משליש מהממוצע במדינות ה שלהלן: מהתרשים עולה כי ההשקעה השנתית בפועל בהכשרות מקצועיות למבוגרים מיליון ש"ח 211-באמצעות האגף להכשרה מקצועית ירדה לאורך השנים מכ . עוד עולה כי הביצוע התקציבי 2019 מיליון ש"ח בשנת138- לכ2000 בשנת לעומת התקציב המאושר (אחרי 70% עד30%-במשך השנים היה נמוך בכ 23- חל גידול מתון של כ 2019 עד 2015 שינויים). עוד עולה כי בשנים מיליוני ש"ח בתקציב השנתי המאושר של האגף להכשרה מקצועית (עלייה ) גדלה 65 - 18( . יצוין כי האוכלוסייה בגילי העבודה העיקריים56)14%-של כ . 57 9%-, ומספר המועסקים גדל בכ6%- בכ2019 עד2015 בשנים מכיוון שהמשך ההשקעה בקצב הנוכחי יקשה על השגת יעדי האו"ם לפיתוח בר-קיימה שאימצה ישראל ועל שיפור מיצובה של ישראל בהשוואה בין- לאומית בנושא ההכשרות למבוגרים, ונוכח הצורך במתן מענה לעובדים שפוטרו כתוצאה מהמשבר הכלכלי הנלווה למגפת הקורונה, מומלץ לשקול להגדיל את מסגרות התקציב המוקצות להכשרה מקצועית וכן לעקוב אחר .58מימושן באופן סדיר מדי שנה כפי שעולה מהתרשים, קיים יחס ישר בין האשכול החברתי-כלכלי של יישוב המגורים לבין לימודים אקדמיים - ככל שהאשכול נמוך יותר בסולם כך שיעור הלומדים לימודים אקדמיים קטן יותר. אך כאמור, גם מי שאינו לומד באקדמיה זקוק להכשרה לעולם העבודה. יוצא שאוכלוסיות מעוטות אמצעים הן הנפגעות העיקריות מתת-ההשקעה בהכשרות המקצועיות והטכנולוגיות, המשמשות אפיק מקצועי להשתלבות איכותית וממושכת בשוק העבודה. מומלץ כי משרדי הממשלה הרלוונטיים: משרד העבודה, משרד החינוך ומשרד האוצר - בהיוועצות עם משרדים נוספים ורשויות נוספות שיש להן נגיעה להכשרה מקצועית, כגון משרדי הקליטה, הכלכלה, הביטחון ושירות התעסוקה - ינתחו במשותף את היקפי ההכשרה הממומנת מתקציב המדינה ואת מימוש התקציבים המוקצים לנושא. מומלץ כי המשרדים יגדירו את האוכלוסייה הנדרשת להכשרות המקצועיות והטכנולוגיות ויבחנו את הדרכים להרחבת השתתפותה. זאת במטרה להבטיח מענה מיטבי לכלל האנשים הזקוקים לכך, כדי שאלה יוכלו להתאים את כישוריהם המקצועיים לצורכי השוק המשתנים על ידי רכישת מקצוע שבביקוש או הסבת מקצועם לפי הצורך. כדי לענות על צורכי שוק העבודה המשתנה, על ההכשרות המקצועיות והטכנולוגיות המסופקות להיות הן בהיקפים הדרושים לשוק והן באיכות שתעניק יתרונות לעובד ולמעסיק שקולט אותו לעבודה לאחר ההכשרה. משרד מבקר המדינה בחן את שני ההיבטים האלה. ראו פירוט: מהתרשים עולה כי חלקם של הצעירים הערבים בקרב המשתתפים בהכשרות ) נמוך מחלקם 22%( מקצועיות וטכנולוגיות הממומנות על ידי המדינה ) ומחלקם בקרב הצעירים שאינם פונים ללימודים 27%( באוכלוסייה ). 33%( אקדמיים מהתרשים עולה כי פרט לשוברים לקורסי ההכשרה של האגף להכשרה מסך משתתפי ההכשרות הממומנות), 13%-מקצועית (הניתנים בסך הכול ל בשאר כלי ההכשרה חלקה של האוכלוסייה הערבית אינו תואם את חלקה באוכלוסייה הכללית, ובפרט אינו תואם את חלקה בקרב מי שאינם פונים לאקדמיה ולכן נזקקים להכשרה חלופית. עולה מכך שאף שיש קבוצה גדולה של צעירים ערבים שעשויה להזדקק להכשרות מקצועיות וטכנולוגיות לשם השתלבות מיטבית בשוק העבודה, השתתפותה בהכשרות אלה אינה משקפת את גודלה היחסי וגם לא את צרכיה. בביקורת עלה כי מבין אלפי הקורסים שהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים (האמונה על מימוש יכולותיהם של עסקים אלה) מציעה מדי שנה בשנה לפי בקשת עסקים קטנים ויזמים, יש קורסים ספורים וקצרים בנושא ניהול המשאב האנושי, ואין הדרכות הנוגעות להכשרתו או לפיתוחו המקצועי. , משרד העבודה לא פעלOECD-בביקורת עלה כי על אף המלצת ארגון ה להסדיר את ההיוועצות עם עסקים קטנים ובינוניים, ובמועד סיום הביקורת אין לו מנגנון מוסדר לשיתוף עסקים קטנים ובינוניים בהליכי התכנון והעדכון של תוכניות הלימודים שלו. רב לעובדים אך רמת פריון עבודה נמוכה, כגון משלחי יד בענפי המסחר והשירותים, תוך תשומת לב גם לצורכיהם של עסקים קטנים ובינוניים. הדבר מקבל משנה תוקף נוכח המשבר הכלכלי הנלווה למגפת הקורונה בעת סיום הביקורת. 65 - 16 דיווחו קרוב למחצית מהישראלים בגילי2015- בPIAAC במסגרת סקר כי רמת הדיבור, הקריאה והכתיבה שלהם באנגלית היא בינונית ומטה. רמות נמוכות נפוצות בקרב גברים חרדים, בקרב האוכלוסייה הערבית ובקרב בעלי . לאור האמור, נדרש להתאים את הקניית האנגלית 126השכלה תיכונית ומטה בכל 127 מהאוכלוסייה שאינם הולכים ללימודים אקדמיים 55% עבור אותם שלבי ההוראה וההכשרה - הן בבתי הספר והן בכל מסגרות ההכשרה לבני ומעלה.18 מומלץ כי הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, בשיתוף זרוע העבודה ומשרד האוצר, יבחנו כיצד לסייע לעסקים קטנים ובינוניים להבין את היתרונות של הכשרה במקום העבודה ואת צורכי ההכשרה של עובדיהם ויפעלו לפתחם, וכן מומלץ לבחון תמריצים מיסויים ותגמולים אחרים - הן כדי להעלות את פריון העבודה בעסקים אלה והן כדי להכין אותם ואת עובדיהם הרבים (שהם מהעובדים במגזר העסקי) לשינויים בשוק העבודה.70%-כ נמצא כי במועד סיום הביקורת השימוש בכלים אלה שמפעיל שירות 250- אושרו שוברים רק ל 2019 עד 2018 התעסוקה מצומצם, וכי בשנים 150- עובדים), ועוד כ400-מעסיקים בסך הכול (עבור הכשרה וקליטה של כ מיליון 2.23 איש השתתפו בתכנית "הכשרה בהתאמה", בתקציב כולל של ש"ח. זאת, אף שבסיכום התקציבי בין משרד האוצר לשירות התעסוקה מיליון 10 הוקצתה לשירות התעסוקה האפשרות להשתמש בתקציב של עד ש"ח לתוכניות אלו בתקופה זו, בין היתר על בסיס החלטת הממשלה בנושא . 243חיזוק כושר התחרות של התעשייה הישראלית שירות התעסוקה מסר למשרד מבקר המדינה כי המימוש הנמוך נבע מקשיים מול המעסיקים ובשל מחסור במנהל אגף מעסיקים שיהיה אמון על התהליך הארצי בתקופה זו. מומלץ כי שירות התעסוקה יבחן את החסמים למימוש התקציב לתוכניות ויפעל למימושו. מהמתואר לעיל עולה כי על אף הצורך הגובר בלמידה לאורך החיים והעובדה שהכשרה ולמידה אצל המעסיק יש לה יתרונות ברורים, בעת סיום הביקורת אין בנמצא שימוש בכלים לעידוד ותמרוץ מעסיקים להשקיע בהכשרת עובדיהם, להקנות להם מיומנויות או להכשירם מקצועית בתוך הארגון בהמשך חייהם, כמקובל במדינות מפותחות שונות. הכלים המועטים הקיימים לתמרוץ מעסיקים מנוצלים באופן מצומצם, ואין שירותי ייעוץ בנושא לעסקים קטנים ובינוניים. ריבוי הגורמים הציבוריים המספקים מענים ללמידה לאורך החיים עלול להקשות על משתמשי הקצה - הציבור - להכיר את מגוון האפשרויות העומדות לפניהם ולבחור מתוכן באופן מושכל (ראו הרחבה להלן לעניין אוכלוסיות מיוחדות). נוכח זאת, מומלץ כי הגופים השונים יפעלו יחד, בהובלת גורם אחד או צוות נציגים, כדי להנגיש את כלל המידע על אפשרויות הלמידה באופן מרוכז, למשל באתר אינטרנט אחד, ולאפשר הפניה נוחה לרישום לכלים השונים, בדומה למשל למודל הסינגפורי שהוצג לעיל או במסגרת . 159)מערכת "עבודאטה", הנבנית במשרד העבודה (ראו להלן על פעולתם של הגופים הציבוריים העוסקים בתחום הלמידה למבוגרים (כמוצג בלוח לעיל) וההכשרות המקצועיות (כמוצג בפרק הקודם) להיות מתואמת ומתוכננת כדי שתהיה אפקטיבית, תוך מתן תשומת לב להגדרות עקביות ולהרחבת היקף האוכלוסייה המשתתפת בלמידה לאורך החיים. אך בביקורת עלו פערים בנושא. ראו פרטים להלן: מחקרים העוסקים בשליטה באנגלית מצביעים על הצורך בהיקף שעות רחב . 140בהרבה לצורך השתלבות בהצלחה בתפקיד שבו נדרשת שליטה באנגלית נוכח היקף לימודי האנגלית הנלמד במסגרת קורסי ההכשרה של האגף להכשרה מקצועית, ספק אם אדם עם ידע מזערי באנגלית יוכל לתפקד בהצלחה בתפקיד שבו נדרשת שליטה טובה או גבוהה באנגלית טכנית. מומלץ כי האגף להכשרה מקצועית יבחן את האפקטיביות של הוראת האנגלית שהוא מקיים, למשל על ידי בדיקה מול המעסיקים אם הבוגרים מגיעים לעבודה עם רמת אנגלית מספקת, ויפעל להתאים את היקפי השעות ותוכני הקורס בהתאם לכך. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעילות של שירות התעסוקה להרחבת והתאמת התכנים שהוא מציע לפונים אליו. אם שירות התעסוקה ימצא שהסדנאות אפקטיביות, מומלץ כי ישקול להרחיב את היקף המשתתפים בהן כדי לסייע לכמה שיותר אנשים להשתתף בלמידה למבוגרים הרלוונטית לשוק העבודה המשתנה. נוכח פערי המיומנויות של מבוגרים בישראל, שלהם כאמור קשר חזק לפערים הגדולים בפריון העבודה והשלכה על שרידותם של העובדים בשוק עבודה , מומלץ שכלל משרדי הממשלה OECD-משתנה, ולאור המלצות ארגון ה הרלוונטיים - משרד העבודה, משרד החינוך, משרד הכלכלה ומשרד האוצר (בהיוועצות עם שירות התעסוקה ושאר המשרדים הנוגעים לעניין) - יבחנו במשותף את האפשרות להגדיל את היקף ההשתתפות בלמידה לאורך החיים של כלל הבוגרים בישראל - הן המועסקים והן המובטלים - וכן יבחנו את האפקטיביות של הלמידה הקיימת ויפעלו לשיפורה. לאור הצורך הנרחב בלמידה לאורך החיים לאוכלוסיות מעוטות מיומנויות בשוק העבודה המשתנה ואל מול הניסיון הבין-לאומי בנושא, ולפיו קמפיינים כלליים להעלאת המודעות אינם אפקטיביים בקרב אוכלוסיות אלו, מומלץ כי כלל הגורמים הרלוונטיים - ובעיקר משרד העבודה, משרד החינוך, מטה ישראל דיגיטלית ומשרד הכלכלה, בשיתוף שירות התעסוקה - יפעלו לבניית מערך יישוג, אבחון והכוון מותאם אישית, שישרת באופן אפקטיבי את כלל האוכלוסיות מעוטות המיומנויות והאמצעים בשוק העבודה, לרבות אנשים שעובדים במקצועות שבסיכון ואנשים מעוטי מיומנויות. מהאמור לעיל עולה כי אל מול הצורך הגואה ברחבי העולם ובישראל בשליטה באנגלית במקצועות לא-אקדמיים, ראוי כי המערכות השונות האמונות על הכנת העובדים למקצועות אלו - מערכת החינוך, גורמי ההכשרה המקצועית אף על פי ששיתוף פעולה בין הגופים האמונים על ההכשרות - האגף להכשרה מקצועית, מה"ט ומערך כיתות י"ג-י"ד של משרד החינוך - לבין התארגנויות מעסיקים ענפיות יכול לתת לגופים הממשלתיים היכרות רוחבית ושיטתית של צורכי המעסיקים וכן לתרום למיצוי המשאבים המושקעים בהכשרות, נמצא שהגופים על פי רוב אינם מקיימים שיתוף פעולה שכזה, וכי הם גם אינם מעודדים את המעסיקים להתארגן באופן ענפי לטובת שיפור ההכשרות המקצועיות. מומלץ כי הגופים האמונים על ההכשרות יבחנו דרכים לעידוד המעסיקים להתארגן באופן ענפי לטובת שיפור מערך ההכשרות וישפרו את שיתופי משרד מבקר המדינה ממליץ כי כלל הגורמים הרלוונטיים, ובכללם משרד הכלכלה, משרד העבודה ושירות התעסוקה, בשיתוף משרד האוצר, יבחנו דרכים לסייע למעסיקים - ובפרט למעסיקים קטנים ובינוניים - לקבל את התמיכה הדרושה להם כדי לפתח ולקיים למידה לאורך החיים לעובדיהם. המוצג לעיל מפרט גופים ציבוריים רבים המציעים תוכניות מגוונות בתחום הלמידה לאורך החיים - כגון קורסים מקוונים של מטה ישראל דיגיטלית ושירות התעסוקה; וסדנאות, קורסים והכוון לימודי מטעם שירות התעסוקה, משרד העבודה ואגף השכלת מבוגרים במשרד החינוך - ואולם אין תיאום בין הכלים השונים, אין הגדרה מוסכמת של קהלי היעד הזקוקים ביותר ללמידה (למשל, אוכלוסיות מיוחדות, אזורים גיאוגרפיים, עובדים על סף פיטורים), ואין תכנון אסטרטגי כיצד לספק להם אותה (באילו כלים, באיזה היקף ועל ידי איזה גורם). גם אין חשיבה מערכתית על נושא הכישורים והמיומנויות: אין בסיס מידע אחיד ומוסכם - ובו מידע מהימן על מגמות של ביקושים לתפקידים וכישורים בשוק התעסוקה - שישמש לתכנון לכל הגורמים, ואין הליך מוסדר של חיזוי מגמות עתידיות שאפשר יהיה לגזור ממנו אסטרטגיית פעולה. מצב דברים זה מעלה חשש שמי שזקוקים ללמידה לאורך החיים כדי לשרוד בשוק העבודה המשתנה - ובפרט אוכלוסיות מעוטות אמצעים ומיומנויות - יתקשו בהכרת האפשרויות העומדות לרשותם, בבחירה מושכלת ביניהן, במימונן ובהשתתפות מלאה בהן, או שכלל לא יקבלו את המענה הדרוש להם; והמעסיקים לא יפעלו מספיק כדי לספק בעצמם מסגרות למידה, או שיתמודדו עם חוסר בהירות לגבי הגורמים הממשלתיים היכולים לסייע להם. לאור הנורמות הבין-לאומיות בנושא שחלות בישראל והצורך המוסכם בהגברת הלמידה לאורך החיים בשל צורכי שוק העבודה המשתנה, מומלץ לבצע בהקדם בחינה ממשלתית מערכתית של הצורך בלמידה לאורך החיים למספר גדול של אנשים ולקבוע גורם אחד (או ועדה של נציגי גורמים שונים) שיעסוק בחשיבה אסטרטגית על הנושא כדי לוודא שקיימות הזדמנויות למידה לאורך החיים לכל הקבוצות הזקוקות לה באיכות ובנגישות המתאימות. לאור הפוטנציאל הטמון בלמידה דיגיטלית, מומלץ שמטה ישראל דיגיטלית יוודא קיום היצע של קורסים שיהיו מונגשים גם לאוכלוסיות מעוטות מיומנויות, כדי שאלה יוכלו להפיק תועלת מן המיזם. יוצא שבמועד סיום הביקורת גופים שונים פועלים בנפרד אל מול חלקים מהאוכלוסייה, אך על אף הצורך בפעילות פרו-אקטיבית ומותאמת אישית כדי לגייס אוכלוסיות מעוטות מיומנויות ללמידה ולהעניק להן הכוון, אין תוכנית פעולה כוללת ליישוג עבור אוכלוסיות אלו. גם אין מסגרת לאבחון מעמיק ומקיף של יכולות האדם וצרכיו לשם התאמה מיטבית של הלמידה וההכשרה שלה הוא זקוק ויזדקק כדי להישאר רלוונטי בעולם העבודה המשתנה ולהתקדם בו. -משרד מבקר המדינה בחן היבטים שונים הנוגעים למערך ההכשרות הלא אקדמיות, ובפרט את תכלול המערך, ואת רמת שיתוף המעסיקים בהליכי ההכשרה, כמפורט להלן: והמלצות של ועדות רבות, במועד סיום OECD-למרות המלצות ארגון ה הביקורת מערך ההכשרות המקצועיות והטכנולוגיות מבוזר. בביקורת עלה כי על פי רוב, חלקי המערך אינם מתואמים ביניהם בהיבטים מרכזיים. למשל, קורסים במקצועות דומים כוללים תוכן פדגוגי שונה; הגופים משתפים פעולה עם מעסיקים בהיקפים שונים, בנפרד וללא תיאום; הם גם אינם מתאמים ביניהם את גיוס המועמדים להכשרות, וכך המידע לציבור אינו סדור ובהיר - אין בנמצא אתר אחד המרכז את כלל אפשרויות ההכשרה של הגורמים השונים ואין הליך מאוחד של אבחון, הכוון וגיוס. על ידי2019 משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הבחינה שנערכה בשנת האגף להכשרה מקצועית, וממליץ כי האגף יבחן לעומק ובאופן תדיר את מקורות המידע הקיימים על ביקושים בשוק ויקיים שיח שיטתי עם קשת רחבה של מעסיקים ברמה הענפית. על בסיס זה מומלץ להתאים - גם באופן יזום - בתכיפות המתאימה את מגמות ההכשרות הממומנות שהוא מציע ואת היקפי הלומדים בהן לביקושים העכשוויים בשוק ולאלה הצפויים בעתיד הקרוב. זאת בפרט נוכח המשבר הכלכלי והתעסוקתי המתרחש בעת סיום היעדר התכלול - הכרוך בביזור הפעילויות בין גורמים רבים - אינו יעיל, פוגם במיצוי המשאבים הלאומיים המושקעים בהכשרות, ומקשה על שיפור איכותן וכן על גמישות והתאמה מהירה של המערך לצורכי שוק העבודה המשתנה ולצורכי אוכלוסיות שונות הזקוקות להכשרה. מבקר המדינה ממליץ כי כלל הגורמים הרלוונטיים - משרדי העבודה, החינוך, הקליטה והאוצר ושירות התעסוקה - יפעלו יחד כדי לשפר את רמות התיאום ביניהם, את תכלול מערך ההכשרות ואת איכותו ולהתאים את היקפי הלומדים בו, מגמות הלימוד ותוכני הלימוד לצורכי שוק העבודה המשתנה. בישראל מעורבות המעסיקים אינה מוסדרת ואינה מחויבת, וכפועל יוצא מכך היא מתאפיינת במעורבות מועטה של המעסיקים בכלל ובהשוואה בין- . במועד סיום הביקורת באה לידי ביטוי מעורבות מועטה זו 97לאומית בפרט בעיקר בכך שהמעסיקים בישראל אינם שותפים מרכזיים בגיבוש מגמות לימוד חדשות ובעדכון מגמות קיימות בהכשרה המקצועית למבוגרים. להלן פרטים על שיתוף מעסיקים לגבי קביעת מקצועות ההכשרה, לגבי בניית הכשרות המבוצעות בשיתוף מעסיקים ולגבי עדכון והתאמת תוכן ההכשרות בביקורת עלה כי אין לאגף להכשרה מקצועית הליך מוסדר של התייעצות רחבה עם מעסיקים, ברמה הענפית, כדי ללמוד על התפתחויות בענף המחייבות לגבש מגמות חדשות. בפועל, הקשר עם מעסיקים הוא אקראי ומתקיים בין כתוצאה מהחלטה של הנהלת האגף לפנות להתייעצות עם מעסיק זה או אחר ובין כתוצאה מפנייה של מעסיקים אל האגף לפתוח מגמות חדשות או לעדכן אותן. האגף גם אינו רואה בשירות התעסוקה או בהתאחדות התעשיינים גורמים רלוונטיים לאספקת מידע לצורך בחינת מגמות חדשות, אף שאלה גורמים בעלי חיבור לנעשה בעולם התעסוקה הרלוונטי. נוכח זאת ובשל מורכבותן היחסית של בניית הכשרות מותאמות, בפועל רק חלק קטן מהמשתתפים בהכשרות המקצועיות הממומנות של האגף להכשרה מקצועית עושים זאת באחת התוכניות שבשיתוף מעסיקים. משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד העבודה ומשרד החינוך יפעלו להגדלת חלקה של האוכלוסייה הערבית בהכשרות המתוקצבות של האגף להכשרה מקצועית ובהכשרות שמפעיל משרד החינוך במסגרת כיתות י"ג-י"ד. בשני מסלולים אלו שיעור המשתתפים הערבים מצוי בפער גדול במיוחד אל מול 8% - שיעורם בקבוצה שאינה פונה לאקדמיה (בין פי שניים לפי ארבעה ). 33% אל מול16%-ו כמוצג בתרשים, מתוך משתתפי ההכשרות הממומנות של האגף להכשרה . 111 משתתפים בתוכניות בשיתוף מעסיקים7%-מקצועית, רק כ לאור ההסכמה שהכשרות בשיתוף מעסיקים הן הדרך המתאימה ביותר להכשרה אפקטיבית, מומלץ כי משרד העבודה ומשרד האוצר ישלימו את בחינת החסמים המונעים שילוב משמעותי יותר של מעסיקים ותלמידים בהכשרות בשיתוף מעסיקים ויפעלו להסרתם. בכלל זה ראוי שיסיימו את פישוט ההליכים כדי לצמצם את הנטל הבירוקרטי הנדרש לשם שילוב מהביקורת עולה כי האגף מתייעץ עם מעסיקים רק כאחד הגורמים, ולא המרכזי שבהם, לצד המכללות המכשירות ומוריהן, המפקחים שלו עצמו ומפתחי התוכניות, צה"ל, נציגי האקדמיה וכו'. נוסף על כך, כאמור אין לאגף מנגנון מוסדר להתייעצות עם מנעד רחב של מעסיקים, הדרושה לשם הכרה מעמיקה של צורכי השוק, ואף לא עם משרד הכלכלה, שיש לו היכרות עם הקליטה, יבחנו במשותף את מערך ההכשרות המקצועיות והטכנולוגיות הקיים ואת הדרכים לעדכונו וכן את היצע התוכניות ללמידה למבוגרים והנגשתן לאוכלוסיות הנזקקות להן ביותר. עליהם לקיים חשיבה אסטרטגית על נושא הלמידה לאורך החיים כולו, ובמסגרת זו לתת את הדעת לשאלות של היקף המוכשרים, האוכלוסיות שמהן הם מגיעים, תחומי ההכשרה, תוכני ההכשרה, הקניית מיומנויות, עידוד אוכלוסיות מעוטות מיומנויות להשתתף בלמידה לאורך החיים, ולפעול לשיתוף המעסיקים בהכשרות של העובדים. בתוך כך עליהם לשקול קביעת גורם מוביל ומתכלל שיוודא שהגורמים השונים המציעים את ההכשרות ומפקחים עליהן יעשו זאת בתיאום מרבי ותוך שיתוף פעולה, וינגישו לציבור את המידע על אפשרויות הלימוד באופן מרוכז ופשוט באמצעים מקוונים; ובהתבסס על מידע מלא ועדכני ככל האפשר על צורכי המשק המשתנים. הצורך בפעולות אלה הופך חשוב במיוחד בעת המשבר הכלכלי הנלווה להתפרצות מגפת הקורונה - עת שבה סביר שיהיה צורך בהתאמות ובהסבות מקצועיות בכלל המשק, ובפרט בענפים שנפגעו כתוצאה מן המגפה, כמו מסעדנות, תרבות ותיירות. יש לראות בעת הזו הזדמנות לשדרוג כישורים וללמידה למובטלים רבים כל עוד אינם מועסקים כדי שיוכלו להתאים את עצמם לשוק העבודה המשתנה ולהשתלב חזרה בעבודה בהקדם. השינויים התכופים בתפקידיהם של עובדים ברחבי העולם, לצד הצרכים הייחודיים של השוק הישראלי בכוח אדם מיומן לשם העלאת פריון העבודה, ובפרט המשבר הכלכלי שבו מצוי המשק הישראלי במועד סיום הביקורת, מחייבים את משרדי הממשלה להציע הכשרות מקצועיות ממומנות בהיקף ובאיכות מספקים. עליהם גם לוודא שעובדים שבסיכון להיפלטות מעבודה בטווח קצר או בינוני ישתתפו בהכשרה מקצועית או בלמידה למבוגרים (יחד - "למידה לאורך החיים") כדי להישאר רלוונטיים בשוק העבודה. מהביקורת עולה כי לצד הפעולות שביצעו משרדי הממשלה בהקשרים אלו - העבודה המעמיקה שביצעה הוועדה לקידום תחום התעסוקה לקראת בכפוף למשרד העבודה והרווחה, עבודת הפיתוח של מערכת 2030 שנת מידע מקוונת במשרד והרפורמה במה"ט - מערך ההכשרות המקצועיות והטכנולוגיות המוצע במועד סיום הביקורת עודנו מסורבל ומפוזר ומכשיר מעט אנשים בהשוואה לצורכי השוק. הדבר בולט במיוחד בהשוואה בין- לאומית. נוסף על כך, ההכשרות הקיימות אינן משרתות בהיקף מספיק את האוכלוסיות שעשויות להזדקק להן. גם איכות חלק מההכשרות אינה מספקת, עקב חוסר התאמה בין מקצועות ההכשרה לבין הביקושים בשוק; שיתוף פעולה מצומצם עם מעסיקים בבנייה ובעדכון של תוכני הלימוד ואמצעיהם; והקניה מועטה של השפה האנגלית במסגרת ההכשרות על אף החשיבות ההולכת וגוברת של השימוש בשפה זו. כמו כן, לצד פעולתו של מטה ישראל דיגיטלית להקמת פלטפורמה ללמידה ) ופעולת שירות התעסוקה להצעת למידה מקוונת ILמקוונת (קמפוס בתקופת משבר הקורונה, נמצא כי כלל התוכניות ללמידה לאורך החיים אינן מתואמות, ואין גורם אחד שמוביל את הפעילות בראיית על. כתוצאה מכך חסרה חשיבה לאומית מערכתית בנוגע לצורך בלמידה של עובדים לאורך החיים: אין הגדרה של קהלי היעד הזקוקים ביותר ללמידה, אין תכנון אסטרטגי כיצד לספק את הלמידה, וגם אין חשיבה כוללת לגבי הכישורים והמיומנויות שנדרש להקנותם לעובדים. על אף החסמים הניצבים בפני אוכלוסיות מעוטות אמצעים ומיומנויות להשתתפות בלמידה לאורך החיים, העידוד הממשלתי שלהן לכך לוקה בחסר - הן מבחינת הצורך בהגברת המודעות והן לגבי חסמים של משאבי כסף וזמן - וכך גם העידוד למעסיקים להיות פעילים יותר בנושא זה. משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרדי הממשלה הרלוונטיים - משרד העבודה, משרד החינוך, משרד הכלכלה ומשרד האוצר - בהיוועצות עם גורמים נוספים שיש להם נגיעה לנושא, כגון שירות התעסוקה ומשרד מומלץ שמשרד האוצר, בשיתוף המשרדים המקצועיים, יתאימו כלים הקיימים זה מכבר, או יבחנו אימוץ כלים אחרים, בין השאר כמפורט בדוח זה, לשם הרחבת המימון ללמידה למבוגרים, ובפרט לעובדים מעוטי אמצעים. והטכנולוגית למבוגרים (ובהם האגף להכשרה מקצועית ומה"ט) ומרכזי ההכוון התעסוקתי - יבחנו את היקף לימודי האנגלית הבסיסית והמקצועית הנדרשת לנוכח צורכי השוק המשתנים, יעקבו אחר צורכי המעסיקים ויעדכנו בהתאם את תוכניותיהם ואת רמת האנגלית של בוגריהם. יצוין לחיוב כי במהלך הביקורת סיימה זרוע העבודה לפתח בשיתוף מטה ישראל דיגיטלית קורס מקוון לאנגלית תעסוקתית לאוכלוסייה החרדית, פתחה זרוע העבודה את הקורס 2020 ונוכח משבר הקורונה שפרץ במרץ לשימוש חופשי לקהל הרחב. מדובר בכיוון פעולה חדשני שיש מקום לבחון את האפקטיביות שלו, ואם יימצא ככזה, ראוי להרחיב את השימוש בו תוך התאמות נדרשות לאוכלוסיות שונות. משרד מבקר המדינה ממליץ כי כלל הגורמים הרלוונטיים - משרדי העבודה, החינוך, הקליטה והאוצר ושירות התעסוקה - יפעלו יחד לשיפור רמות התיאום ביניהם כדי לשפר את תכלול מערך ההכשרות ואת איכותו ולהתאים את היקפי הלומדים בו, מגמות הלימוד ותוכני הלימוד לצורכי שוק העבודה המשתנה, תוך שיתוף פעולה מעמיק עם מעסיקים, ובהתחשב בצרכים המיידיים העולים מהמשבר הכלכלי והתעסוקתי הנלווה למגפת הקורונה. הנוגעות למערך 2030 בהקשר זה מומלץ כי המלצות ועדת התעסוקה ההכשרות ולשוק העבודה המשתנה ייבחנו על ידי המשרדים השונים, ותוכן תוכנית פעולה בהתאם.
יוצא שבישראל אין גורם המוביל את נושא הכישורים והמיומנויות הנדרשים בשוק העבודה ואת התחזיות לשינויים, ואף אין מערך תיאום או הבניה משותף של הנושא. למעשה, כל גורם העוסק בהכשרה ובחינוך מייצר בנפרד את המידע שעליו הוא מתבסס וקובע שיטות שונות להטמעת מיומנויות ולהקנייתן (ראו במקבץ דוחות זה בדוח "היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה"). הגורמים גם אינם עושים זאת תוך שיתוף מספיק של גורמים חוץ-ממשלתיים שלהם ידע וקרבה לנושא - המעסיקים, ארגוני העובדים והמגזר השלישי.