הרשות הממשלתית למים ולביוב . תאגידי מים וביוב - אסדרה, ניהול ופיקוח בהליך אסדרה של תאגידי 2017 אף שהממונה על התאגידים החל בפברואר המים והביוב ופיקוח עליהם בנושא אפקטיביות הבקרה הפנימית, עד מועד , ההליך טרם הושלם ואף טרם יושם הפיילוט 2019 סיום הביקורת, דצמבר . 2017 שהוחלט עליו ביולי מומלץ כי הממונה על התאגידים יידרש לנושא אסדרת הבקרה הפנימית והביקורת החיצונית בתאגידי המים והביוב, ואף ישקול להביא את הנושא לדיון במועצת רשות המים, שבסמכותה לקבוע כללים החלים על כלל התאגידים. מן ויבחן כלים בדומה לאלה 2017 הראוי כי הממונה ישלים את בחינת החוזר משנת החלים על חברות ממשלתיות ורשויות מקומיות בעניין, מתן הנחיות מקצועיות לרו"ח המבקר, מתן הנחיות בדבר הצהרת המנהלים, מעקב אחר חתימת המנהלים ובקרה אחר עבודת הרו"ח המבקר והבקרה הפנימית בתאגידים. מן הראוי שרשות המים תקפיד לפרסם באתר שלה במרשתת (אינטרנט) את הצהרות המנהלים, במצורף לדוחות הכספיים של התאגידים, ואף תקפיד שההצהרות יהיו בנוסח המלא המתחייב על פי התקנות. משרד מבקר המדינה מציין כי המענקים ניתנים בדרך כלל בהקמה או באופן חד-פעמי, ואילו ההשקעות הנדרשות כדי לצמצם פערים במשק המים של התאגידים החלשים נמשכות ברציפות, נושא אשר ראוי לתת עליו את הדעת בתאגיד אזורי המשתף רשויות ותאגידים מסוגים שונים. הועלה כי רשות המים והתאגידים אינם מפרסמים לציבור באתרי המרשתת שלהם נתונים בדבר הצריכה המוגברת באף לא אחד מהאתרים האמורים. נמצא כי בדוחות השנתיים שהתאגידים מפרסמים לצרכניהם מצוין נתון בדבר מספר הפניות אליהם. יש תאגידים שאינם מפרטים את סוג הפניות, והתאגידים שמפרטים את סוג הפניות מסווגים אותן באופן שונה. חלקם מפרטים לפי מספר הפניות בגין תקלות, תשלומים, בירורים, זכאות להטבה, התקנת מדים, עדכון מספר הנפשות בנכס וכיוצא באלה, אך אין פירוט ברור של מספר הפניות בגין צריכה מוגברת ומספר הנזילות שהוכרו; וממילא אין מפורטים נתוני צריכה מוגברת בכל תאגיד. . 65%- ביחס חוב למאזן ברוטו הגבוה מ2018 תאגידים סיימו את27 נמצא כי תאגידים רב-רשותיים. ממוצע יחס החוב למאזן ברוטו בתאגידים 13 מתוכם תושבים גבוה יותר מממוצע יחס חוב 100,000 רב-רשותיים המשרתים מעל למאזן בכל קבוצות התאגידים האחרות. מהתרשים עולה כי הממוצעים של יחס החוב למאזן ברוטו ונטו בתאגידים גבוה יותר מכל קבוצות התאגידים האחרות. נתונים 100,000 המשרתים מעל 100,000 אלה מצביעים על כך שהתאגדות בתאגיד רב-רשותי המשרת מעל תושבים כשלעצמה אינה מביאה בהכרח ליחסי חוב למאזן משופרים. מומלץ כי הרשות תוודא קיומה של תכנית התייעלות וצמיחה בתאגידים בעלי שיעור רווחיות נמוך או שלילי ותבצע מעקב מעמיק אחר ביצועה. ברשויות המקומיות שטרם 2018 מהתרשים עולה כי שיעור פחת המים בשנת משיעור פחת המים הממוצע בתאגידים. 2.4%-התאגדו היה גבוה בכ משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי הן ממוצע הנורמה והן ממוצע פחת המים . לפי תחשיב משרד מבקר המדינה, סך 2018-2011 בפועל ירדו במהלך השנים 2018-2011 החיסכון השנתי שהושג בגין הירידה בפחת המים הממוצע בשנים . 2018 מיליון ש"ח לשנת 203- מיליון מ"ק בערך שנתי של כ 29-הסתכם בכ ) לבין 9.64%( ההפרש בין כמות פחת המים הממוצעת בפועל בכל התאגידים מיליון מ"ק 10-) מסתכם בכ7.97%( כמות פחת המים הממוצעת הנורמטיבית ; ובכך לא הושגה במלואה אחת 462018 מיליון ש"ח לשנת69-בערך של כ המטרות המרכזיות של רפורמת התאגידים. מומלץ כי רשות המים תתמקד בתאגידים החורגים מנורמת פחת המים ותפעל לגיבוש תכנית שתביא לעמידה בנורמות כנדרש, וכן תפקח על ביצועה. נמצא כי הפערים הגבוהים ביותר בין פחת המים בפועל לנורמת פחת המים היה 2018 נרשמים בתאגידים הזכאים שמשרתים אוכלוסיית מיעוטים. בשנת הערך הממוצע של פחת המים של התאגידים הזכאים יותר מפי שניים מאשר . מבדיקת ערכי פחת המים של כלל תאגידי המים והביוב 49ביתר התאגידים עלה כי הערך הגבוה ביותר של פחת המים באותה השנה עמד 2018 בשנת , והוא נרשם בתאגיד נווה מדבר המשרת אוכלוסייה בדואית בדרום. 36% על לפערים בין המגזרים קיימות השלכות לנושאים נרחבים במשק המים, לרבות תיאגוד אזורי, כפי שיורחב להלן. על רשות המים להביא לדיון לפני מועצת הרשות הצעות לצעדים שניתן לנקוט לצורך ייעול פעילותם של התאגידים הזכאים וצמצום הפערים הניכרים בין התאגידים הזכאים ליתר התאגידים, לרבות בעניין פחת המים הגבוה באותם תאגידים, וכן יעודדו את המשך צמצום פחת המים ביתר התאגידים. אחת המטרות המרכזיות שעמדה בבסיס רפורמת התאגידים היא התמודדות עם פחת המים, בייחוד לאור המחסור במים במדינת ישראל. הביקורת העלתה כי לאחר הרפורמה חלה ירידה בערכי הממוצע של פחת המים. עוד נמצא כי היה פחת המים ברשויות החייבות בתיאגוד שטרם התאגדו גבוה 2018 בשנת מפחת המים בתאגידים (ראו לעיל). על הרשויות המקומיות החייבות בתיאגוד שטרם התאגדו לפעול על פי חובתן החוקית להתאגד. על משרד האוצר ועל רשות המים בתיאום עם משרד הפנים, לבחון מהלכים שיביאו להתאגדותן. תיאגוד כאמור עשוי בין היתר להביא לצמצום פחת המים. תאגידים מפסידים שרובם10 נמצאו2018 משני התרשימים עולה כי בשנת ) רב-רשותיים. ממוצע שיעור הרווחיות בתאגידים הרב-רשותיים נמוך 6( מהממוצע בתאגידים החד-רשותיים והדו-רשותיים. נתונים אלה מצביעים על כך שהתאגדות בתאגיד רב-רשותי כשלעצמה אינה מביאה בהכרח תושבים. מכאן, יש גורמים 100,000-לרווחיות, גם אם התאגיד משרת מעל ל נוספים שצריכים להילקח בחשבון המשפיעים על יכולתו של התאגיד לממש את יתרונות הגודל, כגון תמהיל מתאים של מגזר ודירוג כלכלי-חברתי. מעלים כי חמישה מתוך התאגידים 2019 ממצאי בדיקת רשות המים משנת שהיא בדקה לא עמדו בתנאי ההשקעות המינימליות, ובהם ארבעה תאגידים רב-רשותיים. נוסף על כך, לפי דברי הממונה לא נבדק ביצוען של השקעות מינימליות בידי תשעת התאגידים הזכאים שהגישו בקשה לפטור, מכיוון שמלכתחילה הם לא עמדו בתנאי הפטור מתיאגוד. לאור הגידול באוכלוסיית ישראל בעשור האחרון כעולה מהתרשים, והצפי , מומלץ כי רשות המים תמשיך 562024 מיליון תושבים בסוף 10-להגיע ל לבדוק את תוכניות ההשקעה של התאגידים, ובין היתר גם בהלימה לגידול הצפוי באוכלוסייה, לתוכניות הפיתוח והבנייה באזורים השונים ולתיאגוד האזורי הצפוי. מנגנון הסבסוד הצולב בתעריף אמור לתת מענה על ההבדלים בין התאגידים הנובעים ממאפייניהם השונים, ובין היתר לאפשר מחיר אחיד לצרכן. עם נותרו רובם 2010 זאת, על אף הסבסוד שקיבלו התאגידים הזכאים משנת . תוצאה זו עשויה 2019 במצב הנזקק לסיוע, והמקבלים סבסוד צולב גם בשנת לנבוע בין היתר מהפגיעה המובנית בתמריצי ההתייעלות של תאגידים אלה. מומלץ כי הרשות תקיים בחינה נוספת ותפעל לפיתוח מנגנונים לעידוד תאגידים להתייעלות ולהשאת רווח, ותביא את תוצאות הבחינה לדיון במועצת הרשות לצורך קבלת החלטה בנושא. משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המים כי נוכח העובדה שעדיין קיימים זכאים שטרם אותרו, עליה לבחון דרכים שבהן ניתן לטייב עוד 65,000-כ יותר את הנתונים באופן שיבטיח את איתורם של כל הזכאים להטבה. מן הראוי שרשות המים תשקול שיתוף פעולה עם מחלקות הרווחה במרכז השלטון המקומי ועם גורמים נוספים על מנת להגיע לבסיס הנתונים המיטבי והמעודכן שיגדיל את שיעור הזכאים המאותרים. , נוספו ארבעה תאגידים2012-2017 מנתונים אלה ניתן לראות כי בשנים אף ששיעור האוכלוסייה שבתחומי התאגידים מתוך כלל האוכלוסייה . כמו 92ברשויות המקומיות החייבות בתיאגוד לא עלה, ואף ירד מעט מהאוכלוסייה ברשויות המקומיות החייבות בתיאגוד 90%-כן, בעוד שכ הנותרים מקבלים 10% , תאגידים 56-מקבלים שירותי מים וביוב מ .93 רשויות מקומיות שטרם התאגדו25-שירותים אלה מ מקרב התושבים 95%-90% -משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את ההגעה לכ ברשויות המקומיות החייבות בתיאגוד המקבלים שירותים מתאגידים. 28 מועצת רשות המים החליטה שמתווה 2019 נמצא כי אף שביוני התאגידים, 11 התאגידים אינו ישים והחליטה להותיר על כנו את מתווה היא לא הודיעה לתאגידים כי בתהליך בקשת הפטור עליהם להתייחס ; יצוין כי בבקשת הפטור 2013 התאגידים שפורסם בשנת 11 למתווה התאגידים 28 למתווה2019 שהגישו התייחסו רוב התאגידים בסוף יולי התאגידים. שני המתווים נבדלים ביניהם בשיוך של 11 ולא למתווה כל אחד מהתאגידים והרשויות המקומיות לתיאגוד האזורי ובמאפייני השותפים שלהם לתיאגוד האזורי ובכלל זה חוסנם הפיננסי, מצב התשתיות שלהם, המדד הכלכלי-חברתי של האוכלוסייה שהם משרתים, צפיפות האוכלוסייה והרצף הגיאוגרפי של הרשויות המקומיות המשוייכות לכל תאגיד אזורי על פי כל מתווה. מומלץ כי הרשות תשקול לפעול לייזום הליך לתיקון תנאי הפטור באופן שיביא בחשבון שכדי שתהליך התיאגוד האזורי יצליח, על התאגידים החזקים להשתתף בו ולשמש "עוגן", כהגדרת הרשות. תנאי פטור המושתתים על אמות מידה לשירות שתאגידים חזקים עומדים בהן עלולים לשמוט את הקרקע מתחת לתיאגוד האזורי. עם זאת, במנגנון הסיוע לצרכני החשמל יש התייחסות לקבוצות זכאים מעוטי יכולת, ואילו מנגנון הסיוע לצריכת המים אינו נותן מענה לקבוצות אלה. כך, , או לתשלום 1980-צרכנים הזכאים לגמלה לפי חוק הבטחת הכנסה, התשמ"א , זכאים לסיוע בצריכת 1972-לפי חוק המזונות (הבטחת תשלום), התשל"ב . לעומת זאת, אוכלוסיות אלה אינן זוכות לקבל הטבה בצריכת 148החשמל המים, אף שמדובר בשירות תשתיתי לאספקת שני מוצרים חיוניים. על משרד האוצר ועל רשות המים לשקול להכליל קבוצות אוכלוסיות חלשות נוספות של מעוטי יכולת ברשימת הזכאים להטבה, ובכך לאפשר ניצול טוב יותר של התקציב למנגנון הסיוע במשק המים. הוספת קבוצות אלה תסייע לנזקקים בתשלום חשבונות המים, והיא עשויה לשפר במעט את מצבם הכלכלי. כמו כן, מומלץ לבחון שיתוף מנגנון להעברת המידע על הזכאים בין חברת החשמל לישראל בע"מ ובין תאגידי המים. על התאגידים להקפיד לכלול מידע על הזכאות לתשלום מופחת בדוח השנתי לתושב ולפעול בדרכים נוספות להעברת המידע לאוכלוסיות הזכאיות. על מנת להוציא לפועל תהליך משמעותי כמו תיאגוד אזורי, ועל רקע התנגדותו של מש"ם והקשיים הקיימים, ראוי לבחון מינויו של גורם מתכלל מטעם הממשלה שיהיה מעורב אף הוא בסיוע ביישום הוראות החוק. כמו כן, לצורך הקמה ותפעול של תיאגוד אזורי כאמור, על רשות המים לבדוק אם יש צורך לשנות את הקריטריונים והתבחינים למתן פטור מתיאגוד אזורי בין באמצעות בחינה נוספת של הפרשנות שהיא נתנה להוראות החוק בדבר תנאי הסף לפטור, ובין באמצעות ייזום אסדרת השינוי. זאת בין היתר כדי לאפשר את ביצוע הרפורמה במתווה של תאגידים הטרוגניים יעילים ברוח מטרת התיאגוד האזורי. זאת ועוד, משרד מבקר המדינה ממליץ כי רשות המים תבחן קביעה מראש של קריטריונים ברורים ומפורטים לתנאי הסף לקבלת פטור, אשר תובא לפני מועצת הרשות והשרים לצד הערכה המבוססת על בדיקה מעמיקה ומפורטת הנוגעת לתאגידים העשויים לעמוד בקריטריונים שייקבעו לתנאי סף. הערכה מבוססת כאמור תאפשר, עם מכלול שיקולים רלוונטיים נוספים, לקבל החלטה מושכלת בעניין מתווה התיאגוד האזורי ואופן ביצועו. מבדיקות הממונה עולה כי מרבית התאגידים הרב-רשותיים אינם עומדים בתנאי הסף למתן הפטור, לעומת רוב התאגידים החד-רשותיים והדו-רשותיים העומדים באופן מובהק בתנאי הסף לקבלת הפטור. תנאי הסף לקבלת הפטור כללו עמידה בקריטריונים של איתנות פיננסית, של ביצוע מלא של תוכנית הפיתוח שאישר הממונה ושל עמידה באמות מידה לשירות. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את מגמת העלייה בשיעור הזכאים המאותרים ואת הפעולות שנעשו על פי המסר ממשרד האוצר ומרשות המים, בניסיון לשפר את מערכות המידע המשמשות לאיתור הזכאים. שמתוכם לא 255,170 עמד מספר הזכאים להטבה על2012 עם זאת, בשנת , אך 2.3 גדל מספר הזכאים להטבה פי2019 זכאים. בשנת79,959 אותרו זכאים שטרם לא אותרו. 65,025 עדיין נותרו יוצא איפוא כי אף שחלפו כחמש שנים מיום התקנת תקנות ההפחתה טרם זכאים, וממילא הם אינם מממשים את ההטבה המגיעה להם 65,000-אותרו כ על פי התקנות. קיימת חשיבות לכך שגוף מאסדר יקבע כלים לחיזוק גורמי הבקרה בגוף המפוקח ולשיפור איכות הבקרה הפנימית; על אחת כמה וכמה בגופים הממומנים מכספי הציבור. תאגידי המים והביוב נותנים שירות חיוני לרוב 4.6-התושבים במדינת ישראל, הם ממומנים מכספי ציבור בהיקף של כ מיליארד ש"ח בשנה, והם הוקמו בין היתר כדי להבטיח ניהול עסקי, מקצועי ויעיל יותר של מערכות המים והביוב. לפיכך, ראוי היה שהאסדרה של תאגידי המים והביוב והפיקוח עליהם לא יפלו באופן ניכר מהאסדרה ומהפיקוח החלים על החברות הממשלתיות ועל הרשויות המקומיות. בפועל נמצא כי כלי הבקרה והפיקוח בנושאי איכות וטיוב של הבקרות הפנימיות שהממונה על התאגידים מחיל על תאגידים ואוכף אותם, פחותים מכלי הבקרה והפיקוח החלים על החברות הממשלתיות ועל הרשויות המקומיות בהיבטים של מעורבות המאסדר בהתקשרות עם רואה חשבון מבקר, בבקרה על עבודתו, בקביעת כללים והנחיות שיחזקו את אפקטיביות הבקרה הפנימית בתאגידי המים, וכן בצירוף הצהרת מנהלים בדבר אחריותם לנכונות הדוחות הכספיים ושלמותם. משרד מבקר המדינה מציין לרשות כי חלק מהדוחות שלא נחתמו הם , וכי על הרשות לוודא שהדוחות יחתמו כנדרש, 2018-2013 מהשנים ולאחר מכן היא תפרסמם בהתאם להחלטתה. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי היה עליה להפנות את תשומת הלב של משרד האנרגיה ושל חברי מועצת הרשות עוד בשלב , כי תנאי הפטור למעשה 2018 הליכי החקיקה של התיקון לחוק מדצמבר תאגידים חזקים המהווים בסיס חשוב לתיאגוד האזורי 33-מאפשרים ל כפי שרואה אותו רשות המים, שלא להתאגד בתיאגוד אזורי, ובכך יש כדי לפגוע באופן משמעותי בתהליך התיאגוד האזורי שכן תאגידים חזקים עשויים לשמש עוגן לכל אחת מהתאגידים האזוריים. בכך ניתן היה לחסוך במשאבים הרבים שהושקעו בהליך השימוע הציבורי, בהכנת בקשות הפטור בידי התאגידים ובדיקתן בידי הרשות, ולקדם באופן טוב יותר את מטרות הרפורמה. מיליון ש"ח, נובע מצמצום מספר התאגידים 500-החיסכון הצפוי, בסך כ תאגידים. עם זאת, הרשות לא הצליחה עד כה להביא 15 ותיאגוד אזורי של תאגידים. 28 לתיאגוד אזורי כאמור, גם לא לפי מתווה של משרד מבקר המדינה מציין כי עלויות התפעול הנורמטיביות המוכרות בעלויות התאגידים מבוססות על הנחה שאינה תואמת את המצב שבו התאגידים פועלים. בעוד הנורמות משקפות תיאגוד אזורי לפי מתווה של תאגידים. מצב זה עשוי לגרום לכך שהפער 56 תאגידים, בפועל פועלים15 בין העלויות הנורמטיביות המבוססות על תיאגוד אזורי לפי מתווה של תאגידים לבין העלויות בפועל בהיעדר תיאגוד כאמור, יביא להקטנת 15 .ההשקעות בתשתיות המים והביוב ובתחזוקתן השוטפת על הרשות לבחון את העלות הנורמטיבית בדרך שתשקף את המצב המיטבי לטובת עידוד ההשקעות הנדרשות לתשתית המים והביוב ותחזוקתן. 2015 משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי הכללים שקבעה הרשות בשנת הביאו להפחתה משמעותית, עד כדי ביטול הצורך בניתוקים ובכך תרמו לשמירה על זכויות בסיסיות של כלל צרכני המים. אף שחלפו יותר משנתיים וחצי מהמועד שבו הנחתה ועדת הכספים להכין מודל חדש במטרה להביא לתיקון התקנות, ואף על פי שרשות המים שלחה הצעה כאמור, טרם הגיש משרד האוצר 2017 למשרד האוצר כבר במאי לוועדת הכספים הצעת תיקון לתקנות, ומנגנון הסיוע נותר ללא שינוי. נוכח שיעור הניצול הנמוך של ההטבה לזכאים, ונוכח הנחייתו של יו"ר ועדת התגבשה 2017 , ומאחר שכאמור כבר בשנת2017 הכספים שניתנה כבר בשנת טיוטת תיקון לתקנות ההפחתה, מן הראוי שמשרד האוצר האמון על הכנת התיקון לתקנות, ורשות המים כגוף המאסדר והמפקח במשק המים, ישלימו את הליך החקיקה לשינוי מנגנון הסיוע לאוכלוסיות זכאיות באופן שיאפשר ניצול מיטבי של ההטבה על ידי הזכאים לה. כמו כן, ראוי שמשרד האוצר ורשות המים יבחנו את ההסדר הקיים בכל הנוגע לאוכלוסיות חלשות ובהתייחס להסדרים בתחומים אחרים, כגון ההסדר בתחום צריכת החשמל הביתית. במסגרת הבחינה האמורה, מן הראוי שמשרד האוצר ורשות המים ישקלו גם שילוב של מעוטי יכולת ברשימת הזכאים להטבה, כפי שיפורט להלן. מהתרשים ניתן לראות כי בשנים האחרונות הלך וגדל באופן משמעותי מספר התאגידים שדוחותיהם הכספיים לא פורסמו לציבור באתר רשות המים. מן הראוי כי רשות המים תקפיד שכל הדוחות הכספיים של התאיגידים יפורסמו באתר במרשתת. הקפדה זו חשובה בייחוד נוכח העובדה שלא כל התאגידים מקפידים לפרסם לציבור את דוחותיהם הכספיים באתרים שלהם במרשתת. בנוסף, מן הראוי שבמסגרת הדוח השנתי שרשות המים מפרסמת לציבור היא תשקול להרחיב את המידע הנוגע לתאגידים, לרבות אירועים מהותיים בתקופת הדוח כולל מענקים שהתקבלו, תוכניות הבראה והתייעלות, ממצאי הביקורת והבקרה הפנימיות של יחידת הממונה על התאגידים וממצאי המעקב אחר תיקון הליקויים, מספר תקלות יזומות ולא יזומות ונתונים על ניתוקי מים. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי בעוד שמענקים בתחום הביוב שניתנו למטרת השקעות תוקצבו על ידי משרד האוצר באופן ייעודי לכל פרויקט ושולמו לפי התקדמות הפרויקט, המענקים בתחום המים נועדו לקדם כמה מטרות ולא תוקצבו באופן ייעודי להשגתן, ולא שולמו בהתאם להתקדמות בהשגתן. ראוי כי משרד האוצר ורשות המים ישקלו שהמענקים הבאים שיינתנו, יהיו מלווים ביעדים ברורים הנוגעים לשיפור הנדרש בתשתיות ובעמידה בנורמות ובקביעת אבני דרך ויעדי ביניים מדידים, ולפי יעדים אלה ייעשו הפיקוח על השימוש בכספי המענקים ומעקב אחרי שימוש זה. כמו כן, ראוי לשקול שהמענקים ישולמו בהתאם להתקדמות התאגידים בהשגת היעדים הכמותיים שייקבעו. לצד מענקים אלה, ראוי לבחון גם דרכים להגברת האכיפה לצמצום היקף גניבות המים ומניעת נזק לתשתיות. ונועדו לתמרץ תיאגוד 2010 עד יוני2008 מענקי התיאגוד שהוצעו בשנים הוקמו 2011 של רשויות מקומיות אכן תרמו לתיאגוד בהיקף נרחב, ועד נועדו בין היתר 2010 תאגידים. עם זאת, אף שהתמריצים מאמצע52 לעודד תיאגוד שבו רשויות מקומיות שטרם התאגדו יצטרפו לתאגידים קיימים, כך שמספר התאגידים לא יגדל, או תיאגוד אזורי באמצעות מהם 61%- גדל מספר התאגידים - כ2018 איחוד תאגידים, נכון לשנת מכלל התאגידים משרתים 57%-תאגידים חד-רשותיים ודו-רשותיים, וכ תושבים. מכאן, בחלק גדול מהמקרים מענקים אלה לא 100,000-פחות מ הביאו לידי השגת המטרה שלשמה נועדו. נוכח החשיבות הרבה בהתקנת מערכות קר"מ, מן הראוי שבדוח הפעילות השנתי תשקול רשות המים לפרסם לציבור נתונים על ההתקדמות בהתקנת מערכות הקר"מ. תמריצים אלה נוצלו בפועל להגדלת היקף התיאגוד בקרב הרשויות 22- רשויות חלשות ו37 המקומיות החלשות, ובתקופה האמורה התאגדו רשויות חזקות ובינוניות. עם זאת, רוב הרשויות החלשות שהתאגדו ), ורוב הרשויות הבינוניות 92%( בתקופה זו התאגדו בתאגידים חלשים ). יוצא אפוא 82%( והחזקות התאגדו בתאגידים בינוניים או חזקים שהתאגידים הרב-רשותיים שהתאגדו הם תאגידים הומוגניים מבחינת ) מורכבים מרשויות מקומיות 58%( הדירוג החברתי-כלכלי, ורובם חלשות שהתאגדו עם תאגידים חלשים. מהתרשים עולה כי הניצול בפועל של המענקים היה נמוך מאוד ועמד , דהיינו 24%-. סך הניצול מתוך סך המענקים עמד על כ41%-12% על מיליון ש"ח לא נוצלו. מכאן, רוב המענקים שהוצעו לא נוצלו, 476.5-כ והשגת המטרות של חוזרי התיאגוד האזורי הייתה מוגבלת. מהדברים עולה כי התמריצים שהוצעו בגין תיאגוד אזורי לא נוצלו במלואם. תמריצים מוגדלים בגין קליטת רשויות מקומיות חלשות נוצלו בעיקר בידי תאגידים חלשים שקלטו רשויות חלשות, וברוב המקרים לא הביאו לכך שתאגידים בינוניים וחזקים יקלטו רשויות מקומיות חלשות. מן הראוי שלפני פרסום חוזרים נוספים למענקי עידוד תיאגוד אזורי תבחן רשות המים, יחד עם משרד האוצר, את הצורך לשנות את תנאי החוזרים ולנקוט צעדים נוספים לעידוד התיאגוד האזורי (בעניין צעדים אלה ראו להלן) באופן שיביא להיענות רחבה יותר. הרחבת השימוש במערכות קר"מ יכולה לסייע בין היתר בצמצום פחת המים ובמניעת הוצאת חשבונות מים בסכומים גבוהים שהצרכנים מקבלים עקב נזילות במערכות המים. רשות המים פעלה לעידוד התקנת מערכות קר"מ כלל 2019 באמצעות מתן מענקים ייעודיים ליישובים חלשים. עם זאת, עד סוף מהתאגידים החלשים שענו על תנאי קבלת 30%-לא ניצלו את התמריצים כ המענקים. על הרשות לבחון את הסיבות לחוסר הניצול המלא של תמריצים ולהמשיך ולפעול לעידוד תאגידים חלשים אחרים שפחת המים שלהם גבוה, והם טרם ניצלו את המענק, להתקין מערכות קר"מ. אם יש סוגיות אחרות שאינן כלכליות ויש צורך לפתור אותן, כמו אי-חילול שבת, על רשות המים לחתור לפתרונן יחד עם התאגידים. נוסף על כך, על מועצת הרשות לפעול לסיום ההליך של תיקון כללי אמות המידה הנוגעות לחובת התקנת קר"מ. משני התרשימים עולה כי בקרב התאגידים שנבחנו חל שיפור בממוצע . 2018 לעומת שיעורו בשנת 2011 שיעור הגבייה השוטף בפועל בשנת עוד עולה כי קיימים פערים בין תאגידים חלשים ליתר התאגידים; ממוצע בקרב התאגידים החלשים 2018 שיעור החיובים השנתיים שטרם נגבו משנת ). גם כאשר 11%( ) גבוה משמעותית משיעורו בקרב יתר התאגידים28%( בוחנים את שיעור פחת הגבייה לאחר שנתיים של מאמצי גבייה הפערים בגין 2018 עדיין משמעותיים. כך, ממוצע שיעורי הפחת המצטבר נכון לסוף ) גבוה משיעורו בקרב 13%( בקרב התאגידים החלשים2016 חיובים משנת ), והוא אינו עומד בנורמה שקבעה הרשות לתאגידים 3%( יתר התאגידים . 3%-החלשים, אשר שיעורה הממוצע הוא כ עם זאת, מאמצי הגבייה לאורך זמן מצמצמים את שיעור פחת הגבייה: כך, 2016 בגין חיובים משנת2018 ממוצע שיעור פחת הגבייה המצטבר נכון לסוף . ממוצע פחת הגבייה 2018- ו 2017 נמוך משיעורו בגין החיובים מהשנים בגין חיובים משנת 5%- עבור כל התאגידים עומד על כ2018 המצטבר לסוף בגין חיובים משנת 6%- מיליון ש"ח); כ235- (טרם נגבו חיובים בסך כ2016 בגין חיובים משנת16%- מיליון ש"ח); וכ271- (טרם נגבו חיובים בסך כ2017 .) מיליון ש"ח710- (טרם נגבו חיובים בסך כ2018 מטרת המענקים שאינם מיועדים למיזמי ביוב הייתה בין היתר להביא לכך שהתאגידים החלשים יוכלו "לעמוד על הרגליים" ולעמוד בנורמות כגון פחת מים ופחת גבייה. עם זאת, מצבם הפיננסי של רוב התאגידים האלה וערכי פחת המים בהם עדיין פחות טובים מאלה שבתאגידים שלא קיבלו מענקים. מממצאים אלה עולה כי עד שלא יטופלו הערכים הקיצוניים של פחת המים ופחת הגבייה בתאגיד נווה מדבר, אין בכוחו של סל הסיוע הכספי הגדול, כדי לפתור את בעיית האיתנות הפיננסית של התאגיד, ולהביאו לעצמאות כלכלית. נוכח הממצאים האמורים לעיל בדבר הגבייה, על רשות המים ועל התאגידים, ובייחוד התאגידים הזכאים, לעקוב אחר יתרת החובות ולבחון דרכים נוספות לשיפור שיעור הגבייה בתחומם, לרבות זיהוי גורמים נוספים מחוץ למשק המים שנדרש שיתוף פעולה עימם בתחומים שונים, כגון הסברה והגברת האכיפה, כדי להביא לשיפור במדדים השונים. נתוני פחת הגבייה בתאגידים הזכאים בלתי סבירים והם אינם מאפשרים קיימות פיננסית. שיפור בפחת הגבייה יכול לצמצם את הצורך במענקים הניתנים בסכומים גבוהים לאותם תאגידים, ולקדם את מטרת רפורמת התיאגוד בשיפור איתנותם הפיננסית של התאגידים והיכולת להשתמש בהכנסות אלה להגדלת ההשקעות בתשתיות המים והביוב. עוד מומלץ כי הרשות תפעל ליצירת מנגנון עידוד לכלל התאגידים לשם עמידה בפחת גבייה נורמטיבי. מומלץ שרשות המים תשקול לפרסם את ממצאיה בדבר בדיקות השוואותיות של נורמת עלויות התפעול אל מול העלויות בפועל, לרבות ואילך.2017 בדיקותיה לשנת
לפעול לשינוי מנגנון הסיוע ולהוספת קבוצות של מעוטי יכולת למקבלי הסיוע, ובכך לאפשר מימוש מלא של התקציב. עם זאת, בעקבות התקנת ופעולותיה של רשות המים 2015 כללי הניתוקים בידי מועצת הרשות בשנת ליישומם, חל שיפור משמעותי בנושא ניתוקי מים לצרכנים הביתיים ומספרם צומצם כמעט לחלוטין. קיימת חשיבות לכך שהגוף המאסדר יקבע כלים לחיזוק גורמי הבקרה בגוף המפוקח ולשיפור איכות הבקרה הפנימית. לפיכך, ראוי שרשות המים כגוף מאסדר תיתן את הדעת לקביעת אסדרה בתחום הבקרה הפנימית, בהמשך והופסק אף שהוחלט להמשיכו במתכונת אחרת, 2017 להליך שהחלה בו ביולי ותעלה לדיון במועצה את הצעותיה לקביעת כללים בנושא. הייתה מדיניות הממשלה בין היתר לעודד תיאגוד אזורי. משנת 2006 משנת נקבעה בחוק חובת תיאגוד אזורי, אך המועד ליישומה נדחה מדי פעם 2013 ,2019 עד סוף 2013 . מאמצע 2020 בפעם ולאחרונה הותלתה עד אפריל במשך כשש שנים וחצי, ועל אף ניסיונות חוזרים ונשנים, ועל אף שהציעה מענקים לתיאגוד אזורי, לא הצליחה רשות המים להביא לידי יישום אף לא אחד ממתווי התיאגוד האזורי שהציעה, וזאת בשל התנגדותם של רוב הרשויות המקומיות והתאגידים ושל מרכז השלטון המקומי. לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לבצע תיאגוד אזורי כנדרש על פי החוק, על משרד האוצר, על רשות המים, על הרשויות המקומיות ועל מרכז השלטון המקומי לפעול בשיתוף פעולה כדי לפתור את המחלוקות ביניהם. במסגרת זו יש לבחון כיצד להתמודד עם סירוב הרשויות המקומיות החזקות לסבסד את עלויות ההשקעות הנדרשות בגלל הזנחה רבת שנים ברשויות המקומיות החלשות.