בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים . היבטים בהתנהלות בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלותו של היו "ר לשעבר, המהווה התערבות בהליך אקדמי. יתרה מכך, בפעולתו זו הוא גרם לחברי ועדת המינויים להיות במצב של ניגוד עניינים, שבו היה עליהם לדון בקיום הליכים למתן דרגת פרופסור למי שעתיד להיות הממונה עליהם. משרד מבקר המדינה מעיר ליו "ר לשעבר כי דיווחיו לחבר הנאמנים היו חסרים ואף שגויים ומטעים. היה עליו לדווח כי הסכם המכירה התבטל וכי לא ניתן היה להסתמך על כספי התמורה שצוינו בו , מאחר שבצלאל לא קיבלה ולא מסרה לעמותה את אישור האוניברסיטה. עוד היה עליו לדווח מהן השלכות ההחלטה לבחור באדריכל חדש על לוחות הזמנים, על התחייבותה של בצלאל למועד פינוי הקמפוס בהסכם המכירה ועל יתר ההליכים של הפרויקט . משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר לשעבר שכיהן גם כיו"ר ועדת החיפוש, כי היעדרם של הפרוטוקולים אינו מתיישב עם כללי המינהל התקין, המחייבים שקיפות של החלטות גופים בעלי מאפיינים ציבוריים. היעדר הפרוטוקולים מנוגד גם לקביעת מבקר המדינה בעניין זה ופוגע ביכולת לבצע בקרה ופיקוח על החלטות הוועדה. אף על פי שתקנון בצלאל קובע כי דיוני ועדת החיפוש סודיים, יש להקפיד לכל הפחות על תיעוד ובכלל זה רישום פרוטוקולים המביאים לידי ביטוי את עיקרי הדברים. הוראות התקנון בדבר הסודיות אינם סותרים את הצורך לתעד את הדברים, והם לא נועדו לשלול קיומו של תיעוד. במקביל, לשם עמידה בהוראת התקנון, ניתן לקבוע הסדרים לשמירת סודיותם של הפרוטוקולים באופן שיבטיח קיומו של הליך רגיש מסוג זה וכן יבטיח דיון פנימי פתוח, אובייקטיבי וחסר פניות בין חברי הוועדה, בכפוף לדין. משרד מבקר המדינה מציין כי החלטת ועד ת החיפוש נוגדת את החלטת המל"ג, שלפיה על נשיא מוסד אקדמי להיות בדרגת פרופסור. כן הוא מעיר ליו"ר לשעבר, כי משלא הגיעה ועדת החיפוש בראשותו להחלטה על מועמד העומד בתנאי הסף של המל"ג, היה עליו לנהוג על פי תקנון בצלאל ולפזר את הוועדה כדי שתתמנה תחתיה ועדת חיפוש אחרת. משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת בצלאל הקודמת כי היה עליה להעביר את נוהל ההשתלמות הממושכת לאישור ות"ת, כמתחייב בהנחיות העסקה של מל"ג וכחלק מהנספחים להסכם העבודה . משלא עשתה כן, נמנעה מוות "ת היכולת לבחון את הכללים שקבעה בצלאל ולאשרם. משרד מבקר המדינה מעיר גם לוות "ת על שאישרה את הסכם העבודה מבלי שהיו בידיה כל הנספחים להסכם ומבלי שדרשה את צירופם טרם אישורה, כמתחייב במינהל תקין. משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה לחברי ועדת הביקורת על שהציגו את מסקנות הביקורת של רשם העמותות בצורה לא מהימנה, לא דנו בהן באופן מעמיק ולא הזכירו בפני חבר הנאמנים את החריגות שנמצאו במסגרת פרוטוקולי הדיונים שלה, דבר אשר מנע את בחינת הערות יו של רשם העמותות ואת הכנתה של תכנית לתיקון החריגות שעלו; כך גם לגבי הצגת מידע סלקטיבי בדבר הגירעון הכספי המצטבר של בצלאל ו ההתעלמות מחובתה להציג ולהביע את ע מדתה בפני חבר הנאמנים לגבי פעולות חריגות, כמו העברת כספים שב יצעה בצלאל מקרנות מיועדות לשם הקטנת הגירעון. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את עדכון ההנחיות בעניין ההשתלמות הממושכת על ידי מל"ג. עם זאת, הוא מעיר לה כי העדכון האמור אינו כולל התייחסות לתנאי זכאותם של נשיאי מכללות להשתלמות ממושכת, וכדי למנוע תקלות עתידיות עליה לעדכן את הנחיותיה גם בנושא תנאי זכאותו של נשיא מכללה והתנאים החלים עליו בעניין זה. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלותה הכספית של בצלאל, שכללה שימוש בכספי קרנות למימון פעולות אחרות מאלה שלהן יועדו, וללא אישור כנדרש. לדעת משרד מבקר המדינה, היה על הנהלת בצלאל להכין תכנית הבראה שתקבע, בין היתר, את הפעולות שיש ל בצע על מנת ל הקטין את הגירעון, לרבות בחינת צמצום היקף ההוצאות, הגדלת ההכנסות, קביעת יעד גירעון שנתי הולך ופוחת, ובחינת ההשלכות של פעולות אלה. זאת, על מנת לטפל בגירעון המובנה של בצלאל ולהגיע לאיזון תקציבי. לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם נוצר חוסר ודאות לגבי היקף התקציב שיועמד לרשותה בחלק מהשנים, אין הדבר מצדיק את מחדלה של הנהלת בצלאל הקודמת, שלא פעלה לצמצום ההוצאות למרות העלייה המתמשכת בגירעון; בכך העמיקה הנהלת בצלאל הקודמת את הגירעון המצטבר . מתוקף תפקידה, היה על הנהלת בצלאל לטפל בבעיית הגירעון הצבור והמתמשך של בצלאל לאורך השנים, דבר שלא עשתה. הביקורת העלתה שהנהלת בצלאל שכיהנה עד לשנת הלימודים התשע"ב ( 2012 ,) שבה הגיע הגירעון המצטבר לכ-22 מיליון ש"ח, לא זו בלבד שלא דאגה לצמצום ההוצאות אלא אף קידמה הסכמים ופעולות שהגדילו את הוצאותיה של בצלאל בסכומים ניכרים , לרבות שכירת שטחים ומבנים נוספים. כל זאת, ללא בחינת אלטרנטיבות וכדאיות כלכלית, תוך התעלמות מההשלכות של ביצוע ההסכמים והפעולות על חוסנה הכלכלי של בצלאל ובלא שהבטיחה מקור למימונם. להלן פירוט: משרד מבקר המדינה מעיר למנהלי בצלאל שהשתתפו בדיון - הנשיא לשעבר, הסמנכ"לית לשעבר והחשב - כי היה עליהם להציג בפני חברי ועדת הכספים את תנאי ההסכם המלאים ואת העלויות המלאות של כל תקופת השכירות. הצגת הדברים בפועל הייתה חסרה, ובשל כך נאלצו חברי ועדת הכספים לקבל החלטה בלא שהיה בידיהם מידע שלם הנוגע להשלכותיה. משרד מבקר המדינה מעיר גם לחברי ועדת הכספים, שלא דרשו לקבל לידיהם את טיוטת ההסכם ותנאיו ; כדי למלא את חובתם לפעול לטובת בצלאל ולא לפגוע בה ובנכסיה, היה עליהם לקבל החלטות על סמך מכלול הנתונים ולהבטיח קבלת החלטות מיטביות ומושכלות. משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת בצלאל הקודמת, כי היה עליה לבקש את אישורה של ות"ת למימון ביניים של הקמפוס החדש מהתקציב השוטף, וכי היה עליה לנהל את פעולותיה בקמפוס החדש בנפרד מהפעילות השוטפת שלה, בהתאם למקורות המימון של הפרויקט ובהתאם ל מסגרת התקציב ה מאושרת של ו; כך אפשר היה לשקף את המצב הכספי של הפרויקט, למנוע החמרה במצבה הכספי של בצלאל ולהימנע מפגיעה בפעילותה האקדמית השוטפת ; ללא אישור כזה, לא הייתה רשאית בצלאל להשתמש בכספים המיועדים לשימוש שוטף לצורך אחר. משרד מבקר המדינה מעיר לנשיא לשעבר ולסמנכ"לית לשעבר כי חתימתם המשותפת על הסכם השכירות נעשתה שלא כדין . זאת מאחר שההסכם לא אושר על ידי הוועד המנהל כנדרש, והחתימה לא תאמה את זכויות החתימה שהוועד המנהל אישר לעסקאות בהיקף כספי מעין זה. מהפרוטוקולים עולה שחברי הוועד המנהל לא דרשו מהנשיא לשעבר להציג להם את השימושים האלטרנטיביים לבניין, וגם לא דרשו כי תוצג להם תמונת מצב כלכלית מעודכנת בנוגע להסכם השכירות. בביקורת נמצא כי מחלקה א' לא עברה למבנה שהושכר , וגם לא מחלקות הוראה אחרות. כך לא הושגה מטרת הסכם השכירות - הגדלת מספר הסטודנטים וצמצום הגירעון - אלא להפך, הגירעון גדל. עולה אפוא כי הנשיא לשעבר לא הביא הסכם שעלותו כ-10 מיליון ש"ח לדיון ולאישור בוועד המנהל וחתם עליו בחוסר סמכות וללא אישור; הוא לא שקל את כל משמעויותיה של תכניתו לשכירת המבנה ולהפעלתו ואת מידת היתכנותה, ו לא היה לו מידע מבוסס כזה לגבי היתכנותה ; הוא אף לא פעל לצמצום העלויות כשהתכנית נכשלה. מנגד, הוועד המנהל לא הפעיל מנגנוני בקרה על פעולות הנשיא לשעבר: הוא לא דרש שיוצגו בפניו הנתונים הרלוונטיים, הוא לא דרש הסברים בנוגע לתכנית וסיכוניה, ולא עמד על כך שהסכם השכירות נחתם בחוסר סמכות. מאחר שהנהלת בצלאל הקודמת לא קידמה את סיום הסכם השכירות עוד בתקופת כהונתו של הנשיא לשעבר, שילמה בצלאל כ-9 מיליון ש"ח עבור שכירת מבנה שלא לצורך שהוצהר ושנעשה בו שימוש שולי וחלקי בלבד, דבר שהעמיק את הגירעון ש בו הייתה שרויה ממילא. העסקת קרובי משפחה מעוררת חשש לניגוד עניינים, היא עלולה לפגוע בעקרון השוויון, למנוע בחירת עובדים מתאימים, להקשות על תפקוד המוסד ולפגוע בטובתו. על הנהלת בצלאל היה להסדיר כראוי את הנושא, להטמיע בהליכיה דרישת הצהרה ממועמדים להעסקה על קשרים קיימים שלהם עם עובדי בצלאל ולדרוש מכל עובדיה לעדכן את הפרטים במקרה של שינויים. על הנהלת בצלאל לפעול להכנת הסדרים למניעת ניגודי עניינים, ובמקרה הצורך להפסקת העסקות אסורות או העסקות שעלולות לפגוע במוסד עצמו, ולכלול בנהליה דרכים למניעת ניגוד עניינים הנובע מהעסקת קרובי משפחה, לרב ות קביעת זהותו של הגורם המפקח והאופן שעליו לפעול במצבים שונים (כגון הכנת הסדרים למניעת ניגודי עניינים ומקרים שבהם יש להעביר עובד למחלקה אחרת או להפסיק את העסקתו). לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שבצלאל תפרט בתקנונה במפורש את תפקידי ועדת הביקורת הנדרשים על פי הדין. משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת הביקורת, כי מהתנהלותה בשנים 2014 -2011 עולהשבתור הגוף המפקח על תקינות פעולותיה של בצ לאל לטובת הציבור, היא לא מילאה את תפקידה כשומר הסף בנושאים האמורים שנבדקו על ידיה. יתר על כן, גם פעילותה המועטה הייתה נגועה בפגמים. בביקורת עלה כי לבצלאל אין פרוטוקולים של ישיבות ועדת החיפוש, שפעלה בין אוקטובר 2011 לאפריל 2012 , וממילא הם לא הועברו למשתתפים בישיבותיה. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי ש בנוסף לכך תשקול הנהלת בצלאל דרכים לצמצם את התופעה, לרבות החלת הכללים הנוגעים להעסקת קרובי משפחה גם על העסקת מרצים מן החוץ ועמיתי הוראה. זאת ועוד, תופעת העסקת קרובים במחלקה אחת במיוחד וריבוי העסקתם בה אינה רצויה - גם אם בחלק מהמקרים מדובר בהעסקה שאינה אסורה. לדעת משרד מבקר המדינה, מצב שבו סטודנט מועסק אצל מרצה במחלקה שבה הוא לומד עלול לגרום לפגיעה בשוויון, ולהעניק יתרון לאותו ס טודנט ביחס לאחרים. זאת ועוד, ערבוב לא רצוי כזה בין ההיבטים האקדמיים לבין ההיבטים הכלכליים והאישיים של שני הצדדים - המרצה והסטודנט - פוגע בערכים אתיים בסיסיים ויוצר מערכת יחסים לא בריאה בין המעורבים. משרד מבקר המדינה מעיר לוות"ת כי היה עליה לפנות ליו "ר לשעבר לגבי החריגות בשכרו של הנשיא לשעבר, ולא למושא החריגה עצמו, על מנת למנוע את ניגוד העניינים שבו הועמד. כמו כן, היה עליה לפנות לממונה על השכר לצורך הפסקת החריגה, מה שלא עשתה במשך שבע שנים תמימות; משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה לנשיא לשעבר, על שלא עדכן את הממונים עליו בסירובה של ות"ת לאשר את החריגה בשכרו. משרד מבקר המדינה מעיר ליועמ"ש וליו"רלשעבר, כי הצהרותיהם בפני הוועד המנהל בדבר חידוש ההליך האקדמי שמועמד א' הפסיקו39 , וכן כי המועמד יעמוד בתנאי ההליך האקדמי ויהיה פרופסור וכי המל"ג לא תתערב במינוי, היו הצהרות לא מבוססות. אמירות אלו ולעומתן העובדה שלא נמסר מידע מהותי בדבר היעדר השכלה אקדמית של המועמד, היו פסולות והיה בהן כדי להטעות את חברי הוועד המנהל שדנו במינוי. משרד מבקר המדינה מעיר לוועד המנהל, כי לפני מתן אישורו למינוי מועמד א', היה עלי ו לעמוד על כישוריו, לבחו ן את השכלתו וניסיונו ולדרוש הסברים לטענות שלפיהן הוא היה צפוי לקבל לכאורה ללא קושי את דרגת הפרופסורה. היות שלא היה בידיהם המידע הרלוונטי, היה עליהם לדחות על הסף את ההמלצה למינוי מועמד שאינו עומד בהחלטת המל"ג ולקיים הליך איתור חדש. לדעת משרד מבקר המדינה, הליקויים שתוארו מעלים חשש להיעדר הפרדה כנדרש בין הוצאות פרטיות להוצאות לצורכי בצלאל בנסיעותיו של הנשיא לשעבר. משרד מבקר המדינה מעיר לנשיא לשעבר על שלא דאג להטמעתו של נוהל נסיעות הולם, לא מינה גורם מפקח, לא דיווח באופן מלא על נסיעותיו, לא הפריד כנד רש את הוצאותיו הפרטיות - כגון ארוחות שבהן לא אירח גורמים כלשהם - מהוצאות התפקיד, וגם כשעשה זאת לא וידא שבצלאל ביצעה את ההפרדה. בכך אפשר את בזבוז כספי ה של בצלאל וכספי הציבור. בביקורת עלה כי בצלאל שילמה כ- 55,0004 ש"ח58 עבור19 נסיעותיושל הנשיא לשעבר שבוצעו בתקופה שבין 30.9.12 -1.1.05 , מבלי שהיו לה מסמכים המצביעים על נחיצותן של מרבית ההוצאות הללו לצרכיה. לדעת משרד מבקר המדינה, הדבר מצביע על תפקוד לקוי של מחלקת הנהלת חשבונות , ובראשה החשב, שבהיעדרו של גורם מפקח ושומר סף שילמה עבור הוצאותיו של הנשיא לשעבר ללא בקרה ופיקוח .
משרד מבקר המדינה מעיר לוות "ת על שלא העבירה במאי 2014 לממונה על השכר את מלוא המידע בדבר שכרו החורג של הנשיא לשעבר, לרבות החלטתה מ- 2005 לחזור בהמאישור השכר החורג של 200% והעובדה שלא נקטה צעדים של ממש להפסקת התשלומים החורגים. בשל כך, לא היה מודע הממונה על השכר לשכר החורג וממילא לא יכ ול היה לבחון לעומק את הנסיבות לצורך החלטתו מאוגוסט 2015 . מבקר המדינה כבר העיר בדוח ביקורת על אוניברסיטת בר אילן כי על הממונה על השכר, ויתר הגורמים המוסמכים, לפעול בנחישות על מנת להשיב לקופת האוניברסיטה כספים ששולמו לבכירי האוניברסיטה שלא כדין 44 . לדעת משרד מ בקר המדינה, לנוכח המידע האמור לעיל, גם לעניין זה על הממונה על השכר לשקול בשנית את החלטתו בנושא שכרו החורג של הנשיא לשעבר, ולדרוש ממנו את השבת הכספים ששולמו לו ביתר ושלא כדין.