רשות האוכלוסין וההגירה . הטיפול במבקשי מקלט מדיני בישראל נמצא כי למכרז האמור ניגשו 13 מועמדים, דהיינו 1.2 מועמדים למשרה בממוצע. למכרז ניגשו אפוא מועמדים מעטים. על פי נתוני רשות האוכלוסין, בין שנת 2009 לאוגוסט2017 הגישו 2,487 יוצאי חבל דארפור בקשות מקלט. נמצא כי בפרק הזמן האמור התקבלה החלטה רק לגבי שש מהבקשות46 . כ-2,500 יוצאי חבל דארפור בסודן הגישו אפוא בקשות למקלט מדיני בישראל, חלקם עוד בשנת 2009 . עד למועד סיום הביקורת טרם גיבש שר הפנים את עמדתו בסוגיית בקשות המקלט שהגישו יוצאי דארפור, ולא קיבל החלטה בעניינן של כ-1,600 .בקשות מקלט שעודן פתוחות בדיונים בראשות ראש הממשלה הוחלט להעניק מעמד מטעמים הומניטריי ם לכמה מאות מיוצאי חבל דארפור, בלי שנקבע דבר בעניינם של שאר מבקשי המקלט מחבל זה. זאת אף על פי שיוצאי חבל דארפור חוו לחימה אלימה אשר הוגדרה בידי הקונגרס של ארצות הברית רצח עם. יוצאי חבל דארפור זכאים לכך שהמדינה תחליט בהקדם אם להכיר בהם כפליטים, על הזכויות הנגזרות מכך. משרד מבקר המדינה מעיר לשר הפנים כי העיכוב הניכר בהשלמת הטיפול בבקשות המקלט של יוצאי חבל דארפור פוגע באופן חמור בזכויותיהם אלה. בהענקת מעמד מטעמים הומניטריים לכמה מאות מבקשי מקלט והותרת כ-1,600 בקשות אחרות ללא הכרעה בבקשה אין מענה ראוי לקשיים החמורים שהועלו בידי בית המשפט והמשנה ליועץ המשפטי לממשלה. על שר הפנים לנקוט לאלתר בפעולות שיאפשרו להשלים את הטיפול בבקשות מקלט שהגישו נתיני חבל דארפור בסודן. בהמשך, על רשות האוכלוסין להשלים את הטיפול בבקשות בדחיפות המתבקשת לנוכח העיכוב החמור בטיפול בהן. בינואר 2014 פנתה נציבות האו"ם לפליטים לשר הפנים דאזמר גדעון סער וציינה את חשיבות נוכחות נציגיה בדיוני הוועדה המייעצת. הנציבות מסרה למשרד מבקר המדינה שלא קיבלה מענה משר הפנים דאז. הנציבות הוסיפה כי במשך השנים היא נפגשה כמה פעמים עם שרי הפנים ועם מנהל רשות האוכלוסין וביקשה מהם לשקול מחדש את הזמנת נציגיה לדיוני הוועדה , ואולם לא קיבלה מענה לבקשתה. על רשות האוכלוסין לבחון, בשיתוף אגף השכר, דרכי פעולה גם בתחום השכר שימנעו את עזיבתם של עובדים ב יחידה למבקשי מקלט ויקלו את גיוסם של עובדים חדשים ליחידה. .במאי 2016 התריעמנהל יחידת ה-RSD לפני מנהל מינהל אכיפה כי שניים מעובדי היחידה ממלאים תפקיד של ממונה על ראשי צוותים, אולם תנאי שכרם שווים לתנאי השכר של ראש צוות, שהוא תפקיד זוטר יותר; ושמונה מעובדי היחידה ממלאים תפקיד של ראש צוות , אך תנאי שכרם שווים לתנאי שכרו של מתשאל, שהוא תפקיד זוטר יותר. מנהל היחידה ציין כי התריע על כך בעבר, אך התרעותיו לא הביאו לתיקון המצב. מספר .אזרחי גאורגיה .שנכנסו לישראל מספר אזרחי גאורגיה .ששהו בארץ .ללא רישיון תקף מספר בקשות .המקלט שהגישו .אזרחי גאורגיה נוכחות של נציג הנציבות בדיוני הוועדה המייעצת חשובה לצורך שקיפות של דיוני הוועדה, וכן עוגנה בהוראות נוהל הטיפול במבקשי מקלט. למרות זאת, יותר מארבע שנים לאחר שהתבקשו נציגי הנציבות שלא להגיע באותה עת לדיוני הוועדה המייעצת, לאחר שניתנה המלצת משרד החוץ על אי הזמנתם לדיונים באופן זמני, טרם החליט שר הפנים אם להשיב את נציג הנציבות לדיונים, ולא ניתנה תשובה מנומקת לנציבות האו"ם לפליטים בעניין זה. מהלוח עולה כי בשנים2010 עד2017 עזבו את יחידת ה-RSD 27 עובדים, וכי חמישה מהם עזבו במחצית הראשונה של שנת2017 . בשל עזיבת העובדים גדל משנת2014 הפער בין תקן כוח האדם של היחידה למספר עובדיה בפועל, ונפגעה יכולתה של היחידה להתמודד עם עלייה של כ-450% במספר בקשות המקלט שהוגשו בשנים 2014 עד2017 . בביקורת עלה שהגורמים לעזיבת העובדים ולקושי לאתר עובדים חדשים הם העומס הרב המוטל על היחידה לעומת תנאי העבודה והשכר של עובדיה. מהנתונים האמורים עולה לכאורה כי בעקבות הפטור שניתן לאזרחי גאורגיה ואוקראינה מקבלת אשרות כניסה לישראל, הגישו אלפים מהם שכבר נכנסו לישראל בקשות מקלט. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות האוכלוסין כי לקראת החלטות עתידיות על פטור מאשרה לאזרחי מדינות שונות, יש לבצע הערכה לגבי האפשרות שביטול הצורך באשרה יביא לעלייה ניכרת בבקשות למקלט. אם תצפה הרשות גידול ניכר במספר הבקשות המקלט בעקבות פטור מאשרה, עליה להיערך לטיפול בהן, ובין השאר לאסוף מידע מקדים רלוונטי ולהטיל על יחידת ה-RSD לגבש הערכות בעניין מדינות אלה. על משרדי הפנים, החוץ והמשפטים להקפיד שבעת קבלת החלטות עתידיות כאמור, יישקל בין מכלול ההיבטים גם היבט בקשות המקלט. מהאמור לעיל עולה כי המבנה של יחידת ה-RSD שבו ניתנים השירותים למבקשי המקלט ולזרים שמבקשים להאריך את תוקף רישיון הישיבה הזמני שהונפק להם אינו מתאים לכך. הדבר מקשה מאוד על מבקשי המקלט, הממתינים שעות ארוכות וכן על עובדי היחידה, הנדרשים להעניק שירות הולם במשך שעות רבות ביום בתנאי צפיפות ועומס רב. על שר הפנים לשקול לזמן שוב את נציג הנציבות להיות נוכח בחלק הפתוח של דיוני הוועדה המייעצת. .משרד מבקר המדינה מעיר לרשות האוכלוסין כי נראה שהפרה את חובתה לנהוג בהגינות בנוגע לשינוי מדיניותה בעניין בקשות של זרים שאינם בני הרחקה שהוגשו באיחור. הרשות שינתה את המדיניות בפתאומיות ובלי לייד ע על כך את הזרים, אף שלשינוי המדיניות יש השפעה על זכויותיהם הבסיסיות; יצוין כי לשינוי המדיניות יש השפעה גם על יישומה של אמנת הפליטים. לגבי החלטת הרשות לדחות כ-1,600 בקשות שהוגשו לה באיחור, מהחלטת בית הדין לעררים מסתמן כי היא לא הייתה תקינה. על הרשות לדון מחדש בכל בקשות המקלט שהוגשו לאחר שינוי מדיניותה ונדחו על הסף בנימוק של איחור בהגשה, וללא תלות בפניה של מגיש הבקשה, מאחר שאופן פעולתה בעניין שינוי המדיניות לא היה תקין . על הרשות גם לפרסם את הכללים לטיפול בבקשות מקלט שהוגשו שנה או יותר לאחר כניסתו של המבקש לישראל, ובכלל זה את האפשרות לפתיחה מחדש של הבקשות, הן בעקבות בירור יזום עם המבקשים והן בעקבות פנייה כתובה של באי כוחם. יש להקפיד שפרסום זה ייעשה באמצעי תקשורת הרלוונטיים למגישי הבקשות האלה, בשלטים בשפות הרלוונטיות ובלשכות הרשות הרלוונטיות. ממצאי הביקורת זו וממצאי ביקורת שעשה משרד מבקר המדינה בשנת 2016 מעלים חשש כי הרשות אינה מתקננת ומשדרגת את תקני יחידת ה -RSD בהתאם למשרות הפנויות ובהתאם לצרכיה , ו כפועל יוצא מקפחת חלק מעובדיה בשכר נמוך מזה המגיע להם. קיפוח בשכר עלול להקשות על גיוס עובדים, ולכן גם על היכולת לטפל בבקשות המקלט. על הסמנכ"ל למינהל לנקוט לאלתר פעולות כדי שהשכר של עובדי יחידת ה-RSD יתאם את תפקידם בפועל, ועל מנכ"ל הרשות לוודא שכך נעשה. הדבר עשוי לתרום להישארות עובדים ביחידה ולמאמצים לגיוס עובדים חדשים. נמצא כי בשנות פעילותה סבלה היחידה למבקשי מקלט ממצוקת כוח אדם, בין היתר בשל עזיבת עובדים מקצועיים כמה שנים לאחר שעברו תהליך הכשרה ארוך ויקר, וכן בשל קושי בגיוס עובדים חדשים. המצוקה הורגשה גם בתקופות שבהן חלה כאמור עלייה ניכרת במספר הבקשות למקלט שהוגשו. מבקשי מקלט נאלצים להמתין במשרדי היחידה במשך שעות לקבלת שירות, ולעתים התורים משתרכים גם מחוץ לבניין שבו שוכנים משרדי היחידה. לעתים מי שהמתין שעות רבות בתור ולא הצליח להיכנס ולהגיש את בקשתו נאלץ להגיע ביום אחר ולהמתין שוב, בלי שתינתן לו עדיפות. במשרדים עצמם חדר ההמתנה, צפוף לעתים עד אפס מקום, ולכן אנשים נאלצים להמתין במסדרונות, לעתים ללא מקום ישיבה. 7. משרד מבקר המדינה בדק את משך שלבי הטיפול בבקשות למקלט שהוגשו בשנים 2017 -2014 . נמצא כי בקשת מקלט מטופלת בתוך 8.5 ( חודשים257 ימים) בממוצע; יחידת ה-RSD מגבשת חוות דעת בתוך כ-4.5 ( חודשים141 ימים) בממוצע32 ; יו"ר הוועדה המייעצת מגבש המלצה בהליך מקוצר בתוך 4.5 ( חודשים142 ימים) בממוצע; הוועדה המייעצת מגבשת המלצה בתוך 3.3 ( חודשים100 .ימים) בממוצע הרשות לא קבעה אפוא לוחות זמנים ל גבי שלבי הליך הטיפול בבקשות מקלט, אף שבית המשפט המחוזי העיר בעניין זה בשנת 2015 . בפועל הסתכם משך הזמן הממוצע של הטיפול בבקשת מקלט בשמונה חודשים וחצי, ולכל אחד מן הגורמים המעורבים בטיפול - יחידה ה-RSD , יו"ר הוועדה המייעצת ומליאתהוועדה - נדרשו בממוצע כמה חודשים להשלמת חלקו בטיפול. זאת ועוד, נתוני רשות האוכלוסין הם שגויים בחלקם ואינם מאפשרים ניתוח והסקת מסקנות מלאות ומהימנות. עד אפריל 2017 , יותר משנה לאחר המועד שבו הייתה רשות האוכלוסין אמורה לסיים את הטיפול בבקשות האמורות בהתאם להערכתה בתצהיר שמסרה לבג"ץ, היא סיימה את הטיפול בכ-28% ( מהן בלבד 995 מ-3,519 בקשות). בשנים 2016 -2015 הגישו זרים שאינם בני הרחקה כ -7,450 בקשות מקלט ; עד אותו מועד טרם הסתיים הטיפול ביותר ממחציתן (4,271 )בקשות. עד אפריל 2017 לא סיימה אפוא הרשות לטפל בכ -6,800 בקשות מקלט שהגישו זרים שאינם בני הרחקה. נוכח חובתה של רשות האוכלוסין על פי הדין לתת שירות במהירות הראויה ובלא שתיגרם לפונים טרחה יתרה, נוכח הביקורת של בתי המשפט על משך טיפולה בבקשות המקלט, ונוכח הצורך שלא להשאיר את מבקשי המקלט תלויים בין שמים וארץ בכל הנוגע לזכויותיהם ולמעמדם - על הרשות לקבוע לוח זמנים לכל שלב בהליך הטיפול ולעקוב אחר ההליך. כך תוכל הרשות לעמוד על הסיבות להתארכות משך הטיפול, לאתר צווארי בקבוק הגורמים לעיכוב בטיפול ולנקוט את הפעולות הנדרשות לשיפור המצב. על מנת שהמעקב יהיה יעיל ויאפשר לה להציג תמונה מדויקת של הטיפול בבקשות המקלט, על הרשות לפעול לאלתר לטיוב הנתונים המצויים במערכת הממוחשבת שלה. נמצא כי רק במרץ 2016 , כשמונה חודשים לאחר שסיים עו"ד א' את תפקידו, מינה שר הפנים אריה מכלוף דרעי את עורך דין ב' ליו"ר הוועדה. הותרת הוועדה המייעצת ללא יו"ר במשך חודשים גרמה לעיכובים בהשלמת הטיפול בבקשות מקלט שטרם הסתיים הטיפול בהן. עם התפנות התפקיד של יו"ר הוועדה המייעצת, ע ל רשות האוכלוסין לפעול למינוי יו"ר חדש לוועדה. טיפולה של מדינת ישראל בבקשות מקלט של זרים שאינם בני הרחקה התאפיין משנת 2009 , מועד הקמתה שלהיחידה ל טיפול במבקשי מקלט , ברצף של כשלים: עד שנת 2013 לא טיפלה רשות האוכלוסין בבקשות מקלט שהגישו זרים שאינם בני הרחקה, ולאחר מכן לא עמדה הרשות בהצהרה שמסרה לבג"ץ בדבר סיום הטיפול באלפי בקשות מקלט שלא טופלו במשך כמה שנים. גם משהגבירה הרשות את פעולתה בעניין זה לא היה בכך כדי לצמצם את הפערים, עוד בטרם נדרשה להתמודד עם עלייה חדה במספר בקשות מקלט של נתיני אוקראינה וגיאורגיה. בהמשך, בשל עלייה חדה זו אף התרחבו הפערים שבין הבקשות שהוגשו לבין הבקשות שהטיפול בהן הסתיים , והרשות לא היתה ערוכה לטפל בהן . במועד הביקורת טרם סיימה הרשות לטפל בכ-2,200 בקשות מקלט של זרים שאינם בני הרחקה שלגביהן התייחסה בתצהיר לבג"ץ ובאלפי בקשות נוספות שהוגשו על ידי זרים שאינם בני הרחקה. בתחילת שנת 2017 התריע משרד המשפטים לפני שר הפנים כי המדינה חורגת בעניין הטיפול בבקשות שהגישו זרים שאינם בני הרחקה מתחומי ההתנהלות הסבירה. ואולם בפעולות שנקט שר הפנים לתיקון המצב לא היה די. מציאות זו פוגעת בזכותם של זרים כאמור לדעת בהקדם אם החליטה המדינה להכיר בהם כפליטים, דבר שיכול לשפר לאין ערוך את מצבם הכלכלי והחברתי בתקופת שהייתם בישראל39 . על מנכ"ל רשות האוכלוסין לגבש בדחיפות תכנית להשלמת הטיפול בבקשות מקלט של זרים שאינם בני הרחקה ולפעול בנחרצות ליישומה. אם ימצא מנכ"ל הרשות כי יש חסמים בפני השלמת טיפול כאמור, עליו להתריע על כך בכתב לפני שר הפנים, לצורך מציאת פתרון יעיל ואפקטיבי. נמצא כי רשות האוכלוסין לא קבעה לוחות זמנים לגבי רוב שלבי הליך הטיפול בבקשות מקלט, ובכלל זה לא קבעה בתוך כמה זמן תידרש יחידת ה-RSD להחליט אם בקשה שהועברה לבחינתה תידחה על הסף; בתוך כמה זמן ממועד הגשת הבקשה יתקיים הריאיון הבסיסי או הריאיון המקיף; בתוך כמה זמן תחליט היחידה באיזה סדר דין תטופל הבקשה; ובתוך כמה זמן ממועד מסירת בקשה ליו"ר הוועדה המייעצת, למנכ"ל הרשות או לשר הפנים, הם יידרשו לקבל החלטה בעניינה. כמו כן, הרשות אינה עוקבת אחר שלבי הטיפול בבקשות, כדי לאתר עיכובים וצווארי בקבוק.
.נמצא כי רשות האוכלוסין שינתה את מדיניותה בעניין זה, בלי שיידעה על כך את הנתינים הזרים. עוד נמצא כי בתוך כחודשיים (מספטמבר 2016 ועד לתום השבוע הראשון של נובמבר אותה שנה, בעקבות פסק דין של בית הדין לעררים) דחתה רשות האוכלוסין על הסף 1,620 בקשות מקלט של זרים שאינם בני הרחקה, מכיוון שהוגשו שנה לאחר יום הכניסה לישראל.