שירות התעסוקה . סדרי רישום ודיווח - שירות התעסוקה התוצאה היא שמאגר המשרות גדל באופן מלאכותי, ועובדי השירות זכו לקבל שכר עידוד בגין ההוספה הרטרואקטיבית של ההצעות הללו למאגר הדרושים, אם כי בהתאם לקריטריונים שבמודל לחישוב שכר עידוד המרכיב של "דרושים" מוגדר כ"מספר עובדים נדרשים ע"י מעסיקים שפנו ללשכה מסוימת בחודש מסוים". .לדעת משרד מבקר המדינה, תשובת שירות התעסוקה יכולה אול י להסביר מקרים בודדים, אולם לא סביר שאפשר להצדיק באמצעותה מקרים כה רבים - 1,050 מקרים בשנתיים - המלמדים לכאורה על שיטתיות. דהיינו, על פי נתוני הביטוח הלאומי, דורשי עבודה אשר נרשמו להם השמות בשירות התעסוקה כלל לא עבדו במועד ההש מה אצל המעסיק הרשום בשירות. יתרה מזו, נמצא כי אותם דורשי עבודה לא עבדו כלל במהלך כל שנת 2008 . משמע ששירות התעסוקה רשם השמות לדורשי עבודה שלא עבדו, או שיש פגם ברישומי המוסד לביטוח לאומי. בין כך ובין כך ראוי היה לברר זאת ולפעול לאימות הנתונים. . משרד מבקר המדינה מעיר כי הגם שעל עובדי השירות לרשום סירובים במגוון מקרים, הרי שרק חלק מהסירובים אמורים לשמש בסיס לתשלום שכר עידוד לפי הקריטריונים במודל לחישוב שכר עידוד, שבו נקבע כי הנתון שידּווח כמספר הסירובים הוא "מספר דו"ע לגביהם הופעלה סנקציה של שלילת דמי אבטלה עקב כך שסרבו לקבל עבודה מתאימה שהוצעה להם". על שירות התעסוקה לפעול בתיאום עם המוסד לביטוח לאומי לעדכון הנתונים ולדיווח על נתונים עדכניים לצורכ י שכר עידוד, בהתאם לנהלים ולמודל החישוב, ובכלל זה לבחון את ההשפעה שיש לכל רישום של סירוב. . קיומה של אפשרות לרשום השמות כפולות, חלקן בשל רישום נתונים שגוי, לפי תשובת השירות, מעיד על פגמים במערך הבקרה של השירות. יתרה מזו, נתונים אלה משפיעים כאמור גם על חישוב שכר עידוד. כפועל יוצא מכך, כמעט 50% מההשמותשל תובעי הבטחת הכנסה שעליהן דיווח שירות התעסוקה בשנת 2008 היו של דורשי עבודה אשר לא היו זכאים לקצבת הבטחת הכנסה. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהנתונים בנושא הבטחת הכנסה זו ישקפו נכונה את ההשמות של אותה אוכלוסייה הזכאית לקצבה. על כן, על שירות התעסוקה והמוסד לביטוח לאומי לבחון את אופן העברת המידע ולהציג את הנתונים בהתאם לכך. לדעת משרד מבקר המדינה, על שירות התעסוקה והמוסד לביטוח לאומי לפעול ליצירת מערכת אמינה ומתואמת של נתונים. על שירות התעסוקה להעביר לביטוח הלאומי את כל המידע הרלוונטי שברשותו, ובכלל זה מידע הנוגע לדיווחים של דורשי עבודה על מציאת עבודה בכוחות עצמם, לרבות במקרים שבהם ייתכן שדו"ע או המעסיק לא דיווחו ישירות לביטוח הלאומי. לדעת משרד מבקר המדינה, יש לשפר את מערכת ההשמות הממוחשבת על מנת לאפשר לעובדי הלשכות להזין למערכת אך ורק השמות מאומתות, הכוללות את מלוא פרטי המעסיק, ובכלל זה את מספר התיק בביטוח הלאומי. לדעת משרד מבקר המדינה, על שירות התעסוקה לחדול מרישום הצעת עבודה כאשר מדובר בדיווח על השמה עצמית. כמו כן עליו לפעול לעדכון ולאימות של הנתונים, בעיקר כשמדובר בדיווחיו על השמות, זאת בתיאום עם הביטוח הלאומי. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הממצאים בדבר רישום סירובים לדורשי עבודה אשר כלל אינם זכאים לקצבאות, ונוכח הממצאים בדבר רישום מרובה של סירובים לדורשי עבודה, על שירות התעסוקה להקפיד לעשות בקרה על תהליכי רישום הסירוב. על שירות התעסוקה לפעול לשיפור מערכות הבקרה שלו ולבדיקת אמינות הנתונים שהוא מדווח עליהם. בכלל זה עליו להבחין בין נתונים ומידע הדרושים לפעילות השוטפת של מתאמי ההשמה ובין נתונים המשמשים לחישוב תוספת שכר עידוד וכאלה המ פורסמים ברבים ואמורים לשקף את פעילותו ותרומתו של השירות לתעסוקה במשק. יוצא שעל פי הנוהל החדש, שירות התעסוקה מחשיב השמה עצמית של דורש עבודה אשר השתתף בפעילות כלשהי של הלשכה בפרק זמן של חודשים ספורים קודם לכן, כהשמת לשכה, אף אם מצא את העבודה בכוחות עצמו. לדעת משרד מבקר המדינה, על השירות לנקוט את הצעדים הנדרשים על מנת להבטיח כי אופן תשלום שכר העידוד לא יחרוג מהמסגרת שנקבעה ואושרה על ידי הגופים המוסמכים לכך, לרבות מועצת הייצור. מתן משקל שווה להשמת לשכה ולהשמה עצמית כפי שנקבע בנוהל החדש של שירות התעסוקה מביא כאמור לידי הגדלת שכר העידוד בגין השמות עצמיות של דורשי עבודה. לא זו בלבד שהדבר נעשה ללא בחינת ההצדקה והמשקלות היחסיים שיש לייחס לאותה פעילות, הוא אף נעשה ללא אישור הגופים המנהלים את מערך שכר העידוד. לדעת משרד מבקר המדינה, לפרק הזמן שבו התמיד דורש העבודה במקום העבודה יש חשיבות רבה, ואין דין עבודה לשעה אחת כדין עבודה לפרק זמן ממושך, הן מבחינת "ההצלחה" בהשמה, והן מבחינת ההשפעה שיש לכך על שוק העבודה. לדעת משרד מבקר המדינה, עמדת שיר ות התעסוקה ולפיה "משך ההשמה" נקבע לצורך חישוב שכר עידוד אך הוא "בשום פנים ואופן" אינו יכול לבטא "באמת" את משך הזמן שדו"ע עבד במקום עבודה מסוים - מרוקנת מתוכן את הבסיס שעליו מושתת תשלום שכר עידוד, על כל המשמעויות שבדבר. . משרד מבקר המדינה העלה כי 88,113 (35% ) מתוך 249,432 ההשמות שדווחו בשירות התעסוקה בשנים 2008 ו- 2009 הסתיימו בתוך פרק זמן של פ חות משלושה חודשים ולפיכך אינן נחשבות השמות איכותיות. 59,035 ( השמות67% מההשמות הללו) נמשכו חודש או פחות, ו 4,649 השמות (כ -5% מהן) נמשכו יום אחד בלבד, דהיינו למחרת יום רישום ההשמה חזר דורש העבודה להתייצב בלשכה. משרד מבקר המדינה מעיר שחלק ניכר מההשמות ששירות התעסוקה דיווח עליהן לא היו פתרון תעסוקתי לטווח ארוך, ורובן הסתיימו בתוך פרק זמן קצר מאוד. אמנם השירות אחראי רק להשמה עצמה ומשך ההשמה עשוי להיות מושפע מגורמים רבים, ובהם מצב המשק, אולם עדיין יש חשיבות רבה לפילוח הנתונים כדי שיהיה אפשר לעמוד על מגמות ובעיות. לפיכך, על שי רות התעסוקה לפלח את נתוני משך ההשמות ולפרסמם בציבור. לדעת משרד מבקר המדינה, על שירות התעסוקה להקפיד על דיוקם ואמינותם של נתוני ההשמות, ובכלל זה לדווח לביטוח ה לאומי על כל השמה הידועה לשירות. על השירות והביטוח הלאומי לפעול לאימות, לעדכון ולתיאום הנתונים ביניהם. יודגש כי הנתונים הללו משמשים גם לחישוב שכר עידוד ולעתים הם רלוונטיים אף לתשלום קצבאות מהביטוח הלאומי ולהצגת נתונים מהימנים על העסקת דורשי עבודה במדינה. למשל, לנתונים לא מדויקים עשויות להיות השפעות של ממש על היקף ההוצאות אשר יושתו על הקופה הציבורית. לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח ת שובת השירות יש מקום לבחון מחדש את המדדים המשמשים לתשלום שכר עידוד. . לדעת משרד מבקר המדינה, על רשויות ציבוריות לדייק עד כמה שניתן בדיווחים שהן מוסרות לרשויות אחרות, למקבלי ההחלטות ולציבור כולו. אשר על כן, נתונים בדבר "השמות" של שירות התעסוקה אמורים לכלול השמות שאכן בוצעו על ידי הש ירות - השמות לשכה. נוסף על כך על השירות למסור מידע כמותי על אותן השמות עצמיות המשקפות, בדרך כלל, את מצב התעסוקה במשק. נתונים אלה, ניתן וראוי לתמוך בהסברים ובמידע, ובכלל זה מידע על פעולות לסיוע בהשגת עבודה לדורשי העבודה לסוגיהם. 2. בביקורת הועלה כי הנתונים על השמות עצמיות משמשים גם חלק מבסיס החישוב של שכר העידוד לעובדי הלשכות. על פי שיטת שכר העידוד של השירות, משקלה של השמת לשכה בחישוב רב יותר ממשקלה של השמה עצמית, כי התשומות שהעובד נדרש להשקיע בהשמת לשכה גדולות יותר מטבען. עם זאת, באוקטובר 2011 מסר שירות הת עסוקה למשרד מבקר המדינה נוהל חדש בנושא השמות אשר תחולתו מינואר 2011 :. בנוהל זה הוגדרו ארבעה סוגי השמות לדעת משרד מבקר המדינה, הנתונים בדבר השמו ת שביצע השירות צריכים לשקף את עיקר פעילות השירות ואת הצלחתו בתחום ההשמה, ובשל כך יש לעשות הבחנה בין השמות שהשירות ביצע ובין תשומות אחרות של השירות, שתוצאותיהן הן חיפוש עבודה עצמי ופעולות אחרות בשוק העבודה. על שירות התעסוקה לפרט ולפלח את הנתונים בדבר ההשמות, ולהבהיר את הנתונים ואת מקורות המידע על התפלגות ההשמות ועל משך ההשמות. . משרד מבקר המדינה הצליב את נתוני ההשמות ששירות התעסוקה רשם בשנת 2008 עם נתוני העובדים השכירים שעליהם דיווחו המעסיקים לביטוח הלאומי. מהבדיקה עלה כי מתוך 103,963 דו"ע ששירות התעסוקה רשם להם השמות בשנת 2008 , 15,591 חזרו להתייצב בלשכה בתוך שבוע ימים, ולפיכך משך השמתם נרשם כשבוע. זאת, בעוד שעל פי נתוני הביטוח הלאומי, לפחות 16% ( מהם 2,585 דו"ע מתוך 15,591 ) לכאורה לא עבדו במהלך השבוע שבו נרשם שהושמו- לא אצל המעסיק הרשום בשירות התעסוקה ולא אצל אף מעסיק אחר, ולמ עשה הם לא עבדו כלל במהלך שנת 2008 . לדעת משרד מבקר המדינה, הממצאים האמורים מחייבים תיאום הדוק בין שירות התעסוקה והמוסד לביטוח לאומי על מנת לקבוע זכאות או אי- זכאות לקצבאות של דורשי עבודה אשר הושמו בעבודה לפרק זמן קצר. . המשקפים נאמנה את פעולותיהם של עובדי לשכות התעסוקה ואת מידת הצלחתם בהשגת היעדים שלשמם הוקם שירות התעסוקה. הממצאים מעידים גם על הצורך בתיאום בין מערכת ההשמה של שירות התעסוקה למאגר הנתונים של המוסד לביטוח לאומי. ובכלל זה על הצורך בדיווח מלא ומדויק של השירות לביטוח הלאומי על כל השמה שהוא מבצע, לרבות על משך ההשמה, ועל הסירובים הנרשמים. לדעת משרד מבקר המדינה, על שירות התעסוקה לדאוג לכך שאופן תשלום שכ ר עידוד לא יחרוג מהמסגרת שקבעו ואישרו הגופים המוסמכים, ובכלל זה לבחון את המדדים הכלולים בחישוב שכר העידוד בשירות ואת אמצעי הדיווח והבקרה על נתוני הביצוע. .הנתונים בדבר היקף ההשמות שמבצע שירות התעסוקה משמשים מדד מרכזי לבחינת יעילותו ותרומתו של השירות, ואף משמשים מרכיב מרכזי בחישוב שכר עידוד לעובדי השירות. בשל כך חיוני שהד יווחים של השירות בדבר נתוני ההשמות יהיו אמינים, מלאים, מפולחים לחתכי משנה, מבוארים ומדויקים ככל האפשר. על שירות התעסוקה להבחין בין דיווח על השמות שהשירות ביצע ובין תשומות אחרות שהושקעו בדורשי עבודה שמצאו עבודה בכוחות עצמם. נמצא כי הדיווחים על השמות ופעולות אחרות במערכת הממוחשבת של שירות התעסוקה נעשים ללא אסמכתאות לאימות הנתונים וללא בקרה מספקת על הנתונים שמוזנים למערכת. ממצאי הדוח מעלים כי התבצע רישום לקוי של נתונים, והדבר מלמד על פגמים במערך הבקרה של השירות ועל הצורך בחסמים במערכת הממוחשבת של רישום ההשמות. לדעת משרד מבקר המדינה, יש לנקוט את הצעדים הנחוצים על מנת שהמערכת הממוחשבת של השירות והבקרה עליה יכללו נתונים כאמור, על פי הנתונים הקיימים במערכת ההשמה של שירות התעסוקה, מרבית הסירובים שנרשמו - כ-67% מהם- נרשמו לדורשי עבודה שממילא לא היו זכאים לקצבה כלשהי, ומכאן שרישום הסירוב לא הביא להטלת סנקציה. לפיכך לדעת משרד מבקר המדינה אין להביא בחשבון סירובים כגון אלו לצורך חישוב שכר עידוד, שכן הם אינם על פי הקריטריונים שנקבעו בנושא. מתשובת השירות עולה כי מדובר בעיקר במקרים שבהם המעסיק כבר ידוע והפניית דו"ע מתבצעת ללא השקעת מאמץ מיוחד לאיתו ר מקום העבודה או להכשרת דו"ע. מכאן שספק אם יש בהכללת הנתונים הללו בדיווחי השירות בתור השמות רגילות כדי לתרום למצג נכון של מצב התעסוקה במשק ושל תרומת השירות למציאת מקומות עבודה. כמו כן, תמוהה העובדה שנתונים אלה נכללים בדיווחים לצורך חישוב שכר העידוד. מכל מק ום, לדעת משרד מבקר המדינה על שירות התעסוקה להפריד בין דיווחים אלה ליתר דיווחי ההשמות, שכן במקרים אלה מדובר למעשה באותם עובדים המשובצים באופן חוזר באותם מקומות עבודה, ולא בהשמות חדשות המהוות פתרון תעסוקתי.
לדעת משרד מבקר המדינה, פילוח הנתונים לפי היקף משרה ופרסומם היה מוסיף רובד חשוב להבנת המצב במשק וגם לעניין חישוב שכר עידוד, שכן במודל של חישוב שכר עידוד הוגדר המונח "השמות" כ"מספר העובדים מתוך אוכלוסיית דו"ע שלגביהם בוצעה השמה כלשהי" ולא כסך ההשמות שנרשמו.