משרד הכלכלה והתעשייה . התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון משרד מבקר המדינה מציין כי לנוכח השינויים שכבר מתרחשים, יש מקום לעבודת מטה שתבחן את השפעתם האפשרית על שיקולים תכנוניים ואת הצורך בהתאמת מדיניות התכנון לצרכים המשתנים. משרד מבקר המדינה מציין כי לרוב היישובים לא אושרה תוכנית מתאר כוללנית, וליישובים רבים אף אין תוכנית מתאר מקומית . כמו כן, לעיתים יש מקום לבחון את התכנון של שטחי מסחר בראייה אזורית ולא רק בראייה יישובית. על משרד המשפטים לקדם תיקון לחוק הגנת הפרטיות, שייתן מענה לסוגיות חשובות ורלוונטיות בעידן המסחר המקוון. מענה כאמור לא ניתן בתיקון הנוכחי שהועבר לקריאה שנייה בכנסת או בתקנות הגנת הפרטיות. המסחר המקוון צובר תאוצה בעידן הזה ותפקידה של הרשות להגנת הפרטיות הופך משמעותי יותר. בהמשך לפעולותיה של הרשות, עליה לשקול להפנות משאבים גם לטיפול בהשלכות של המסחר המקוון על הגנת הפרטיות של הצרכנים. משרד מבקר המדינה מעיר לחברת הדואר ולמינהל המכס כי עד כניסתה לפעולה של המערכת החדשה למחשוב כל החבילות החייבות במס עליהם לפעול למציאת מנגנון שבו יוזנו למערכת הקיימת גם סיבת העיכוב של החבילות המעוכבות, מועד תחילת העיכוב ומועד סיום הטיפול בחבילה. נתונים אלו יועברו באופן מיידי לרשות המוסמכת הרלוונטית והיא תוכל לטפל בזמן אמת בחבילות המעוכבות, ובכך לקצר את מועדי העיכוב. המסחר המקוון הוא תופעה ההולכת ומתחזקת בשנים האחרונות ומוצאת את ביטויה גם בשוק העבודה. מן הראוי שהמשרדים הממשלתיים הרלוונטיים, ובראשם משרד העבודה, יידרשו לסוגיית ההכשרה המקצועית בנושא המסחר המקוון לאוכלוסייה הכללית ולא רק לאוכלוסיות יעד מסוימות. על המשרדים הרלוונטיים לגבש תפיסה כוללת בנוגע למקצועות החדשים והמתפתחים בשוק המשתנה. על המשרד לשוויון חברתי ועל המועצה לצרכנות לשלב ידיים ולאגם משאבים כדי למפות את הצרכים והחסמים של אוכלוסיית האזרחים הוותיקים ולגבש עבורה תוכנית ייעודית גם לנושא הצרכנות במרשתת. על המועצה לצרכנות לתת דגש על נושא המסחר המקוון בסדנאות שהיא מעבירה ולתת סיוע בנושא, בייחוד משום שהמסחר המקוון מהווה תשתית נגישה ונוחה לאוכלוסיית האזרחים הוותיקים לרכישת מגוון רחב של מוצרים מהארץ ומחו"ל במחירים תחרותיים. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פתיחתם של מגוון קורסים בנושא המסחר המקוון. כדי לבדוק את יעילות התוכנית למסחר מקוון, על הסוכנות לבצע סקרים מקיפים יותר על טיב התוכנית ולדאוג לכך שתשיב עליהם קבוצה גדולה יותר של משתתפים. החקיקה הקיימת כוללת הגדרות לא עדכניות של מושגי מפתח, והיא אינה נותנת מענה לסוגיות משמעותיות במסחר המקוון; למשל - מהי טיבה של ההסכמה שנדרש אתר לקבל לצורך איסוף פרטים אישיים ונתונים על צרכן, כגון שמירה של היסטוריית החיפוש ושל היסטוריית הרכישות, והאם הצרכן זכאי לשנות את פרטיו האישיים באתר, למחוק את הפרטים או להפסיק את עיבוד הפרטים על ידי האתר. החקיקה אף אינה מתייחסת למצבים שכיחים בעידן המסחר המקוון, כגון קבלת נתוני רכישות של נפטר מאתר מסחר מקוון או מחיקת פרטיו האישיים. . משרד מבקר המדינה מעיר לחברת הדואר כי פעולות ידניות הן פתח לטעויות ולעיכובים אפשריים. על החברה לקדם את האוטומטיזציה של בית המיון כדי לייעל את הטיפול בחבילות. על מינהל התכנון ועל הרשויות המקומיות לתת את דעתם על השינוי בתמהיל הצריכה ועל השפעתו על מרכזי המסחר הקיימים והעתי דיים במרחב הפיזי. כפועל יוצא מכך, וככל שיעלה הצורך, על גופים אלו לבחון את הצורך בגיבוש קווים מנחים לתכנון אזורי מסחר בתוכניות המתאר לסוגיהן, מיקומם ופריסתם המרחבית. כמו כן, עליהם לשקול לקבוע מנגנונים שיבטיחו ניצול יעיל של הקרקע בהקשר של תכנון שטחי מסחר גדולים, כגון קניונים, למשל במסגרת הוראות תמ"א 35 או באמצעות קביעת עקרונות לתמהיל שימושים. משרד מבקר המדינה מעיר לסוכנות ולמכון היצוא כי בדומה לשיתוף הפעולה בין משרד העבודה לסוכנות, עליהם לבחון יחד אם יש מקום לשיתוף פעולה ביניהם או לכל הפחות לשיתוף ידע בקורסים אלו ובקורסים דומים בעתיד, בכפוף לשמירה על זכויות יוצרים. על גופים אלו לבחון במהלך הזמן לא רק את שביעות הרצון של המשתתפים בקורסים אלא גם אם הקורסים שהם מעבירים הם אכן הדרך היעילה והנכו נה ביותר לסייע למשתתפים להשתלב בעידן המסחר המקוון. התיקון לתקנות מנסה ליצור איזון ראוי בין הנגשת אתרים לאנשים עם מוגבלות ובין הנטל הכלכלי הכרוך בהנגשת אתרים המ וטל על בעלי אתרים. על הנציבות לבדוק אם התיקון לתקנות הביא לידי כך שאתרים חיוניים ומרכזיים ואתרים שחשיבותם רבה לחיי היומיום של אנשים עם מוגבלות אכן הונגשו, ואם הדבר הביא לידי עלייה בשיעור האנשים עם מוגבלות המשתמשים בהם. על הנציבות לדאוג לאכיפת התיקון לתקנות כדי לאפשר לאנשים עם מוגבלות ליהנות משירותי המרשתת בכלל ומאתרי מסחר מקוון בפרט. במועד סיום הביקורת משרד הכלכלה שקד על התקנת צו יבוא אישי שיכלול את העניינים המפורטים בהחלטת הממשלה האמורה. במרץ 2018 , לאחר מועד סיום הביקורת, פורסם צובנושא יבוא אישי, שנקרא צו יבוא חופשי, התשע"ח -2018 - ,לשימוע ציבורי. לטענת כמה ארגונים רשימת הטובין האסורים והמותרים בייבוא אינה ברורה ונדרש תיקון לצו. כך, למשל, בתוספת הראשונה לצו לא ניתן לדעת מהם פריטי המכס מאחר שמצוינים רק מספריהם ובמקרים רבים אין תיאור של הטובין. במועד סיום הביקורת טרם החלה רשות המיסים להקים את חלקה במערכת שבו יחושבו עלויות המס הנגזרות. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי ההחלטה על הקמת המערכת הממוחשבת ליבוא אישי, לרבות הממשק עם מינהל המכס, התקבלה כבר בהחלטת הממשלה מאפריל 2014. נמצא כי חלק מהרשויות המוסמכות החלו להתאים את יבוא המוצרים שבאחריותן לכלל היבוא האישי, ולצמצם את מספר המוצרים שיש להמציא עבור יבואם לארץ אישורים על עמידה בדרישות חוקיות היבוא. עוד נמצא כי חלק מהשינויים ד ורשים התאמות בחקיקה ובנהלים הרלוונטיים. .משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המיסים כי עליה להסדיר בהקדם את נושא היבוא האישי במערכת "שער עולמי", וזאת כדי שהממונה יוכל לבדוק אם המערכת מספקת מענה להבדל בין שחרור קולקטיבי של טובין המתאפשר ביבוא דרך האוויר ובין שחרור פרטני המתחייב ביבוא דרך הים. משרד מבקר המדינה מעיר כי כדי לעודד את התחרות בין חברת הדואר לחברות השילוח לא די בשינוי האגרות שרשות המיסים גובה ונדרשות פעולות נוספות, כדוגמת אלה שהציעה רשות ההגבלים העסקיים. קיים פער בין ההמלצה בטיוטת הדוח של רשות ההגבלים העסקיים להפנות משאבים להפעלת מרכז לוגיסטי משותף והמלצת הוועדה התומכת בכך, ובין ההתייחסות לעניין זה בהחלטת הממשלה, ולפיה, כדי לעודד את התחרות בין חברת הדואר לחברות השילוח, יש לבחון את האפשרות לשנות את אגרות תפעול המחשב ואגרות הביטחון שרשות המיסים גובה בתחום היבוא האישי. משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי האוצר והכלכלה כי לנוכח ההתפתחויות הצפויות במקטע ההפצה עליהם לבחון, בהתייעצות עם רשות ההגבלים העסקיים, דרכים נוספות לעידוד התחרות בין חברת הדואר לחברות השילוח. מהנתונים שהובאו בדוח ועדת גרינברג ניתן ללמוד באופן ברור כי בשנים האחרונות חלה עלייה ביבוא האישי. משרד מבקר המדינה מצא כי משרד הכלכלה אינו מחזיק במידע הנוגע להיקף הפגיעה במגזר הקמעונאי בשנים האחרונות עקב הגידול ביבוא האישי. משרד מבקר המדינה מציין כי התרשימים המופיעים בדוח ועדת גרינברג, לרבות התרשימים מהשנים 2011 ו-2014 , רלוונטיים לנושא היבוא האישי ומהווים בסיס לקבלת החלטות. לאור החלטת הממשלה מיוני 2017 בדבר הקמת ועדה שתמליץ על הסרת חסמים ביבוא אישי, מן הראוי היה שהוועדה תאסוף נתונים עדכניים ואובייקטיביים ככל הניתן שיספקו מידע שלם לצורך קבלת החלטות מושכלות. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה כי מן הראוי שיאסוף נתונים על הנזק הנגרם לקמעונאים כדי לאמוד את היקף התופעה, ככל שזו קיימת, ואת הדרכים להתמודדות עמה. מן הראוי כי משרד האוצר ומשרד הכלכלה יבחנו אם די בצעדים שהם נוקטים כדי להביא לצמצום הפגיעה במגזר הקמעונאי. אם לא די בצעדים אלה, ראוי שיגבשו תוכנית להתמודדות הממשלה עם הפגיעה במגזר זה. .משרד מבקר המדינה מציין כי במצב שנוצר, לגבי רוב החבילות לא נאכף משטר חוקיות היבוא ולא נגבים המיסים הנדרשים. עד להכרעת המשנה ליועמ"ש או עד להטמעת תהליך ה -OCR בכל העמדות בבית המיון החדש48 )(ראו להלן- ואם יחול עיכוב באחד מאלה - על חברת הדואר ועל רשות המיסים לשקול לבחון דרכים חלופיות לצמצום כניסתם לארץ של טובין אסורים וטובין העלולים לסכן את הציבור, וכן דרכים להרחבת גביית המיסים. משרד מבקר המדינה מעיר כי מעבר עובדי מינהל המכס לבית המכס במתחם בית המיון החדש וכן פיתוח המערכת למחשוב כל החבילות החייבות במס יועילו לצמצום כמות הטובין האסורים והמסוכנים הנכנסים לארץ וייעלו את הטיפול בכל החבילות. .המסחר המקוון מורכב מיבוא אישי ומרכישות מספקים מקומיים, והוא מאפשר לצרכנים גישה לשווקים בארץ ובחו"ל ומציע מגוון כמעט בלתי מוגבל של טובין במחירים שונים. בשנים 2014 - 2016 היקף המסחר המקוון נמצא בעלייה דרמטית (כ-25% ), והוא מאתגר את המסחר הפיזי ובמיוחד את המסחר הקמעונאי. בשנת 2020 צפוי שיעורו של המסחר המקוון לעמוד על כ-12% מהשוק הקמעונאי כולו לעומת שיעור של6% בשנת2016 . לצד יתרונותיו הרבים, המסחר המקוון מציב אתגרים רבים הדורשים גיבוש מדיניות, ובמידת הצורך גם התאמת אסדרה ונוהלי עבודה בתחומים שונים. האסדרה צריכה להיות מותאמת להתפתחות המהירה של המסחר המקוון ולדינמיות שלו. היבוא האישי, המהווה חלק ניכר מהשוק הקמעונאי המקוון, הוא ערוץ להגברת התחרות ולהפחתת יוקר המחיה בשוק ריכוזי ומבודד כישראל. ועדת לנג ב -2014 וועדת גרינברג ב -2017 המליצו המלצות, שמרביתן התקבלו כהחלטות ממשלה, לשם הסרת חסמים ביבוא אישי. המלצות ועדת לנג יושמו בחלקן, והמלצות ועדת גרינברג אמורות להיות מיושמות במהלך שנת 2018 על ידי הרשויות המוסמכות- משרד התחבורה, משרד הבריאות, משרד התקשורת, משרד הכלכלה, משרד החקלאות ומשרד האנרגייה. על הממשלה לטפל בפערי האכיפה של משטר חוקיות היבוא בין חברת הדואר לחברות השילוח; לחזק את ההגנה על פרטיותו של הצרכן בעת ביצוע רכישות מקוונות, ולאכוף את הנגשת אתרי המסחר המקוון לאנשים עם מוגבלות. על הסוכנות לעסקים קטנים להמשיך לתת מענה לעסקים קטנים, בפרט למגזר הערבי, בהתאם לצרכיהם המשתנים. הגידול במסחר המקוון משנה את תמהיל הצריכה ומשפיע הלכה למעשה על הרכישות המתקיימות במרחב הפיזי. בשל מחסור בקרקעות פנויות, ועל מנת להימנע מהקמת "פילים לבנים", ראוי כי מינהל התכנון, בשיתוף הרשויות המקומיות, ייתנו את דעתם על השינוי בתמהיל הצריכה ועל השפעתו על המרכזים המסחריים הקיימים והעתידיים במרחב הפיזי. שיעור המסחר המקוון בישראל הוא גבוה יחסית לעולם והוא גדל משנה לשנה. התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון, ובייחוד בתחום היבוא האישי, צריכה להיעשות לאחר דיון מעמיק ובחינה מלאה של כל ההשלכות, לרבות שיקולי תחרות, ההשפעה על הוצאות משקי הבית וההשפעה על התעשייה והמסחר המקומיים עקב שינוי תמהיל הצריכה, והכול כדי להביא לשגשוג המשק כולו.
מן הראוי שגם בנוגע לתוכניות מתאר שמכוחן ניתן להוציא היתרי בנייה, בעיקר תוכניות רחבות היקף, יגבש מינהל התכנון הנחיות שיבטיחו כי בתהליך אישורן יובאו בחשבון היבטים פרוגרמתיים של תכנון שטחי מסחר ושטחי אחסון, וייבחן ההיקף הראוי של זכויות בנייה של שטחי מסחר, וזאת לנוכח מגמת השינוי בתמהיל הצריכה וכדי לאפשר שימוש מיטבי בקרקע. על מינהל התכנון לשקול להנחות את הוועדות המחוזיות לתכנון ולבנייה ואת הוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה לגבש מתודולוגיה שתביא בחשבון, מעתה ואילך, גם את ההצדקה הכלכלית של תכנון אזורי מסחר, בייחוד בתהליך אישורן של תוכניות שמכוחן ניתן להוציא היתרי בנייה, לרבות באמצעות דרישה של חוות דעת כלכלית.