צבא ההגנה לישראל . מערך בריאות הנפש בצה"ל - ביקורת מעקב .יצוין לחיוב כי ב-90% מהרשומות שנבדקו רשם הקב"ן את סטטוס ביצוע המלצותיו. בשל .החשיבות לבקרה ולמעקב אחר מימוש המלצות הקב"ן, בדגש בהמלצות הניתנות .למפקדים, ראוי שמחלקת ברה"ן תשקול לשפר את יכולת הבקרה והמעקב כך שיהיה .ביכולתה להפיק למשל דוח ייעודי ממוחשב בנוגע לאותם מקרים שבהם הקב"ן לא תיעד .את סטטוס הביצוע של המלצתו, וזאת במיוחד כיוון שחיילי צה"ל נמצאים במגע יום-יומי .שוטף עם מפקדיהם וכפופים למרותם. .יצוין כי העמקת הבדיקות, כפי שמחלקת ברה"ן החלה לבצע לאחרונה , ראויה הייתה .להתבצע כשגרת עבודה בתהליך המיון הרפואי בלשכות הגיוס, במיוחד נוכח הכפלת .שיעור הפטור הנפשי למלש"בים בגיל 17 וארבעה חודשים בקרב ילידי 2002 ( 2.7% ) . בהשוואה לילידי1997 ( 1.3% .) . נוכח עלייה משמעותית זו צוין במחקר כי "היקף העלייה המשמעותי בנתוני האמת של .גיל 17.4 , שינה באופן משמעותי את תחזית הגיוס ומעיד על שחיקה של כ - 2,000 מקורות . בעשור הקרוב". זאת ועוד, על פי מסמכי אכ"א, "בהתאם לעלייה הגבוהה ]חיילים[ . שחלה בשנתון2002 בפטור נפשי של]בתום חמש שנים[ , אנו צופים שהשנתון יסתיים .כ- 9.6% ", זאת לעומת כ-6% .כפי שהיה בשנתונים קודמים .נמצא כי ההוראה על הבקרה המטכ"לית על עבודת הפסיכיאטרים אשר פורסמה לפני .כארבע שנים אינה ממומשת. ראוי שמחלקת ברה"ן תבחן את ההוראה, ו בהתאם .לתוצאות בחינה זו תחליט אם יש צורך בתיקון ההוראה או שיש להקפיד על ביצוע .הבקרה המטכ"לית על עבודת הפסיכיאטרים על פיה. .מהתפלגות זמני ההמתנה עולה כי כ -8% מהחיילים ממתינים שלושה שבועות ומעלה .למפגש עם קב"ן. משרד מבקר המדינה ממליץ להביא בחשבון בעת ביצוע עבודת המטה .לבחינת זמן ההמתנה המרבי למפגש עם קב"ן כי כ-92% מהחיילים ממתינים לכל היותר .עד שלושה שבועות. לצורך טיוב ניהול התורים לקב"ן, משרד מבקר המדינה ממליץ כי מחלקת ברה"ן תבחן .את האפשרות לקביעה ולביטול של תורים באופן מקוון תוך שימוש, בין היתר, בשליחת .מסרונים לחיילים לצורך מתן תזכורות בדבר מועד התור. .לצורך הגברת המודעות והמעקב של המפקדים על חיילים אשר הופנו לטיפול נפשי ולא .התייצבו לטיפול, מומלץ כי מחלקת ברה"ן תבחן את האפשרות כי הקב "ן יידע את .מפקדו של החייל אם זה לא התייצב למפגש מתוכנן עימו, בכפוף להגנת הפרטיות. משרד מבקר המדינה מציין כי צה"ל הגדיר בפקודת מטכ"ל כי אם קבע רופא כללי צורך .לבדיקה של רופא מומחה, ישלח המפקד את החייל לצורך זה לא יאוחר מ-14 יום ממועד .מתן ההפניה. לפיכך, מומלץ כי צה"ל יבחן הגדרת אמת מידה כמותית לזמן המתנה מרבי .לרופאים מומחים, ובכלל זה זמן המתנה לפסיכיאטרים, מרגע שהופנה לכך החייל ע"י .הקב"ן, זאת בכדי לאפשר בין היתר מעקב ובקרה אחר זמן ההמתנה של חיילים .שנשלחים למפגש עם פסיכיאטר. .יצוין כי מהדוח האמור שפרסם מבקר המדינה עלה כי בשנת 2018 המתינו אזרחי המדינה .כ-40 ימים בממוצע למפגש עם פסיכיאטר. יצוין לחיוב כי זמן ההמתנה הממוצע בצה"ל .למפגש כזה היה בשנים 2017 עד 2019 נמוך יותר ועמד על כ-22 ימים. .מומלץ כי מחלקת ברה"ן תוודא את יישום הוראתה האמורה ותקיים בקרה אחר גורמי .ברה"ן ביחידות בנושא זה. .יוער כי תגובת מקרפ"ר אינה משקפת אמת מידה כמותית בנוגע לזמן ההמתנה למפגש .עם פסיכיאטר, שהוא רופא מומחה בתחומו. .מהתפלגות זמני ההמתנה עולה כי כ-26% מהחיילים ממתינים שלושה שבועות ומעלה .למפגש עם פסיכיאטר. בהיעדר אמת מידה לזמן ההמתנה המרבי למפגש עם .פסיכיאטר, לא ניתן לדעת אם אלה זמני המתנה סבירים או לא. ראוי שגורמי מקרפ"ר .בשיתוף מחלקת ברה"ן יביאו בחשבון שחיילים שנמצאים במצוקה נפשית נאלצים .להמתין זמן ממושך למפגש עם פסיכיאטר, עם כל המשתמע מההשפעות שעלולות .להיות למצב כזה, ויקבעו את זמן ההמתנה המרבי למפגש עם פסיכיאטר. .בביקורת עלה כי הגורמים במחלקת ברה"ן לא בדקו את הסיבות לאי-מימוש ההפניות .לפסיכיאטר, וממילא אינם מטפלים בגורמים לתופעה זו. .פסיכיאטר בצה"ל בוחן את מצבם המנטלי של חיילים שלגביהם יש חשד להפרעה .פסיכיאטרית ומציע להם את המענה הטיפולי המתאים ביותר. מכאן החשיבות כי חייל .שנשלח לבדיקת פסיכיאטר ייבדק על ידו. על מחלקת ברה"ן לבחון ולנתח את הסיבות .לאי-מימוש ההפניות שניתנו לחיילים - האם היא נעוצה בכך שהבעיה שבגינה פנו לקבל .הפניה חלפה, או שמא קיימים חסמים למימושה. בהתאם לתוצאות בחינה זו עליה לנקוט .צעדים להגדלת שיעור מימוש ההפניות לפסיכיאטרים. מומלץ למסד תהליך ממוחשב .של מעקב אחר ההפניות שלא מומשו כדי למזער את התופעה. הקטנת שיעור אי - .המימוש עשויה לתרום להפחתת זמני ההמתנה, שכן הרופאים הפסיכיאטרים יעדכנו את .לוחות הזמנים שלהם בהתאם לביטולי תורים. . יצוין כי מאחר שלא תמיד אפשר לדעת בוודאות את חומרת מצוקותיו של חייל שפונה .לעזרת קב "ן, ראוי לנקוט במשנה רגישות וזהירות במקרים כאלה. לכן אפוא ראוי .שמחלקת ברה"ן תבצע עבודת מטה בהקשר זה ותבחן באמצעותה את זמן ההמתנה .המרבי למפגש עם קב"ן. על עבודת מטה זו לכלול התחשבות בנזקים הנפשיים שעלולים .להיגרם לחיילים מזמן המתנה ממושך לקב"ן. .להלן בתרשים 8 שיעור ביצוע בב"י בשנים 2017 עד2019 לפי תוצאות בדיקת משרד .מבקר המדינה: . הליקוי שעלה בביקורת הקודמת תוקן במידה מועטה כיוון שבשנים2017 עד2019 לא .נערך מפגש ביקורת ברה"ן יזומה ראשון לכ-22% מהחיילים בטווח של90 יום מהמועד .שלגביהם היא נקבעה כנחוצה ; עם זאת, מתגובת צה"ל לממצאי הביקורת עולה כי עד .שחרורם לא מתבצע מפגש ביקורת ברה"ן יזומה ל-1% .מהחיילים בלבד .מומלץ שמחלקת ברה"ן תתחקר מדוע 22% ממפגשי בב"י לא התקיימו בטווח של 90 יום .מהמועד לגביהם היא נקבעה כנחוצה, תבצע בקרה שוטפת על קיום מפגשי בב"י ותנקוט .צעדים לשיפור המצב. הדבר נחוץ כדי למנוע פגיעה אפשרית בבריאותם הנפשית של .החיילים. .בביקורת הקודמת נמצא כי בחודשים ינואר 2015 עד אפריל 2016 יותר ממחצית .מההמלצות שנתנו הקב"נים למפקדים כללו המלצה ל"ליווי תומך לחייל על ידי המפקד", .זאת בלי שנקבעה המתכונת למימושה וללא כל הנחיה והכשרה מעשית למפקדים כיצד .לנהוג לפיה. .בביקורת הנוכחית עלה כי הליקוי תוקן. בעקבות ממצאי הביקורת הקודמת החליטה .מחלקת ברה"ן להסיר את ההמלצה "ליווי תומך לחייל על ידי המפקד" מהמערכת .הממוחשבת "לאור היותה כללית מדי", ובכך לאפשר מתן המלצות מדויקות בלבד (כמו .הדוגמאות דלעיל). . .שירותי בריאות הנפש שצה"ל מספק לחייליו כלולים במגוון שירותי הרפואה שהוא מעניק .לחיילים והם אחד הנדבכים הבסיסיים והחשובים בכלל שירותי הרפואה הללו. לאיכותם .ולזמינותם של שירותי בריאות הנפש יש משמעות ערכית ממדרגה ראשונה כיוון שהם .נועדו להבטיח את בריאותם הנפשית ואת חוסנם הנפשי של החיילים שמתגייסים לצה"ל, .ויש להם השפעה ישירה על כשירותם המבצעית של כוחות צה"ל. .בביקורת הקודמת נמצאו ליקויים רבים שחלקם תוקנו וחלקם נמצאו עדיין בשלבי תיקון .במועד הביקורת הנוכחית. לכן, על מחלקת ברה"ן להתמקד בתחומים הטעונים שיפור, .ובמסגרת ז ו עליה לתחום ולקצר את זמן ההמתנה למפגש עם קב"ן ולמפגש עם .פסיכיאטר, לעקוב אחר מימוש ההפניות לפסיכיאטר ולטפל בסיבות לאי-מימושן. נוסף .על כך, נוכח החשיבות העליונה בקיום ביקורת ברה"ן יזומה לבריאותו הנפשית של החייל .הנדרש לה, על מחלקת ברה"ן להקפיד שביקורת יזומה זו תיערך עבור החיילים שנקבע .כי הם זקוקים לה. .על צה"ל בשיתוף מחלקת ברה"ן לתת תשומת לב מיוחדת לתופעה המדאיגה של עלייה .בהיקפי הפטור משירות צבאי על רקע נפשי למלש"בים. כפי שעולה מהנתונים שבדוח .ביקורת זה, תופעה זו מתקיימת כיום בכלל המגזרים בחברה הישראלית. בטיפול עמוק .בבעיה זו כמו גם בגורמיה יש כדי למנוע תופעות חברתיות שליליות בחברה הישראלית .ולמנוע השפעות שליליות על מבנה צה"ל ועל כשירותו המבצעית. ראש אכ"א קבע כאמור, שיש להתייחס לגידול בהיקף המלש"בים המקבלים פטור .משירות בצה"ל על רקע נפשי כאל "אירוע חירום". על פי גורמי אכ"א יש בתופעה זו .אתגר משמעותי בעמידה ביעדי הגיוס, וצפויה שחיקה של כ- 2,000 .חיילים בעשור הקרוב .נוכח זאת, חשוב כי צה"ל יממש את ההחלטות שקיבל בנושא ואת עבודות המטה שהוא .החל לבצע כדי לצמצם את היקף המלש"בים המקבלים פטור משירות על רקע נפשי. .כמו כן ראוי שאכ"א ומחלקת ברה"ן יבצעו בקרה על מימוש כלל הצעדים שהוחלט .לנקוט אותם. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעילות מחלקת ברה"ן לקידום הבריאות הנפשית .ושיפור החוסן הנפשי של כלל חיילי צה"ל. פעילות זו, יש בה כדי לתרום למניעת .תחלואה נפשית של חיילים ולשיפור מצבם הנפשי, זאת בעיקר נוכח המשימות הצבאיות .הנדרשות והאתגרים שעומדים בפניהם. מומלץ כי בבוא העת תבחן מחלקת ברה"ן את .השפעת פעילות "תחום שדה וכושר נפשי" על האיתנות הנפשית של חיילי צה"ל.
.מומלץ כי במסגרת העדכון האמור של ההוראה תבחן מחלקת ברה"ן את הצורך בצירוף .הפורמטים של הבקרות לסיכומי דוחות הבקרה כדי שלמנחים המקצועיים ולמטה .מחלקת ברה"ן תהיה תמונת מצב אמיתית ומלאה בנוגע לבקרה המטכ"לית על עבודת .הקב"נים.