המוכנות לשוק העבודה המשתנה . הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה-21 משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פרויקט חצרות לימודיות המגשים את מדיניות משרד החינוך להרחיב את הלמידה החוץ-כיתתית, אשר טומנת . 21-בחובה כר נרחב להקניית מיומנויות המאה ה נמצא כי בפועל אושר שיעור מזערי של מרחבים חוץ-כיתתיים בבתיה"ס העל-יסודיים. מומלץ כי המשרד ינתח את הסיבות לכך, יגבש יעדים במסגרת תוכנית עבודה, יקבע לפרויקט מקורות תקציביים, ינתח את מספר הבקשות שהוגשו במסגרת הפרויקט עד כה ויבחן מהם כשלי הפרויקט ומהם החסמים העומדים בדרך להגשמתו, על מנת לעודד את בתיה"ס להקים חצרות לימודיות. משרד מבקר המדינה מציין כי משבר הקורונה והשלכותיו על מערכת החינוך מצביעים על חשיבותם של השימוש ברשת האינטרנט ושל המיומנויות הטכנולוגיות והדיגיטליות הנדרשות לתלמידים לצורך שימוש אפקטיבי בה, וכי ראוי לפתח את היכולות שנוצרו בבתי הספר בתקופה זו. מומלץ כי משרד החינוך ימשיך לעקוב אחר התפקוד של בתי הספר בתחום זה ולוודא כי השימוש ברשת האינטרנט וביכולות המקוונות שפותחו בעת משבר הקורונה . 37 -העל-יסודיים החלשים מהבחינה החברתית-כלכלית ובבתי הספר העל יסודיים בחינוך הלא-יהודי - כך שתובטח נגישות טובה למחשב לכל מורה בכל בי"ס. הבטחת הנגישות תאפשר למורה לרכוש בעצמו את מיומנות האוריינות הטכנולוגית והדיגיטלית, ולהעבירה כראוי לתלמידיו. מומלץ כי המשרד ישלים את הסקר הארצי המקיף על מצב התקשוב בבתי הספר ובהמשך יעדכן את הנתונים על זמינותם של מחשבים למורים באופן שוטף. בביקורת עלה כי בתיה"ס לרוב ממקדים את הלמידה בין ארבעת קירות 5%-הכיתה הבנויה; וכי בישראל לומדים בלמידה חוץ-כיתתית פחות מ . 73 בפינלנד50%- במדינות סקנדינביה ו40% מהזמן, לעומת גם בפגישות שערך משרד מבקר המדינה עם מנהלי בתי"ס בנושא צוין כי למידה בגבולות הכיתה מקשה על התלמידים, וכי יש צורך לאפשר להם למידה במרחב חוץ-כיתתי. כך למשל ציין אחד מהם כי ילדים בגיל הצעיר אינם יכולים רק לשבת בכיסא, ויש צורך לאפשר להם ללמוד גם בגן ירק, בפינת חי, בטיול ואף תוך כדי בנייה. על אף ההבנה כי למידה חדשנית והקניית מיומנויות מזדמנת בכל חלקי ביה"ס, ולא רק בכיתות הלימוד, עלה בבדיקה כי בפועל שיעור בתיה"ס שעושים שימוש בלמידה חוץ-כיתתית שכזו הוא מועט, כפי שיפורט להלן: סביבת לימודים המצוידת בכלים טכנולוגיים ודיגיטליים מתקדמים היא תנאי בסיסי וחיוני להקניית מיומנויות טכנולוגיות ודיגיטליות לתלמידי מערכת החינוך. היא מאפשרת לתלמידים שימוש נרחב ואפקטיבי בהם. הביקורת העלתה כי הכלים הטכנולוגיים והדיגיטליים אינם מצויים במידה מספקת בבתי הספר, וכי רמת השימוש בכלים הללו נמוכה. משרד מבקר המדינה מדגיש את הצורך בהשלמת ההצטיידות הנדרשת בבתי הספר בכלים הטכנולוגיים והדיגיטליים הנחוצים, ובהרחבת השימוש בהם בקרב התלמידים. נוכח משבר הקורונה מתחדדת חשיבותה של תשתית טכנולוגית ודיגיטלית מקיפה ואיכותית בבתי הספר, שתהווה את הנדבך הבסיסי והחיוני ללמידה מרחוק. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את תוכנית ההצטיידות של משרד החינוך שגובשה בתקופת הקורונה, כאמור בתגובתו המשלימה של משרד , לצורך צמצום הפערים בנושא תקשוב בתי הספר 2020 החינוך באוקטובר וקידום תשתית דיגיטלית ללמידה מרחוק. מומלץ שמשרד החינוך יפעל לניצול התקציב שהוקצה לו ליישום תוכנית מקיפה לטיפול בלמידה מרחוק בצל הקורונה, וזאת לצד המאמץ הנדרש .40מהמשרד לסגור מחסור של אמצעי קצה של תלמידים בבתיהם עוד מציין משרד מבקר המדינה כי מומלץ למסד מערך מתאים של הדרכה ותמיכה טכנית שיתמוך בתהליך זה, אחרת עלולים משאבים רבים שיושקעו בהצטיידות לרדת לטמיון. כמו כן, מומלץ להמשיך לפתח את רמת המחשוב של בתי הספר ולשלב הקניית מיומנויות שימוש במחשב, שכן אין להסתמך " במחשב בבתיהם הופך אותם Z-על כך שהשימוש שעושים ילדי "דור ה לבעלי בקיאות ביישומים הנדרשים לתלמיד במחשב, כדוגמת יישומי אופיס, . 41'הכנת מצגת, כתיבת מסמך, בניית גרף או תרשים וכד בביקורת עלה כי על אף הפוטנציאל הגדול הגלום בפרויקטים אלה, למשרד החינוך אין מחקר מלווה לפרויקטים; אין לו מעקב אחר איכות בתיה"ס המשופצות או החצרות הלימודיות M21 החדשניים המוקמים, כיתות ; אין מידע על תרומתם של מרחבים אלה ללמידה חדשנית 52המוקמות , על שביעות רצונם של גורמי השטח וכן על חסרונות 21-המותאמת למאה ה וחסמים בפרויקטים אלה. מומלץ כי המשרד ילווה את שלושת הפרויקטים החשובים האלה במחקר מלווה, אשר יבחן את יתרונות הפרויקטים וחסרונותיהם, יצביע על נקודות לשימור ולשיפור וכן על חסמים ויפיק מכל אלה תובנות כך שיוכל לשפר ולייעל את הפרויקטים. משרד מבקר המדינה בדק בבתיה"ס העל-יסודיים את נתוני החיבור לאינטרנט ומאפייניהם, באמצעות נתונים שהתקבלו ממינהל התקשוב. נמצא מבעלי קו 14%- מבתיה"ס העל-יסודיים יש קו אינטרנט, אולם ל95%-כי לכ האינטרנט אין חיבור של כיתות הלימוד לרשת האינטרנט. זאת ועוד, נמצא כי נפח הגלישה הפוטנציאלי (רוחב הפס) אינו אחיד לכל בתיה"ס; מקרב הם 43%-בתיה"ס שיש נתונים בנוגע לשיעור ניצול קו האינטרנט שלהם כ ); 100M/15M( בעלי רוחב פס בינוני5%-); כM50/M10( בעלי רוחב פס נמוך אין מידע על רוחב 26%-); ועבור כ200M/30M( בעלי רוחב פס גבוה26%-כ הפס. מהתרשים עולה כי היחס בין מספר המורים למספר המחשבים בחינוך הממלכתי טוב יותר מהיחס בחינוך הממלכתי-דתי ובחינוך החרדי; בולט במיוחד מיעוט המחשבים למורים בחינוך החרדי. יצוין כי עבור רוב בתי הספר הממלכתיים והממלכתיים-דתיים היו למשרד 64%- ו70%( החינוך נתונים על היחס בין מספר המורים למספר המחשבים מבתי הספר, בהתאמה), ואילו לגבי בתי הספר החרדיים היו למשרד החינוך מבתי הספר). 4%-נתונים רק עבור מיעוט קטן מהם (כ למשרד החינוך מידע חלקי על מספר המחשבים שיש למורים בבתי הספר העל-יסודיים. הדבר אינו מאפשר לו לקבל תמונת מצב מקיפה ועדכנית על הנגישות של השימוש במחשב למורים. מהנתונים הקיימים עולה שנגישות השימוש במחשב למורי בתי הספר העל-יסודיים אינה גבוהה דיה, אף על פי שהמחשב הוא כלי עבודה חיוני למורה. מצב זה שכיח בעיקר בבתי הספר העל-יסודיים החלשים מהבחינה החברתית-כלכלית ובבתי הספר העל- יסודיים בחינוך הלא-יהודי. בדומה להמלצות בדבר שיפור יחס מספר התלמידים למחשב, מומלץ כי משרד החינוך יקבע גם את היחס הנדרש של מורים למחשב בבתי הספר, ובהתאם לכך יפעל לשיפור היחס הקיים בבתי הספר שבהם נגישות השימוש במחשב למורים נמוכה. על המשרד לעשות זאת תוך התמקדות בבתי הספר . נכון למועד 78 בתי"ס על-יסודיים 2,265-במדינת ישראל פועלים כיום כ הביקורת, הסביבה הלימודית שבה פועלים בתי"ס אלה, כפי שמעידים , ומקשה על 21-המנהלים, אינה מותאמת ללמידה חדשנית התואמת למאה ה באופן מיטבי.21-בתיה"ס להקנות לתלמידיהם את מיומנויות המאה ה מומלץ כי משרד החינוך יבחן את הנתונים ואת עמדות המנהלים והמפמ"רים ויגביר את המאמצים לשיפור הסביבה הפיזית ומרחבי הלמידה החדשניים בבתיה"ס העל-יסודיים, באופן שיתרמו לטיוב הקניית מיומנויות לתלמידים. לשדרוג M21 משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את היוזמה לקידום פרויקט (אשר הינו פרויקט M21 כיתות האם. עם זאת, היקף השיפוץ של כיתות ) 21-הדגל של המשרד, למטרת פיתוח סביבות למידה המותאמות למאה ה מתוך סך הכיתות 1.5%-בבתיה"ס העל-יסודיים בפרט עומד כאמור על כ הקיימות לשלב גיל זה. מומלץ כי משרד החינוך יקבע מדדים לבחינת יעילות הפרויקט והצלחתו, M21-יבצע תהליכי מדידה ולמידה ובהתאם ישקול הרחבת מספר כיתות ה בכלל, ואלו שנבנות בבתיה"ס העל-יסודיים בפרט. כמו כן, מומלץ לבחון כיצד ניתן לעודד את היישובים שמפעילים בתי"ס על-יסודיים וטרם נבנו להשתתף במכרז ולהגיש בקשה לשיפוץ כיתות שכאלו. M21 בתחומם כיתות עולה כי בישראל שביעות הרצון של TALIS 2018 מהנתונים המוצגים במחקר מורים מהסביבה הפיזית של בתיה"ס נמוכה משמעותית משביעות רצונם של . על מנת שתוכל להיות סביבת לימודים פיזית המזמנת OECD-עמיתיהם ב , מומלץ כי משרד 21-למידה אחרת ותומכת בהקניית מיומנויות המאה ה החינוך ימשיך לפעול לשיפור סביבת הלימודים. מומלץ שמשרד החינוך ישלים את גיבוש נתוני הכיתות המתוקשבות בכלל בתי הספר. עוד מומלץ כי משרד החינוך יבחן קידום של תוכנית התקשוב במגזרים שבהם שיעור יישומה נמוך, ובפרט בחמישונים הנמוכים ובחינוך החרדי. כל זאת מתוך שאיפה להקנות לכלל התלמידים מיומנויות טכנולוגיות ודיגיטליות ולתת בידם כלים שיאפשרו להם להשתלב בשוק העבודה המשתנה. משרד מבקר המדינה מדגיש את החשיבות בהשלמת מהלכי ההצטיידות וזאת על מנת לסגור את פערי התקשוב העמוקים בין בתי הספר. בכל הנוגע לבתי ספר בחינוך החרדי מומלץ לשתף את רשתות החינוך החרדיות בגיבוש תוכנית תקשוב מקיפה וסדורה, שמצד אחד תתאים למאפייניו של מגזר חינוך זה, ומצד שני תאפשר לו להקנות לתלמידיו מיומנויות טכנולוגיות ודיגיטליות שנדרשות להם מאוד כדי להשתלב בשוק העבודה כיום, ובפרט בשוק העבודה המשתנה. כמו כן מומלץ לתת דגש מיוחד לכל בתי הספר באשכולות החברתיים-כלכליים הנמוכים ביותר על מנת להקנות לתלמידיהם את האמצעים ההכרחיים להטמעת מיומנויות האוריינות הטכנולוגית והדיגיטלית. ראוי שמהלך זה ייעשה בשיתוף הרשויות המקומיות שבהן נמצאים בתי הספר. מהתרשים עולה כי היחס בין מספר התלמידים למספר המחשבים בחינוך היהודי הוא טוב בהרבה מהיחס בחינוך הערבי - שיעור בתי הספר בעלי היחס 9 תלמידים למחשב (היחס הטוב ביותר) בחינוך היהודי גבוה פי5 של עד מאשר בחינוך הערבי, ובעוד שמחצית מבתי הספר בחינוך הערבי הם בעלי תלמידים למחשב (היחס הגרוע ביותר), יחס זה נמצא רק 20 יחס של מעל מבתי הספר בחינוך היהודי.14%- משרד החינוך לא הגדיר מהו היחס הרצוי של מספר תלמידים למחשב בבתי הספר - לא בתוכניותיו האסטרטגיות ולא בתכנון העבודה השנתי, וממילא גם לא קבע כיעד שלרשות כל תלמיד יעמוד מחשב לשימוש אישי. מצב זה מנע גיבוש של תפיסה ברורה ומחייבת להשגת יחס בין מספר תלמידים למחשב שיאפשר הטמעה אפקטיבית של מיומנויות טכנולוגיות ודיגיטליות בקרב תלמידי מערכת החינוך, והותיר חלק גדול מבתי הספר במצב של מספר תלמידים גדול לכל מחשב. המשמעות היא, כמובן, נגישות נמוכה לשימוש במחשב לתלמידים הללו. נוסף על כך, בידי משרד החינוך קיימים נתונים חלקיים בלבד על מצאי המחשבים המשמשים את התלמידים ועל מצאי המחשבים המשמשים את המורים בבתי הספר. להלן פירוט: מהתרשים עולה כי רק בקרוב לרבע מבתי הספר העל-יסודיים נגישות התלמידים למחשב היא ביחס של מחשב לכל חמישה תלמידים ומטה; תלמידים 20 ובקרוב לרבע מבתי הספר העל-יסודיים מחשב אחד משרת מעל - נגישות נמוכה ביותר למחשב. נתונים אלו משליכים על זמינות המחשבים ככלי ללימוד שוטף עבור התלמידים בבתי הספר הללו. מהתרשים עולה כי ככל שדירוגם החברתי-כלכלי של בתי הספר שלגביהם יש למשרד החינוך נתונים הוא גבוה יותר, כך היחס בין מספר התלמידים תלמידים 5 למחשב בהם טוב יותר: שיעור בתי הספר בעלי היחס של עד למחשב (היחס הטוב ביותר) הוא הנמוך ביותר בקרב בתי הספר הממוקמים ) והגבוה ביותר בקרב בתי הספר הממוקמים 17%( באשכולות הנמוכים ); בהתאם, שיעור בתי הספר בעלי היחס של מעל 30%( באשכולות הגבוהים תלמידים למחשב (היחס הגרוע ביותר) הוא הגבוה ביותר בקרב בתי 20 ) והנמוך ביותר בקרב בתי הספר40%( הספר הממוקמים באשכולות הנמוכים ). 10%( הממוקמים באשכולות הגבוהים מהתרשים עולה כי בחינוך הממלכתי-דתי המצב טוב יותר מאשר בחינוך תלמידים למחשב (היחס 5 הממלכתי: שיעור בתי הספר בעלי היחס של עד מאשר בחינוך הממלכתי, 1.25 הטוב ביותר) גבוה בחינוך הממלכתי-דתי פי תלמידים למחשב (היחס הגרוע 20 ושיעור בתי הספר בעלי היחס של מעל ביותר) נמוך בחינוך הממלכתי-דתי בכשני שלישים מאשר בחינוך הממלכתי. יצוין כי למשרד החינוך אין נתונים על יחס מחשבים לתלמיד בחינוך החרדי כלל. משרד החינוך לא קבע תקן בעניין נגישות סבירה של מספר תלמידים למחשב בבית הספר. מהנתונים שבידיו עולה תמונה שלפיה נגישות השימוש במחשב לתלמידי בתי הספר העל-יסודיים אינה מאפשרת לכל התלמידים זמינות שוטפת למחשב ככלי למידה קבוע והכרחי. זמינות נמוכה יותר של מחשבים לתלמידים בבית הספר נמצאה בקרב אוכלוסיות מוחלשות מהבחינה החברתית-כלכלית ובקרב החינוך הלא-יהודי; על פי נתוני הלמ"ס באוכלוסיות אלה גם הזמינות למחשב ביתי, נישא או מחשב לוח (טאבלט) היא הנמוכה ביותר. מתוך כלל הנתונים שהוצגו לעיל מסתמן כי בתי הספר בחינוך החרדי ממעטים להשתתף בתוכנית התקשוב שמוביל משרד החינוך וכי שיעורן של הכיתות המתוקשבות בבתי ספר אלו נמוך ביותר. נתונים אלו מצטרפים להיבטים נוספים שעליהם הצביע מבקר המדינה זה מכבר, ולפיהם קיים פער משמעותי .25בין החינוך במגזר החרדי לבין זה הניתן למגזרים אחרים בחברה הישראלית משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את תוכנית ההצטיידות של משרד החינוך שגובשה בתקופת הקורונה לצורך צמצום הפערים בנושא תקשוב בתי הספר וקידום תשתית דיגיטלית ללמידה מרחוק, בהתאם לתגובתו לממצאי הדוח . 2020 מחודש אוקטובר מומלץ כי המשרד יקבע סטנדרט ליחס סביר בין מספר התלמידים למספר המחשבים, תוך התחשבות באמצעי הקצה הנוספים העומדים לרשות בית הספר - ובכללם מחשבי לוח (טאבלטים), מחשבים ניידים וכו'. זאת, על מנת להבטיח נגישות למחשבים לכלל התלמידים במערכת החינוך הואיל וקיים צורך חיוני ביחס שיאפשר תדירות שימוש נכונה במחשב לכל תלמיד. על מנת להבטיח זאת מומלץ להשלים מיפוי הצרכים הנדרשים של התלמידים, למול סקר ארצי מקיף על מצב התקשוב בבתי הספר, ובהמשך מומלץ לעדכן את הנתונים באופן שוטף. כך יתאפשר מעקב רציף אחר תמונת המצב של תחום זה. מומלץ שהמשרד יפעל במסגרת תוכנית ההצטיידות הנוכחית וכן בתוכניות עתידיות לשיפור יחס מספר התלמידים למחשב בקרב בתי הספר בדירוג החברתי- כלכלי הנמוך ובקרב החינוך הערבי, כך שתובטח נגישות סבירה למחשב לכל תלמיד . עמידה במשימה זו תשפיע על איכות הלמידה של התלמידים ותאפשר 34בכל בי"ס .35, ובפרט אוריינות טכנולוגית ודיגיטלית 21- מהתרשים עולה כי רק ברבע מבתיה"ס העל-יסודיים נגישות המורים למחשב מבתיה"ס העל-יסודיים 40%-היא ביחס של מחשב לכל מורה או שניים, וב מורים, נגישות נמוכה ביותר למחשב עבור המורים 5-יש מחשב אחד ליותר מ בבתי הספר הללו. סביבת הלימודים הטכנולוגית ותשתיות התקשוב של בתיה"ס העל-יסודיים, ובפרט של החטיבות העליונות ושל בתיה"ס באזורים בעלי אוכלוסייה חלשה מהבחינה החברתית-כלכלית, אינן מספקות בצורה מיטבית את התנאים הנחוצים להקניה אפקטיבית של האוריינות הטכנולוגית והדיגיטלית לתלמידי מבתיה"ס העל-77%- כ2018 החינוך העל-יסודי (חט"ב וחט"ע): נכון לסוף יסודיים לא נכללו בתוכנית התקשוב, ובחלק ניכר מבתיה"ס העל-יסודיים נגישותם של התלמידים ושל המורים לאמצעי למידה והוראה ממוחשבים בהתאמה). 40%- ו48%( מועטה נוכח משבר הקורונה מתחדדת חשיבותה של תשתית טכנולוגית ודיגיטלית מקיפה ואיכותית בבתי הספר, שתהווה את הנדבך הבסיסי והחיוני ללמידה מרחוק. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את תוכנית ההצטיידות של משרד החינוך שגובשה בתקופת הקורונה לצורך צמצום הפערים בנושא תקשוב בתי הספר וקידום תשתית דיגיטלית ללמידה מרחוק, כאמור בתגובתו המשלימה לממצאי דוח הביקורת. 2020 באוקטובר מומלץ שמשרד החינוך יפעל לניצולו של התקציב שהוקצה לו ליישום תוכנית מקיפה לטיפול בלמידה מרחוק בצל הקורונה, וזאת לצד המאמץ הנדרש מהמשרד לסגור מחסור של אמצעי קצה של תלמידים בבתיהם. כמו כן מומלץ שימשיך לפעול לפיתוחן ולהשלמתן של תשתיות התקשוב הנדרשות בבתיה"ס, בין השאר לצורך יצירת התשתית הנדרשת להקניה של אוריינות טכנולוגית ודיגיטלית לכלל התלמידים. גם סביבת הלימודים הפיזית בבתיה"ס בכלל, ובפרט בבתיה"ס העל-יסודיים (שבהם התמקד דוח זה), אינה תומכת באופן מספק בהקניית המיומנויות, והשינויים שמשרד החינוך עושה בסביבות הלימודים הם זניחים. מאות בתי"ס על-יסודיים טרם נערכו מבחינת המבנה והתשתיות שלהם ללמידה חדשנית, ומשכך נוסף חסם משמעותי להקניית מיומנויות המאה לתלמידים בחטיבות העליונות. 21-ה הואיל וחשיבות סביבת הלימודים הפיזית והטכנולוגית ותרומתה להקניית המיומנויות הנדרשות ברורות למשרד החינוך, מומלץ להמשיך לפעול כדי לקדם את שיפורה; להשלים את הרחבת מעגל בתיה"ס הנהנים מסביבה חדשנית ויעילה ומאמצעי טכנולוגיה שונים; ולעודד את בתיה"ס עצמם להשתתף בפרויקטים המקדמים הקמת סביבה שכזו. יש לראות צעד זה בחיוב. ראוי שגם האגף העל-יסודי ישקול לפעול בדרך דומה כדי לשפר את סביבת הלימודים הפיזית גם בבתיה"ס העל-יסודיים ולאפשרות להקנות את המיומנויות הנדרשות.21-ולהתאימה למאה ה על אף האטרקטיביות שבהקמת מוסד חדש ועל אף היתרונות הגלומים בכך שביה"ס יתוכנן בהתאם לגישות פדגוגיות חדשניות שיונהגו בו, מהלוחות עולה כי היקפו של הפרויקט ביחס לכלל בתיה"ס החדשים שמשרד החינוך בלבד.1%-הכיר בצורך בהקמתם הוא כ לנוכח ההזדמנות ליצור סביבה לימודית חדשנית, הטמונה בבניית בתי"ס, מומלץ כי משרד החינוך יגבש תוכנית ארוכת טווח לפרויקט זה. התוכנית תכלול התייחסות מפורשת לשלבי הגיל השונים שהיא אמורה לתת להם מענה, לרבות יעדים לכל אחד משלבי הגיל, ותתייחס למגזרים השונים, לאשכולות החברתיים-כלכליים השונים ולמסגרות התקציב המוקצות. כמו כן, על משרד החינוך להקפיד על ניהול המידע – זאת באמצעות טיוב הנתונים בדבר הבקשות המוגשות אליו במסגרת הפרויקט, ניתוח בקשות אלו ובחינה כיצד ניתן להגדיל את שיעור בתי הספר החדשניים המוקמים בכלל, ובשלבי החינוך העל-יסודיים בפרט. בעשותו כן מומלץ לתת עדיפות לבתי"ס ביישובים במדרג חברתי-כלכלי נמוך וכן ביישובים הלא-יהודיים, שמערכות החינוך שלהן סובלות משיעור נמוך במיוחד של בנייה חדשנית. בתוך כך, מומלץ כי המשרד יבחן כיצד ניתן להסיר חסמים, כך שכלל הרשויות המקומיות, בכלל המגזרים ובכלל היישובים, יוכלו להקים בתחומיהן מוסדות חדשניים שישפרו .21-את האפשרות להקנות לתלמידים את מיומנויות המאה ה , אף שרוב רובם של בתיה"ס העל- 2018 מכל האמור עולה כי נכון לסוף מהם אין חיבור של הכיתות 14%-יסודיים מחוברים לרשת האינטרנט, בכ מבתיה"ס שהם בעלי קו אינטרנט יש 20% לרשת. נוסף על כך, רק עבור מבתי"ס אלו קו 43%-למשרד החינוך נתונים על שיעור הניצול שלו, ובכ האינטרנט שברשותם מנוצל בשיעור נמוך, דהיינו יש ביכולתם להגדיל באופן ניכר את השימוש שתלמידיהם עושים ברשת האינטרנט כדי לחזק בקרבם את האוריינות הטכנולוגית והדיגיטלית. כמו כן, חלק ניכר ממנהלי בתיה"ס העל-יסודיים אינם סבורים שרשת האינטרנט בבית ספרם תומכת כראוי בהקניית המיומנויות הנדרשות. הנתונים שבתרשים מצביעים על כך שבשנת הלימודים התשע"ז, השנה האחרונה שלגביה עשתה ראמ"ה את ההערכה בנושא, בכמחצית מבתיה"ס העל-יסודיים - חט"ב וחט"ע - סברו המנהלים והמורים כי התשתית הטכנולוגית הקיימת של מידע ותקשוב אינה מאפשרת למידה משמעותית, משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את יוזמת משרד החינוך לקדם את פרויקט מוסדות חדשניים. עם זאת, וכפי שיוצג להלן, מספר הבקשות שהוגשו ואלו שאושרו במסגרת מכלל בתי הספר שהמשרד הכיר בצורך 2% - 1%-הפרויקט מסתכם בכ בהקמתם. להלן הפרטים: 4הבדיקות נעשו במשרד החינוך: במטה המשרד - לרבות במזכירות הפדגוגית (להלן - אגף תכנון); במינהל 5(להלן - המזה"פ); באגף בכיר לתכנון ואסטרטגיה ; באגף א' 7); באגף מחקר ופיתוח, ניסויים ויוזמות (להלן - אגף מו"פ6הפדגוגי ; באגף 8)לחינוך על-יסודי במינהל הפדגוגי (להלן - האגף לחינוך על-יסודי הבחינות; במינהל תקשוב, טכנולוגיה ומערכות מידע (להלן - מינהל התקשוב) ובמינהל הפיתוח. בין היתר התבססו הבדיקות על נתונים שהתקבלו מהגופים הללו. כמו כן נערכו בדיקות בבתי ספר על-יסודיים ברחבי הארץ. בדיקות .10 ובמכון סאלד9השלמה נעשו במכוני מחקר להוראה, לרבות במכון מופ"ת
התרשים מצביע על כך שכמחצית מבתיה"ס שבהם חטיבות ביניים - אם כאלו שבהם רק חט"ב ואם בתי"ס שש-שנתיים - השתתפו בתוכנית התקשוב של משרד החינוך; לעומת זאת, שיעור ההשתתפות של בתי"ס שהם חט"ע בלבד . עוד עולה מהתרשים 24 תלמידים - כמעט אפסי200,000-- שבהם למעלה מ - 2010 כי שתי תוכניות התקשוב שפעלו כמעט עשור - הראשונה בשנים , שעדיין פעלה במועד הביקורת, הביאו לתקשוב 2014 והשנייה משנת2013 של פחות מרבע מבתיה"ס העל-יסודיים. עם זאת, התמונה לעיל אינה מלאה כי אין בידי המשרד מידע מלא ועדכני על היקף תקשובם של בתי ספר שאינם משתתפים בתוכנית; תמונה כזו נדרשת למשרד, בין השאר, להערכת טיבם והיקפם של החסמים הקיימים בהטמעת מיומנויות טכנולוגיות ודיגיטליות בחינוך העל-יסודי.