משרד האוצר . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה .כעולה מהתרשים שלעיל, יש שונּות בין המדינות בשיעורי ההפרשה לחובות מסופקים. .לצד מדינות שבהן שיעור ההפרשה גבוה מזה של ישראל, כמו ארה"ב, אוסטרליה וניו .זילנד (בין כ-22% לכ-42% ), יש מדינות שבהן שיעור ההפרשה נמוך מזה שבישראל, כמו .קנדה (כ-11% .) .בהתאם לדוחות הכספיים המאוחדים של המדינה לשנת 2020 , הופרש לחובות מסופקים .סכום של 14.1 מיליארד ש"ח, שהם16.96% מסעיף חייבים ויתרותחובה (ברוטו). .מומלץ כי אגף החשכ"ל יעקוב אחר היקף ההפרשה לחובות מסופקים ואחר שיעורו מתוך .סעיף חייבים ויתרות חובה, יבחן את המשמעויות מנתונים אלו ויפעל להקטנתם ככל .שניתן. .כעולה מהלוח שלעיל, עשרה מ-15 המשרדים שנבדקוביצעו הפרשה ספציפית ובחנו .ביצוע הפרשה כללית בנוגע ליתרות החוב שלא בוצעה הפרשה ספציפית לגביהן; גוף .אחד ביצע הפרשה כללית בלבד; וגוף אחר לא ביצע הפרשה לאחר בחינה של החובות .אליו. אשר לשלושה מ-15 המשרדים שנבדקו, הם אינם מיישמים את ההוראה ככתבה .וכלשונה ואינם מבצעים כנדרש הפרשה כלשהי לחובות מסופקים בדוחות הכספיים, אף .על פי שיש להם יתרות חייבים. .על משרדי הממשלה ויחידות הסמך לבחון את אחוזי ההפרשה הכללית אחת לתקופה .ולעדכנם בהתאם לגבייה בפועל, לגיל החוב ולניסיון העבר. נוסף על כך, על אגף .החשכ"ל, בשיתוף משרדי הממשלה, להתאים את מערכות המחשוב במשרדים כדי .שיוכלו לשמש בסיס נאות לחישוב ההפרשה לחובות מסופקים. .נוסף על כך, עולה כי 14 מ-15 המשרדים שנבדקו אינם עומדים בהוראת התכ"ם הנוגעת .לדרישות הגילוי על אודות התנועה בחשבון ההפרשה לחובות מסופקים, ובפרט אינם .מציגים את היקף החובות שנמחקו ואת סכומי הגבייה של חובות מס ופקים או אבודים, אם .היו. .מומלץ כי רשות האכיפה והגבייה, מ ינהלת היישום ואגף החשכ"ל יבחנו הקמה של מערך .ממוחשב להעברת החובות למנ"ג. מערך מעין זה עשוי למנוע טעויות אפשרויות ויחסוך .זמן ומשאבים נוספים בעת העברת החובות. .מאחר שכאמור מרבית משרדי הממשלה אינם מחוברים למערכת אבן ראשה, המאפשרת .לקבל מידע על אודות החובות שהועברו לטיפול, יש משרדים כדוגמת משרד האנרגייה .שלא מחקו חובות בספריהם (אף כי חשבונאית יכלו לעשות כן) מאחר שלא קיבלו היזון .חוזר שאִ פשר להם לסגור את החובות בספרים. .נמצא כי משנת 2009 נרשמות בדוחות הכספיים של המדינה הסתייגויות מהותיות הנוגעות .לנתוני הסעיף חייבים ויתרות חובה שבאחריות רשות המיסים . עוד נמצא כי אף שלדברי .רשות המיסים היא החלה בטיוב הנתונים בדוחות הכספיים לפני כמה שנים, עד מועד .סיום הביקורת היא לא סיימה פעולה זו. . שיפור מערכות המידע הקשורות לרישום החייבים ולגבייה ברשות המיסים יביא לרישום .מלא של הנכסים במסגרת הדוחות הכספיים, שכיום אינם מצוינים, ולהצגתם באופן נאות. .מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי יש שונות באופן ההצגה של סעיפים שונים בדוחות .הכספיים בין משרד למשרד. כך לדוגמה, משרדים מסוימים כוללים בסעיף חייבים ויתרות .חובה גם את "ההוצאות מראש " או את "ההכנסות לקבל ", בעוד שאחרים כוללים סעיפים .אלו בנפרד או תחת סעיפים אחרים. כמו כן, יש משרדים שמפצלים בדוח על המצב .הכספי את סעיף "חייבים ויתרות חובה" ל"חייבים מעסקאות שאינן חליפין", ל"חייבים .מעסקאות חליפין" וכן ל "חייבים אחרים", בעוד שמשרדים אחרים מציגים הפרדה זו רק .בביאור . עוד עלה כי הדוחות הכספיים של המשרדים (דוחות סולו) אינם מתפרסמים .לציבור. .יצירת האחדה בדיווח ובהצגה של הדוחות הכספיים של משרדי הממשלה השונים תסייע .במלאכת איחוד הדוחות על ידי אגף החשב הכללי, וכן תסייע ל ציבור משתמשי הדוחות .הכספיים לבחון את פעילות משרדי הממשלה ולהשוות ביניהם. .על אגף החשכ"ל להסדיר את הפעולות הנדרשות בעת העברת חוב לרשות האכיפה .והגבייה, הן הפעולות של המשרד המעביר והן הפעולות של הרשות. יש לוודא שכלל .המשרדים המעבירים את החוב לטיפול המג"ק , והחוב נגבה עבורם, חוסמים את .האפשרות לביצוע תשלום אצלם כדי למנוע פעולות גבייה כפולות. מתן אפשרות גבייה של חובות ע"י המשרדים אף לאחר שאלו הועברו לטיפול המג"ק, .עלול להביא לביצוע פעולות על ידי המג"ק לשם גביית חוב גם לאחר שכבר שולם, דבר .היוצר בזבוז של משאבי ציבור וכן פגיעה אפשרית באזרח ששילם את חובו. .מומלץ כי משרדי הממשלה יפעלו לגביית החובות סמוך למועד התגבשותם, כדי לצמצם .מצבים של התיישנות החובות והגשתם למחיקה 86 . מומלץ כיאגף החשכ"ל ורשות האכיפה והגבייה ימשיכו לשפר את שיתוף הפעולה בין .משרדי הממשלה לגופי האכיפה, בין היתר באמצעות חתימה על מסמך אמנת השירות, .וקידום הקמת הוועד המנהל על מנת שגביית החובות עבור המדינה תתבצע בצורה .היעילה ביותר. .מומלץ כי רשות האכיפה והגבייה תקפיד להעביר בצורה מסודרת פירוט בנוגע לגבייה, .לצד העברות התשלומים למשרדי הממשלה , כדי לאפשר למשרדים לפעול למחיקת .החובות בספרים. .על אגף החשכ"ל להסדיר נושא חשבונאי זה ישירות מול המשרדים השונים, כדי שאלו .יוכלו ליישם כיאות את ההנחיה, ובכלל זה לפרסם הוראת תכ"ם רלוונטית. זאת כדי למנוע .אפשרות להצגה כפולה של חובות למדינה ב דוחות הכספיים המאוחדים. .משרד מבקר המדינה מציין כי פרסום הוראת התכ"ם בתחום הגבייה, עם נוהלי הגבייה .במשרדי הממשלה ויחידות הסמך השונות, הוא צעד חשוב לצורך העמקת פעילות גביית .החובות בממשלה. .מלוח 11 עולה כי בשלושה משרדי ממשלה וגופי סמך מתוך עשרה שנבדקו בביקורת- .במשרד לביטחון הפנים, בהנהלת בתי המשפט, ובמשרד התחבורה - לא הוסדרו סרגלי .גבייה ואכיפה או הוסדרו באופן חלקי. .כדי למצות את פוטנציאל הגבייה, מומלץ כי אגף החשכ"ל יפקח על יישום ההוראה ועל .הסדרת סרגל הגבייה והאכיפה בכלל משרדי הממשלה. עוד מומלץ כי משרדי הממשלה .שכבר יישמו את ההוראה והסדירו את סרגל הגבייה והאכיפה יבחנו מדי פעם בפעם את .יעילותו והתאמתו בפועל לסוגי החיובים. . כדי למצות את פוטנציאל הגבייה, מומלץ כימשרד התחבורה, המשרד לביטחון הפנים .והנהלת בתי המשפט יפעלו להשלמת יישום סרגל האכיפה והגבייה במשרדיהם. .מטיוטת הדוח עולה כי אין מתודולוגיה סדורה בעניין הטיפול ב כל 723 אגרות המקצוע .במשרדי הממשלה. הדבר מביא לחוסר תיאום ולהיעדר אחידות בפעילות המשרדים, .ואגרות המקצוע - אשר צריכות להיגבות פעם בשנה - נגבות בדרכים שונות ולעיתים אינן .נגבות57. .מומלץ כי אגף החשכ"ל י שלים בשיתוף המג"ק את ההסדרה בנו שא ייעול הגבייה .הממשלתית בתחום האגרות המקצועיות. כפי שעולה מהתרשים שלעיל, קיימת שונות בין משרדי הממשלה השונים לגבי שיעור .היחס השוטף. במשרד הכלכלה והתעשייה שיעור היחס השוטף גבוה מאוד, וחלה בו .ירידה במשך השנים שנבדקו, שנבעה בעיקר מקיטון מתמיד בנכסים השוטפים. בשנים .שנבדקו, שיעור היחס השוטף במשרד הכלכלה והתעשייה גבוה באופן ניכר לעומת .המשרדים האחרים (בין כ-350% לכ-2,500% במשרד הכלכלה והתעשייהלעומת בין כ- .15% לכ-300% במשרדים האחרים), מכיוון שההתחייבויות השוטפות של המשרד נמוכות .יחסית למשרדים האחרים. .במשרד הבינוי והשיכון ובמשרד המשפטים יש יציבות בשיעור היחס השוטף במשך .השנים, (בין 16% ל-31%). במשרד הבריאותיש חוסר יציבות בשיעור היחס השוטף .במשך השנים. בין שנת 2016 לשנת 2017 חלה עלייה, והיאמוסברת הן בגידול בנכסים .השוטפים והן בקיטון בהתחייבויות השוטפות. בין שנת 2017 לשנת 2018 חל קיטון, והוא .מוסבר הן בקיטון בנכסים השוטפים והן בגידול בהתחייבויות השוטפות. .במשרד הפנים יש יציבות בשיעור היחס השוטף במשך השנים - כ -25%, למעט גידול בין .שנת 2019 לשנת2020, שנבעהן מגידול בנכסים השוטפים והן מקיטון בהתחייבויות .השוטפות. .מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי נערכו כמה דיונים של אגף החשכ"ל עם אגף .התקציבים במשרד האוצר בנוגע למודל התמריצים , אך במועד הביקורת לא נקבע .למשרדי הממשלה מודל תמריצים לגביית חובות. .מומלץ כי בהתאם להחלטת הממשלה יקבע שר האוצר, בשיתוף אגף החשכ"ל, מודל .תמריצים חיוביים ושליליים למשרדי הממשלה. .נמצא שאופן העברת הטיפול בחובות למנ"ג כרוך בכמה פעולות ידניות שטמון בהן סיכון .לטעויות, וכן אינה מאפשרת מעקב של הגוף הממשלתי על פעולות המנ"ג לשם גביית .החובות. .מומלץ כי אגף החשכ"ל יפעל להשלמת הפתרון של מערכת גבייה רוחבית ממוחשבת .שתוכל לתת תמונת מצב מהימנה בנוגע למצבת החייבים במשרדי הממשלה ותמצה את .פוטנציאל הגבייה של הממשלה. .למרות הנחיית אגף החשכ"ל בדבר מחיקת הרישום הכפול, יש חוסר אחידות באופן ניהול .הרישום במשרדים השונים. נמצא שיש עדיין מקרים שבהם החוב רשום בדוחות הכספיים .של רשות האכיפה והגבייה, אף על פי שהוא מופיע גם בדוחות הכספיים של המשרדים, .כדוגמת משרד הכלכלה והתעשייה ומשרד הבינוי והשיכון74. .במועד סיום הביקורת אין בקרה על יישום ההנחיה , ועלולה להיווצר כפילות בהצגת נתוני .החובות למדינה בדוח המאוחד. .על אף הגידול בשיעור התמיכות כאמור לעיל, חלה בין השנים 2019 ל-2020 ירידה .בסכום הכולל של סעיף גמלאות המוסד ביטוח לאומי בתוך סעיף תמיכות, הקצבות .והעברות, הנובעת מקיטון של כ-105 מיליארד ש"ח במחויבות האקטוארית של .המוסד לביטוח לאומי לזכאים 21 . לפיכך, סך ההוצאות בגין תמיכות, הקצבות .והעברות ירדו מ-412,431 מיליון ש"ח בשנת2019 ל-383,022 מיליון ש"ח בשנת .2020 . .סך ההוצאות התפעוליות עלו מ-114,476 מיליון ש"ח בשנת2019 ל-129,864 מיליון .ש"ח בשנת 2020 . חלק גדול מהגידול בהוצאות התפעוליות נבע מגידול של צריכת .חומרים וביצוע עבודות מ - 33,623 מיליון ש"ח בשנת2019 ל-46,139 מיליון ש"ח .בשנת 2020 .בגין רכישת ציוד רפואי להתמודדות עם מגפת הקורונה .סך הוצאות שכר עבודה והטבות לעובדים ירדו מ-130,498 מיליון ש"ח בשנת2019 .ל-115,419 מיליון ש"ח בשנת2020 .הקיטון נבע מירידה בהוצאות בגין תוכנית .להטבה מוגדרת 22 מ-19,086 מיליון ש"ח בשנת2019 ל-2,427 מיליוןש"ח בשנת .2020 .הקיטון קוזז חלקית על ידי גידול בהוצאות שכר עבודה מ-108,273 מיליון ש"ח .בשנת 2019 ל-110,119 מיליון ש"ח בשנת2020 שנבע מגיוס נטו חיובי של עובדים, .בין היתר במערכת הבריאות ובמשרד החינוך בע קבות משבר הקורונה. .מהתרשים לעיל עולה, שרמת הוצאות הממשלה בשנת 2020 עמדה על כ -34.5% תוצר .לעומת כ-28.4% תוצר בשנת 2019 .יחד עם זאת, ללא השפעת משבר הקורונה ותחת .מגבלות התקציב ההמשכי רמת ההוצאה הממשלתית הייתה יורדת בשנת 2020 לכ- .28.0% תוצר. בבחינה של הכנסות המדינה ניתן לראות שבשנת 2020 הרמה עמדה על .כ-22.9% תוצר לעומת כ-24.7% תוצר בשנת 2019 .יחד עם זאת, הכנסות המדינה החזויות .טרם משבר הקורונה צפויות היו לעמוד בשנת 2020 על סך של כ- 24.6% תוצר. . מהתרשיםעולה כי פעולות הממשלה לסיוע למשק ולצמצום הפגיעה הכלכלית באזרחי .המדינה בגין משבר הקורונה הביאו להגדלה ניכרת של ההוצאה הציבורית כך שרמת .הגירעון המצטבר בשנת 2020 עמדה על כ-11.5% תוצר לעומת כ-3.7% תוצר בשנת .2019. יצוין כי בהתאם להערכות משרד האוצר , הגירעון המשוער ללא השפעות משבר .הקורונה בשנת 2020 צפוי היה לעמוד על כ-3.3%24. .מהתרשים לעיל עולה ששיעור ההכנסות ממי סים מהתמ"ג במדינת ישראל בשנת 2020 .הינו גבוה מקנדה וארה"ב (כ-12% וכ-17% , בהתאמה) ונמוך מאוסטרליה וניו זילנד (כ- .23% וכ-26% בהתאמה). .מנתוני הדוחות הכספיים עולה כי סך ההוצאות בשנת 2020 בהשוואה לשנת 2019 קטנו .בכ-31 מיליארד ש"ח (בין היתר כתוצאה מגידול בהוצאה הציבורית מחד, ומאידך מקיטון .של כ-105 מיליארד ש"ח בהוצאה בגין המחויבות האקטוארית של המוסד לביטוח לאומי .לזכאים). עוד עולה מנתוני הדוחות הכספיים כי סך הכנסות המדינה פחתו בכ -17 .כמיליארד ש "ח וכי לגי רעון החשבונאי השנתי שעמד על כ-170 מיליארד ש"ח נוספו .שינויים בנכסים נטו (הגדלת הגירעון) בהיקף של 66 מיליארד ש"חאשר הביאו להגדלת .הגירעון החשבונאי המצטבר לכ-236 מיליארד ש"ח. סכום זה מומן ברובו ע"י עלייה בגובה .החוב הממשלתי (מלוות פנים וחוץ כולל חלויות שוטפות) בכ-164 מיליארד ש"ח. מומלץ כי משרד האוצר יגבש תוכנית רב-שנתית לצורך הורדת הג ירעון לרמ ות שתוכננו .לפני משבר הקורונה. מהנתונים עולה כי חלה עלייהבסכומי ההוצאה של מרבית המשרדים האזרחיים במהלך .שנים אלו. מגמה זו משתקפת אף בדוחות הכספיים של המדינה: מצוין בהם כי ההוצאה .האזרחית כאחוז מביצוע התקציב הכולל עלתה במהלך השנים האחרונות מרמה של .70.3% בסוף שנת 2016, ל-77.5% בסוף שנת202025 (בנטרול הוצאות בגין הקורונה ל- .73.9%) . . השלמת הפתרון של מערכת גבייה רוחבית תאפשר לאגף החשכ"ל, בין היתר, להפיק .דוח גיול חובות ממערכת מרכב"ה ולשפר את מנגנון גביית החובות תוך תעדוף הליכי .הגבייה בהתאם לגיל החוב. .לדוח גיול חובות יש חשיבות רבה הן בסיוע לצורכי קבלת החלטה על מחיקת החוב וניהול .גביית החובות, והן לצרכים חשבונאיים, כגון ביצוע הפרשה לחובות מסופקים. נודעת .אפוא חשיבות רבה להשלמת טיוב הנתונים במערכות ייעודיות לניהול החייבים, כדי .לאפשר הפקת דוח גיול חובות שלם ואמין שיסייע למשרדים בניהול החובות ולהציג באופן .מלא ואמין את גיול החובות בדוחות הכספיים של המדינה. .מאחר שעל פי נתוני אגף החשכ"ל, 64% מכלל החיובים במשרדי הממשלה אינם מנוהלים .באמצעות מרכב"ה , ונוסף על כך, 44% מהם נוצרים ידנית, נוצר מצב של היעדר ידע מלא .על אודות רשימת החובות ברמת המשרד וברמת הממשלה , וכן של היעדר נתונים מלאים .בנוגע למצבת החובות למשרדי הממשלה וליחידות הממשלתיות ולגבייה בפועל. כפועל .יוצא מהיעדר רישום מלא של החובות למשרדים כאמור, לא מתקיימת בקרה חשבונאית .נאותה לגבי האפשרות של משרדי הממשלה למצות את זכויותיהם במלואן. .נמצא כי מינהלת היישום העבירה מאז הקמתה דיווח אחד לשרי האוצר והמשפטים, .בפברואר 2019, ובו פורטו הפעולות שבוצעו עד לאותה נקודת זמן בהתאם להחלטה .האמורה. על החשב הכללי ועל מנהל רשות האכיפה והגבייה במשרד המשפטים , העומדים בראש .מינהלת היישום, לדווח דיווח שנתי לשרי האוצר והמשפטים ב עניין הפעילות בתחום .הגבייה כאמור בהחלטת הממשלה. .כעולה מהלוח שלעיל, יש שונות בין המדינות הנבחרות בתהליך חישוב ההפרשה לחובות .מסופקים בדוחות הכספיים. .על אגף החשכ"ל, בשיתוף החשבויות במשרדי הממשלה ויחידות הסמך, לדאוג לעמידה .בהוראת התכ"ם הרלוונטית, ובפרט לוודא את עמידת הגופים השונים בדרישות הגילוי כפי .שהן עולות מההוראה. זאת לשם הצגה כנדרש של מצבת החובות עבור ציבור משתמשי .הדוחות הכספיים. .על המנ"ג לבחון נתונים אלו, לבדוק עם אגף החשכ"ל מהן הסיבות העיקריות לאי-הגידול .בסכומי הגבייה הישירה ולפעול בהתאם. . עלה כי הסמכת המג"קלגבות את כלל החובות בגין אגרות המקצוע הממשלתיות לא .הוסדרה. .מאחר ש -64% מכלל החיו בים במשרדי הממשלה אינם מנוהלים באמצעות מערכת .מרכב"ה 90 , לאגף החשכ"ל אין נתוניםמלאים על אודות גיול יתרות החוב המופיעות .בדוחות הכספיים של המדינה, ואין לו אפשרות להפיק דוח גיול ליתרת החייבים ויתרות .חובה המופיעה בדוחות הכספיים של המדינה. כמו כן, על אגף החשכ"ל ורשות האכיפה והגבייה להסדיר את נושא התשלום של שוברים .שפג תוקפם. .על אגף החשכ"ל ורשות האכיפה והגבייה לשקול הצגה אחרת, נאותה יותר מבחינה .חשבונאית, של חובות המועברים לטיפולו של המג"ק ושלאחר גבייתם מועברים ישירות .למשרדי הממשלה בעלי החוב. עם זאת, מבחינת הנתונים שלעיל עולה ש הגידול בסכומי החובות שנגבו על ידי המג"ק .(מכ-787 מיליון ש"ח בשנת2019 לכ-921 מיליון ש"ח בשנת 2020 , גידול של כ-17%) אינו .מדביק את הגידול בסכומים שכוללים התיקים שהועברו לטיפולו (מכ -1.5 מיליארד ש"ח .בשנת 2019 לכ-2 מיליארד ש"ח בשנת2020 , גידול של כ-37%) , וזאת בשים לב לכך .שבכל שנה מועברים חובות שהליכי גבייתם עשויים להיגרר לשנה העוקבת, ושבכל שנה .נגבים חובות שנגררו מהשנה הקודמת. .מומלץ כי אגף החשכ"ל יפעל להשלמת הפ רויקט לטיוב הנתונים ולקידום פעולות הגבייה .בכלל משרדי הממשלה ויחידות הסמך, בפרט באלו שבהם יתרות חוב גבוהות. נמצא כיאף שההפרשה שמבצעת רשות האכיפה והגבייה נעשית הן ביחס לחובות .המוצגים לטווח ארוך והן ביחס לחובות המוצגים לטווח קצר, היא מיוחסת בדוחות .הכספיים של הרשות לחובות לטווח הזמן הארוך בלבד. כמו כן, הרשות מבצעת הפרשה .כללית בלבד בשיעור קבוע של 57% (בהיקף של כ-2.4 מיליארד ש"ח נכון ל- 31.12.2020 .מתוך חובות ברוטו של כ-4.3 מיליארד ש"ח), המבוסס על חישוב שנעשה במשרדרואה .חשבון חיצוני בשנת 2017 . .מומלץ כי אגף החשכ"ל ישלים הקמת מערכת אחת לניהול מרוכז של התהליכים בוועדות .המשרדיות ובוועדה העליונה . הדבר יאפשר פיקוח ובקרה הדוקים יותר אחר הפשרות, .המחיקות והסדרי החוב בכלל משרדי הממשלה, וכן שקיפות וזמינות של הנתונים שיסייעו .באיגומם ובעיבודם. .הצגת חובות בטיפול המג"ק בדוחות הכספיים של הרשות בהיקף של כ-836 מיליון ש"ח .נכון ל- 31.12.2020, אשר הצפילגביהם הוא העברת הכספים שייגבו בגינם למשרדי .הממשלה, יוצרת מצג שהחוב הוא של רשות האכיפה והגבייה, אף על פי שה רשות .משמשת צינור בלבד להעברת החובות למשרדים . וכפי שהרשות ציינה ב דוחותיה .הכספיים לשנת 2020, מהווה סטייה מכללי חשבונאות מקובלים , לעמדתה בהתאם .לעיקרון הסטנדרט הכפול , ונדונה מול אגף החשב הכללי. יצוין כי הרשות מציגה בדוחות .הכספיים שלה את סכום החוב גם בצד ההתחייבות עבור משרדי הממשלה. מהתרשים עולה כי שיעורי ההוצאה בגין תחומי הביטחון וביטחון הפנים של ממשלות .ארצות הברית וישראל גבוה ים במידה ניכרת מאלו של אוסטרליה, ניו זילנד וקנדה (26% .ו-22% בהתאמה לעומת7% ,6% ו-11% )בהתאמה. עם זאת, שיעורי ההוצאה בתחומים .חברתיים, כגון ביטוח לאומי, רווחה ובריאות - בישראל ובארצות הברית - נמוכים בהשוואה .ליתר המדינות שנבדקו (לדוגמה בתחום הביטוח הלאומי והרווחה: 15% ו- 18% בישראל .ובארה"ב, בהתאמה לעומת 33% ,36% ו-31% )באוסטרליה, ניו זילנד וקנדה בהתאמה. . בבחינה של פילוח הרכב הנכסים עולה כי עיקר הגידול נובע מהנכסים השוטפים (גידול .של כ-32 .)מיליארד ש"ח .כעולה מהתרשים שלעיל, שיעור סעיף חייבים ויתרות חובה ליום 31.12.2020 עומד על כ- .9.5% מתוך סך הנכסים ליום 31.12.2020 .. נתון זה גבוה לעומת רוב המדינות הנבחרות .פער זה יכול להעיד על כך שפוטנציאל הגבייה של החובות למדינה הוא גבוה ביחס .לביצוע בפועל, לעומת רוב המדינות הנבחרות. יצוין שהפער גם יכול לנבוע מכך שבדוחות .הכספיים של מדינת ישראל לא רשומים נכסים בהיקף כספי נרחב. .בבחינה של פילוח הֶרכב ה נכסים השוטפים עולה שעיקר סעיף הנכסים השוטפים מורכב .מסעיף חייבים ויתרות חובה, לצד סעיף מזומנים ושווי מזומנים. יצוין כי בין השנים 2019 ל- .2020 חלגידול בהיקף של כ-28 מיליארד ש"ח (כ-80% ) בסעיףמזומנים ושווי מזומנים. .גידול זה נובע בין היתר מהרחבת היקפי גיוס ההון למימון הוצאות הממשלה בגין משבר .הקורונה. כן עולה מהתרשים כי יש גידול של כ-41% בסעיף חייבים ויתרות חובה- מסכום .של כ-49.2 מיליארד ש"ח בשנת2015, לכ-69.2 מיליארד ש"ח בשנת2020 . .כעולה מהתרשים שלעיל, שיעור סעיף חייבים ויתרות חובה מתוך התמ"ג עלה בשנים .שנבדקו מ-4.28% ל-4.99% . יצוין שחלה ירידה משנת2017 לשנת2018 , אך שיעור .החייבים מתוך התמ"ג חזר בשנת 2020 לרמה של שנת2017 . .כעולה מהתרשים שלעיל, שיעור סעיף חייבים ויתרות חובה ליום 31.12.2020 עומד על כ- .5% מסך התוצר בישראל בשנת2020 , נתון קטן מזה של שתיים מהמדינות שנבדקו (ניו .זילנד וקנדה) אך גדול מזה של שתי האחרות (ארה"ב ואוסטרליה). .מומלץ כי משרד האוצר יעקוב מפעם לפעם אחר שיעור סעיף חייבים ויתרות חובה .מהתמ"ג ושיעור ו מכלל הנכסים, יבחן את משמעות השינויים בשיעורים אלו ויבצע בהתאם .את הפעולות הנדרשות לביצוע ובכלל זה השלמת רישום מצבת הנכסים בדוחות הכספיים .של המדינה. .מהתרשים ניתן לראות כי עיקר ההוצאות בגין הקורונה בשנת 2020 בא לידי ביטוי .בתחומים האלו: הרווחה והביטוח הלאומי - כ-19.7 מיליארד ש"ח; הבריאות- כ-10.4 .מיליארד ש"ח; המסחר, התעשייה והחקלאות - כ-5 מיליארד ש"ח26. .כעולה מהתרשים ש לעיל, יש שונּות במגמה של הסעיף ב דוחות הכספיים של המשרדים .שנבדקו. במשרד הבינוי והשיכון יש עלייה בשנים 2016 - 2019 וירידה בשנת 2020 ; הירידה .נובעת מתשלום חוב של רמ"י. במשרד הבריאות אין מגמה ברורה. במשרד הכלכלה .והתעשייה יש ירידה בשנים 2016 - 2020 . במשרד הפנים הסעיף היה בסכום קבוע בשנים .2016 - 2019 ועלה בשנת2020 בשל חובות שנוצרו בשנה זו בקשר לבחירות לרשויות .המקומיות שהתקיימו בשנת 2018 . במשרד המשפטים הסעיףהיה בסכום קבוע בשנים .2016 - 2020 .
.כעולה מהתרשים שלעיל, שיעור סעיף חייבים ויתרות חובה מסך הנכסים לשנת 2020 .הוא מהותי יותר במשרד הכלכלה והתעשייה ובמשרד הפנים (29% ו-23% ,), בהתאמה .לעומת משרד המשפטים ומשרד הבריאות (14% ו-11% , בהתאמה), וכמעט אינו מהותי .במשרד הבינוי והשיכון (4% ). זאת מאחר שלמשרד זה יש נכסים לא שוטפים בסכומים .גבוהים, דוגמת רכוש מינהלי ורכוש בהשקעה 32.