נושאים מערכתיים . הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 .יוצא אפוא כי גם לאחר שוועדת הבחירות המרכזית מינתה ועדת מכרזים בעלת .הרכב שונה מוועדת הפטור המשרדית על פי הודעתה, לא התקיימה הבקרה .המדורגת שיצר המחוקק לצורך אישור התקשרויות בפטור ממכרז בעת שאושרו .התקשרויות לרכישת מצלמות גוף והתקשרות עם מד"א לצורך רכישת מערכת אייל. .החלטת הנשיאות בדבר מערך הפיקוח - הצבת 1,500 מפקחים בזמן ההצבעה ו- 3,000 . מפקחים בזמן הספירה בעלות כוללת של17 מיליון ש"ח- התקבלה בלי שעמדו לפניה .מלוא הנתונים של המטה המינהלי, הרלוונטיים להחלטה. .נמצא כי מערך הפיקוח כלל הצבת 5,000 מפקחים בקלפיות ושיקף גידול של 2,000 .מפקחים לעומת מספר המפקחים בבחירות לכנסת ה-22 . עלותו הכוללת של המערך .הייתה 18 מיליון ש"ח. יצוין כי מספר הקלפיות בבחירות לכנסת ה-23 היה דומה למספרן .בבחירות לכנסת ה-22 ( 10,631 ו- 10,543 , בהתאמה, גידול של 0.8%.) .עלה כי במסמכי המטה אשר גובשו בידי המטה המינהלי של הוועדה לצורך קבלת .החלטות בדבר מספר המפקחים שיוצבו בקלפיות בבחירות לכנסת ה -23 ,לא נכללה .מלוא תשתית המידע שעשוי להיות רלוונטי לקביעת מספר המפקחים שיוצבו בקלפיות. .לדוגמה, לא נכללו ממצאי מיפוי קלפיות שבהן יש סיכון לפגיעה בטוהר הבחירות וכן .צרכים מפורטים מבחינת משאבי הפיקוח הנדרשים במהלך ספירת הקולות. זאת , הגם .שההחלטה, כאמור, כללה הוספת 2,000 .מפקחים .עלה כי לגבי שתיים מחמש החלופות שגיבש המטה המינהלי של ועדת הבחירות להפעלת .מערך הפיקוח לא הוצגו עלויות כוללות. מעיון במסמכים שהעביר המטה המינהלי לנשיאות ועדת הבחירות המרכזית ומעיון .בפרוטוקולים של שתי ישיבות נשיאות הוועדה עולה כי המטה המינהלי לא הציג .לפני חברי הנשיאות את כל המידע והמסקנות שהיו בידיו, אף שהם רלוונטיים .להחלטה בדבר הפעלת מערך הפיקוח: לא הוצגו העלויות של ארבע מחמש .החלופות שגיבש המטה המינהלי, לרבות חלופה א' שענתה על צור ך שהעלו חברי .הנשיאות - צילום בכל הקלפיות; לא הוצגו מסקנות צוות הפקת הלקחים של .הוועדה, ולפיהן מודל הפיקוח שהנהיגה בבחירות לכנסת ה-23 השיג את מטרותיו .העיקריות - הבטחת אמון הציבור בהליך הבחירות ושמירת טוהר הבחירות; לא .הובאו בפני הנשיאות נתונים שהיו בידי המטה המינהלי של הוועדה על הפחתת .מספר אירועי טוהר הבחירות בין הבחירות לכנסת ה-22 לבחירות לכנסת ה-23 . .בדיון הנשיאות מ - 10.12.20 צוינה עלות העסקה של מערך הפיקוח, כ -50 מיליון .ש"ח, וצוין כי מדובר בהכרעה ערכית - בין חיסכון בעלויות המערך לבין שמירה על .טוהר הבחירות. נמצא כי אחד מחברי הנשיאות העלה את הצורך לאזן בין ההוצאות .למימון הפיקוח לבין הצורך להקפיד על חיסכון בהוצאות, בפרט בתקופה שבה .נערכו הבחירות לכנסת ה-24 , בעת מגפת הקורונה. ואולם לא הוצגו לפני הנשיאות .נתונים רלוונטיים לשאלת ההוצאה כאמור, וכן לא הוצגו נתונים מלאים על עלות .חלופה ו' שאישרה נשיאות הוועדה, אשר הייתה כרוכה כאמור בהוצאות נוספות .(למשל הוצאות על הדרכת המפקחים ועל העסקת ראשי צוותים), באופן שמאפשר .להשוות בין החלופות, לרבות חלופה א' שגם היא אפשרה צילום בכל הקלפיות. .המידע האמור הינו מידע רלוונטי לבחינת חלופות ולקבלת החלטה של הנשיאות .בנושא. .ממסמכי ועדת הבחירות המרכזית, לרבות סיכומי דיונים של נשיאות הוועדה, עולה .שהמטה המינהלי של הוועדה לא הציג לפני נשיאות הוועדה נתונים המבססים את קביעת .מספר המפקחים שיוצבו בקלפיות, כגון ממצאי מיפוי קלפיות שבהן יש סיכון לפגיעה .בטוהר הבחירות, ומספר קלפיות שלדעת המטה המינהלי יש להציב בהן מפקחים ולא .הציג את העלות הכוללת של מערך הפיקוח, לרבות את עלות הכשרת המפקחים, קודם .שקיבלה נשיאות הוועדה החלטה בדבר מספר המפקחים שיוצבו בקלפיות. מומלץ שהמטה המינהלי של ועדת הבחירות המרכזית יציג את הנתונים הרלוונטיים שבידיו .לפני יו"ר הוועדה, ובמידת הצורך גם לפני נשיאות הוועדה, לרבות נתונים על עלות ההצעה .המובאת לפניהם, בבואם לדון בשאלה אם לאשר תוספת כוח אדם, ואם כן - באיזה היקף, .לפני קבלת ההחלטה בנושא. הצגה מלאה של נתונים כאלה חיונית לצורך שקילת .ההיבטים השונים כגון תקציב ואפקטיביות המערך, והיא נדרשת לשם קבלת החלטה .מושכלת. .עלה כי בפועל מערך מפקחי טוהר הבחירות המשיך לפעול כאמור גם במערכות הבחירות .לכנסת ה-23 ולכנסת ה-24 ,ואף הורחב בכל מערכת בחירות יחסית לקודמתה , על פי .החלטות יושבי ראש ועדת הבחירות ונשיאות ועדת הבחירות המרכזית. תוקף הוראת .השעה הוארך במערכת הבחירות לכנסת ה-23 ופעם נוספת גם במערכת הבחירות .לכנסת ה-2420, והנושא לא הוסדר בחקיקה ראשית. .עוד נמצא כי המטה המינהלי של ועדת הבחירות המרכזית לא החל לקדם את ההסדרה .של מערך הפיקוח על טוהר הבחירות והצבת מצלמות בוועדות הקלפי במסגרת חקיקה, .בתקופה שלאחר הבחירות לכנסת ה-24 . כך גם בתקופה של שנה בין הבחירות לכנסת .ה-23 לבחירות לכנסת ה-24 . לפיכך, במועד סיום הביקורת, לא הוסדר ההיתר להשתמש .בצילום חזותי בחדרי ועדות קלפי בחקיקה ראשית או בחקיקת משנה מכוח הסדרה .מפורשת בחקיקה ראשית. ,על המטה המינהלי של ועדת הבחירות המרכזית ליישם את החלטת יו"ר ועדת הבחירות .כתשתית מחייבת להיתר שימוש בצילום חזותי בוועדות הקלפי ולקיים עבודת מטה .המבוססת על מידע מקיף ומומחיות במגוון תחומים , תוך היוועצות בכלל הגורמים .הרלוונטיים, לצורך קביעת מכלול ההסדרים הנדרשים להסדר ה חוקית מפורשת של נושא .הפיקוח וה צילום בוועדות הקלפי, בין בחקיקה ראשית בין בחקיקת משנה. זאת, תוך איזון .בין הזכויות והאינטרסים בנושא זה - מניעת זיופים וקידום טוהר הבחירות מצד אחד, .ושמירה על חופש הבחירה, החשש מפני הרתעת בוחרים והזכות לפרטיות מהצד השני. .מומלץ כי ועדת הבחירות המרכזית תפעל לקידום הסדרה מפורשת בחקיקה של תיעוד .חזותי או קולי בוועדת הקלפי על בסיס עבודת מטה מקצועית. מתרשימים9 ו-10 עולה כי דיווחי מערך הפיקוח הם60% מכלל הדיווחים על חשד לפגיעה .בטוהר הבחירות במערכת לניהול אירועים; מכלל הקלפיות שבהם נדרשה בדיקת עומק, .רק מיעוט - 7% - ( עלה בעקבות דיווחי מערך הפיקוח56 מ-799 קלפיות); המשמעות היא .כי 17% (56) מ-325 דיווחי המפקחים הצריכו בדיקת עומק. נתון זה עשוי להעיד שמערך .הפיקוח התריע מפני פגיעה חמורה בטוהר הבחירות או לחלופין עשוי להעיד שהמערך .לא הניב גילוי מספק של מקרי פגיעה כאלה. כדי לגבש מסקנה מה אירע בפועל נדרשת .בדיקה של אפקטיביות מערך הפיקוח. .יוצא אפוא כי בתקופה שבין הבחירות לכנסת ה-22 לבחירות לכנסת ה-24 , על אףהגידול .הניכר במספר המפקחים (פי 4 ), הגידול במספרם של מזכירים המשמשים מזכירים שניים .(פי 3.4 )ועקב כך הגידול הניכר (פי 3 ) בעלויות מערך הפיקוח- הרי שבסופו של דבר, ב- .18% מ-283 הקלפיות שבמדגם שהוגדרו על ידי ועדת הבחירות קלפיות רגישות בהיבט .של פגיעה בטוהר הבחירות, לא נכח מפקח טוהר בחירות, ובחלקן (28% ) גם לאנכח .מזכיר המשמש מזכיר שני; ב-23% מהקלפיותשבמדגם אין ודאות כי ספירת הקולות .צולמה; ב-5 מ-10 יישובים שבהם היה צורך מיוחד בהצבת מפקחים - הוועדה לא הצליחה .לאייש חלק מהקלפיות במפקחים. .שיעור הקלפיות הרגישות שבהן נעדר מפקח (18% ), על פי המדגם שביצע משרד מבקר .המדינה, היה גבוה פי אחת וחצי משיעור ההיעדרות הממוצע של המפקחים בבחירות אלה .- 12% ,. עולה אפוא כי לצד ההצבה הנרחבת של מפקחים ברוב הגדול של הקלפיות .דווקא בקלפיות שבהן נדרש פיקוח ביתר שאת, שיעור ההצבה היה נמוך מהממוצע. מומלץ כי ועדת הבחירות המרכזית תבחן את מידת הצורך בהצבת שני מזכירים ומפקח .בכל קלפי, בשים לב לעלות הצבתם הכוללת בקלפיות והצורך בהם על פי היקף .האירועים שבהם עלו חשדות לפגיעה בטוהר הבחירות במערכות בחירות קודמות. כמו .כן, מומלץ כי הוועדה תבחן חלופ ה של הצבת שני מזכירים ומפקח בקלפיות רגישות, .שבהן הם נדרשים ביתר שאת, ותפעל לאיוש מלא של התפקידים בקלפיות הרגישות, .קודם לאיוש קלפיות אחרות. הוועדה רכשה אפוא 15,500 מצלמות במצטבר , בשלוש מערכות ה בחירות (לכנסת ה-22 , .ה-23 וה-24 ,) בעלות כוללת של 19.3 מיליון ש"ח. זאת, לרבות 12,350 מצלמות שנרכשו .לקראת הבחירות לכנסת ה-24 עבור מערך הפיקוח האמור. בפועל, נדרשו הלכה למעשה .כ- 13,240 מצלמות לקלפיות רגילות שפעלו ביום הבחירות, כ - 2,200 פחות ממספר .המצלמות שנרכשו. .מומלץ כי הוועדה תבחן פערים אלו וכי תבצע רכש ציוד בהלימה למספר המפקחים שהיא .מתכננת להציב בקלפיות. מהלוח עולה כי מספר המפקחים בבחירות לכנסת ה -24 היה גדול פי 4 מאשר .בבחירות לכנסת ה-22 ופי2.4 מאשר בבחירות לכנסת ה-23 ; מספרהדיווחים על .חשד לפגיעה בטוהר הבחירות בבחירות לכנסת ה-24 , על פי נתוני ועדת הבחירות .המרכזית, היה גדול פי 1.9 מאשר בבחירות לכנסת ה-22 , ופי1.6 מאשר בבחירות .לכנסת ה-23 . מנתונים אלה אפשר להסיק שגידול במספר המפקחים מביא לגידול .בהיקף הדיווחים או לחלופין, גידול במספר המפקחים אינו מונע גידול במספר .האירועים. כדי לגבש מסקנה מה אירע בפועל נדרשת בדיקה של אפקטיביות מערך .הפיקוח. .מהתרשים עולה כי בין הבחירות לכנסת ה -21 לבחירות לכנסת ה -24 מספר .העבירות לכאורה שנכללו בתיקי חקירה שנפתחו גדל פי 2.1 , וכי העלייה הייתה .הדרגתית: גידול של 27% בין הבחירות לכנסת ה-21 לבחירות לכנסת ה-22 ;גידול .של 21% בין הבחירות לכנסת ה-22 לבחירותלכנסת ה-23 ; וגידולשל 38% בין .הבחירות לכנסת ה-23 לבחירות ל כנסת ה-24. עוד נמצא כי בסך הכול הגישו אגף .החקירות של המשטרה והפרקליטות, עד למועד סיום הביקורת, 16 כתבי אישום .שעניינם העבירות המוצגות בתרשים. באותו מועד, טרם הסתיימו תהליכי החקירה .וטרם נתקבלה ההחלטה אם להגיש כתבי אישום ב-34 תיקי חקירה שבהם חלק .מהעבירות האמורות 58.
. נמצא כי ב-72% מקלפיות המדגם שערך משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת .(שהוגדרו בידי ועדת הבחירות המרכזית "קלפיות רגישות") תאם הדיווח במערכת .אייל את הרשום בפרוטוקול (ב-177 קלפיות נכח מפקח בקלפי וב-26 קלפיות לא .נכח מפקח); ב-28% מהקלפיות לא תאמו הדיווחים את הרשום בפרוטוקול - ב-56 .( מהקלפיות20% ) דווח במערכת אייל שאין מפקח בקלפי, בעוד שבפרוטוקול נרשם .כי נכח מפקח בקלפי, וב-24 ( מקלפיות המדגם8% ) דווח במערכת אייל שיש מפקח .בקלפי, בעוד שבפרוטוקול נרשם כי לא נכח מפקח בקלפי. . נתונים מדויקים ובדוקים על נוכחות מפקחים בקלפיות חיוניים, בין היתר, לצורך .מילוי מקום של מפקח נעדר בידי מפקח מעתודת המפקחים שגייסה הוועדה. מומלץ .שהוועדה תקפיד על שיטת עבודה המבטיחה דיווח מדויק על נוכחות המפקחים .בקלפיות. .3. במהלך יום הבחירות לכנסת ה-24 ביקרו שמונה צוותים של משרד מבקר המדינה בתשע .ועדות אזוריות וב-97 קלפיות וראיינו בין השאר מזכירים ומפקחים של ועדות הקלפי. ב- .79 מתוך97 ( קלפיות81% ) שבהן ביקרו הצוותים, דווח שהמפקחים התקשו לתפעל את .האפליקציה או לא עשו שימוש בה. בין השאר העלו הצוותים מקרים שבהם האפליקציה .נכנסה לשימוש בשלב מאוחר, אחרי שההצבעה כבר החלה; מקרים שבהם המפקח .עשה שימוש בטלפון חכם שסיפקה לו הוועדה, אך לא הצליח להוריד את האפליקציה .כיוון שהסיסמה הנחוצה לצורך הזה נשלחה לטלפון האישי ולא לטלפון שסיפקה לו .הוועדה; מקרים שבהם בעיות קליטה סלולרית בוועדות קלפי מנעו שימוש באפליקציה; .מקרים שבהם היו תקלות בטלפונים הניידים בשל עדכון גרסאות של מערכת ההפעלה.