משרד החינוך . התקשרות עם קבלן ובאמצעותו עם אחד עשר קבלני משנה לדעת משרד מבקר המדינה, ההתקשרות אפשרה למשרד לא לקיים את חובת המכרז ואת הכללים המחייבים משרד ממשלתי בנושא בחירת נותני שירותים בכל הקשור בבחירת מבצעי המודולים. על משרד החינוך להקפיד שבחירת קבלנים תיעשה על פי הדין והכללים שנקבעו לכך. מהאמור לעיל עולה כי במרבית המקרים היו דוחות הביצוע של קבלני המשנה תמציתיים ביותר. הימצאותו של טופס ריק חתום בידי המשנה למנכ"ל במסמכי הקבלן משקפת ליקוי חמור בעבודת המשנה למנכ"ל, מה גם שאת הטופס הגיש הקבלן למשרד מבקר המדינה בצירוף חשבונות שהגיש לו קבלן המשנה, כאסמכתאות לביצוע תשלום. מן האמור לעיל עולה כי המשרד השתמש בקבלן כצינור להעברת כספי המשרד לקבלני המשנה, ותמורת שירות זה שילם לו המשרד בכמה .מקרים תשלום גבוה בעשרות אחוזים מהתשלומים שהיה על הקבלן להעביר לקבלני המשנה, על פי הוראות המשרד. "אופק חדש" היא רפורמה שנועדה לחולל שינויים מהותיים במערכת החינוך בישראל. כדי להטמיע את עקרונות הרפורמה במוסדות החינוך שכר המשרד שירותים מגוונים וחשובים מהקבלן . הביקורת העלתה ליקויים בבקרה של המשרד על פעילותו של הקבלן, והתעלמות של המשרד מהדרישות שהוא עצמו דרש מראש לשם הוכחת עבודתו של הקבלן ותוצאותיה. המשרד השתמש בקבלן כצינור להעברת כספים מהמשרד ל-11 קבלני משנה ולא מילא את החובה לקיים הליך תחרותי לבחירת נותני השי רותים וכך פגע בזכותם של מציעים בכוח להזדמנות שווה. בכמה מקרים שילם המשרד לקבלן תמורת שירות זה תשלומים גבוהים בעשרות אחוזים מהתשלומים שהיה על הקבלן להעביר לקבלני המשנה. המשנה למנכ"ל המשרד אחראי להתקשרות של המשרד עם הקבלן, לבקרה על השירותים שהמשרד קיבל מהקבל ן ולאישור הנדרש לשם תשלום לקבלן תמורת עבודתו. לשכת המשנה למנכ"ל קבעה גם את תנאי ההתקשרות של הקבלן עם קבלני המשנה. משרד מבקר המדינה רואה את הממצאים האמורים בחומרה, ועל משרד החינוך להסיק את המסקנות הנדרשות מהם לגבי ההתקשרות נשוא ביקורת זו ובנוגע להתקשרויות בעתיד. המשרד חתם על חוזה עם הקבלן כדי לקבל ממנו מגוון שירותים חשובים להטמעת עקרונות הרפורמה בבתי הספר, ובהם שירותים פדגוגיים, ליווי של בתי הספר - גם בנוגע להסכם השכר הכרוך ברפורמה - וסיוע למנהלי בתי הספר. כדי להבטיח שהפעולות האלה אכן יבוצעו וכדי להוכיח זאת דרש המשרד מהקבלן בחוזה לדווח לו דיווחים שונים, חלקם בכל שבוע וחלקם בכל חודש, גם באמצעות אתר אינטרנט. המשנה למנכ"ל אישר בחתימתו את החשבוניות שהעביר אליו הקבלן, אף על פי שהמשרד לא קיבל דיווחים מלאים ולא עמד על כך שהקבלן ימלא אחר כל התחייבויותיו על פי החוזה. מאחר שחתימת המשנה למנכ"ל הייתה בבחינת אישור שהפעולות אכן בוצעו, שילם המשרד לקבלן כשמונה מיליון ש"ח (כולל מע"ם) במשך כ-16 חודשים ממועד החתימה על החוזה, לעתים על סמך רשימות מרשימות שונות של בתי ספר שאי- אפשר לקשרן לרכיבי החשבוניות שהגיש הקבלן ולעתים בהיעדר אסמכתאות מלאות. ראוי היה שהמשרד לא ישלם לקבלן בעד עבודתו עד שיתקבלו הדיווחים הנדרשים. על פי החוזה של המשרד עם הקבלן, נדרש הקבלן לדווח למשרד דיווחים רבים, אך משנחתם החוזה ויתר המשרד על זכותו לקבל חלק מן הדיווחים. לדעת משרד מבקר המדינה, אישור החשבוניות בידי המשנה למנכ"ל ותשלום כספים בלי הדיווחים הנדרשים אינם עולים בקנה אחד עם הצורך לשמור על כספי ציבור. אף על פי שהחשבוניות האמורות לא לוו בכל האסמכתאות המעידות על עבודתו של הקבלן, אישר אותן המשנה למנכ"ל. אישור זה שימש לחשב המשרד אסמכתה שהקבלן סיפק את השירותים שהתחייב לספק על פי המכרז והחוזה. עד אוגוסט 2009 שילם המשרד לקבלן כשמונה מיליון ש"ח בלי שהיו בידיו כל הדיווחים הנדרשים. 2. משרד מבקר המדינה בדק את הדיווחים שקיבל המשרד מהקבלן מתחילת ההתקשרות במאי 2008 עד אוגוסט 2009 . התברר שהמשרד לא עמד על כך שהקבלן יקים אתר אינטרנט ובו מערכת דיווח, כנדרש במכרז. המשרד גם לא עמד על כך שהקבלן יגיש דוח ריכוז פעילות חודשי ודוחות מפורטים - כמותיים וכספיים - על גבי מדיה מגנטית, כפי שנקבע בחוזה. .3. עוד התברר שבשנת הלימודים התשס"ח ריכזה לשכת המשנה למנכ"ל את הדיווחים מהקבלן על עבודתו עם בתי ספר לקראת שנת הלימודים התשס"ט; דיווחים אלה לא היו אלא רשימות של בתי ספר, וליד שמו של כל אחד צוין אם שולב ברפורמה. הדיווחים לא כללו פרטים על מהות העבודה שבוצעה בהם. למשרד מבקר המדינה לא הוברר הקשר בין רשימות 560 בתי הספר ובין השירותים שצוינו בחשבוני ת, שכן החשבונית כללה סכום לתשלום בגין 450 בתי ספר ששולבו ברפורמה ו-88 בתי ספר שקיבלו ליווי, ובסך הכול538 .בתי ספר נמצא שהמשרד הוא שקבע מי יהיו קבלני המשנה שהקבלן יעסיק, כמה שעות יעבדו, ולפי אילו תעריפים ישלם להם הקבלן. הקבלן הוא זה שהתקשר עם קבלני המשנה, קיבל מהמשרד תשלום עבור עבודתם ושילם להם תמורתה. ממצאי הביקורת מלמדים שהמשרד עשה שימוש במכרז וחתם על חוזה עם קבלן לשם קבלת שירותים מ-11 קבלני משנה שהמשרד בחר, שלא לפי הכללים שנקבעו בחוק חובת המכרזים לבחירת נותן שירותים. המשרד קיבל שירותים של קבלני משנה, והקבלן היה צינור להזרמת התשלומים אליהם. בכך עקף המשרד את ההוראות ולא מילא את חובתו לקיים הליך תחרותי. בשל כך נמנעה מהמשרד האפשרות לקבל את ההצעות המיטביות, ונפגעה זכותם של מציעים בכוח לקבל הזדמנות שווה ולהגיש את הצעותיהם למתן השירותים המבוקשים.
על משרד החינוך היה לדרוש מהקבלן לעמוד בכל דרישות המכרז והחוזה, לרבות בדרישה לדווח על פעולותיו. בוותרו על הדיווחים המפורטים שמט המשרד את הכלי המרכזי שנועד לבדוק את עמידתו של הקבלן בתנאי ההתקשרות. ההחלטה אם לדרוש מהקבלן להקים אתר אינטרנט על פי הדרישה במכרז, ראוי שתתבסס על צרכיו של המשרד ותביא בחשבון את התועלת שהוא עשוי להפיק ממנה לעומת עלותה. יש לציין גם שהיה על משרד החינוך לתמחר בנפרד שירותים כמו הקמת אתר אינטרנט לצורך דיווח, כדי שיהיה אפשר להפחית מן התשלום לקבלן, אם הוא לא ייתן את השירותים האלה.