נושאים מערכתיים . ניהול השקעות במפעל הפיס .מנהלי התיקים עצמאיים בקביעת ההשקעות בפועל, במסגרת מגבלת המדיניות הכללית .ושיעור ההשקעה המרבי בכל אפיק השקעה, כפי שמאשרת ועדת הכספים. אגף הכספים .משקיע כ-70% עד80% מהיקף הנכסים שהוא מנהל בניהול עצמי באפיקים של פיקדונות .ואג"ח ממשלתי. נכון לשנת 2020 ,סכום זה הוא כ- 25% מכלל התיק. יתר הסכום שבניהול .עצמי של אגף הכספים, שנכון לשנת 2020 הוא כ-10% ,מהיקף כלל תיק ההשקעות .מושקע באג"ח קונצרני. .תיק ההשקעות שמנוהל בניהול עצמי מאופיין בשמרנות עד כדי היעדר סיכון ותשואה .נמוכה בהתאם. 70% עד80% מהכספים שבניהולהעצמי מנוהל ים באפיקי אג"ח ממשלתי .ופיקדונות - אפיקים המאופיי נים במורכבות נמוכה. .עם זאת, עלה כי מפעל הפיס אינו משתמש בנתוני בנצ'מארק לבחינת יעילות ההשקעות .ואפיקי ההשקעה בנוגע לאפיקים אחרים. מומלץ כי מפעל הפיס ישלב נתוני בנצ'מארק .לבחינת יעילות השקעותיו ולצו רכי השוואה. .חברי ועדת הכספים, בתוקף תפקידם כחברי ועדת ההשקעות, קובעים א ת מדיניות תיק .ההשקעות של מפעל הפיס. כמו כן הם מגדירים את הקריטריונים שלפיהם י יבחרו ויוחלפו .מנהלי התיקים והבנקים המייעצים למפעל הפיס בעניין ניהול ההשקעות. עלה כי הם .מילאו שאלון נושא משרה בעניין ניגוד עניינים, אך הם אינם חתומים על הסדר ניגוד .עניינים שמסדיר באופן יי עודי את ניגודי העניינים עם הגופים הנבחרים לניהול ההשקעות . .מומלץ לשקול להחתימם על הצהרת היעדר ניגוד עניינים ממוקדת יותר מזו שחותמים .עליה כלל הדירקטורים של מפעל הפיס, ולתת את הדעת גם על זיקות פוטנציאליות בין .ניהול תיקי ההשקעות האישיים שלהם ובין מנהלי התיקים שעימם עובד מפעל הפיס. .מפעל הפיס כולל בפרסומיו את שמות חברי הדירקטוריון וועדותיו וכן את הדוחות .הכספיים התקופתיים והשנתיים . .מבקר המדינה ממליץ כי מפעל הפיס ישקול לכלול בדיווחים לציבור מידע הנוגע לתיק .ההשקעות שלו, ובכלל זה : ה רקע הרלוונטי על ההשכלה והניסיון המקצועי של חברי .הדירקטוריון ו ועדת ההשקעות; אסטרטגיית ההשקעה של הכספים; רמות החשיפה .והסיכון (דירוגי אג"ח, מניות בארץ ובחו"ל) ואפיקי ההשקעה של הכספים ו התשואות . .בביקורת עלה כי במפעל הפיס לא התקיימו דיונים בנושא של אימוץ כללי השקעות .אחראיות (ESG). כן עלה כי בהיתר שנתן שר האוצר למפעל הפיס אין התייחסות לנושא .זה. .מומלץ כי מפעל הפיס יבחן את האפשרות לאמץ את כללי ESG ולשלבם ב מדיניות .ההשקעה שלו. זאת הן בשל ההיקף הכספי המנוהל והן בשל ההשפעות החיוביות על .דימוי מפעל הפיס בציבור. .מומלץ שקובעי מדיניות ההשקעות במפעל הפיס יבחנו אימוץ בנצ'מרק לתיקי ההשקעות .של מפעל הפיס וימשיכו לבחון מעת לעת את הרכב תיק ההשקעות וכניסה לאפיקי .השקעה נוספים הקיימים בשווקים, הן ככלי ליצירת פיזור ה סיכון של התיק והגדלת .הפוטנציאל שלו, והן ככלי ליצירת הגנה עליו בתקופות של תנודתיות בשווקים. .סך הסיוע שהעניק מפעל הפיס למטרות אלו היה 161.68 .מיליון ש"חהמקור התקציבי .שממנו נלקח סכום זה הוא יתרת הרווח לחלוקה לשנת 2019 לרשויות המקומיות. .מהנתונים המוצגים עולה כי ככלל, תיק ההשקעות מנוהל במסגרת המדיניות שמאשרת .ועדת ההשקעות בכל שנה. על פי המדיניות כאמור, רק מנהלי התיקים מורשים לנהל .השקעות באפיק המנייתי. .נמצא כי הדיווחים החצי -שנתיים שמעביר מנהל הסיכונים להנהלת מפעל הפיס לא .עוסקים בסיכון ניהול ההשקעות. .עלה כי באתר מפעל הפיס פורסם לציבור דוח אחריות תאגידית לשנת 2018 , הכולל .פירוט תיק ההשקעות של מפעל הפיס נכון לשנת 2017. .ניהול סיכונים אפקטיבי של תיק השקעות צריך לעסוק בהיבטים כמו חשיפות שונות של .התיק לשינויים בשווקים, חשיפות מטבע, תרחישים פוטנציאליים בטווח הזמן הקצר .והארוך וכן היבטים של חשיפה לסיכונים פנימיים בארגון. מידע מסוג זה ישקף לחברי .ועדת הכספים ולהנהלת המפעל את היקף הסיכונים של תיק ההשקעות וחומרתם ויאפשר .קבלת החלטות מושכלות אשר יבטיחו את יציבות התיק בעתיד. .בהתאם להיתר, על מפעל הפיס להגיש אחת לשנה דוח ניהול סיכונים לחברי ועדת .הכספים ולדירקטוריון מפעל הפיס ולפרסם אחת לשנתיים באתר המרשתת של מפעל .הפיס דוח אחריות תאגידית מעודכן - אשר יכלול דוח ניהול סיכונים, לרבות בכל הנוגע .לתיק ההשקעות ולניהול ההשקעות. .המלצה זו מקבלת משנה תוקף נוכח היקף הכספים שמנהל מ פעל הפיס, נוכח העובדה .שהכספים מיועדים לפרויקטים צבועים ולנוכח המורכבות של שוקי ההון והכלכלה .המקומית והעולמית. .לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח היקף הכספים המנוהל בתיק ההשקעות במפעל הפיס .(כ-3 - 4 מיליארד ש"ח), מומלץ שמפעל הפיס יבחן הקמת ועדת השקעות ייעודית לנושא .ניהול ההשקעות , נפרדת מוועדת הכספים, שתעסוק ב ניהול מדיניות ההשקעה, תקבע .את רמת החשיפה לסיכונים ואת ההגנות הפיננסיות לתיק ההשקעות , שתבחן חלופות .השקעה ותיזום תהליכים. המלצה זו מקבלת משנה תוקף נוכח אפיקי ההשקעה .המצומצמים וביצועי תיק ההשקעות של מפעל הפיס כפי שיובאו להלן. מהביקורת עלה שהגם שבקרב חברי ועדת השקעות מונו חברים בעלי כשירויות פיננסיות .וניסיון מקצועי מקרב חברי הדירקטוריון, נוהל דירקטוריון מפעל הפיס קבע כי רוב חברי .ועדת הכספים יהיו בעלי יכולת לקרוא ולהבין דוחות כספיים , אך לא קבע כשירויות .פיננסיות וניסיון מקצועי ייעודי לתחום ההשקעות. .התשואה בשנים 2017 עד 2019 בכל אחד מתיקי ההשקעות של האוניברסיטאות שנבדקו .בדוח הביקורת בנושא ניהול ההשקעות במוסדות להשכלה גבוהה באחוזים, נומינאלי37 .ובמפעל הפיס: .עלה כי בתקופת הביקורת לא מינה משרד האוצר נציג לוועדה בעל הכשרה מקצועית .שאינו מבין חברי הדירקטוריון. כפועל יוצא מכך אין בוועדת ה השקעות נציגי ציבור שלא .מבין חברי הדירקטוריון שהם מומחים בעלי ידע מקצועי בתחום ההשקעות. .יוצא אפוא כי חברות ממשלתיות, המנהלות לעיתים סכומים קטנים בהרבה מהסכומים .המנוהלים בתיק ההשקעות של מפעל הפיס, מחויבות במינוי דירקטור בעל מומחיות .חשבונאית פיננסית. .לדעת משרד מבקר המדינה מומלץ כי דירקטוריון מפעל הפיס יבחן עדכון נהליו כך .שיכללו כשירויות פיננסיות וניסיון מקצועי ייעודי לחברי ועדת ההשקעות הנדרש מחברי .ועדת ההשקעות ויקבע אותם. .עוד מומלץ שמשרד האוצר ימנה, בהתאם לסמכותו, נציג לוועדה בעל הכשרה מקצועית .שאינו מבין חברי הדירקטוריון, זאת לצורך גיוון הרכב הוועדה, הדעות הנשמעות בה .וההחלטות המתקבלות על ידה. .ההמלצות כאמור מקבלות משנה תוקף נוכח אפיקי ההשקעה המצומצמים וביצועי תיק .ההשקעות של מפעל הפיס כפי שיובאו להלן. .השוואת תשואות תיק ההשקעות של מפעל הפיס לתיקי ההשקעות של האוניברסיטאות, .קופות הגמל וקרנות ההשתלמות מעלה שבתקופות של קשיים בשווקים הפיננסי ים תיק .ההשקעות של מפעל הפיס יצר הפסדים גבוהים ב השוואה לתשואות תיק הבנצ'מרק .שנבחנו בביקורת (הפסד של 1.18%- למפעל הפיס, מול טווח של 2.46% - עד רווחים של .2.57% אצל המוסדות להשכלה גבוהה, קופות הגמל וקרנות ההשתלמות), ובתקופות של .פריחה בשווקים - הוא הציג תוצאות נמוכות לעומת התשואות שהושגו בתיקים האמורים .(רווח של עד 7.73% לעומת תשואות חיוביות של עד כ-15% .)בגופי ההשוואה יצוין כי .תשואות אלו נגזרות ממדיניות מפעל הפיס לגבי הרכב תיק ההשקעות, המתבססת על .תאבון סיכון נמוך, ובפרט בדבר אחוז ההשקעה במניות, למול המדיניות שאומצה ע"י .אוניברסיטאות, קרנות ההשתלמות וקופות הגמל שנבחנו. מהביקורת עולה ש הגם שתיק ההשקעות של מפעל הפיס מסתכם בכ- 3 - 4 מיליארד .ש"ח, אין ועדת השקעות ייעודית במפעל הפיס, וועדת הכספים משמשת בין היתר כוועדת .השקעות כפי שהדבר מתאפשר בהיתר. בוועדת הכספים דנים בכל התכנסות ב-10 עד .15 נושאים בתחום הכספים. נושא ניהול תיק ההשקעות - שמסתכם בכ-4 ,מיליארד ש"ח .הוא אחד מ נושא י דיוניה, ולא נמצא כי יוחדה ישיבה לנושא זה . .מהנתונים המוצגים לעיל עולה כי האפיק שהניב את התשואה הממוצעת הגבוהה ביותר .לתיק ההשקעות של מפעל הפיס, היה האפיק המנייתי וקרנות הסל. .מהביקורת עלה כי הרכב י ההשקעה של תיק ההשקעות של מפעל הפיס באפיקים .השונים לא השתנו כמעט בשנים 2017 עד2020 ; רובו של תיק ההשקעות מנוהל באפיקים .הלא צמודים (פיקדונות ואג"ח 47% עד56%) ; ואילו שיעור ההשקעה במניות היה11% . עד15% ). במשך השניםלא נוספו אפיקי השקעה חדשים , לא נדונו בוועדת ההשקעות .ובדירקטוריון אפשרויות לגיוון של תחומי ההשקעות באמצעות כניסה לתחומי השקעה .חדשים, ובהם אפיקי השקעה אלטרנטיביים כמו קרנות השקעות פרטיות בענפים שונים .( Private Equity Funds ,) קרנות הון סיכוןוהשקעות בנדל"ן . עוד עלה כי מפעל הפיס אינו מבצע השוואה לתיק בנצ'מרק חיצוני, למעט השוואה .למדדים מובילים בשוק והשוואה בין מנהלי התיקים השונים המועסקים על ידו. .תיק ההשקעות של מפעל הפיס מאופיין במכשירים מסורתיים, והוא לא השתנה כמעט .במשך השנים. תשואות התיק מצביעות על כך שבתקופות של קשיים בשווקים הפיננסי ים .הוא יצר הפסדים גבוהים בהשוואה לתשואות תיק הבנצ'מרק שנבחנו בביקורת - מוסדות .להשכלה גבוהה וקופות גמל וקרנות השתלמות, שהיו חיוביות ברוב הגופים (הפסד של .1.18%- למפעל הפיס, מול טווח של 2.46% - עד רווחים של 2.57% אצל המוסדות .להשכלה גבוהה, קופות הגמל וקרנות ההשתלמות), ובתקופות של פריחה בשווקים - הוא .הציג תוצאות נמוכות לעומת התשואות שהושגו בתיקים האמורים (רווח של עד 7.73% .לעומת תשואות חיוביות של עד כ-15% .)בגופי ההשוואה .למפעל הפיס תיק השקעות בסכום כולל של כ-3 עד4 .מיליארד ש"ח כספים אלה .והתשואות השנתיות שהם מניבים תומכים במימון פרויקטים של הרשויות המקומיות .בתחומי הבריאות, החינוך, הרווחה, התרבות והאומנות. העיסוק בהשקעות מצריך הבנה .מקצועית; עבודה סדורה ומובנית המתבססת על בקרות ראויות; ניתוח סיכונים ; וכן .שקיפות בין הגורמים השונים המעורבים בניהול תיק ההשקעות של מפעל הפיס. דוח זה .הצביע על ליקויים בפעילות ההשקעות של מפעל הפיס לצד נקודות החוזק שלו. .תיק ההשקעות של מפעל הפיס מאופיין בקיומם של מכשירים מסורתיים, והוא לא .השתנה כמעט במשך השנים. תשואות התיק מצביעות על כך שבתקופות של קשיים .בשווקים הפיננסיים הוא יצר הפסדים גדולים יחסית, ובתקופות של פריחה בשווקים - הוא .הציג תוצאות נמוכות יחסית. זאת, בהלימה למדיניות ההשקעה של מפעל הפיס. מומלץ .שקובעי מדיניות ההשקעות במפעל הפיס יבחנו אימוץ בנצ'מרק לתיקי ההשקעות של .מפעל הפיס וימשיכו לבחון מעת לעת את הרכב תיק ההשקעות וכניסה לאפיקי השקעה .נוספים הקיימים בשווקים - הן ככלי ליצירת פיזור הרווח של התיק והגדלת הפוטנציאל .שלו, והן ככלי ליצירת הגנה עליו בתקופות של תנודתיות בשווקים. .כן מומלץ שמפעל הפיס יקים ועדת השקעות ייעודית, נפרדת מוועדת הכספים, הואיל .ועיקר פעילותה ומשאביה של ועדת הכספים אינם מופנים לנושא ההשקעות - שהוא נושא ."נוסף" לדיוניה ולא נושא מרכזי בה. .נוכח מורכבות תחום ההשקעות והשינויים הגלובליים בתחום, משרד מבקר המדינה ממליץ .לדירקטוריון מפעל הפיס לבחון עדכון נהליו כך שיכללו כשירויות פיננסיות וניסיון מקצועי .ייעודי לחברי ועדת ההשקעות ; עוד מומלץ שמשרד האוצר ימנה, בהתאם לסמכותו, נציג .לוועדה בעל הכשרה מקצועית שאינו מבין חברי הדירקטוריון, זאת לצורך גיוון הרכב .הוועדה, הדעות הנשמעות בה וההחלטות המתקבלות על ידה . המלצות אלה מקבלות .משנה תוקף נוכח אפיקי ההשקעה המצומצמים וביצועי תיק ההשקעות של מפעל הפיס, .כפי שתוארו בדוח זה. .נוכח היקף הכספים שמנהל מפעל הפיס ונוכח העובדה שהכספים מיועדים לפרויקטים .צבועים, ולנוכח המורכבות של שוקי ההון והכלכלה המקומית והעולמית, על מפעל הפיס .לבצע ניהול סיכונים אפקטיבי של תיק ההשקעות שיעסוק ב היבטים כמו חשיפות שונות .של התיק לשינויים בשווקים, חשיפות מטבע, תרחישים פוטנציאליים בטווח הזמן הקצר .והארוך וכן היבטים של חשיפה לסיכונים פנימיים בארגון. מידע מסוג זה יאפשר קבלת .החלטות מושכלות אשר יבטיחו את יציבות התיק בעתיד. .יישום ההמלצות כאמור עשוי לתרום למפעל הפיס ביעילות ובאפקטיביות ניהול תיק .ההשקעות שלו. בדיונים בוועדת ה השקעות בנושא תיק ההשקעות בתקופת הקורונה הייתה המלצת יועץ .ההשקעות וצוות ההשקעות, שאותה אימצה ועדת ה השקעות, שאין לעשות שינויים .בהרכב תיק ההשקעות שהוא ממילא מאופיין בהיותו דל סיכון. עלה כי נושא ההשקעות .נידון בשש מתוך תשע ישיבות הוועדה שהתקיימו בשנת 2020 . עוד עלה כי במחצית .הראשונה של שנת 2020 , שבה הייתה תנודתיות רבה בתשואות התיק, דנה הוועדה בשתי .ישיבות מארבע שהתכנסו בנושא ההשקעות, וכי בעת הירידה הגדולה בתשואת התיק .במרץ 2020 בשיעור של כ-5% ., לא התכנסה ועדת הכספים .משרד מבקר המדינה ממליץ כי בעיתות משבר בריאותי וכלכלי, כמשבר הקורונה, הוועדה .תידרש לנושא ההשקעות בכלל ישיבותיה, ובפרט בעת תנודתיות ניכרת בתשואת התיק. .מהנתונים עולה כי , ככלל, תשואות התיק שבניהול מנהלי תיקים היו גבוהות מאלו שהושגו .בתיק שבניהול עצמי. עוד עלה כי בשנת 2019 הוגדל בכמיליארד ש"ח הסכום שניהלו .מנהלי התיקים לעומת הסכום שנוהל באמצעות ניהול העצמי באמצעות בנקים. .מומלץ כי ועדת ההשקעות תבחן באופן עיתי את התמהיל הרצוי לניהול - באמצעות מנהלי .התיקים לעומת הניהול העצמי, ותעדכן בהתאם את גובה התיקים השונים. .עוד מומלץ כי משרד האוצר יבחן הכללת הנחיות בדבר אימוץ כללי השקעות אחראיות .(ESG) על ידי מפעל הפיס . .עלה כי תו כניות העבודה של מבקר הפנים לשנים 2018 עד2020 וכן תוכנית העבודה .המוצעת לשנת 2021 לא כללו ביקורות בתחום ההשקעות. .מומלץ כי מבקר הפנים יבחן עריכת ביקורת חוזרת בעניין ניהול ההשקעות במסגרת גיבוש .תוכנית הביקורת הרב-שנתית של מפעל הפיס.
.משרד מבקר המדינה מ מליץ לבחון, במסגרת הליכי הבחירה וההחלפה של מנהלי .התיקים, את דמי הניהול המשולמים גם לנוכח ביצועי מנהלי התיקים ותרומתם לשורת .הרווח של מפעל הפיס.