משרד הכלכלה והתעשייה . מרכז ההשקעות .לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שבחינת עמידתן של החברות בתכניות שאושרו להן לא תתבסס על ביצוען בעת קבלת בקשות עתידיות של חברות אלה. לדעת משרד מבקר המדינה, על מרכז ההשקעות לשפר את הבקרה על עמידת החברות בתנאי כתב האישור בתקופת ביצוע ההשקעה; כך יוכל לקבל את ההחלטה על ביטול כתב האישור ועל החזר כספי המענק קודם שהחברה תגיע לחדלות פירעון. לצורך כך ראוי כי בהליך קבלת ההחלטות של מינהלת מרכז ההשקעות בכל הנוגע לחברות שאינן עומדות בתנאי כתב האישור תתקיים התייעצות מקצועית עם חשב משרד התמ"ת. כמו כן, על חשבות משרד התמ"ת ועל מרכז ההשקעות לפעול לקידום הגבייה מחברות שלא השיבו את כספי המענק כנדרש. כן ראוי לשקול את האפשרות שכספים שיתקבלו במסגרת הליכי גבייה מחברות אלה ישמשו שוב את מרכז ההשקעות למתן הטבות למשקיעים. לדעת משרד מבקר המדינה על מרכז ההשקעות בשיתוף משרד האוצר לגבש לאלתר מדיניות ונוהלי עבודה בנושא שיובאו בהם בחשבון גם שיקולים של תכנון השקעות לטווח ארוך. אף על פי שמשרד מבקר המדינה קבע כי יש לעגן אישור תכניות השקעה גדולות בנוהל מוסדר, לא פעל מרכז ההשקעות לקביעת נוהלי עבודה ומדיניות מוגדרת בעניין השקעות ענק במסלול המענקים. הדבר עלול לפגוע בעקרון השוויון ובתהליך קבלת ההחלטות מסוג זה. מהתשובות הסותרות של משרד החקלאות ושל הלשכה המשפטית של משרד התמ"ת עולה כי נושא זה עודנו "נופל בין הכסאות", ותשובותיהם מדגישות את הצורך להקים פורום משותף של מינהלות ההשקעה. .שיתוף הפעולה בין המינהלות וישקלו דרכים לתיאום עמדות בסוגיות המתעוררות מפעם לפעם שיש להן קשר לשלושתן, לסיוע בהתגברות על כשלים וחסמים בפעולתן ולהגדרת תחומי הפעילות של כל מינהלה. אף שיחידת הביקורת הפנימית העירה על כך שהשעבוד הצף אינו בטוחה מספקת, ואף שנוהלי מרכז ההשקעות הסדירו את האפשרות לדרוש ערבות כתנאי לאישור תכנית השקעה במצבים מסוימים, מרכז ההשקעות מסתפק בבטוחה אשר כמעט אינה אפקטיבית ולרוב אינה גורם משמעותי ביכולתו לגבות את החובות מחברות שאינן עומדות בתנאי כתב האישור שניתן להן. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שוועדה המוקמת לבחינת מנגנון ההטבות הניתנות במסגרת החוק תבחן את מכלול ההיבטים הנוגעים ליישום החוק כדי שלא יהיה צורך בהקמת ועדה נוספת זמן קצר לאחר מכן כפי שאירע כמה פעמים בשנים האחרונות. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח ממצאי מחקרים, מסקנות ועדות קודמות ומסקנות ועדת שני, ראוי כי הממשלה תמנף את פעילותה של הוועדה ותשתמש בהמלצותיה לש ם גיבוש כלי סיוע אפקטיביים יותר לפיתוח התעשייה באזורי הפיתוח, לרבות קביעת היקף המשאבים שיוקצו ליישום כלי הסיוע ואופן חלוקתם. במסגרת זו ראוי כי הממשלה תבחן באופן מקיף ויסודי את הכלים האפשריים לצמצום פערים חברתיים וצמיחה כלכלית של אזורי הפריפריה. על מינהלת מרכז ההשקעות למלא את כל התפקידים המוטלים עליה מכוח החוק ולהיות גורם מרכזי ומקשר אפקטיבי בין המשקיעים לגורמי השלטון הנוגעים לביצוע ההשקעה המתוכננת. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר ועל משרד התמ"ת לוודא שהחלטות הממשלה יעלו בקנה אחד עם האמנות הבין-לאומיות שעליהן חתמה מדינת ישראל. בית המשפט העליון21 עמד על חשיבות קציבת הכהונה של נושאי משרות ציבוריות. למרות זאת לא קצבה הממשלה את כהונתו של נציג הציבור במינהלת מרכז ההשקעות. אף כי לכהונתו של נציג הציבור מלאו בינואר 2011 שלוש שנים ואין כל מניעה כי ימשיך בתפקידו, ראוי כי מינויו יהיה קצוב לפרק זמן מוגדר מראש. עוד ראוי שתיקבע מטרת צירופו ויוגדרו תפקידיו וזאת בשל היותו הגורם המייצג את הציבור במינהלה. יוצא אפוא שבמשך השנים לא הוקמה המועצה. תחת זאת העדיפה הממשלה לבחון את החוק ואת הדרכים להגשמת מטרותיו באמצעות ועדות וגופים חלופיים שהוקמו חדשות לבקרים. לדעת מ שרד מבקר המדינה, על מרכז ההשקעות, כגוף הנותן שירותים לציבור היזמים והמשקיעים בישראל ומחוצה לה, להבהיר את הוראות החוק, ולהקפיד על עדכון שוטף של המדריך לחוק ועל פרסום מידע מקיף באתר האינטרנט של המרכז על מנת לאפשר ליזמים המעוניינים בכך להגיש למרכז ההשקעות את בקשותיהם בעצמם, מבלי צורך להיעזר במתווכים23. .לפגוע בתקינות ההליך המינהלי. נוכ ח חשיבות רישום הפרוטוקולים, יש להקפיד שבכתבי המינוי של ועדות יוספו הנחיות בעניין זה שיבטיחו שקיפות מרבית. משרד מבקר המדינה מעיר, כי עקב פרק הזמן הארוך שחולף מהגשת בקשה עד הדיון בה במינהלת ההשקעות, עלולות חלק מהבקשות להיות לא עדכניות ואף לא רלוונטיות. כמו כן, בשל ההמתנה הארוכה לדיון והדפוס של שינויים תכופים בחקיקה, אפשר שיחולו שינויי חקיקה שיש בהם כדי להשפיע על זכאותו של המבקש לקבלת ההטבות 28 . לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמרכז יקבע מועדים קבועים להגשת הבקשות לפי תחומי השקעה או לפי כל אמת מידה אחרת כדי לצמצם את מספר הבקשות הממתינות לטיפול. לדעת משרד מבקר המדינה, אם הפרוטוקולים אכן משקפים נאמנה את הדיונים, הרי שמקצת הדיונים לא היו יסודיים. על מינהלת מרכז ההשקעות להקפיד על דיונים יסודיים ועל תיעוד הולם של הליך הטיפול בבקשות למענקים ולהטבות מכוח החוק, לרבות דיוניה, על מנת להבטיח את תקינות בחינת הבקשות ואת היכולת לקיים בקרה עליה. מאחר שהמרכז אוטונומי מבחינה תקציבית, ראוי שהמינהלה תפעל במשנה זהירות בחלוקת כספי ציבור. נמצא כי ממרס 2006 עד פברואר 2009 לא מונתה ועדת ערר, כפי שהחוק מחייב, ובשל כך לא נדונו עררים. מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בתקופה זו המתינו 13 מגישי עררים לדיון בעניינם. מינואר 2000 עד ספטמבר 2010 , מועד ביצוע הבדיקה, היה משך הזמן הממוצע ממועד הגשת ערר עד הדיון בו (בעניין עררים שטרם נדונו - עד הבדיקה) 454 ימים. לדעת משרד מבקר המדינה, ההמתנה הממושכת פוגעת בשירות שניתן למגיש הערר ועלולה לייתר את הערר בשל שינויים באפשרויות העסקיות שלו. .משאבים ולהגדיר באופן מפורש את המדיניות, כלי הסיוע והאמצעים לקידום כל אחת ממטרות החוק. .אחד הכלים העיקריים לעידוד ולפיתוח התעשייה בישראל הוא החוק לעידוד השקעות הון, אשר נועד לקידום ולפיתוח התעשייה והכלכלה ולהגדלת ה תעסוקה במשק. בשנים האחרונות הוקמו ועדות לבחינתו ונעשו בו שינויים רבים. השינויים התכופים גורמים לאי -ודאות בקרב משקיעים ועלולים לפגום ביישום מטרותיו. על כן מן הראוי כי משרד האוצר ומשרד התמ"ת ישקלו ביסודיות בבואם ליזום שינויים בחוק את כל ההיבטים הנוגעים לו, ו בכלל זה יקיימו בחינה תקופתית של יעילות ההטבות הניתנות מכוחו. כמו כן ראוי שבהמשך לעבודתה של ועדת שני תעשה הממשלה בחינה מקיפה של כלי הסיוע לפיתוח התעשייה באזורי פיתוח ותבחן את האפקטיביות שלהם לפיתוח כלכלי ולהגדלת התעסוקה באזורי פריפריה. על מרכז ההשקעות לשפר את השירות הניתן ליזמים הפונים אליו, ולשם כך למלא את התפקידים המוטלים עליו מכוח החוק; להנגיש ולהבהיר את הוראות החוק לציבור המשקיעים; לקצר את משך ההמתנה של מגישי הבקשות למתן הטבות מכוח החוק לדיון במינהלת המרכז; לקיים בקרה נאותה על עמידת החברות בתנאי החוק וכתבי האישור ולהקפיד על החזר המענק של חברות שאינן עומדות בתנאים אלו, על מנת שכספי הציבור ישמשו למטרות לשמן נועדו. עקב הפחתת תקציב המענקים שנותן מרכז ההשקעות מכוח החוק בעשור האחרון, חשוב במיוחד שמשרד התמ"ת יעשה כל שביכולתו כדי לנצל ביעילות תקציב זה למימוש מדיניות הממשלה וליישום מטרות החוק. על הממשלה - בראש וראשונה על משרד האוצר ועל משרד התמ"ת - לאגם לדעת משרד מבקר המדינה, מן הר אוי שמנהלי מינהלות ההשקעה במשרד התמ"ת, במשרד התיירות ובמשרד החקלאות יפעלו להגברת כדי לוודא שכספי הציבור שמרכז ההשקעות מופקד עליהם ישמשו להשגת מטרות החוק, על המרכז לגבש נוהל לביצוע ביקורות שגרתיות בתקופת ההשקעות גם על חברות שאין בידיו מידע על בעיה כלשהי בתפקודן, בניגוד למצב כיום. גם בביקורת הנוכחית נמצא כי עם מתן האישור הסופי בכל אחד מהתיקים מסתיים בפועל הטיפול בתיק, ואין כל גורם במרכז ההשקעות המפקח על עמידת החברות בדרישות החוק ובתנאי כתב האישור, חרף העו בדה שמבקר המדינה העיר על כך בעבר. מרכז ההשקעות אינו מוודא שחברות אשר קיבלו אישור ביצוע סופי לא העתיקו את פעילותן לאזורים אחרים או השכירו לגורם אחר את הציוד שנרכש במסגרת התכנית המאושרת בניגוד לכתב האישור. רק אם החברה מעוניינת למכור את הציוד או את המפעל עליה לפנות למרכז ההשקעות, מאחר שעל נכסיה רובץ שעבוד צף35 . על מרכז ההשקעות לקיים ביקורת סדירה גם בתקופה שלאחר מתן אישור הביצוע הסופי. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התיירות, משרד האוצר ומרכז ההשקעות במשרד התמ"ת להסדיר ללא כל דיחוי את עבודת מינהלת התיירות, לרבות ועדת הערר ומעמדה המשפטי, כדי לאפשר מתן הטבות ומענקים מכוח החוק ולמנוע פגיעה אפשרית בתעשיית התיירות. לדעת משרד מבקר המדינה, המינויים התכופים של ועדות לבחינת החוק והשינויים הנעשים בחוק בעקבות המלצותיהן עלולים לגרום למשקיעים פוטנציאליים להימנע מהשקעות בארץ בשל קושי לתכנן השקעות לטווח בינוני וארוך ובגלל תחושת אי -יציבות 14 . על משרד התמ"ת ועל משרד האוצר למצוא את האיזון הראוי בין הצורך להתאים את החוק להתפתחויות הכלכליות ובין הצורך של המשקיעים הפוטנציאליים בוודאות וביציבות החוק. נמצא כי חלק מהפרוטוקולים של דיוני הוועדה אינם מפורטים דיים, ולא ניתן ללמוד מהם על תוכן הדיונים ועל העמדות שהוצגו לחבריה. כמו כן לא נכתבו פרוטוקולים בשלוש מישיבותיה ובישיבה של צוות משנה שהקימה. היעדר פרוטוקולים מונע את השקיפות המתבקשת, ועלול
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמרכז ההשקעות ורשות המסים לא יסתמכו על הצהרותיהן של החברות ותהיה להם גישה זמינה לכל המידע הנדרש, כפי שהתחייבה הרשות בתשובתה למשרד מבקר המדינה בעניין הממצאים שהובאו בדוח מבקר המדינה משנת 2008 , כדי למנוע כפילויות אפשריות בקבלת הטבות, במיוחד כל עוד מסלול המענקים ומסלול הטבות המס הם מסלולים חלופיים לחברות שעליהן חל החוק לפני תיקון 68.