בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים . היבטים בהתנהלות בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלותו של היו "ר לשעבר, המהווה התערבות בהליך אקדמי. יתרה מכך, בפעולתו זו הוא גרם לחברי ועדת המינויים להיות במצב של ניגוד עניינים, שבו היה עליהם לדון בקיום הליכים למתן דרגת פרופסור למי שעתיד להיות הממונה עליהם. משרד מבקר המדינה מעיר ליו "ר לשעבר כי דיווחיו לחבר הנאמנים היו חסרים ואף שגויים ומטעים. היה עליו לדווח כי הסכם המכירה התבטל וכי לא ניתן היה להסתמך על כספי התמורה שצוינו בו , מאחר שבצלאל לא קיבלה ולא מסרה לעמותה את אישור האוניברסיטה. עוד היה עליו לדווח מהן השלכות ההחלטה לבחור באדריכל חדש על לוחות הזמנים, על התחייבותה של בצלאל למועד פינוי הקמפוס בהסכם המכירה ועל יתר ההליכים של הפרויקט . משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר לשעבר שכיהן גם כיו"ר ועדת החיפוש, כי היעדרם של הפרוטוקולים אינו מתיישב עם כללי המינהל התקין, המחייבים שקיפות של החלטות גופים בעלי מאפיינים ציבוריים. היעדר הפרוטוקולים מנוגד גם לקביעת מבקר המדינה בעניין זה ופוגע ביכולת לבצע בקרה ופיקוח על החלטות הוועדה. אף על פי שתקנון בצלאל קובע כי דיוני ועדת החיפוש סודיים, יש להקפיד לכל הפחות על תיעוד ובכלל זה רישום פרוטוקולים המביאים לידי ביטוי את עיקרי הדברים. הוראות התקנון בדבר הסודיות אינם סותרים את הצורך לתעד את הדברים, והם לא נועדו לשלול קיומו של תיעוד. במקביל, לשם עמידה בהוראת התקנון, ניתן לקבוע הסדרים לשמירת סודיותם של הפרוטוקולים באופן שיבטיח קיומו של הליך רגיש מסוג זה וכן יבטיח דיון פנימי פתוח, אובייקטיבי וחסר פניות בין חברי הוועדה, בכפוף לדין. משרד מבקר המדינה מציין כי החלטת ועד ת החיפוש נוגדת את החלטת המל"ג, שלפיה על נשיא מוסד אקדמי להיות בדרגת פרופסור. כן הוא מעיר ליו"ר לשעבר, כי משלא הגיעה ועדת החיפוש בראשותו להחלטה על מועמד העומד בתנאי הסף של המל"ג, היה עליו לנהוג על פי תקנון בצלאל ולפזר את הוועדה כדי שתתמנה תחתיה ועדת חיפוש אחרת. משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת בצלאל הקודמת כי היה עליה להעביר את נוהל ההשתלמות הממושכת לאישור ות"ת, כמתחייב בהנחיות העסקה של מל"ג וכחלק מהנספחים להסכם העבודה . משלא עשתה כן, נמנעה מוות "ת היכולת לבחון את הכללים שקבעה בצלאל ולאשרם. משרד מבקר המדינה מעיר גם לוות "ת על שאישרה את הסכם העבודה מבלי שהיו בידיה כל הנספחים להסכם ומבלי שדרשה את צירופם טרם אישורה, כמתחייב במינהל תקין. משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה לחברי ועדת הביקורת על שהציגו את מסקנות הביקורת של רשם העמותות בצורה לא מהימנה, לא דנו בהן באופן מעמיק ולא הזכירו בפני חבר הנאמנים את החריגות שנמצאו במסגרת פרוטוקולי הדיונים שלה, דבר אשר מנע את בחינת הערות יו של רשם העמותות ואת הכנתה של תכנית לתיקון החריגות שעלו; כך גם לגבי הצגת מידע סלקטיבי בדבר הגירעון הכספי המצטבר של בצלאל ו ההתעלמות מחובתה להציג ולהביע את ע מדתה בפני חבר הנאמנים לגבי פעולות חריגות, כמו העברת כספים שב יצעה בצלאל מקרנות מיועדות לשם הקטנת הגירעון. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את עדכון ההנחיות בעניין ההשתלמות הממושכת על ידי מל"ג. עם זאת, הוא מעיר לה כי העדכון האמור אינו כולל התייחסות לתנאי זכאותם של נשיאי מכללות להשתלמות ממושכת, וכדי למנוע תקלות עתידיות עליה לעדכן את הנחיותיה גם בנושא תנאי זכאותו של נשיא מכללה והתנאים החלים עליו בעניין זה. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלותה הכספית של בצלאל, שכללה שימוש בכספי קרנות למימון פעולות אחרות מאלה שלהן יועדו, וללא אישור כנדרש. לדעת משרד מבקר המדינה, היה על הנהלת בצלאל להכין תכנית הבראה שתקבע, בין היתר, את הפעולות שיש ל בצע על מנת ל הקטין את הגירעון, לרבות בחינת צמצום היקף ההוצאות, הגדלת ההכנסות, קביעת יעד גירעון שנתי הולך ופוחת, ובחינת ההשלכות של פעולות אלה. זאת, על מנת לטפל בגירעון המובנה של בצלאל ולהגיע לאיזון תקציבי. לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם נוצר חוסר ודאות לגבי היקף התקציב שיועמד לרשותה בחלק מהשנים, אין הדבר מצדיק את מחדלה של הנהלת בצלאל הקודמת, שלא פעלה לצמצום ההוצאות למרות העלייה המתמשכת בגירעון; בכך העמיקה הנהלת בצלאל הקודמת את הגירעון המצטבר . מתוקף תפקידה, היה על הנהלת בצלאל לטפל בבעיית הגירעון הצבור והמתמשך של בצלאל לאורך השנים, דבר שלא עשתה. הביקורת העלתה שהנהלת בצלאל שכיהנה עד לשנת הלימודים התשע"ב ( 2012 ,) שבה הגיע הגירעון המצטבר לכ-22 מיליון ש"ח, לא זו בלבד שלא דאגה לצמצום ההוצאות אלא אף קידמה הסכמים ופעולות שהגדילו את הוצאותיה של בצלאל בסכומים ניכרים , לרבות שכירת שטחים ומבנים נוספים. כל זאת, ללא בחינת אלטרנטיבות וכדאיות כלכלית, תוך התעלמות מההשלכות של ביצוע ההסכמים והפעולות על חוסנה הכלכלי של בצלאל ובלא שהבטיחה מקור למימונם. להלן פירוט: משרד מבקר המדינה מעיר למנהלי בצלאל שהשתתפו בדיון - הנשיא לשעבר, הסמנכ"לית לשעבר והחשב - כי היה עליהם להציג בפני חברי ועדת הכספים את תנאי ההסכם המלאים ואת העלויות המלאות של כל תקופת השכירות. הצגת הדברים בפועל הייתה חסרה, ובשל כך נאלצו חברי ועדת הכספים לקבל החלטה בלא שהיה בידיהם מידע שלם הנוגע להשלכותיה. משרד מבקר המדינה מעיר גם לחברי ועדת הכספים, שלא דרשו לקבל לידיהם את טיוטת ההסכם ותנאיו ; כדי למלא את חובתם לפעול לטובת בצלאל ולא לפגוע בה ובנכסיה, היה עליהם לקבל החלטות על סמך מכלול הנתונים ולהבטיח קבלת החלטות מיטביות ומושכלות. משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת בצלאל הקודמת, כי היה עליה לבקש את אישורה של ות"ת למימון ביניים של הקמפוס החדש מהתקציב השוטף, וכי היה עליה לנהל את פעולותיה בקמפוס החדש בנפרד מהפעילות השוטפת שלה, בהתאם למקורות המימון של הפרויקט ובהתאם ל מסגרת התקציב ה מאושרת של ו; כך אפשר היה לשקף את המצב הכספי של הפרויקט, למנוע החמרה במצבה הכספי של בצלאל ולהימנע מפגיעה בפעילותה האקדמית השוטפת ; ללא אישור כזה, לא הייתה רשאית בצלאל להשתמש בכספים המיועדים לשימוש שוטף לצורך אחר. משרד מבקר המדינה מעיר לנשיא לשעבר ולסמנכ"לית לשעבר כי חתימתם המשותפת על הסכם השכירות נעשתה שלא כדין . זאת מאחר שההסכם לא אושר על ידי הוועד המנהל כנדרש, והחתימה לא תאמה את זכויות החתימה שהוועד המנהל אישר לעסקאות בהיקף כספי מעין זה. מהפרוטוקולים עולה שחברי הוועד המנהל לא דרשו מהנשיא לשעבר להציג להם את השימושים האלטרנטיביים לבניין, וגם לא דרשו כי תוצג להם תמונת מצב כלכלית מעודכנת בנוגע להסכם השכירות. בביקורת נמצא כי מחלקה א' לא עברה למבנה שהושכר , וגם לא מחלקות הוראה אחרות. כך לא הושגה מטרת הסכם השכירות - הגדלת מספר הסטודנטים וצמצום הגירעון - אלא להפך, הגירעון גדל. עולה אפוא כי הנשיא לשעבר לא הביא הסכם שעלותו כ-10 מיליון ש"ח לדיון ולאישור בוועד המנהל וחתם עליו בחוסר סמכות וללא אישור; הוא לא שקל את כל משמעויותיה של תכניתו לשכירת המבנה ולהפעלתו ואת מידת היתכנותה, ו לא היה לו מידע מבוסס כזה לגבי היתכנותה ; הוא אף לא פעל לצמצום העלויות כשהתכנית נכשלה. מנגד, הוועד המנהל לא הפעיל מנגנוני בקרה על פעולות הנשיא לשעבר: הוא לא דרש שיוצגו בפניו הנתונים הרלוונטיים, הוא לא דרש הסברים בנוגע לתכנית וסיכוניה, ולא עמד על כך שהסכם השכירות נחתם בחוסר סמכות. מאחר שהנהלת בצלאל הקודמת לא קידמה את סיום הסכם השכירות עוד בתקופת כהונתו של הנשיא לשעבר, שילמה בצלאל כ-9 מיליון ש"ח עבור שכירת מבנה שלא לצורך שהוצהר ושנעשה בו שימוש שולי וחלקי בלבד, דבר שהעמיק את הגירעון ש בו הייתה שרויה ממילא. העסקת קרובי משפחה מעוררת חשש לניגוד עניינים, היא עלולה לפגוע בעקרון השוויון, למנוע בחירת עובדים מתאימים, להקשות על תפקוד המוסד ולפגוע בטובתו. על הנהלת בצלאל היה להסדיר כראוי את הנושא, להטמיע בהליכיה דרישת הצהרה ממועמדים להעסקה על קשרים קיימים שלהם עם עובדי בצלאל ולדרוש מכל עובדיה לעדכן את הפרטים במקרה של שינויים. על הנהלת בצלאל לפעול להכנת הסדרים למניעת ניגודי עניינים, ובמקרה הצורך להפסקת העסקות אסורות או העסקות שעלולות לפגוע במוסד עצמו, ולכלול בנהליה דרכים למניעת ניגוד עניינים הנובע מהעסקת קרובי משפחה, לרב ות קביעת זהותו של הגורם המפקח והאופן שעליו לפעול במצבים שונים (כגון הכנת הסדרים למניעת ניגודי עניינים ומקרים שבהם יש להעביר עובד למחלקה אחרת או להפסיק את העסקתו). לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שבצלאל תפרט בתקנונה במפורש את תפקידי ועדת הביקורת הנדרשים על פי הדין. משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת הביקורת, כי מהתנהלותה בשנים 2014 -2011 עולהשבתור הגוף המפקח על תקינות פעולותיה של בצ לאל לטובת הציבור, היא לא מילאה את תפקידה כשומר הסף בנושאים האמורים שנבדקו על ידיה. יתר על כן, גם פעילותה המועטה הייתה נגועה בפגמים. בביקורת עלה כי לבצלאל אין פרוטוקולים של ישיבות ועדת החיפוש, שפעלה בין אוקטובר 2011 לאפריל 2012 , וממילא הם לא הועברו למשתתפים בישיבותיה. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי ש בנוסף לכך תשקול הנהלת בצלאל דרכים לצמצם את התופעה, לרבות החלת הכללים הנוגעים להעסקת קרובי משפחה גם על העסקת מרצים מן החוץ ועמיתי הוראה. זאת ועוד, תופעת העסקת קרובים במחלקה אחת במיוחד וריבוי העסקתם בה אינה רצויה - גם אם בחלק מהמקרים מדובר בהעסקה שאינה אסורה. לדעת משרד מבקר המדינה, מצב שבו סטודנט מועסק אצל מרצה במחלקה שבה הוא לומד עלול לגרום לפגיעה בשוויון, ולהעניק יתרון לאותו ס טודנט ביחס לאחרים. זאת ועוד, ערבוב לא רצוי כזה בין ההיבטים האקדמיים לבין ההיבטים הכלכליים והאישיים של שני הצדדים - המרצה והסטודנט - פוגע בערכים אתיים בסיסיים ויוצר מערכת יחסים לא בריאה בין המעורבים. משרד מבקר המדינה מעיר לוות"ת כי היה עליה לפנות ליו "ר לשעבר לגבי החריגות בשכרו של הנשיא לשעבר, ולא למושא החריגה עצמו, על מנת למנוע את ניגוד העניינים שבו הועמד. כמו כן, היה עליה לפנות לממונה על השכר לצורך הפסקת החריגה, מה שלא עשתה במשך שבע שנים תמימות; משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה לנשיא לשעבר, על שלא עדכן את הממונים עליו בסירובה של ות"ת לאשר את החריגה בשכרו. משרד מבקר המדינה מעיר ליועמ"ש וליו"רלשעבר, כי הצהרותיהם בפני הוועד המנהל בדבר חידוש ההליך האקדמי שמועמד א' הפסיקו39 , וכן כי המועמד יעמוד בתנאי ההליך האקדמי ויהיה פרופסור וכי המל"ג לא תתערב במינוי, היו הצהרות לא מבוססות. אמירות אלו ולעומתן העובדה שלא נמסר מידע מהותי בדבר היעדר השכלה אקדמית של המועמד, היו פסולות והיה בהן כדי להטעות את חברי הוועד המנהל שדנו במינוי. משרד מבקר המדינה מעיר לוועד המנהל, כי לפני מתן אישורו למינוי מועמד א', היה עלי ו לעמוד על כישוריו, לבחו ן את השכלתו וניסיונו ולדרוש הסברים לטענות שלפיהן הוא היה צפוי לקבל לכאורה ללא קושי את דרגת הפרופסורה. היות שלא היה בידיהם המידע הרלוונטי, היה עליהם לדחות על הסף את ההמלצה למינוי מועמד שאינו עומד בהחלטת המל"ג ולקיים הליך איתור חדש. לדעת משרד מבקר המדינה, הליקויים שתוארו מעלים חשש להיעדר הפרדה כנדרש בין הוצאות פרטיות להוצאות לצורכי בצלאל בנסיעותיו של הנשיא לשעבר. משרד מבקר המדינה מעיר לנשיא לשעבר על שלא דאג להטמעתו של נוהל נסיעות הולם, לא מינה גורם מפקח, לא דיווח באופן מלא על נסיעותיו, לא הפריד כנד רש את הוצאותיו הפרטיות - כגון ארוחות שבהן לא אירח גורמים כלשהם - מהוצאות התפקיד, וגם כשעשה זאת לא וידא שבצלאל ביצעה את ההפרדה. בכך אפשר את בזבוז כספי ה של בצלאל וכספי הציבור. בביקורת עלה כי בצלאל שילמה כ- 55,0004 ש"ח58 עבור19 נסיעותיושל הנשיא לשעבר שבוצעו בתקופה שבין 30.9.12 -1.1.05 , מבלי שהיו לה מסמכים המצביעים על נחיצותן של מרבית ההוצאות הללו לצרכיה. לדעת משרד מבקר המדינה, הדבר מצביע על תפקוד לקוי של מחלקת הנהלת חשבונות , ובראשה החשב, שבהיעדרו של גורם מפקח ושומר סף שילמה עבור הוצאותיו של הנשיא לשעבר ללא בקרה ופיקוח . משרד מבקר המדינה מעיר לוות "ת על שלא העבירה במאי 2014 לממונה על השכר את מלוא המידע בדבר שכרו החורג של הנשיא לשעבר, לרבות החלטתה מ- 2005 לחזור בהמאישור השכר החורג של 200% והעובדה שלא נקטה צעדים של ממש להפסקת התשלומים החורגים. בשל כך, לא היה מודע הממונה על השכר לשכר החורג וממילא לא יכ ול היה לבחון לעומק את הנסיבות לצורך החלטתו מאוגוסט 2015 . מבקר המדינה כבר העיר בדוח ביקורת על אוניברסיטת בר אילן כי על הממונה על השכר, ויתר הגורמים המוסמכים, לפעול בנחישות על מנת להשיב לקופת האוניברסיטה כספים ששולמו לבכירי האוניברסיטה שלא כדין 44 . לדעת משרד מ בקר המדינה, לנוכח המידע האמור לעיל, גם לעניין זה על הממונה על השכר לשקול בשנית את החלטתו בנושא שכרו החורג של הנשיא לשעבר, ולדרוש ממנו את השבת הכספים ששולמו לו ביתר ושלא כדין. משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת בצלאל כי הוראות נוהל השתלמות ממושכת אינן יכולות לחול על הנשיא, מאחר ש הפרק בהסכם העבודה העוסק בהשתלמות ממושכת נוגע לסגל הוראה אקדמי בלבד, והנשיא לשעבר הוא בעל תפקיד ולא סגל הוראה. יתרה מכך, לדעת משרד מבקר המדינה אין זה ראוי כי הנוהג שהושרש בבצלאל ישמש הצדקה לאישור ההשתלמויות, זאת מכיוון שהוא אינו עולה בקנה אחד עם הנחיות מל"ג בנושא השתלמויות48, ומאחר שההצדקה למימון ההשתלמות היא התרומה למוסד האקדמי עם שובו למוסד. הליך אישור ההשתלמות הממושכת לנשיא לשעבר לא נעשה אפוא לפי כללי המינהל התקין ולא בהתאם להנחיות ההעסקה של מל"ג. לדעת משרד מבקר המדינה, להליך הפגום של בחירת הנשיא היו השלכות שחרגו מעבר לעניין עצמו, ופגעו ב בצלאל וב מרקם האקדמי של ה. הליך זה והמציאות שהוא גרם לה התקיימו בתקופה שבה בצלאל הייתה נתונ ה במשבר כלכלי, והיה דרוש לה נשיא בעל יכולת לקבל החלטות בעניין הגירעון המצטבר ובניית הקמפוס החדש. אך דווקא בעת הזו כיהן בה במשך תקופה ממושכת נשיא שעמד בפני סיום תפקיד, והנהלתה התאפיינה בחוסר יציבות 40. בצלאללא עמדה בתנאי המתלה להסכם המכירה של הקמפוס בהר הצופים והנהלתה לא נקטה פעולות אינטנסיביות לעמוד בו. מנגד, היא לא הגיעה להסכמות עם העמותה על דחיית המועד לעמידה בתנאי המתלה. הדבר גרם לביטול ההסכם, וגרם לעמותה לשקול מחדש את כדאיותו ולסגת מכוונתה לרכוש את הקמפוס במאות מיליוני ש"ח הנחוצים למימון הפרויקט. האחריות לביטול הסכם המכירה מוטלת אפוא על הנהלת בצלאל הקודמת, ובראשם הנשיא לשעבר והיו"ר לשעבר. משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת בצלאל הקודמת, שכישלון מכירת הבניין חמור במיוחד לנוכח ההגבלות הקיימות בסחירותו של הקמפוס בהר הצופ ים, הנמצא בתחומי האוניברסיטה העברית ומיועד להוראה בלבד. ואכן, עד לאוגוסט 2015 , כשנתיים לאחר הודעתה של העמותה כי לא תמשיך במגעים לרכישת הקמפוס, טרם נמצא לו קונה חליפי. לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת בצלאל לקבוע כללים חד-משמעיים בעניין ולאסור על מרצה ללמד או להיות ממונה על לימודיו של מי שיש לו אתו קשר העלול לפגוע בשוויון בין הסטודנטים או בערכים את יים אחרים , ול פקח על ביצועם. משרד מבקר המדינה מעיר לנשיאה לשעבר, כי היה עליה להגיש למחלקת הנהלת החשבונות , כחלק מהדיווח על הנסיעה , את כל המסמכים הנדרשים המעידים שההוצאות במהל ך נסיעותיה היו למטרת בצלאל ומזכות בהחזר. משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר לשעבר על שהתעלם מהכללים שנקבעו בהנחיות ההעסקה של מל"ג ומהוראות נוהל השתלמות ממושכת הנוגעות לסגל ההוראה - ואישר לנשיא לשעבר השתלמות ממושכת כחלק מחוזה העסקתו; וכן על שהתעלם ממצבה התקציבי של בצלאל, שהייתה אז בגירעון. כן מעיר משרד מבקר המדינה ליו"ר לשעבר על שא ישר את ההשתלמות הממושכת חרף הידיעה שהנשיא לשעבר לא צפוי לחזור לבצלאל, ולא ברור איזו תועלת הייתה צפויה לבצלאל מהשתלמותו. משרד מבקר המדינה מעיר לוועד המנהל על שעיגן מראש בחוזה ההעסקה של הנשיא לשעבר את זכותו לצאת להשתלמות ממושכת ללא כל תנאי, ובכך הפכה הזכות המותנית לזכות מוקנית. סיום ההתקשרות לביצוע התכנית שנבחרה ושאושרה בוועדה המקומית ופנייה לתכנון מחדש , פירושם אבדן של כ-8 מיליון ש"ח 19 שהושקעו בה ו אבדן זמן : בספטמבר 2015, כ-10 שנים לאחר החלטת הממשלה להקצות את הקרקע לקמפוס החדש והגם שהליכי בנייתו היו אמורים להתחיל בשנת 2010 ולהסתיים זה כבר20 , בצלאל טרם החלה בבנייתו. זאת ועוד, עקב ההחלטה על תכנון מחדש באמצעות אדריכל ב', לא יכלה בצלאל לעמוד בהתחייבותה למועד פינוי הקמפוס בהר הצופים, בהתאם ל הסכם למכירתו. מאחר שבצלאל לא עמדה בתנאים מתלים להסכם זה, הוא לא נכנס לתוקפו והתבטל, ובאוגוסט 2015 .טרם נמצא קונה חליפי בכך הפסידה בצלא ל את תמורת המכירה, שהייתה נחוצה למימון הפרויקט 21 . משרד מבקר המדינה בדק את הליכי ההחלטות על התכנון מחדש של הפרויקט ומכירת הקמפוס בהר הצופים. להלן פירוט: משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת בצלאל הקודמת על שלא דרשה מראש כי הבטחת נציגי העירייה בנוגע להסכמתה לתכנית של בצלאל ולשינוי התב"ע תהיה מגובה בהתחייבות כתובה. כמו כן, הנהלת בצלאל הקודמ ת הניחה הנחה בלתי מבוססת ולפיה היא תצליח לשכנע את נציגי העירייה להסכים לאמור; היה עליה להפנים שהמציאות השתנתה ולפעול לשינוי התכנית בלי להתמהמה. העובדה שוועד המנהל לא דן במשך יותר משנתיים באם להיענות לדרישת העירייה ולשנות את התכנון בהתאם, תרמה לעיכוב הפרויק ט ולא אפשרה לבצלאל להתקדם בתכנונו. אף על פי שההחלטה על הפסקת ההתקשרות עם אדריכל א' נעשתה לפני שהוצגה בפני הוועד המנהל, ואף על פי שהיו לה השלכות מהותיות עבור בצלאל, לא דרשו חברי הוועד המנהל מהנשיא לשעבר הסברים בנוגע להשלכות הללו ובנוגע לעובדה שלא להביא את הנושא לדיונם ולהחלטתם. משרד מבקר המדינה העלה כי ב- 6.1.08 חתמוהנשיא לשעבר והסמנכ"לית לשעבר על חוזה לתכנון הקמפוס החדש עם אדריכל א' והאדריכל הישראלי25, אף על פי שההתחייבות הכספית הגלומה בחוזה חרגה באופן ניכר מזכויות החתימה המשותפות שהוקנו להם. לדעתמשרד מבקר המדינה , משעלו בדיוני הוועד המנהל בשנת 2008 ספקותבדבר יכולתו של אדריכל א', היה עליו לדרוש מהנשיא לשעבר לדווח לו מדי תקופה על הביצועים, ובפרט על ליקויים שיתגלו . אולם ל פחות עד נובמבר 2010 , יותר משנתיים וחצי לאחר חתימת החוזה, לא דן בכך הוועד המנהל, והנשיא לשעבר או גורם אחר מטעמ ו לא דיווחו בתקופה זו על קשיים או על חוסר שביעות רצון מתפקודו של אדריכל א'. לדעת משרד מבקר המדינה, מדובר בהחלטה כבדת משקל שהיה על הנשיא לשעבר להביאה לפני כן לדיון בפני הוועד המנהל. אולם הוא הודיע לאדריכל א' על הפסקת ההסכם ל לא דיון כזה, ב לא ש הוועד המנהל ניתח את ההשלכות של הפסקת ההתקשרות והחליט על כך, בלי שהוסמך לעשות זאת לבדו, ובאופן שלא תאם את זכויות החתימה שבצלאל העניקה לו. לדעת משרד מבקר המדינה, בפעולתו זו לא מילא הנשיא לשעבר את חובתו לפעול בזהירות הנדרשת מנושא משרה בעמותה, ובהתנהלות זו אף יש כדי לפגוע בטובת בצלאל. משרד מבקר המדינה העלה כי גם ב - 31.8.11 לא הציג הנשיא לשעבר לוועד המנהל תכנית לבחינת הכדאיות הכלכלית של התכנון החדש של הפרויקט, לרבות ההשלכות על לוחות הזמנים והעלויות הכספיות הנוספות שיושתו בשל כך. כן הוא לא הציג מידע מהותי שיכול היה להשפיע על קבלת ההחלטה, לרבות ניתוח היתרונות והחסרונות של חלופות להחלטה זו. מנגד, בכל הדיונים הללו לא דנו חברי הוועד המנהל במשמעויות ובהשלכות השונות של תכנון מחדש לפרויקט. הם לא דנו בעלות הכספית שהושקעה בתכנית שנבחרה ושתרד לטמיון - כ-8 מיליון ש"ח, וגם לא בהשלכותיה של החלטה כזו על לוחות הזמנים של הפרויקט, על דחיית המועד הצפוי לאכלוס הבניין שייבנה, על התחייבותה של בצלאל למועד פינויו של הקמפוס בהר הצופים ועל ההשלכות שיהיו לכך על החוזה שחתמה למכירתו ועל התקבולים של מאות מיליוני ש"ח הצפויים מהמכירה . עוד עולה כי הם לא דנו ב יתרונות ו בחסרונות של חלופות אפשריות להחלטה כזו, הגם שחלופות כאלה הועלו בדיונים קודמים. להלן פירוט: עולה מכל האמור התנהלות לקויה של הוועד המנהל: אף על פי שהיה מודע לגירעון המובנה, השוטף והמצטבר של בצלאל , הוא לא מילא את חובתו לפעול בזהירות המתבקשת בכל הקשור לשכירת נכסים לשנים רבות בעלות של עשרות מיליוני ש"ח, מבלי שהתבצע הליך קבלת החלטות ראוי ומבלי שהוצגו בפניו כל הפרטים, לרבות משך ההשכרה, תכנית ברורה להפעלת ם, פירוט של העלויות וההכנסות הצפויות מהפעלתם ומקורות המימון לכך. על הנשיא לשעבר היה להציג מידע זה לוועד המנהל כבסיס לקבלת ה החלטות, ומנגד היה על הוועד המנהל להימנע מלקבל החלטות בעלות משמעות כלכלית ללא מידע זה, והיה עליו לדרוש מידע, לפעול באופן אקטיבי ולדרוש דין וחשבון מהנשיא לשעבר, בייחוד בכל הנוגע לשכירת המבנה בירושלים לצורכי הוראה. תכניות לפעולה ולהרחבה צריכות להיות מלוות במקור למימונן, ואישורן ללא הבטחת מקור כזה חורג מחובת הוועד המנהל לנהוג בחיסכון ויעילות ומבטא חוסר אחריות כלכלית כלפי המוסד, תלמידיו ועובדיו. ואכן, במבחן המעשה התברר היעדר הנחיצות של עסקאות אלה - שכן בפועל לא נעשה ואף לא ניתן היה לעשות שימוש משמעותי במבנים שיצדיק את עלות השכרתם, כמו לפתרון מצוקת המקום להוראה שלשמה נועדו. לדעת משרד מבקר המדינה, הנשיא לשעבר והוועד המנהל הפרו בהתנהלותם זו את חובתם לפעול בזהירות ובמיומנות הנדרשות מנושאי משרה בעמותה, ואף היה בהתנהלותם זו כדי לפגוע בטובת בצלאל. הממצאים שפורטו לעיל מצביעים על פגם ניהולי חמור בהתנהלותה הכספית של הנהלת בצלאל הקודמת, ובראש ה הנשיא לשעבר והוועד המנהל, שלא פעלו לצמצום הגירעון ואף הגדילו אותו שלא לצורך - עד לשיעורו הנוכחי העומד על כ- 16% מהוצאותיה השוטפות. על הנהלת בצלאל הנוכחית לגבש תכנית הבראה לצמצום הגירעון המצטבר ולפעול לאיזונה השוטף וארוך הטווח, כדי לשמור על תפקודה התקין. על ות"ת מוטל ת החובה לפקח על תכנית זו ולוודא שהיא אכן מתבצעת. משרד מבקר המדינה מעיר לנשיא לשעבר ולהנהלת בצלאל הקודמת, כי למעט ההערה הכללית במכתב של הנשיא לשעבר, שלפיה תכנון חדש ייצור בעיית לוח זמנים ותוספת הוצאות תכנון, לא נדונו בוועד המנהל משמעותן המפורטת של חלופות והצעות אלה, יתרונותיהן וחסרונותיהן. הנשיא לשעבר לא הגיש לוועד המנהל נתונים כאלו, ומנגד, הוועד המנהל ובראשו היו"ר לשעבר לא דרשו לקבל אותם ולדון בה ם לפני שקיבלו את ההחלטה בדבר תכנון מחדש . משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את תהליך קבלת ההחלטות של הנשיא לשעבר, היו"ר לשעבר וחברי הוועד המנהל, ואת נכונותם להחליט על תכנון מחדש ללא מידע מספק ובלא שבחנו את הכדאיות הכלכלית של החלטתם ואת השלכותיה. בכך הפרו את חובתם לקבל החלטה מושכלת המבוססת על מצע עובדתי מספק, לטובתה של בצלאל. כך וביתר שאת גם לגבי הנשיא לשעבר, שהחלטתו להפסיק את ההתקשרות עם אדריכל א' הובילה להחלטה על תכנון מחדש וגרמה לאבדן כספי עצום לבצלאל ולאיחור של שנים בבניית הקמפוס, שעד למועד סיום הביקורת, טרם החלה. למרות האמור, הודיע הנשיא לשעבר ב - 14.2.11 לאדריכל א' על הפסקת ההתקשרות עמ ו. משרד מבקר המדינה מעיר לנשיא לשעבר, כי מאחר שידע שהודעתו זו תמנע מבצלאל לפנות את הקמפוס בהר הצופים בהתאם להתחייבותה שבהסכם המכירה, היה עליו, גם מסיבה זאת, ליידע בנדון את הוועד המנהל ולקבל את אישורו המפורש לכך. מהפרוטוקולים עלה כי בארבע הישיבות שקיים הוועד המנהל לפני פקיעת הסכם המכירה, הוא לא דן באי -קיום התנאי המתלה, בפקיעת ההסכם הצפויה עקב כך ובצורך לבקש מהעמותה ארכה ליישום התנאי; הנשיא לשעבר והיו"ר לשעבר לא דיווחו על פנייה לעמותה לבקש ארכה להמצאת האישור, ואין ראיה בדבר פעולה שנקטו בעניין; גם בישיבות שהתקיימו לאחר פקיעת ההסכם, לא ציינו השניים שההסכם למעשה התבטל, וחברי הוועד המנהל לא דנו בכך או בבקשת ארכה בדיעבד. לדעת משרד מבקר המדינה, התנהלות זו של הוועד המנהל, היו"ר לשעבר והנשיא לשעבר, אינ ה עולה בקנה אחד עם החובה לפעול בזהירות ובמיומנות כנדרש מנושאי משרה בעמותה, ויש בהתנהלות זו כדי לפגוע בטובת בצלאל. על הוועד המנהל של בצלאל לשפר את הליכי קבלת ההחלטות, לגלו ת מעורבות עמוקה יותר בנושאים המהותיים העומדים על הפרק, ולהגביר את הפיקוח על הנשיא. על הנשיא לוודא שהוועד המנהל יקבל את מלוא המידע הנחוץ לפני דיוניו. על הנהלת בצלאל לגבש תכנית לצמצום הגירעון המצטבר ולפעול לחיזוק האיתנות הפיננסית שלה, על ידי איזון התקציב השוטף וארוך הטווח. על ות"ת לקחת חלק בתכנית זו ולוודא את ביצועה. .משרד מבקר המדינה בדק היבטים בהתנהלות בצלאל, מנהליה ומוסדותיה המנהלים. הביקורת העלתה ליקויים משמעותיים בניהולה הכספי של בצלאל והגירעון הכספי המתמשך שלה, לרבות שכירת נדל"ן בחוסר כדאיות כלכלית וליקויים בתכנון הקמפוס החדש. הועלו חריגות בתנאי ההעסקה והפרישה של הנשיא לשעבר, ליקויים בעבודת ועדת הביקורת, וליקויים בניהול הנסיעות לחו"ל ובנסיעותיו של הנשיא לשעבר בפרט; עוד הועל ו הליך לקוי לבחירת נשיא וליקויים בהעסקת קרובי משפחה. הליקויים החמורים ביותר שנמצאו נוגעים להליכי קבלת ההחלט ות של הנשיא לשעבר ושל הוועד המנהל, אשר נעשו ללא בחינת מידע מתאים וללא שקילת המשמעויות הכספיות והאחרות של ההחלטות והחלופות להן. בכך הם הגדילו את הוצאותיה של בצלאל בסכומים ניכרים, הסבו לה נזק כספי, העמיקו את הגירעון המצטבר שלה, ולא מילאו את חובתם לפעול בזהירות כנדרש מנושאי משרה, אף היה בהתנהלותם כדי לפגוע בטובת בצלאל. בכמה מקרים מהותיים פעל הנשיא לשעבר בחוסר סמכות וגרם לבצלאל אבדן של סכומי עתק, תוך חולשה של חברי הוועד המנהל בביצוע בקרה על פעולותיו. הליכי התכנון של הקמפוס החדש והתמשכותם הלא סבירה הם דוגמה חשובה להתנהלותה הלקויה של הנהלת בצלאל הקודמת: במשך יותר משנתיים לא קיים הוועד המנהל דיון בשאלה ה אם להנמיך את המבנה המתוכנן כפי שדרשו העירייה והוועדה המקומית לתכנון ולבנייה , והנהלת בצלאל הקודמת המשיכה בתכנון המקורי; הנשיא לשעבר הודיע לאדריכל א' על הפסקת ההסכם עמו בלא שהתקבלה על כך החלטה בוועד המנהל, בלא שהוסמך לעשות זאת, שלא בהתאם ל זכויות החתימה שבצלאל העניקה לו, ואף על פי שידע שהדבר ימנע מבצלאל לעמוד בהתחייבותה לפינוי הקמפוס בהר הצופים במועד שנקבע בהסכם למכירתו. לאחר מכן הקים הוועד המנהל ועדה שבחרה באדריכל חדש לקמפוס, ללא דיון ביתרונות ובחסרונות של ההחלטה לעומת חלופות לה, בהשלכותיה הכספיות, בהשלכות על לוחות הזמנים של הפרויקט, בהשלכות על עמידה בהתחייבות בצלאל למועד פינויו של הקמפוס בהר הצופים בהסכם למכירתו, ובהשלכות שיהיו לאי-עמידה בהסכם המכירה על תקבולי המכי רה. בהמשך, לא עמדה בצלאל בתנאי מתלה להסכם המכירה, מנהליה לא התאמצו לעמוד בתנאי זה ולא ביקשו מתן ארכה לביצועו; עקב כך פקע ההסכם, אולם הוועד המנהל לא דן בפקיעתו ובבקשת ארכה לביצוע התנאי המתלה לפני מועד פקיעתו או לאחריו, ובסופו של דבר הרוכשים נסוגו מכוונתם לקנות את הקמפוס במאות מיליוני ש"ח שיועדו למימון הקמפוס החדש. הליכים פגומים אלה של קבלת החלטות הסבו לבצלאל אבדן כספי עצום ואבדן של שנים שבמהלכן הקמפוס היה אמור לעמוד על תלו, אולם בפועל בנייתו טרם החלה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחשב כי מחלקת הנהלת החשבונות, שמעורבותה נקבעה גם בנוהל הנסיעות, אינה "חותמת גומי" וכי עליה לשמש גורם בקרה ושומר סף . עליה לפקח על המסמכים המוגשים לה לצורך החזרי הוצאות, לבחון אם הם מזכים בהחזר בהתאם לכללים ולבקש הסברים ודיווחים מהנוסע - גם אם מעמדו בכיר ממעמד עובדיה. על הנהלת בצלאל לוודא שמחלקת הנהלת החשבונות עומדת על קי ום כל הדרישות, דואגת לקבל את כל התיעוד הדרוש (ובכלל זה את טופסי אישור הנסיעה החתומים על ידי הממונה), ומשלמת רק עבור הוצאות שבוצעו למטרת בצלאל ובהתאם לכללים. משרד מבקר המדינה מעיר גם לנשיא לשעבר על שלא מסר דיווחים מפורטים ומלאים בכתב על נסיעותיו לא מראש ולא בדיעבד, ועל ש לא סיפק הסברים כנדרש להוצאות שאת החזרן ביקש. ללא מסירת המסמכים הרלוונטיים של הנסיעות, אין ביכולתם של עובדי מחלקת הנהלת החשבונות הכפופים לו לטפל בהחזרי הוצאות נסיעותיו לחו"ל כדבעי.