משרד הכלכלה והתעשייה . הפיקוח על משקלות ומידות - משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה הפיקוח על מאזני גשר: הפקודה קובעת שכל אימת שמכשירי מדידה, בכללם מאזני גשר, מותקנים במקום חדש יש לבצע בהם אימו ת דיוק מחדש. הפקודה אינה מחייבת בתי עסק לדווח למפקח על מכשירי מדידה שברשותם. היחידה מתקשה לפקח על תנועת מאזני גשר שנמכרו, ולכן אינה יודעת היכן הם נמצאים ומי בעליהם. זאת ועוד, בתי עסק שוכרים מחברות השכרה מאזני גשר לפרקי זמן קצרים, והשוכרים והמשכירים אינם מדווחים ליחידה על מקום הימצאם של מאזני הגשר השכורים. לפי אומדן של המפקח, כ -300 מאזני גשר שכורים נמצאים בשימוש במשק ובהם עשרות שמקומם אינו ידוע ליחידה ולכן אינם בפיקוחה. .הפקודה מסמיכה את המפקח לקבוע את התדירות של בדיקות אימות דיוק מחדש בתנאי שהאימות לא ייעשה יותר מפעם אחת לכל שנת לוח. המפקח קבע בתכנית העבודה כי יש לבדוק את כל המשקלות והמידות פעם בשנה. ואולם מפאת מגבלות של כוח אדם קבע המפקח שתדירות בדיקות כאמור של מכשירים למדידת מסה ומשקל תהיה כדלהלן: בשווקים ובמאזני גשר פעם בשנתיים ובמכולות ובחנויות פעם בשלוש שנים. היחידה קבעה את משך הזמן הדרוש, בדקות, לביצוע כל אחד מסוגי הבדיקות שהיחידה צריכה לבצע. מההשוואה בין המספר והסוגים של מכשירי מדידה הרשומים אצל המפקח לבין המשאבים העומדים לרשותו (כוח אדם וציוד) עולה שליחידה אין יכולת לפקח על כל מכשירי המדידה במדינה המפורטים בפקודה בתדירות הרצויה, כלומר פעם בשנה, ואף אין יכולת לפקח בתדירות שקבע המפקח. כדי להתגבר על המחסור במשאבים קובעת היחידה את המכשירים שתבדוק לפי תכנית העבודה וסדר עדיפות שהמפקח קובע בכל שנה. תדירות הבדיקות בפועל אינה מספקת לצרכנים הגנה מספיקה מפני שימוש במשקלות ובמידות שיש בהן סטייה מהמותר. להלן פרטים על שלושה תחומים, שהפקודה חלה עליהם, שנבדקו חלקית בלבד בידי היחידה בשנים האחרונות. .היחידה למשקלות ומידות במשרד התמ"ת. היחידה אינה עומדת בתבח ינים אלו ושום מדינה אינה מכירה בתוצאות בדיקותיה. המשרד מטפל בצורכי היחידה בעצלתיים, אינו פועל די לאכיפת הפקודה ואינו נוקט צעדים נגד מי שעובר לכאורה על הוראותיה. בשל הזנחת הטיפול בצורכי היחידה ותת אכיפה של הפקודה אין ודאות שמכשירי המדידה מודדים כראוי. הליקויים שהעלתה הביקורת מצביעים כי המשרד לא מילא את תפקידו וחובתו בתחום כה חיוני לציבור כמו הפיקוח על משקלות ומידות, וכי ליחידה אין מלוא הסמכויות והכלים הדרושים למילוי תפקידה. על משרד התמ"ת לפעול ביתר שאת להשלמת החקיקה הדרושה ולפעול לבניית שירות מטרולוגי לאומי הראוי למשק מתקדם, אשר יספק את ההגנה הראויה לצרכנים ושירות ראוי ליצרנים ולספקים. הפעלת שירות מטרולוגי לאומי יעיל בהתאם לתבחינים בין -לאומיים מוסכמים היא תנאי בסיסי לקיומה של תעשייה מתוקנת ולקידום היצוא, וחיונית להגנת הציבור מפני שימוש במכשירי מדידה לא מדויקים. השירות בישראל ניתן באמצעות 7. מינהל תקין דורש שגוף ינהל רישום של הציוד שברשותו, ולפחות פעם בשנה יעשה ספירת מלאי כדי לוודא שהציוד הרשום נמצא ברשותו. כדי לוודא שהספירה אמינה, ספירת המלאי השנתית צריכה להיעשות בידי עובד שאין לו גישה למלאי או לניהולו. עוד נדרש שיהיה פיקוח הדוק על הגישה לציוד ועל השימוש בו. במהלך השנים רכש המשרד בשביל היחידה ציוד יקר, מקצתו נמצא במעבדה ומקצתו מאוחסן אצל גופים פרטיים ברחבי הארץ. הביקורת העלתה שהמשרד לא עשה ספירת מלאי כדי לאמת את רישומי היחידה בדבר הציוד במעבדה. אשר לציוד שמאוחסן מחוץ למשרד, הרישום האחרון נעשה ב- 2002 , ארבע שנים לפני מועד הביקורת. המפקח הודיע למשרד מבקר המדינה שחלק מהציוד שאוחסן מחוץ למעבדה הועבר מאז 2002 לשתי מכולות והן נעולות ונמ צאות בבית של עובד היחידה. לדעת משרד מבקר המדינה, אחסון קבוע של רכוש המשרד בביתו של עובד אינו עולה בקנה אחד עם העיקרון של פיקוח על רכוש המדינה. 2. : מכשירי שקילה ומדידה לפי אומדן שעשה המפקח, יש בארץ כ - 60,000 מכשירי שקילה ומדידה שיש לבצע בהם אימות דיוק מחדש בכל שנה. לפי נתוני היחידה, בשנים 2000 -2005 נעשו בכל שנה אימותים כאמור בכ - 6,000 מכשירי שקילה ומדידה. יתרה מזו, במפעלים האורזים מראש מוצרים למכי רה קמעונאית שבהם, לפי אומדן המפקח, אלפי מכשירים נוספים לשקילה ולאריזה, נבדקו בדיקת אימות דיוק מחדש רק כ -100 מכשירים בשנה. העלות של סטייה מהמשקל המוצהר במוצרים ארוזים מראש (מוצרי קוסמטיקה, למשל) יכולה להסתכם בסכום ניכר שאותו משלם הצרכן. יוצא אפוא שעשרות אלפ י מכשירי שקילה ומדידה לא נבדקו כלל בשנים האחרונות. חותם עופרת: במכשירי מדידה בעלי מנגנון מדידה מכני, כגון בפיות תדלוק ישנות, היחידה מתקינה חותם עופרת על מנגנון המדידה והכיול, ופגיעה בו מעידה על כך שהמנגנון נפתח ללא אישור המפקח. פגיעה בחותם ללא אישור המפקח היא עבירה על הפקודה, ואפשר לגלות את הפגיעה בעת הבדיקה. במכשירי מדידה אלקטרוניים ההגנה על הגישה למנגנון המדידה והכיול היא באמצעות קוד שקובע יצרן המכשיר, קוד שידוע לטכנאי המטפל במכשיר אך לא אמור להיות ידוע לבעל המכשיר. היחידה טרם פיתחה או רכשה מנגנון לגילוי גישה בלתי מורשית למנגנון המדידה של מכשירים אלה, ועל כן חשוב מאוד לעשות פיקוח הדוק עליהם. נקיטת ביקורת פתע במכשירי מדידה אלקטרוניים, שהם כיום רוב המכשירים, חשובה מבעבר עקב היעדר התרעה על גישה בלתי מורשית. המפקח היה ער לשינויים האלה וב - 1999 .הציע למשרד לקבוע תעריפון חדש בשנת 2000 דן משרד האוצר בבקשת היחידה לשנות את התעריפים וביקש ממשרד התמ"ת לבדוק את תמחור התעריפים על ידי יועץ חיצוני. בספטמבר 2000 הגיש היועץ החיצוני למשרד הצעה לתעריף חדש. התעריפון שהוצע כולל הורדת המחיר של חלק מהבדיקות והעלאת המחיר של בדיקות אחדות. עד מועד סיום הביקורת, שבע שנים לאחר התחלת הטיפול בנושא, לא הובא התעריפון החדש לדיון בוועדת הכלכלה של הכנסת, כנדרש. משרד מבקר המדינה בדק את מאה התלונות שהגיש ו צרכנים ועובדי היחידה בשנים 2003 -2005 נגד בעלי עסקים על עבירות לכאורה. הועלה שגם בעקבות תלונות שהועברו לטיפול משפטי לא נקט המשרד הליכים משפטיים לאכיפת החוק, ורק בעקבות שתי תלונות נשלחו התראות ובעקבות שתי תלונות אחרות הוטלו קנסות מינהליים. לשם השוואה, בדיקה דומה שעשה משרד מבקר המדינה בעניין טיפול משרד התמ"ת בבעלי עסקים שעברו לכאורה עבירות על חוק הגנת הצרכן העלתה שהמשרד נקט צעדים משפטים נגד אלפים מהם15. בתחילת העשור הנוכחי דן המשרד במבנה היחידה. בינואר 2002 החליט סגן שר התמ"ת דאז (מר אלי בן מנחם) להפריד את היחידה ממינהל סחר פנים, אך ההחלטה לא הוצאה אל הפועל. עד שנת 2005 היו גם המפקח וגם מנהלי המחוזות כפופים למנהלת מינהל סחר פנים. מאז מנהלי המחוזות כפופים ישירות למנכ"ל, אך המפקח כפוף לממונה על סחר פנים. מכאן שהמבנה הארגוני של היחידה אינו יעיל: למפקח אין סמכות לקבוע את פעולות העובדים במחוזות אף כי יש לו אחריות לביצוע הפקודה.
.ביטול אגרות : סדרי מינהל תקין מחייבים שעובד המורשה לרשום בספרי הארגון את החוב של גוף מסוים לארגון לא יה יה מוסמך לבטל או לשנות את הרישום אלא עובד אחר (הפרדת סמכויות). לעובדי היחידה יש הרשאה לרשום במערכת הממוחשבת החדשה דרישה מבית עסק לשלם אגרה בעבור בדיקת מכשיר מדידה. המערכת הממוחשבת גם מאפשרת לאותו עובד לבטל את הדרישה לתשלום האגרה או לשנות את סכומה. לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להפריד בין הסמכות להכין דרישה לתשלום האגרה לבין הסמכות לבטל את האגרה או לשנות את סכומה. בתשובתו הסביר המשרד "כי ננקטו פעולות להפרדת סמכויות כך שמבקש האגרה לא יהיה בעל הסמכות לבטל אותה".