משרד הבריאות . מחשוב מערך החיסונים בישראל ביצוע בדיקות עומסים למערכת, כפי שדורש נוהל מפת"ח, היה אמור לחשוף את הבעיות הקיימות במערכת בעת עבודה בעומס מלא. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי חיבור מחשבה בריאה לרשת מרכזית אחת, שימוש בכרטיס חכם, חיבור לשרתים מרוחקים והפעלת תכנה משוכתבת (מוסבת) - כל אלה מצריכים, לפי נוהל מפת "ח, ביצוע בדיקות ובהן בדיקות בעומס מלא. פעולות אלה כאמור לא בוצעו. לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לבדוק בהקדם את תפקודה של המערכת בעומס ולנקוט צעדים מידיים לתפעולה המיטבי ולתיקון הבעיות שהעלו המשתמשים בה. משרד מבקר המדינה מעיר כי לא ברור מדוע הכין המשרד אפיון למערכת חדשה (נחליאלי) אם הייתה בידיו מערכת קיימת ומוכנה להפעלה שאפשרה את יישום החוק. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות על הפיגור הניכר בהקמת מאגר המידע הארצי בנוגע לחיסונים, שפיתוחו החל כבר בספטמבר 2010 . אף שחוק הביטוח הלאומי, שתוקן עוד בשנת 2009 , קבע מועד מאוחר להחלת סעיפים 68)(ד-68 )(יא- עד מרץ 2013 , גם במועד זה לא הסתיימה הקמת מאגר המידע הארצי בנוגע לחיסונים. אי -הקמת מאגר המידע לא אִפשרה למשרד הבריאות ולמוסד לביטוח לאומי לקיים אחר הוראות החוק, שכאמור היו בתוקף עד יולי 2013 . יצוין כי על פי נוהל מפת"ח גם בפרויקטים שאינם בגדר פיתוח מערכת חדשה אלא שדרוג של מוצר קיים, יש להכין תכנית עבודה ולבצע שלבים שונים במחזור החיים של כל פרויקט מחשוב ובהם: ייזום; אפיון -על; אפיון מפורט; עיצוב ובנייה; ובדיקות מערכת. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח מורכבות הפרויקט והתקלות שתוארו לעיל, על המשרד לפעול מכאן ואילך לצורך פיתוח המערכת החדשה לפי נוהל מפת"ח. כמו כן, על המשרד לוודא כי המערכת החדשה שתפותח תענה על דרישות המשתמשים ועל דרישות ההנהלה שלו, וכי יתוקנו בה הליקויים שהועלו בשתי המערכות הקיימות. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי קיומו של מסמך מאושר שבו מפורט תקציב הפעולות הכרוכות בביצועו של הפרויקט, וכן קיומו של מסמך ביצוע תקציבי מפורט ומעודכן, הם תנאים יסודיים לניהול סדור ותקין של כל פרויקט מחשוב. יש להקפיד על קיומם של מסמכים אלו גם כאשר הפרויקט מקודם במקטעים של שנות תקציב, וכן להניח, לגבי כל שנה, מסמך תכנון תקציבי מפורט ומסמך ביצוע תקציבי המתעדכן במהלך השנה למול מסמך התקציב שאושר. על אגף המחשוב לקבוע סדרי עבודה, אשר יבטיחו כי הניהול התקציבי של כל פרויקט ייעשה על פי מסמכי תקציב מפורטים שאישרה ועדת ההיגוי. כמו כן על ועדת ההיגוי ועל אגף המחשוב לעקוב אחר כלל ההוצאות הנוגעות לביצועו של הפרויקט בהתאם לתקציב שאושר לכל שנה ולפרויקט בכללותו. המשרד לא מסר תיעוד המצביע על כך שבמהלך השנים שבהן בוצעו הפרויקטים נערך פיקוח שוטף ושיטתי אחר העמידה בלוחות הזמנים, ככל שנקבעו בפרויקטים השונים (ראו להלן בעניין הקמת מאגר החיסונים נחליאלי). משרד מבקר המדינה מעיר כי בהיעדר מעקב מפורט, שוטף ושיטתי אחר לוחות הזמנים שומט המשרד כלי בקרה בסיסי וחיוני לניהול מיטבי של הפרויקטים. לדעת משרד מבקר המדינה היות שמערכת מחשבה בריאה פותחה במטרה לשרת את כל תחנות טיפת החלב שבהפעלתו, היה על המשרד להכין תכנית סדורה להמשך פריסת המערכת ולגבותה בהקצאה תקציבית הולמת, בתיאום עם משרד האוצר; זאת כדי למנוע בהמשך אילוצים תקציביים שלא יאפשרו את פריסת המערכת באופן מלא. יוצא אפוא שאין בידי משרד הבריאות מסמכי הייזום והאפיון של מערכות המחשוב שפיתח בתחום החיסונים, שלפי נוהל מפת "ח יש לנהלם ולשמרם בספריית הפרויקט. לדעת משרד מבקר המדינה, אין לקבל מצב שבו שמירתם ותיעודם של מסמכי יסוד בפרויקטי מחשוב תלו יים בנושא משרה מסוים בארגון. תיעוד זה משמש מסמך ארגוני יסודי וחשוב, ולכן יש להבטיח כי ניתן יהיה להשתמש בו בעת הצורך. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי עליו לבצע בדק בית בדבר סדרי הניהול של הפרויקטים בתחום המחשוב. על ועדת ההיגוי לקיים לגבי כל פרויקט הליכי בחינה, שבסופם יאושרו מסמכי תקציב מפורטים הנוגעים ל פרויקט; אבני הדרך; לוח הזמנים לביצועו; ותפוקותיו. כמו כן יש להבטיח בכל הפרויקטים ניהול תקין של מסמכי יסוד, כנדרש בנוהל מפת"ח. נוסף על כך יש לקיים מעקב ובקרה אחר ביצוע הפרויקטים, להפיק דוחות ביצוע מפורטים ולמסור אותם גם לוועדת ההיגוי. יצוין כי מאז הקמת מערכת מחשבה בריאה, בסוף שנות השמונים של המאה העשרים, ועד שנת 2006 , לא הסתיימה פריסתה בכל תחנות טיפת החלב של המשרד. למשרד מבקר המדינה לא הומצאו מסמכים המלמדים על השיקולים שבגללם לא נפרסה והוטמעה מערכת מחשבה בריאה בכל תחנות טיפת החלב שמפעיל המשרד. נמצא כי חרף העובדה שהמשרד החליט לא לבחור באחת החלופות לפיתוח מערכת אחת כוללת, הוא החל במאי 2011 לפעול לאיתור חברה שתבצע את הסבת מערכת מחשבה בריאה (ראו להלן). בנובמבר 2011 התקשר המשרד עם חברה ג' לביצוע ההסבה, וזו בוצעה לקראת אמצע שנת 2012. הביקורת העלתה כי בידי המשרד לא היה מסמך תקציבי מפורט שאושר לכל פרויקט לפני התחלת ביצועו. כמו כן ל א היו בידי המשרד דוחות הביצוע התקציביים שאמורים היו לשמש אותו במהלך ביצוע הפרויקטים, לצורך קיום מעקב ובקרה תקציביים שוטפים למול התקציב המאושר. עולה אפוא כי ועדת ההיגוי החליטה על הטמעת מחשבה בריאה המשודרגת בלא שהחליטה קודם לכן על ביצוע ההסבה, ובלא שאישרה את מתווה ההסבה. מהאמור לעיל עולה שהשינויים שנגרמו בתהליכי העבודה בעקבות ההסבה האוטומטית של מחשבה בריאה ממג'יק לדוט -נט הביאו לתקלות שפגעו בעבודת המשתמשים במערכת. לדעת משרד מבקר המדינה, היקף התקלות שתוארו, מחייב את המשרד לבצע הליך סדור של הפקת לקחים מהמקרה האמור, כדי למנוע הישנות מקרים דומים בעתיד. .זה כ -20 ,שנה מפתח המשרד, לסירוגין, מערכות מידע שונות בנושא החיסונים החל במערכת מחשבה בריאה שפותחה בסוף שנות השמונים של המאה הקודמת. בשנת 2006 החל ה משרד לפתח מערכת מידע חדשה רק לעניין רישום חיסונים בתחנות טיפות החלב - מערכת רחל"י, שהורחבה ל"מערכת בריאות התלמיד" לצורך מעקב אחר חיסונים של תלמידים בבתי הספר. בשנת 2013 החל המשרד באפיון מערכת מידע חדשה, המבוססת על מערכת מחשבה בריאה, שאמורה להיות מוטמעת בכל תחנות טיפות החלב של המשרד, העיריות וקופת חולים לאומית. ניהול מבוקר ומקצועי של מערך החיסונים בישראל צריך להיעשות באמצעות מערכת מידע בעלת בסיס נתונים ממוחשב מלא, מעודכן ואמין. מערכת מידע זו צריכה לעמוד בדרישות הדין בכל הקשור לשמירה על הפרטיות, ובד בבד לאפשר מעקב אחר מתן החיסונים. צורך זה קיבל משנה תוקף עת התגלה נגיף הפוליו בדרום הארץ, ומשרד הבריאות נדרש לתמונה מלאה ועדכנית של המחוסנים נגד הנגיף לצורך קבלת החלטות מיטביות. נכון להיום אין עדיין מערכת אחודה אחת הכוללת מידע מלא, עדכני ומקוון על כלל החיסונים בישרא ל. זאת אף שמשרד הבריאות השקיע בחמש השנים האחרונות עשרות מיליוני שקלים בשדרוגן של מערכות מידע בתחום החיסונים. המשרד ניהל את פרויקטי המחשוב בתחום זה במהלך השנים שלא על פי הליכי עבודה סדורים ושלא בהתאם לנוהל מפת"ח המחייב. זאת ועוד, המערכות שפיתח ושדרג המשרד ל וקות בליקויים הפוגעים בהפעלתן התקינה ובאמינות המידע המופק מהן. לדעת משרד מבקר המדינה, מכלול הממצאים המובאים בדוח זה מלמדים על ליקויים בהליכי ניהול הפרויקטים והפיקוח עליהם. היעדר פיקוח ובקרה הולמים של הנהלת המשרד, חשב המשרד ואגף התקציבים של המשרד על תהליכים מרכזיים בפרויקטים עתירי תקציב, עלול להיפגע ניהול הפרויקטים, ובכלל זה עלולים להיגרם חוסר יעילות - בין היתר בעבודת המשתמשים במערכת - ובזבוז בגלל חריגה מלוחות זמנים, מתכולות ומתקציב. הצורך של הנהלת המשרד לפעול בכיוון זה מקבל משנה תוקף לנוכח המשבר שחל בתחום נ יהול אגף המחשוב במשרד בשנת 2011. .על המשרד לפעול להבא בהתאם לנוהל מפת"ח בפרויקטי מחשוב שהוא מפתח כמו כן, עליו להגדיר את הדרישות, בפיתוח מערכת מחשבה בריאה - היל"ה, יחד עם משתמשיה, ולהפיק לקחים מהבעיות שעלו בהסבת ובהטמעת הפרויקטים בנושא, ובכללן: תקלות חמרה, תכנה ותקשורת. משרד מבקר המדינה מעיר שבשל ניהול מערך החיסונים במדינת ישראל באמצעות מערכות מידע שונות, אין למשרד תמונה ממוחשבת כוללת וא מינה של מספר המחוסנים והחיסונים שקיבלו. התגלות נגיף הפוליו מדגישה את הצורך בקבלתה של תמונה כזאת, שבאמצעותה יתאפשר למשרד למלא את תפקידו בשמירה על בריאות הציבור. לפיכך יש לבחון את האפשרות לקבוע עדכון אוטומטי של הנתונים הנמצאים במערכת המידע של המשרד, באמצעות חיבורה של מערכת זו למערכות המידע של הגופים העוסקים במתן חיסונים. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי על משרד הבריאות לקיים הליך קבלת החלטות סדור לגבי המשך הפעולות להקמת בסיס נתונים ארצי בנושא החיסונים , תוך כדי מתן הדעת להיבטים הנוגעים להגנת פרטיותם של אזרחים, נוכ ח המידע הרגיש שאמור להימצא בו. מן הראוי להיוועץ קודם שיוחלט על המשך הפעולות להקמת המאגר, בין היתר, עם הרשות למשפט, טכנולוגיה ומידע במשרד המשפטים. משרד מבקר המדינה העלה כי עד יולי 2013 , המועד שבו בוטלו הסעיפים האמורים, לא הסתיימה הקמת המאגר, ועקב כך לא היה ביכולת המשרד עד אז לקיים את הוראות החוק שנקבעו בדבר הפחתת הקצבאות עבור ילדים שלא חוסנו. משרד מבקר המדינה מעיר כי הוספת חמרה, שלא על פי התכנון המקורי, מהווה תוספת לא מתוכננת לתקציב הפרויקט, וכי ניתן היה להימנע מכך באמצעות ביצוע בדיקות עומסים נאותות מראש. הועלה כי עד למועד סיום הביקורת, אוקטובר 2013 , ואף שמשרד הבריאות החליט להקים מערכת חדשה לניהול תחנות טיפת החלב, ובכללה לניהול מערך החיסונים, ואף שביצע פעולות נרחבות למימוש הפרויקט, לא פעל המשרד על פי נוהל מפת"ח, ולא הכין מסמך אפיון ותכנית עבודה בנוגע לפרויקט, כדי שיהיה אפשר לעקוב אחר התקדמות יישומו. משרד מבקר המדינה מעיר כי ההחלטה בשנת 2012 על פיתוחה ועל הטמעתה של מערכת מחשוב אחת כוללת (היל"ה) לכל תחנות טיפות החלב, שבהן פועלות מערכות רחל"י ומחשבה בריאה, נועדה לקדם מענה שנמצא על ידי המשרד כמענה מחשובי עדיף, ואולם קבלתה שנים ספורות אחרי שפותחה והוטמעה מערכת רחל"י מעוררת סימני שאלה לגבי האופן שבו נבחנה ואושרה רחל"י. בהיעדר מסמכים לא ניתן לבחון את הליכי הבדיקה וההחלטה שנעשו בשנת 2006. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי ועדת ההיגוי לא ביצעה פיקוח ובקרה שוטפים, מלאים ושיטתיים, המבוססים על דוחות שהיה עליה לאפיין לגבי פרויקטי המחשוב של טיפות החלב. כך למשל לא אישרה הוועדה את אבני הדרך להתקדמותם של הפרויקטים, ולא קבעה לוח זמנים לביצוע של כל פרויקט. משרד מבקר המדינה שב ומעיר כי גם בחינת סיכומי הדיון שמסר המשרד מלמדת שלא התקיים פיקוח שוטף ושיטתי על יסוד דוחות שאפיינה הוועדה. יצוין כי למרות ריבוי פרויקטי המחשוב במשרד, למרות מורכבותם ולמרות היקפם הכספי, מונה רק ביוני 2012 ( עובד לתפקיד מנהל פרויקטים 13PMO ) באגף המחשוב. עד מועד סיום הביקורת, אוקטובר 2013 , לא הייתה בידי אגף המחשוב תמונת מצב מלאה ומפורטת לגבי כל אחד מהפרויקטים, הקשורים למחשוב מערך החיסונים בהיבטי תקציב, תכולות ולוחות זמנים. למשרד מבקר המדינה לא הומצא תיעוד, ולפיו בידי האגף הייתה תמונת מצב מפורטת, כאמור, אשר נוהלה ועודכנה מעת לעת לגבי כלל הפרויקטים.
למשרד מבקר המדינה לא הומצאו מסמכים המלמדים על כך שבשנת 2006 בחן המשרד חלופות קודם שהחליט על פיתוח רחל"י, ולא נמצאו מסמכים המפרטים את הנימוקים להקמת רחל"י. כמו כן לא נמצא כי נבחנה האפשרות החלופית להרחיב את פריסת מערכת מחשבה בריאה, שכבר פעלה ב -220 תחנות טיפת חלב של המשרד, ולחברּה לרשת מרכזית אחת. גם מתשובת המשרד בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה לא עולה כי נעשתה בחינה ממשית טרם ההחלטה על פיתוח רחל"י.