המועצה להשכלה גבוהה . היבטים בניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות . דוח גוטפרוינד פורסם כאמור בשנת 2005 ,. הועלה כי גם לאחר מכן משנת 2006 ועד דצמבר 2011 , לא גיבשו המוסדות המ נהלים של האוניברסיטאות מדיניות ברורה בשאלות עקרוניות בנושא שהוא בעל חשיבות ציבורית. חלק מהאוניברסיטאות נמצאות בתהליך של שיפור התקנון ובדיקת הדרכים למסחור הידע שלהן, וחלקן לא ביצע בדיקה כזו במשך שנים רבות. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שכל האוניברסיטאות, בין אם החלו בתהליך ובין אם לאו, ייזמו בהקדם בדיקה מעמיקה בנושא מדיניות הקניין הרוחני שלהן, ובה ייתנו גם מענה על השאלות העקרוניות שהועלו לעיל. לדעת משרד מבקר המדינה, לקביעה כי השיקול הכלכלי הוא שיקול מרכזי בכל הנוגע להכנסות ממסחור פטנטים והמצאות, יש השפעה על קבלת ההחלטות בשאלות שהתקנון או הנהלים אינם נותנים עליהן מענה חד-משמעי, גם כאשר מדובר בשאלות שראוי שהנהלות האוניברסיטאות ייתנו עליהן מענה. למשל, בשאלות: האם לרשום פטנט; האם להיענות לבקשת ממציא לקבל בעלות על המצאתו בטענה שאינה המצאת שירות; האם לשחרר פטנטים שלא מוסחרו ומתי; האם להעדיף תעשייה ישראלית; והאם לאשר לממציא להקים חברה. ,משרד מבקר המדינה מעיר כי המצב הקיים בחלק מהאוניברסיטאות ולפיו חברות היישום שלהן מחזיקות מאות המצאות ופטנטים בלתי מטופלים בעיקר בשל מחסור בכוח אדם, מחייב בחינה של הנהלות האוניברסיטאות. בחינה זו נועדה למנוע מצב שבו המצאות ישימות ירדו לטמיון. משרד מבקר המדי נה מעיר כי ראוי היה שדוחות של גופים ציבוריים חשובים - כמו ות"ת, האקדמיה למדעים והמולמו"פ - ואשר יש להם נגיעה גם לאוניברסיטאות, ייבחנו ויידונו על ידי המוסדות המנהלים של האוניברסיטאות ויהוו נדבך בתהליך קבלת ההחלטות ועיצוב המדיניות בנושא הקניין הרוחני. על ות" ת, האקדמיה למדעים והמולמו"פ לוודא שדוחות שהן מעבירות מגיעים ליעדם. 3. עוד עולה מתשובות האוניברסיטאות על השאלון, כי למעט מכון ויצמן לא גיבשו האוניברסיטאות וחברות היישום שלהן נוה ל כתוב לטיפול בהמצאות הנמצאות בחברות היישום ולא מוסחרו בתוך פרק זמן מוגדר, כמפורט להלן: לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטאות לעגן בכתב הליכים ברורים ומסודרים של הטיפול בהמצאות על שלביו השונים, לרבות טיפול תקופתי בהמצאות שכבר נרשמו כפטנטים וממתינות למסחורן וקבלת דיווחים תקופתיים על הטיפול של חברות היישום בפטנטים. כמו כן, בשל המגבלות בכוח אדם ובמשאבים של חברות היישום, וכדי למנוע את הפיכתן של המצאות בעלות פוטנציאל יישומי לאבן שאין לה הופכין, כדאי שהאוניברסיטאות יבחנו את עמדתן בנושא רישום פטנטים ושחרורם. 1. הועלה כי אף שחלק מהאוניברסיטאות השיבו למשרד מבקר המדינה כי במסחור המצאותיהן הן נוהגות לתת עדיפות לתעשיות הישראליות או לחברות המתכוונות לפתח או לייצר את המוצר נשוא ההמצאה בישראל, אף אחת מהן לא עגנה בכתב מדיניות זו ואת הפעולות המת חייבות ממנה. משרד מבקר המדינה העלה כי ות"ת ומל"ג לא דנו בהיבטי דוח ועדת זיו שעסקו בקניין הרוחני באוניברסיטאות ולא בהמלצות הוועדה הנוגעות לניהול הקניין הרוחני. .מהאמור לעי ל עולה כי למרות ניסיונה של אוניברסיטת תל -אביב ליצור כללים מאוזנים בנושא קניין רוחני הנוצר במהלך עבודות חוץ, בפועל חברי הסגל כמעט אינם מדווחים בנושא זה ואף לא מדווחים על חשש להימצאות בניגוד עניינים. ייתכן שהסיבה לכך היא חשש מתגובה אשר תקשה את ביצוע עבודת החוץ. מלבד זאת, חברי סגל טוענים כי בשל אי - הוודאות לגבי דרישות עתידיות מצד האוניברסיטה בעניין הקניין הרוחני הנוצר בעבודות חוץ, הם נתקלים בקשיים בבואם לעבוד עבור גורמים מהתעשייה. יצוין כי מהמידע שמסרה האוניברסיטה העברית למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנות הלימודים התשס"ח, התשס"ט והתש"ע הוגשו 20 ,21 ו- 19 (בהתאמה) בקשות של חברי סגל לעבודה נוספת בחברות מסחריות או במכוני מחקר (פחות מחצי מאלו שבתל-אביב), ולא היו שום פניות של חברי סגל לאוניברסיטה בנושאים הללו: בקשה להחלטה מקדמית לגבי קניין רוחני שיפותח מחוץ לאוניברסיטה; ניגוד עניינים אפשרי בין פעילות מחקרית לפעילות מחוץ לאוניברסיטה; הודעות על קניין רוחני שפותח במהלך ייעוץ או שבתון. מהמידע שהעבירה האוניברסיטה עולה כי היא אינה מנהלת רישום של פניות חברי סגל לאישור עבודה נוספת, ניגוד עניינים אפשרי בין פעילות מחקרית באוניברסיטה לפעילות מחוץ לאוניברסיטה וקניין רוחני שפותח בעבודות חוץ. לדעת משרד מבקר המדינה, היות והתכנית האמורה מכוונת בעיקר למכללות, על ות"ת ואגף התקציבים לשקול, בתיאום עם האוניברסיטאות, נקיטת צעדים נוספים שיאפשרו לתכנית לשפר גם את פעילות המנגנונים הקיימים באוניברסיטאות להעברת הידע לתעשייה. מדיניות האוניברסיטאות בכל הנוגע לניהול הקניין הרוחני שלהן יש בה כדי להשפיע על תקציביהן, על איכות המחקר המתקיים בהן ואופיו, על היחסים שבין האוניברסיטאות לחברי הסגל שלן, על קשרי האוניברסיטאות עם התעשייה וכן על המשק בכללו. לדעת משרד מבקר המדינה, משום שהחדשנות הטכנולוגית הי א אחד ממנועי הצמיחה של המשק בישראל, על ות"ת ומל"ג לשקול, בתיאום עם האוניברסיטאות, קביעת קווים מנחים לניהול הקניין הרוחני ולגיבוש מדיניות כוללת בנושא. .האוניברסיטה העברית קבעה "מסלול ירוק" כדי להקל את מסחור ההמצאות מתחום טכנולוגיות המידע. הועלה כי האוניברסיטאות האחרות לא אימצו כללים ספציפיים למסחור המצאות מתחום זה. נושא זה אמנם נדון על ידי מקצת חברות היישום, אך הוא לא עלה על סדר יומם של המוסדות המנהלים של האוניברסיטאות והם לא דנו בו בצורה מסודרת. על אף התועלת הרבה שמפיקים המחקר, ההוראה והכלכלה מעבודות החוץ של חברי סגל, ועל אף קיומם של כללים המסדירים אותן, נמצא כי נושא הקניין הרוחני בעבודות חוץ מעורר באוניברסיטאות קשיים לא מבוטלים. המטרה העומדת ביסוד הכללים שגיבשה כל אוניברסיטה בעניין היא ההגנה על קניינה הרוחני ועל זכותה למסחר אותו לטובתה ולטובת הממציאים. ואולם הנושא גורם לעתים לעימותים בין חברי הסגל להנהלות האוניברסיטאות ועלול לגרום לחברי סגל להימנע מלדווח על ייעוצים ולהקשות את העברת הידע ושיתופי הפעולה בין האוניברסיטאות לתעשייה. קיומו של מחקר אקדמי איכותי שתוצאותיו היישומיות יועברו לתעשייה ולחברה הוא אינטרס ציבורי. מסחור הידע באמצעות חברות היישום האוניברסיטאיות מחד גיסא, ועבודות החוץ של החוקרים מאידך גיסא, הם שתי דרכים להעברת ידע יישומי המתנגשות לעתים זו בזו. הועלה כי אף אחת מהאוניברסיטאות לא קיימה, לפחות משנת 2006 , דיונים רשמיים בנושא במוסדותיה המנהלים במטרה להתמודד עם קשיים אלה מתוך ראייה רחבה של כל האינטרסים המעורבים ומציאת האיזון ביניהם. שתי אוניברסיטאות - הטכניון ומכון ויצמן - החלו בתהליכים שמטרתם בחינה מחדש של כללי הקניין הרוחני. אוניברסיטה אחת - חיפה - מסרה כי היא נמצאת בתהליך של גיבוש חזון אסטרטגי ומדיניות בנושא קניין רוחני בכלל, ואו ניברסיטה נוספת - תל-אביב - הודיעה כי הנושא ייבחן בהקדם האפשרי על ידי הנהלתה. לדעת משרד מבקר המדינה, על המוסדות המנהלים של כל אחת מהאוניברסיטאות לדון בנושא הקניין הרוחני בעבודות חוץ, על כל היבטיו, לרבות התאמתו לחזון האוניברסיטה ומטרותיה, ובשים לב לאינטרס הציבורי הרחב. בהתאם למסקנות הדיונים, על כל אחד מהמוסדות המנהלים לגבש מדיניות שלפיה יפעלו הנהלת האוניברסיטה וחברת היישום שלה. מן הראוי לבחון דרכים שונות לפתרון הבעיות שהתעוררו בנושא זה, ובהן הדרכים המוצעות להלן: 1. קביעת פורום שבו יתקיים תהליך משותף של השמעת דעות וגיבוש הסכמה רחבה בין בעלי האינטרסים השונים (חברי סגל, הנהלת האוניברסיטה, חברת היישום, חברות תעשייתיות, נציגי ציבור וכיו"ב) בנוגע לכללים הנוגעים לקניין רוחני בעבודות חוץ ולאופן יישומם. 2. בחינה השוואתית של המדיניות הננקטת באוניברסיטאות שונות בארץ ובע ולם בנושא זה, ובכלל זה הכללים ודרכי יישומם 71 . זאת כדי ללמוד ממוסדות דומים שמדיניותם בנושא השיגה את מידת ההסכמה ושביעות הרצון הגדולה ביותר של הצדדים המעורבים. 3. .בחינה של המלצות ועדת זיו בנוגע לעבודות הייעוץ 4. בחינה של הצורך בניסוח קוד אתי לחברי הסגל, לעתים אף כתחליף לאסדרה, שבו ייקבעו קווים מנחים בין היתר למצבים של ניגודי עניינים ויזמות עסקית בתחום הפעילות המדעית של החוקר. משרד מבקר המדינה העלה כי לא הוקמה הוועדה המצומצמת, ולמותר לציין כי לא הוצגה לוות"ת הצעת החלטה בעניין המלצות ועדת גוטפרוינד. גם מל"ג לא קיימה דיון כדי לבחון את ההיבטים השונים של ניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות, אף שהנושא צובר תאוצה, ויש לו השפעה ניכרת על הפעילות האוניברסיטאית, הן בהיבט הכספי והן בהיבט האקדמי. ות"ת ומל"ג גם לא יישמו את המלצת הוועדה לביוטכנולוגיה ולא קבעו "קווי מדיניות" למעורבותן בהעברת ידע מהאוניברסיטאות לתעשייה. מהאמור לעיל עולה כי נדרשת הסדרה של המחלוקות והקשיים העולים בנושאים של קניין רוחני בתחומי טכנולוגיות המידע הנוגעים ליישום הידע הנוצר על ידי חוקרים בטכניון, ולשיתוף הפעולה בינו ובין התעשייה. הנהלת הטכניון החלה, כאמור, בתהליך לגיבוש כללי ק ניין רוחני שיהיו מוסכמים גם על חברי הסגל, לרבות בתחומי טכנולוגיות המידע, אולם תהליך זה לא השיג את מטרתו ועדיין נותרו חילוקי דעות לא מעטים בין הצדדים. מן הראוי שהנהלת הטכניון תשלים את פעולותיה בתחום זה, תבצע בדיקה מעמיקה של מכלול האינטרסים והשיקולים הנוגעים בדבר, תוך שימת דגש על שיתוף פעולה מיטבי בין חוקרים בטכניון ובין התעשייה, ותגיש לאישור המוסדות המנהלים מדיניות שתאזן כראוי בין האינטרסים של הטכניון ובין האינטרס הציבורי הרחב ביישום טכנולוגיות חדשניות. מהאמור לעיל עולה, כי להמצאות מתחום טכנולוגיות המידע יש מאפיינים ייחודיים השונים מהותית מהמצאות מתחום מדעי החיים ותחומים אחרים בעלי מאפיינים דומים, והם עשויים להשפיע על תהליך המסחור שלהן. נוכח הנתונים המוצגים לעיל, מתעורר ספק אם מנגנוני המסחור של חברות היישום של האוניברסיטאות, הפועלים בהצלחה יחסית בתחום מדעי החיים, יעילים דיים בתחום טכנולוגיות המידע. תופעה זו בולטת במיוחד בטכניון, שבו למרות הוותק, המוניטין והדומיננטיות שלו בתחומי טכנולוגיות המידע, היקפי מסחור ההמצאות בתחום זה נופלים במידה ניכרת מאלו שבתחום מדעי החיים. .5. ניסוח אמנה משותפת לאוניברסיטאות ולתעשייה שתקבע "כללי משחק" הוגנים במקרים של יצירת קניין רוחני במהלך עבודה של חבר סגל בחברה תעשייתית72. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהאוניברסיטה תקיים דיאלוג עם חברי סגל שלה שעסקו בעבודות חוץ במטרה ללמוד מניסיונם ולהפיק ממנו לקחים. משרד מבקר המדינה מעיר כי החלטת הממשלה מספטמבר 2004 נועדה בעיקר לעודד מסחור טכנולוגיות במוסדות שבהם מתבצע המחקר, כיוון שכאמור למדינה אין מנגנונים לרישום פטנטים ולמסחור טכנולוגיות. יש לתת את הדעת לכך שקביעת מנכ"ל משרד האוצר ולפיה החלטת הממשלה "אינה חלה על מחקרים ופרויקטים לפיתוח אשר מוזמנים על ידי משרד ממשלתי באמצעות חוזה קבלני" עלולה לגרום לתביעת בעלות של משרדי הממשלה על הקניין הרוחני, ולהביא לריקון החלטת הממשלה מתוכנה. כמו כן עולה חשש כי גם במקרים שהמחקרים הממומנים על ידי משרדי ממשלה יניבו תוצאות שאפשר לרשמן כפטנטים, הדבר לא ייעשה, משום שמשרדי הממשלה אינם ערוכים לכך, בעוד שהמוסדות שבה ם מתבצע המחקר, ובהם האוניברסיטאות, יהיו מנועים מלעשות זאת. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי ששר האוצר ושר המדע והטכנולוגיה יערכו בדיקה יסודית באשר להשפעות של הפרשנויות השונות להחלטת הממשלה ולשאלה אילו מחקרים ופרויקטים נכנסים במסגרתה או מוחרגים ממנה. לאחר ב חינה זו מוצע אף לשקול אם יש צורך להביא את הנושא לדיון מחודש בממשלה או להכרעה משפטית של היועץ המשפטי לממשלה. לדעת משרד מבקר המדינה, ניהול הקניין הרוחני הוא סוגיה חשובה ומורכבת ביותר. זאת בשל היותו מקור הכנסה וכן בשל השפעתו האפשרית על המחקר באוניברסיטה, על יחסיה עם עובדיה העוסקים במחקר ועל קשרי הגומלין שבין האקדמיה לתעשייה. מן הראוי שהמבקרים הפנימיים באוניברסיטאות והמוסדות המנהלים שלהן ישקלו לשלב בשנים הקרובות בדיקה של הנושא על היבטיו השונים בתכניות העבודה של הביקורת הפנימית. על פי הנטען בסעיף (ה) לתגובת הטכניון דלעיל, עיקר מסקנות ועדת זיו רלוונטיות לטיפול האוניברסיטה בקניין רוחני בתחום טכנולוגיות המידע להבדיל מתחום מדעי החיים. לפיכך, בלי לנקוט עמדה ביחס לתגובה זו ולהמלצות הוועדה, ממליץ משרד מבקר המדינה לאוניברסיטאות לבחון את האמור בדוח הוועדה על רקע ההבדלים המהותיים שבין שני התחומים, ובהתחשב בדעותיהם של חברי סגל מתחום זה, כמפורט לעיל. הועלה כי מלבד פעולות הסברה שנוקטות חברות היישום מעת לעת להעלאת המודעות של חברי הסגל לתהליך המסחור, חלק מהאוניברסיטאות לא מינו אנשי קשר בפקולטות לטיפול בנ ושא; חלקן הודיעו למשרד מבקר המדינה בתשובותיהן על השאלון כי ממוני המסחור בחברות היישום אחראים לכך. לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לקדם ולייעל את הטיפול באיתור המצאות חדשות, אשר עלול להיפגע בשל העומס המוטל על ממוני המסחור בטיפול בפטנטים הקיימים, מוצע לבחון דרכים חלופיות לטיפול בנושא, נוסף על מינוי אנשי קשר מתוך האוניברסיטאות, כמו למשל להסתייע באנשים עתירי ניסיון מתוך התעשייה המכירים את השוק הפוטנציאלי הרלוונטי ליישום ההמצאה53 . אנשים כאלה יכולים גם לסייע בסינון מוקדם של המצאות המצדיקות רישום פטנטים ובייעול ניהולה של מערכת הפטנטים ומסחורם. מן הראוי שהאוניברסיטאות יבחנו אפשרויות שונות לזיהוי וברירה של המצאות, כדי לייעל את טיפולן בנושא. משרד מבקר המדינה מעיר כי הדרך שבה התנהלו המפגשים מ עוררת ספק אם אכן התקיים הליך שיטתי וסדור של עבודת מטה במטרה להגיע להסכמות בנושאים מורכבים, בהם קניין רוחני בעבודות חוץ. מהפרוטוקולים עולה כי הקושי להגיע להסכמות נובע, מלבד הפערים בין העמדות, גם מהטעמים הללו: (א) בכל מפגש השתתפו אנשים אחרים ולכן לא ניתן היה לקדם את התהליך תוך ליבון הנושא; (ב) ספק אם בחירת המשתתפים בדיונים השונים הייתה רלוונטית לנושאים שהועלו. לדוגמה, אנשים מהתעשייה השתתפו במפגש הראשון בלבד; (ג) המשתתפים התבקשו להשיב על שאלות בכמה נושאים אולם לא התקיימו דיונים בנושאים אלה; (ד) חלק מהנושאים שהועלו מורכבים ודורשים מומחיות ואינם מתאימים לליבון במסגרת זו. הועלה כי דרכי המימון הקיימות באוניברסיטאות נותנות פתרון חלקי בלבד לצורך לגשר על הפער שבין תוצאות המחקר לתוצאות יישומיות מוכחות; ראשית, ברוב האוניברסיטאות אין תקציב מוגדר לנושא, ותכניות המדען הראשי תומכות במספר מצומצם של המצאות בלבד. שנית, הפתרונות האמורים אינם מתמודדים עם קושי שהעלו החוקרים עצמם, והוא - הזמן הרב שעליהם להשקיע בהוכחת ההיתכנות ובתהליך השיווק של המצאתם. .לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שכל האוניברסיטאות יבחנו דרכים נוספות מלבד אלו הקיימות כיום, כדי לצמצם את התופעה הרווחת של המצאות בעלות פוטנציאל יישומי שאינן מיושמות עקב מגבלות תקציביות ואחרות. בגיבוש הדרכים הללו יש למצוא את האיזון הראוי בין יישומן של המצאות רבות יותר לתועלת החברה ובין פגיעה מצומצמת ככל האפשר במחקר המדעי הבסיסי. .לדעת משרד מבקר המדינה, לאור הטענות של חברי הסגל כנגד ניסוחו של הסייג האמור, באופן שאינו מתנה את שייכות הקניין הרוחני לטכניון בקיומה של זיקה כלשהי לטכניון, מוצע כי הטכניון יבח ן מחדש את השאלה אם יש מקום להותיר את נוסח הסייג על כנו ואם אין בו כדי להציב מכשול לפני התקשרות של חבר הסגל עם חברה המעוניינת בשירותיו, עד כדי הכשלת עבודת הייעוץ בשל חששן של חברות מתביעות עתידיות של הטכניון. כמו כן, על הטכניון לבחון עמידתו של סייג זה נוכח מ דיניותו המוצהרת המתבטאת בחוקה שלו ובהוראותיו האקדמיות, המבקשות לעודד ייעוץ והעברת ידע לתעשייה ולחברה. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את יזמת הנהלת הטכני ון לקיים מפגשים בין נציגיה ובין חברי סגל במטרה ליצור מסגרת שתאפשר הקשבה לדעות השונות כחלק מתהליך הגיבוש של תקנון חדש ומשופר לניהול הקניין הרוחני. עם זאת, מן הראוי שהטכניון יבדוק את מידת יעילותו של תהליך זה להשגת המטרה שהציב לעצמו - "כינון תקנון חדש ועדכני לגביו יש קונצנזוס". משרד מבקר המדינה מעיר כי על מנת ליצור תהליך המאפשר גיבוש הסכמות רחבות ככל הניתן יש מקום להזמין את כל הצדדים הנוגעים בדבר, ולקיים דיון וליבון בנושאים השנויים במחלוקת עד למציאת פתרון מוסכם. תהליך כזה עשוי לסייע להנהלת הטכניון לגבש כללים ישימים אשר יזכו לשיתוף פעולה מצד חברי הסגל. משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטאות כי ראוי שיגבשו עם חברות היישום את עמדתן באשר לשאלת מתן העדיפות לתעש יות הישראליות ולחברות העתידות לפתח או לייצר את המוצרים נשוא הטכנולוגיה הממוסחרת בישראל, בבואן למסחר את המצאותיהן. לאחר שתגובש עמדה בנושא, מן הראוי שהיא תיקבע בתקנון הקניין הרוחני תוך פירוט המרכיבים המעשיים ליישומה. מהאמור לעיל עו לה כי בשל רצונו למנוע זליגה של קניין רוחני דרך עבודות חוץ, אימץ מכון ויצמן כללים ודרכים ליישומם אשר נועדו לצמצם ככל האפשר את האפשרות שבמהלך עבודת ייעוץ של חבר סגל בגוף חיצוני ייווצר קניין רוחני שהמכון לא ייהנה מפירותיו. קרוב לוודאי שהמכון מגדיל בכך את מאגר הפטנטים של חברת ידע ואת פוטנציאל המסחור שלה. עם זאת, קיים חשש שמדיניות זו תרתיע חברי סגל מיצירת קניין רוחני במהלך עבודות החוץ ובכך היא עלולה להצר ערוץ חשוב של העברת ידע הדדית בין חוקרי המכון והתעשייה, בניגוד לאינטרס הציבורי לעודד יצירת ידע חדש. ראוי שהמכו ן יבחן אם כתוצאה ממדיניות זו שנועדה לשרת הן את אינטרס המכון והחוקרים והן את האינטרס הציבורי, לא יוצא שכרם של המכון, החוקרים והציבור בהפסדם. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שבמסגרת הבחינה המחודשת של תקנון הקניין הרוחני ישקול המכון את כל ההיבטים הנוגעים ליצירת קניין רוחני בעבודות חוץ המפורטים לעיל. משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי אין מקום לעמימות בנושא חשוב זה וכי עליה לתקן ללא דיחוי את תקנון הקניין הרוחני שלה ולכלול בו הוראה מפורשת שתחייב את חברי הסגל לקבל אישור מראש לעבודות חוץ שביצוען עלול להעמידם במצב של ניגוד עניינים. הפקת הכנסות ממסחור קניין רוחני היא מטרה לגיטימית של האוניברסיטאות, ותרומתה לפעילותן היא חשובה. ואולם מן הראוי שניהול הקניין הרוחני ייעשה תוך איזון בין מכלול השיקולים הרלוונטיים. מרבית האוניברסיטאות הותירו את ניהול הקניין הרוחני, לרבות קביעת המדיניות למסחור הידע ויישומה, בידי חברות היישום שמטרתן העיקרית למקסם רווחים כלכליים והן אינן אמורות לייצג את האינטרס הציבורי הרחב. נוסף על החשיבות הציבורית של הקניין הרוחני, אופן ניהולו משפיע על מגוון נושאים הנמצאים בליבת הפעילות האוניברסיטאית, ובהם תקציב המחקרים, גיוס חברי סגל ומניעת "בריחת מוחות", שיתוף פעולה עם התעשייה למען שיפור ההוראה והמחקר, התרבות האקדמית של שיתוף בידע וכן המוניטין של המוסד. על המוסדות המנהלים של האוניברסיטאות להכיר בהשפעתו המהותית של נושא הקניין הרוחני על כל תחומי פעילותן ולהתוות מדיניות כוללת שעליה תתבסס פעילותן בנושא זה. האתגר העומד לפני האוניברסיטאות הוא למצוא את האיזון הראוי בין השיקולים והאינטרסים השו נים באופן שישרת באופן מיטבי את מטרות האוניברסיטה ואת האינטרס הציבורי גם יחד. חסמים וקשיים מיוחדים בניהול הקניין הרוחני נמצאו בתחום עבודות החוץ של חברי סגל. על האוניברסיטאות לגבש מדיניות ברורה גם בנושא זה, בשים לב למטרותיהן המוצהרות וכלליהן וליתרונות הגלומי ם בכך למחקר האקדמי, להוראה, לתעשייה ולחברה. על האוניברסיטאות לחתור להסדר מוסכם עם חברי הסגל, ובמידת האפשר גם עם נציגי התעשייה, שיגן על הקניין הרוחני של האוניברסיטה מחד גיסא, ויאפשר את עבודות החוץ מאידך גיסא. חסמים למסחור הידע נמצאו בתחום טכנולוגיות המידע והתקשורת, אשר עליו מושתתת תעשיית הטכנולוגיה העילית. בהתחשב במאפייניו הייחודיים ובמיוחד בקצב ההתפתחות המואץ וזמן התפוגה הקצר של המצאות בתחום זה, על האוניברסיטאות לשקול אם יש מקום לגבש מדיניות שתקל את המסחור בתחום זה. בשל חשיבותו של נושא הקניין הרוחני לפעילות האוניברסיטאית, מן הראוי שמל"ג וות"ת ידונו בהיבטים השונים שלו ויבחנו דרכים לסייע לאוניברסיטאות בתחום זה. מל"ג וות"ת, האמונות על ייעול פעילות המוסדות להשכלה גבוהה ועל התיאום ביניהם, יכולות למלא תפקיד חשוב בסיוע למוסדות בגיבוש מדיניות מאוזנת של קניין רוחני, ובהתמודדות עם הקשיים והחסמים בתחום זה. .האוניברסיטאות הן בית היוצר העיקרי לתגליות, המצאות וידע חדשני בישראל. מאגר הידע הזה הוא אחד המשאבים החשובים ביותר לכלכלת ישראל ולהתפתחותה, ויש לו תפקיד מכריע בפיתוח התעשייה המקומית וביכולתה להתחרות בשוקי העולם. על פי הדין האוניברסיטאות הן הבעלים של הקניין הרוחני הנוצר בהן על ידי עובדיהן. מתוקף בעלות זו ומהיותן מוסדות ציבוריים המתוקצבים מכספי המדינה, מוטל על האוניברסיטאות לנהל את הקניין הרוחני שלהן באופן מיטבי. עם זאת, מן הראוי שייתנו את דעתן גם לטובת החברה והמשק המקומיים וייתנו לכך ביטוי בתקנוניהן, בהחלטותיהן ובפעולותיהן בתחום זה. המועצה להשכלה גבוהה והוועדה לתכנון ולתקצוב שלה, הממונות על ההסדרה והתכנון של מערכת ההשכלה הגבוהה בישראל, לא בחנו סוגיות הקשורות לניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות אף שהנושא צובר תאוצה, ויש לו השפעה ניכרת על הפעילות האוניברסיטאית. הן אף לא דנו בהמלצות הוועדה לקשרי אוניברסיטה-תעשייה שמינו האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים וות"ת; המלצות שהיו אמורות להוביל לעבודת מטה שתסייע לגבש מדיניות לטיפול בסוגיות המורכבות העולות בנושא זה. הועלה כי כל האוניברסיטאות מודעות לכך שיש צורך בניהול הקניין הרוחני שלהן, וכולן הסדירו אותו בכללים והקימו מנגנונים לאיתור, הגנה ומסחור שלו - באמצעות חברות היישום שלהן. חלק מהאוניברסיטאות אף נחלו, במהלך הש נים, הצלחות מרשימות במסחור המצאות, בעיקר בתחום התרופות, אשר סייעו לחולים רבים ברחבי העולם והניבו להן הכנסות של עשרות ומאות מיליוני שקלים בשנה. . לדעת משרד מבקר המדינה, כדי שהוועדים המנהלים באוניברסיטאות יוכלו לגבש מדיניות ולקבל החלטות מיטביות בנושא, אין להסתפק בכך שנציגי האוניברסיטאות הם חברים בדירקטוריונים של חברות היישום; על הוועדים המנהלים באוניברסיטאות להתעדכן באופן קבוע במצבן של חברות היישום גם ביזמתם, וכן במגמות ובהתפתחויות של מסחור הידע ובהשפעה של הפעילות המתקיימת בחברות היישום על האוניברסיטאות. 6. הסתייעות בוות"ת לצורך תיאום וביצוע מהלכים כלל-אוניברסיטאיים לקידום הנושא73 . משרד מבקר המדינה מעיר לטכניון כי בהתחשב בעובדה שרכש לו מוניטין רב בארץ ובעולם בתחום טכנולוגיות המידע, ספק אם הפוטנציאל בתחום זה מנוצל על ידו דיו, ויש מקום שהוא יבחן את הגורמים לכך. 2. לא נמצא שמי מהמוסדות המנהלים של הטכניון - הוועד המנהל והסנט - דנו בנושא הטיפול במסחור המצאות מתחום טכנולוגיות המידע. במפגשים שקיימה, כאמור, הנהלת הטכניון בשנת 2010 ובתחילת שנת 2011 עם חברי סגל במטרה לגבש תקנון קניין רוחני חדש ומוסכם, לא הושגה הסכמה לגבי השאלה אם הטכניון זקוק לשני מסלולי מסחור, האחד לטכנולוגיות המידע והשני למדעי החיים. למעשה, עד מועד סיום הביקורת לא גיבש הטכניון כללים מיוחדים ליישום המצאות מתחו ם טכנולוגיות המידע. משרד מבקר המדינה מעיר לטכניון כי התקנות דלעיל אינן מסדירות את הזכויות ואת החובות ההדדיות שבינו ובין מוסד הטכניון. מאחר שמדובר כאמור בשתי ישויות משפטיות נפרדות, יש להסדיר בהסכם בכתב, בהתאם לכללי מינהל תקין, את מכלול היחסים ביניהם בכל הנוגע לקניין רוחני. מהאמור לעיל עולה כי המחוקק הישראלי ומשרדי הממשלה הנוגעים בדבר הותירו למעשה בידי האוניברסיטאות ובידי חברות היישום שלהן את השמירה והניצול של הקניין הרוחני שנוצר בהן. לדעת משרד מבקר המדינה, מדובר במצב מורכב עבור האוניברסיטאות, שכן עליהן לנהל נכסים אלה בתבונה ובאופן מיטבי ולדאוג בד בבד הן לאינטרסים שלהן והן לאינטרס הציבורי הרחב. משרד מבקר המדינה מעיר כי בחינת התקנונים הקיימים של האוניברסיטאות בתח ום הקניין הרוחני מעלה כי הם חסרים מידע על היבטים עקרוניים ומעשיים הנוגעים לניהול הקניין הרוחני כדוגמת ההיבטים שלהלן: (א) מה המטרה העיקרית של האוניברסיטה בהעברת ידע וטכנולוגיה: האם חשוב יותר לחתור ליישום הידע ולהעברתו המהירה לחברה ולתעשייה, או שיש לתת עדיפות למיצוי הפוטנציאל המסחרי שלו לטובת תקציב האוניברסיטה ולתגמול חברי הסגל 38 ; (ב) מהי הדרך הנכונה לעודד העברת ידע הדדית ושיתוף פעולה בין האוניברסיטה לתעשייה באמצעות קניין רוחני; (ג) האם יש צורך להגן על המחקר הבסיסי מפני מגמות המסחור, אם כן - כיצד; (ד ) כיצד לשמור על השיתוף בידע הנהוג באקדמיה; (ה) האם יש לתת עדיפות לתעשייה הישראלית בהעברת הידע ומסחורו; (ו) האם נכון לרשום פטנטים בכל מצב; (ז) באיזו מידה ראוי לשתף סטודנטים לתארים מתקדמים במחקרים במימון תעשייה וכיצד ייקבעו זכויותיהם בקניין הרוחני; (ח ) כיצד עשויה מדיניות בנושא קניין רוחני להגדיל את מוניטין המוסד ולמשוך אליו חברי סגל איכותיים וסטודנטים.
.למעט האוניברסיטה העברית, שהגדירה "מסל ול ירוק" לעידוד הקמת חברות הזנק בתחום טכנולוגיות המידע על ידי חברי סגל, יתר האוניברסיטאות לא אימצו כללים ספציפיים למסחור המצאות בתחום זה. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמוסדות המנהלים של האוניברסיטאות בשיתוף חברי הסגל העוסקים בתחום ידונו בנושא זה, יבחנו דרכים למימוש טוב יותר של הפוטנציאל הגלום בהמצאות בתחום טכנולוגיות המידע ויבחנו אם יש מקום ליצירת הסדר מיוחד לטיפול בתחום זה לטובת כלל הצדדים - האוניברסיטאות, חברי הסגל, תעשיית הטכנולוגיה העילית המקומית והמשק הישראלי בכללותו.