משרד הבריאות . הפעלת חדרי ניתוח בבתי חולים כלליים - ביקורת מעקב .בבתיה"ח שנבדקו בביקורת הקודמת - נהרייה, בילינסון וולפסון - הושלם פער אחיות חדר .ההתאוששות. מהשאלון עלה כי בארבעה בתי"ח בלבד יש מחסור באחיות חדר .התאוששות. הציבוריים: אסותא אשדוד - שבו התקן עומד על 20 אחיות יש בפועל14 .אחיות - חוסר של 6 אחיות; הדסה - שבו התקן הוא 27 אחיות יש בפועל24 אחיות- חוסר .של 3 אחיות; ובממשלתיים: אסף הרופא - התקן הוא 40 אחיות ובפועל יש33 אחיות- .חוסר של 7 אחיות; בפוריה התקן הוא 14 אחיות ובפועל יש 12 אחיות- חוסר של 2 .אחיות .מומלץ שכלל בתיה"ח ישלימו את מצבת האחיות בחדרי ההתאוששות שלהם. .מידת תיקון הליקוי - בתיה"ח נהרייה, בילינסון וולפסון - תוקן. .בחלוף כ-25 שנה מאז נקבעה תקינת אחיות חדרי הניתוח, ונוכח הפער בין תקן זה לבין .התקנים במדינות ה- OECD , מומלץ כי משרד הבריאות יבחן אתהקצאת התקנים הנוספים .אל מול הצרכים המתעדכנים ומול איוש המשרות בפועל, וישלים אל מול משרד האוצר .והסתדרות האחיות את חתימת ההסכם והקצאת התקנים בפועל. במסגרת זו ראוי שיבחן .באיזו מידה ניתן להוסיף תקני אחיות חדרי ניתוח. .מידת תיקון הליקוי - תוקן במידה מועטה. .בביקורת המעקב עלה כי מאז ההסכם משנת 1996 ועד לאמצע שנת 2020 תקינת אחיות .חדר הניתוח בישראל לא עודכנה. כך למשל בי"ח פוריה מסר בשאלון לצוות הביקורת כי .היות שחסרות לביה"ח כ-16 אחיות חדר ניתוח התעכבה הפתיחה של שלושה חדרי ניתוח .חדשים. לפי נתוני הכללית, תקן אחיות חדרי ניתוח בשמונה מביה"ח שלה צריך להיות .538 אחיות; בפועל מאוישים 685 תקנים, פער של147 מעל התקן שנקבע; ואולם157 .תקנים מתוך ה-685 .הם של כוח עזר ומשנעים ולא של אחיות . מהמפה עולה ששיעור הרופאים המרדימים בישראל נמוך במידה ניכרת משיעורם .במדינות רבות אחרות בעולם הנחשבות למדינות מפותחות. . משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הכללית על שילובהכלי, באופן שיש בו כדי לתת .מענה לחלק ממקרי הביטולים. מומלץ כי משרד הבריאות ובתיה"ח הממ שלתיים ישקלו .לאמץ את המודל ולייעל אותו כדי להביא לקיצור התורים לניתוחים ולשיפור הניצולת של .חדרי הניתוח. .עולה מתוך עמדות בתיה"ח הממשלתיים ואלו של הכללית כי בכפל התפקידים שבו מנהל .מערך ההרדמה מכהן גם כמנהל חדרי הניתוח יש גם משום יתרון. מומלץ, כי משרד .הבריאות יקדם הסדרת תפקיד ראש צוות סיעוד בכיר, ויגדיר אם תפקיד זה אמור להיות .במקום תפקיד מנהל חדרי הניתוח, כך שהוא יבוצע באופן האיכותי והיעיל האפשרי. .מידת תיקון הליקוי - בהמשך לעמדות בתיה"ח בנושא ולפעולת משרד הבריאות, תיקון .הליקוי אינו רלוונטי. .על משרד הבריאות לגבש תוכנית פיתוח לאומית ארוכת טווח, שתתבסס על מיפוי של .כל עמדות הניתוח ועמדות ההתאוששות בבתיה"ח שבהם יש פער בין הרצוי למצוי , ולהציג .תוכנית לסגירת הפערים. .מידת תיקון הליקוי - לא תוקן. .בביקורת המעקב נמצא כי משרד הבריאות לא פיתח פתרונות מחשוב לניהול תורים, וכי .בתיה"ח הממשלתיים ממשיכים לנהל את התורים באותו אופן שניהלו זאת בביקורת .הקודמת. .מידת תיקון הליקוי - לא תוקן. .ביקורת המעקב - הכללית .בביקורת המעקב עלה כי הכללית הקימה מוקדי זימון תורים בבתי"ח: העמק, שניידר, .כרמל, סורוקה, ובעת הביקורת גם ביוספטל, וכי היא ממשיכה לקדם הקמת מוקדים גם .בבתיה"ח האחרים שלה. מוקד זימון התורים מאפשר ניהול של התורים ברמת ביה"ח .הפרטני וברמת כלל בתיה"ח באופן אחיד, לרבות ניהול רשימות ההמתנה ושיפור תהליך .תכנון הניתוחים בכללותו. .מידת תיקון הליקוי - תוקן במידה רבה. אשר לכללית - הקופה לא פיתחה מדד לבחינת פעילות ניתוחים אחר הצוהריים, ומסרה .למשרד מבקר המדינה כי הסיבה לכך היא שעיקר פעילות ם בשעות אחר הצוהריים, .הערב והלילה היא פעילות דחופה . להערכתה אין פוטנציאל להפעלת חדרי הניתוח אחר .הצוהריים לניתוחים המוזמנים מראש (ניתוחים אמבולטוריים). .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות להשלים במערכותיו את התהליך שיאפשר .דיווח על ביטול ודחיית ניתוחים, ולכלול בו גם הזנה של הסיבות לכך. מומלץ שהמשרד .יוודא כי כל הנתונים יוזנו באופן אמין , וינחה בהתאם את ב תיה"ח שלו. כן עליו לאפשר .הפקת דוחות המנתחים אירועים כאלה. ראוי גם שהמשרד יפיק לקחים מהפעולה שנקט .בי"ח וולפסון בעניין זה, כדי ללמוד על מערכותיו שלו ולהנחות את שאר בתיה"ח על .פעולות מתאימות שיש לנקוט ל צמצום התופעה. ראוי גם שהמשרד ישלב במדדי האיכות .לבתיה"ח גם מדד לדחייה וביטול של ניתוחים ויבחן את הצורך לסווג את הביטולים .בהתאם לשונות בין הניתוחים. .מידת תיקון הליקוי - תוקן במידה מועטה. .מהתרשימים עולה כי הסיבה העיקרית לביטולי ניתוחים ביום הניתוח - 47% - היא אי- .הגעת המטופל או ביטול לפי דרישת המטופל. הסיבה העיקרית לביטול ביוזמת ביה"ח - .37% - היא הכנסת מקרה דחוף לחדר הניתוח או שיבוץ מטופל אחר לתוכניתהניתוחים 43 . .משרד מבקר המדינה ממליץ לכללית להמשיך לעקוב אחר ביטולים ודחיות של ניתוחים , .לנתח את הסיבות לפערים בין בתיה"ח ולנקוט אמצעים כדי לצמצם ככל האפשר את .ביטולי הניתוחים ביום הניתוח ואת הביטולים ביוזמת ביה"ח. כמו כן, עליה למדוד את .בתיה"ח שלה על פי היעד שקבעה. .מידת תיקון הליקוי - תוקן במידה רבה. .בביקורת המעקב עלה שלמשרד הבריאות אין עדיין פתרון מחשובי שיאפשר הצגה של .זמני ההמתנה לניתוחים בביה"ח. עם זאת, יש לציין לחיוב שכחלק מהמענה לתנאי הסף .במסגרת מבחני התמיכה שהמשרד פרסם הציגו בתיה"ח את זמני ההמתנה לניתוחים .אצלם בהתייחס לרשימת 23 הניתוחים שהמשרד קבע. ואולם בשל היעדר שיטת מדידה .אחידה לזמני ההמתנה בביה"ח, לא כל המידע שהוצג לציבור הוא בר השוואה 64 . .בביקורת המעקב עלה כי עד מועד סיומה לא היה בידי המשרד מידע אם הושלם המחקר .האמור, שאותו הוביל מטעמו בי"ח רמב"ם ושעליו הודיע בביקורת הקודמת ; הוא גם לא .ניטר את שיעור הניתוחים שבוטלו בכלל בתיה"ח הממשלתיים. עוד עלה שמערכת BI . שבנה משרד הבריאות לשירותבתיה"ח הממשלתיים כוללת מדד ביטולי ניתוחים. אולם, .על פי דברי משרד הבריאות, כפי שנמסרו בביקורת המעקב, המדד אינו בשימוש בשל .השוני בתהליכי העבודה ובשיטות הרישום והקידוד של העילות לביטול ניתוחים בין .בתיה"ח. אשר על כן, לא ניתן לאמוד באופן מדויק את היקף הביטולים והדחיות של .ניתוחים. יתר על כן, עלה גם שהמשרד לא חייב את בתיה"ח הממשלתיים לעקוב אחר .הביטולים והדחיות של הניתוחים ולתעדם. .בביקורת המעקב עלה כי משרד הבריאות לא הקים את הוועדה האמורה ולא עדכן עם .משרד האוצר ונציבות שירות המדינה את תקינת הרופאים המרדימים . .להלן מפה מאתר ה- WFSA (איגוד המרדימים העולמי) המציגה את המצב העולמי של .שיעור הרופאים המרדימים ל- 100,000 ,נפש וכמה דוגמאות74 (ללא התייחסות לשוני .בדמוגרפיה מבחינת קבוצות הגילים). .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב שמשרד הבריאות תיקן במידה רבה את הליקוי שעלה .בדוח הקודם, והקים מערכת ממוחשבת אמינה למדידת ניצולת חדרי הניתוח בבתיה"ח .הממשלתיים. ואולם מומלץ שהוא ירחיב את השימוש בכלים שהמערכת מאפשרת כדי .לנתח את יעילות התפעול של חדרי הניתוח, וכי יקבע לצורך כך יעדי שיפור. מומלץ גם .שהוא יעודד את בתיה"ח הממשלתיים להרחיב את השימוש במערכת. .מידת תיקון הליקוי - תוקן במידה רבה. .בביקורת המעקב עלה כי הקצאת חדרי הניתוח בבתיה"ח הממשלתיים שנבדקו עדיין .נעשית ידנית ואין להם מערכת התומכת בתהליך. .עלה כי לא חל שינוי בשיטת שיבוץ הניתוחים ובאופן הפיקוח על המחלקות למיצוי מלא .של הפוטנציאל הקיים. .אולם, בביקורת המעקב, שלא כמו בביקורת הקודמת, נעשתה הבחנה בין חישוב הניצולת .לפי חדרי הניתוח הקיימים בפועל - כלומר שימוש בפועל בחדרים שתוכנן להשתמש בהם, .בלי קשר למלוא הפוטנציאל הקיים (להלן - ניצולת בפועל), לעומת חישוב הניצולת לפי .כלל הפוטנציאל הקיים - כל החדרים שברישיון ביה"ח (להלן - ניצולת פוטנציאלית). .בביקורת הקודמת נבדקה הניצולת של חדרי הניתוח הפעילים בלבד. בביקורת המעקב .עלה שלמערכת ה-BI יש יכולת לחשב את הניצולת בשני האופנים, אך משרד הבריאות .ובתי החולים הממשלתיים מתייחסים רק לנתון ניצולת חדרי ה ניתוח בפועל, מה שאומר .שנתוני הניצולת אינם משקפים תמונה שלמה ומלאה של כל מערך חדרי הניתוח של בתי .החולים, לרבות חדרים שמסיבות כלשהן אינם מופעלים. .מתרשים 2 עולה כילמעט בי"ח פוריה, כל בתיה"ח הממשלתיים שמרו או שיפרו את .ניצולתם של חדרי הניתוח במהלך התקופה - ממוצע שיעור הניצולת בפועל בכל בתיה"ח .עלה מ-84.1% ב-2017 ל-87.8% ב-2019 . ראוילציון ביה"ח איכילוב, ששמר במשך שלוש .השנים על ניצולת מלאה של חדרי הניתוח; מנגד וולפסון, אומנם השתפר בתקופה הזו אך .עדיין שיעור הניצולת בפועל של חדרי הניתוח שלו עומד על 80%. .נמצא שה משרד מנתח ועוקב אחר חלק מהמדדים - שיעור ניצולת חדרי הניתוח, איחור .ממוצע בתחילת יום ואובדן זמן ממוצע בסוף יום. את הנתונים האלה הוא גם משקף .לבתיה"ח הממשלתיים פעמיים בשנה. ואולם, ה משרד לא הגדיר יעדים למדדים שעל .בתיה"ח לעמוד בהם. עוד עלה שבתיה"ח אומנם משתמשים במערכת ה-BI אך לא בכל .המדדים הזמינים להם, למשל במדד ש יעור הביטולים ביום הניתוח, מספר ה זימונים שנדחו .או בוטלו, ניצולת המחלקה וניצולת החדרים בשעות אחר הצוהריים. .מתרשים 3 עולה כי בבתיה"ח שבוצעו בהם הביקורות- בוולפסון ובנהרייה נמצא שיעור .דומה31 של ניצולת חדרי הניתוח הפעילים לעומת הניצולת הפוטנציאלית של כלל חדרי .הניתוח הקיימים. כך גם בחלק מבתיה"ח הממשלתיים האחרים. אולם בבתיה"ח בני ציון, .ברזילי 32 וזיוקיים פער של 11% עד15% בשיעור הניצולת של חדרי הניתוח הפעילים .לעומת הפוטנציאל של כלל חדרי הניתוח הקיימים. הדבר מעיד על כך שבאותם בתי"ח .יש חדרי ניתוח שאינם בשימוש, ושיעור הניצולת המוצג אינו משקף נכונה את הניצולת לו .היו כלל חדרי הניתוח בשימוש 33 . .בביקורת המעקב עלה כי משרד הבריאות עדיין לא הגדיר לבתי החולים הממשלתיים יעד .לניצולת, וא ולם חלק מבתיה"ח הממשלתיים הגדירו לעצמם יעד כזה; כך למשל וולפסון .הגדיר לעצמו יעד של 85% ונהרייה- יעד של 95% . הכללית הגדירה יעד של90% אך .חלק מבתיה"ח שלה אינם עומדים ביעד זה, כפי שניתן לראות בתרשים 4. .יש לראות בחיוב את תוכנית משרד הבריאות לשיפור הניהול והתפעול של מערך חדרי .הניתוח בבתיה"ח הממשלתיים. ראוי שהמשרד יקדם פרויקט זה ויקבע את המקורות .למימונו, אם מתוך מקורותיו שלו ומקורות בתיה"ח הממשלתיים ואם ממקורות תוספתיים. .יישום פרויקט זה עשוי לשפר את השירות לציבור , לשפר את ניצולו של משאב זה וכך אף .להביא לחיסכון כספי. .מידת תיקון הליקויים בהתייחס ל מיצוי חדרי ה ניתוח בבתי החולים וולפסון, נהרייה .ובילינסון, במשרד הבריאות ובכללית (תכנון, הקצאה, שיבוץ וביצוע) .בביקורת המעקב, כל בתיה"ח של הכללית והממשלתיים מסרו לצוות הביקורת כי א ין .מצבים שבהם ציוד תקול גורם להשבתת חדר ניתוח. רא וי לציין זאת לחיוב. .מידת תיקון הליקוי - תוקן במידה מועטה. .עולה מתוך כך, כי מיצוי המשאב יקר הערך המצוי ברשות בתיה"ח - חדרי ניתוח, הוא .חלקי ביותר ומנוצל רק בשליש משעות היממה. לשם מיצוי יעיל של המשאב נדרש לעדכן .את אופן התפעול של חדרי הניתוח ולצד זאת לעדכן את מנגנוני התמחור וההתחשבנות .הרלוונטיים לכך. מיצוי יעיל יותר של חדרי הניתוח בכוחו לקצר את זמני ההמתנה .לניתוחים, הדבר נחוץ במיוחד לניתוחים שזמני המתנה ארוכים להם מא וד (ראו דוגמאות .בהמשך). הדבר גם ישפר את השירות לציבור ויצמצם את הצורך בניתוחים בבתי"ח .פרטיים. ראוי כי הוועדה שהוקמה תעסוק גם בשאלה זו ובדרך למקסם את השעות שבהן .מנוצלים חדרי הניתוח בישראל כמו בארצות אחרות. .מידת תיקון הליקוי - לא תוקן. .בפועל בתיה"ח הממשלתיים עוקבים אחר ביטולים ודחיות של ניתוחים על פי שיקול .דעתם; בהיעדר הגדרות אחידות לסיבות לכך כ ל בי"ח משתמש במערכת המתאימה לו: .חלק מבתיה"ח משתמשים במערכת הנמ"ר ואילו אחרים מתעדים זאת בגיליון אלקטרוני .(אקסל). עוד עלה כי לא כל בתיה"ח מפיקים מהמערכת שבה הם משתמשים, דוחות .שוטפים שיהיה אפשר להסתייע בהם לייעול ולמיצוי היקף הפעילות בחדרי הניתוח: ניתוח .הנתונים, בדיקת המגמות, הפקת לקחים ועוד. .תוצאת הדבר היא חוסר יכולת של המשרד לגבש תמונת מצב שלמה על אודות ביטולים .ודחיות של ניתוחים, לנתחם באופן מערכתי ולהנחות את בתיה "ח על פעולות שיש לנקוט .לצמצום התופעה. תוצאה זו רלוונטית גם לכל בי"ח בנפרד. ניתוח הסיבות לביטול הניתוחים מלמד שלפחות את חלקם היה אפשר למנוע, למשל .באמצעות שיחה מקדימה עם המטופל, סמוך למועד הניתוח, בדבר עצם התייצבותו .לניתוח ובדבר הפעולות הנדרשות ממנו כדי להגיע אליו מוכן; כך גם בנוגע לפעולות .הלוגיסטיות הנדרשות מהמחלקות כדי להבטיח את קיום הניתוח המתוכנן. .משרד הבריאות ציין בפני צוות הביקורת כי החטיבה התחילה בהכנת ת וכניות אב לפיתוח .עתידי של המרכזים הרפואיים הממשלתיים, עד שנת 2035 - לרבות פיתוח עתידי של חדרי .ניתוח נוספים. כמו כן, מרכזים רפואיים ממשלתיים אחדים סיימו או נמצאים בשלבים .מתקדמים של הכנת תוכניות אב: ברזילי, אסף הרופא, הלל יפה, שיבא, פוריה וזיו. ואולם .תהליך ההכנה של תוכניות האב של כל בתיה"ח הממשלתיים טרם הסתיים, ואף צפוי .להתעכב עקב נגיף הקורונה. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולות משרד הבריאות מאז הדוח הקודם בקידום .ושיפור התשתיות של חדרי הניתוח הממשלתיים. עם זאת, ראוי שהמשרד ישלים הכנת .תוכנית אב לאומית שתמפה את המצב הקיים בכלל המרכזים הרפואיים (ממשלתיים, של .הכללית, ציבוריים ופרטיים) ותעריך נכונה את הצרכים העתידיים הנדרשים, תוך .התחשבות בנתונים הדמוגרפיים של האוכלוסייה, שיעורי התחלואה, סוגי ניתוחים ועוד. .כך יבטיח המשרד ניצול מיטבי של משאב יקר זה לפי סדרי עדיפויות שייקבעו על בסיס .תמונת מצב מלאה של כלל חדרי הניתוח. .מידת תיקון הליקוי - תוקן במידה מועטה. .מומלץ כי משרד הבריאות יבחן את הפערים בזמני ההמתנה לניתוחים בין בתיה"ח ובתוך .ביה"ח, ובין סוגי הניתוחים ויגבש דרכי פעולה לצמצומם. מומלץ גם שהמשרד יבחן את .ההשלכות שיש למיקום בתיה"ח בפריפריה על זמני ההמתנה לניתוחים בהם. .יוצא אפוא שבילינסון אינו מאייש כנדרש בנוהל שקבע משרד הבריאות את האחיות בחדרי .ההתאוששות. על המשרד לבחון את העמדה שהציגו בילינסון והכללית, ואם הנוהל נותן .מענה לעמדתם או שנדרש לעדכנו. .1. :נהרייה בבקרת רישוי במאי 2018 נמצא כי חדריהניתוח89 בנהרייה אינם עומדים .בקריטריונים ובסטנדרטים המקובלים , ולא ניתן לקיים בהם ניתוחים בצורה .בטיחותית. משרד הבריאות המליץ להרוס את חדרי הניתוח הקיימים ולבנות חדשים .תחתם. בתחילת ינואר 2019 העביר המשרד לנהרייה 2.5 .מיליון ש"ח לצורך כך .בנובמבר 2019 ביצע משרד הבריאות בקרת פתע ומצא כי חדרי הניתוח נותרו כפי .שהיו שנתיים קודם לכן. למשל נמצאו בהם חלונות ודלתות שא ינם נסגרים הרמטית; .רצפות שבורות; חלונות שקופים הפוגעים בצנעת הפרט ועוד. המשרד ראה זאת .בחומרה שכן המשך הפעלתם היה בחזקת סכנה והפרת בטיחות המטופלים ובניגוד .להנחיותיו . המשרד הפסיק מיד את פעילות הניתוחים במתחם זה עד ש חלק .מהליקויים תוקנו בתחילת דצמבר 2019. .מהתרשים עולה כי הייתה עלייה של 8%, מ-87 ימים ל-94 ,ימיםבזמן ההמתנה הממוצע .לכלל הניתוחים בין יולי 2019 ליולי2020 . .עם זאת, נמצא כי בהיעדר מתודולוגיה אחידה ואיסוף נתונים מכלל ביה"ח בנושא , המשרד .לא בחן את הצלחת התוכנית בהיבט של קיצור זמני ההמתנה - המטרה העיקרית של .התוכנית. .מומלץ כי המשרד, יחד עם בתיה"ח, יקדם מתודולוגיה מוסכמת למדידת זמני המתנה .בתורים לניתוחים בדרך שתתרום למדידת כלל הישגי התוכנית לקיצור תורים ולהתייעלות .של בתיה"ח, ויפרסם את הנתונים לציבור. עוד מומלץ כי המשרד יבחן ביחד עם הקופות .אם זמני ההמתנה לניתוחים אכן קוצרו בהשפעת התוכנית לקיצור תורים , ויבחן צעדים .שיש לנקוט כדי למצות תוכנית זו. .בביקורת המעקב עלה כי למש רד הבריאות אין נתונים על אורך התורים לניתוחים .בבתיה"ח, הוא לא הטמיע מערכת או קבע מתודולוגיה אחידה למדידת התורים, וגם אינו .מחייב את בתיה"ח לעשות כן. המשרד גם לא חייב את בתיה"ח לדווח ולהעביר לו את .הנתונים לזמני המתנה או לעדכן את הנתונים באופן שוטף. עם זאת, ה משרד החליט .בשנת 2019 להעניק תמיכה59 לבתיה"ח הכלליים שיפרסמו באתרי המרשתת שלהם את .זמני ההמתנה ל-23 ,ניתוחים מסוימים שכיחים שקבעוזאת לינואר 2020 (להלן- מבחן .התמיכה מינואר 2019)60. .עלה שבתיה"ח פרסמו באתר שלהם בינואר 2020 אתזמני ההמתנה לניתוחים שמשרד .הבריאות קבע במבחן התמיכה, ולצידם גם ציינו את שיטת המדידה - כלומר ממתי נמדד .אורך התור. .מומלץ שמשרד הבריאות יבחן את האפשרות להרחיב את שעות הפעילות של חדרי .הניתוח, בדומה לנעשה במדינות שבהן חדרי הניתוח פועלים במסגרת הרפואה הציבורית .רוב שעות היממה. בהמשך לכך, מומלץ לבחון את הפעלתם של חדרי הניתוח בשעות .אחר הצוהריים והערב, וכן בסופי שבוע, בכל בתיה"ח שבהם קיים הצורך לכך. במסגרת .זו יש להתחשב בצורכי כוח האדם ובתוספת התקציב שיידרשו לשם כך. בדרך זו תוגבר .יעילות משאב יקר זה והציבור ייהנה משירות טוב יותר. מומלץ כי משרד הבריאות ינהל .מסד נתונים אמין ומלא על הפעלת חדרי הניתוח בשעות אחר הצוהריים ובסופי שבוע. .בביקורת עלה כי הטיוטה נשלחה להתייחסות בתיה"ח והרוקחים המחוזיים עוד באפריל .2016 אך המשרד לא קידם את הטיוטה לכדי נוהל. עוד עלה כי לחלק מבתיה"ח 93 אין .עדיין ארונות ממוחשבים לניהול הסמים המסוכנים. .משרד מבקר המדינה ממליץ לבתיה"ח שבהם חסרים טכנאים מסייעים לבחון את .האפשרות ליישם את הפתרון שיישם וולפסון. כמו כן, מומלץ למשרד הבריאות להשלים .את בחינת תקן עובדי מינהל ומשק בשיתוף משרד האוצר וההסתדרות. .מידת תיקון הליקוי - וולפסון - תוקן. .יתר בתיה"ח - תוקן במידה מועטה. .נוכח שיטת המדידה הלא אחידה של זמני ההמתנה לניתוחים , מומלץ למשרד הבריאות .לקבוע לוח זמנים לסיום עבודת הצוות לגיבוש המתודולוגיה ולהטמעתה בבתיה"ח. מומלץ .שהמתודולוגיה תתבסס על שיטת מדידה אחידה שעל פיה יונחו בתיה"ח לדווח על זמני .ההמתנה לניתוחים וכן מומלץ שהמידע יפורסם לציבור. .מידת תיקון הליקוי - תוקן במידה מועטה. .מהתרשים עולה כי ביחס לתקופה הק ודמת, בשנת 2019 חל שיפור בעמידה בזמנים של .תחילת יום הניתוחים בכל בתיה"ח שנבדקו, והתקצר פרק זמן העיכוב. עם זאת, יודגש .שאצל בתיה"ח הממשלתיים שעת התחלת יום הניתוחים נדחתה מ-7:30 בבוקר ל-8:00 . . מנתונים שהעביר משרד הבריאות למבקר המדינה בספטמבר2020 עולה כי בכלבתיה"ח .הממשלתיים ממוצע זמן האיחור ב-2019 היה כ-9.5 דקות; מנתונים שהעבירה הכללית, .בכל בתיה"ח שלה היה הממוצע 3 דקות איחור. עם זאת, נמצאו בביקורת המעקב מקרים .שבהם היו עיכובים, ופעילות חדרי הניתוח החלה לאחר השעה 8:00 , לעיתים אף באיחור .של יותר מ-90 דקות. זהוזמן מבוזבז שבתכנון יעיל יכול היה להיות מנוצל לטובת פעילות .ניתוחית נוספת. לדוגמה - עיכובים בתחילת ימי הניתוח בוולפסון ובנהרייה בשנת 2019: .מהתרשים עולה שאף שיום הניתוחים נדחה בחצי שעה, ל-8:00 בבוקר, עדיין יש עיכובים .בתחילת יום הניתוחים: בוולפסון - ב-156 (כ-6.5% ) מהניתוחים (להלן גם- חדרים) .התחילו לפעול חצי שעה ויותר לאחר השעה 8:00, וב-66 מהם (כ-2.8% )מכלל החדרים .התחילו 90 דקות ויותר לאחר שעה זו; בנהרייה - ב-354 (כ-12% ) מהחדרים התחילו חצי .שעה ויותר לאחר השעה 8:00, וב-86 מהם (כ-3% מכלל החדרים) התחילו לפעול 90 . דקות ויותר לאחרשעה זו. משרד מבקר המדינה ממליץ לכללית להביא בחשבון משתנה זה בעת הקצאת חדרי .הניתוח. .מהנתונים ניתן לראות כי חל שיפור בזמני סיום יום העבודה בוולפסון ובנהרייה אך עדיין .מדובר בסיום מוקדם מהשעה 15:00, של41 ו-33 דקותבממוצע לפני הזמן (בהתאמה). .מנתונים שהעביר משרד הבריאות למבקר המדינה בספטמבר 2020 עלה כי בכל בתיה"ח .הממשלתיים ממוצע סיום מוקדם משעת סיום יום העבודה ב-2019 היה כ-37.5 .דקות .מנתונים שהעבירה הכללית עלה לעומת זאת שממוצע סיום יום העבודה בבתיה"ח שלה .הוא 15:08 - 8 דקות לאחר השעה 15:00 . בבדיקה פרטנית של הנתונים בבתיה"ח .הממשלתיים נמצאו גם סיומי יום עבודה מוקדמים בהרבה מהממוצע. זהו זמן מבוזבז .שבתכנון יעיל יכול היה להיות מנוצל לטובת פעילות ניתוחית נוספת. לדוגמה סיום מוקדם .של יום הניתוחים בוולפסון ובנהרייה: .מהתרשים עולה שחלק מימי הניתוחים בוולפסון ובנהרייה הסתיימו מוקדם מדי - לפני .השעה 15.00 : בוולפסון- 987 (כ-41% ) ימי ניתוחים הסתיימו לפחות 30 דקות לפני שעה .זו, מהם 348 הסתיימו לפחות90 דקות לפני שעה זו. בנהרייה המצב דומה- ב-1,215 (כ- .42% ) מהחדרים הסתיימה הפעילות לפחות30 דקותלפני השעה 15:00 , ומהם ב-415 . לפחות90 דקות לפנישעה זו. .עולה מכך כי אומנם חל שיפור בתחיל ת ובסיום יום הניתוחים, אולם עדיין יש חדרי ניתוח .שפעילותם מתחילה באיחור ומסתיימת מוקדם מדי. משמעות הדבר היא אי-מיצוי יום .הניתוחים באופן יעיל. העובדה שמשרד הבריאות קיצר את שעות פעילות חדרי הניתוחים .במדד של יום הניתוחים מ -7.5 שעות בביקורת הקודמת ל-7 שעות, מעצימה את אי-המיצוי .של חדרי הניתוח. .מהתרשים עולה כי פרק זמן תחילת הניתוח הראשון נותר ארוך מאלו שבהמשך היום: .בבילינסון פרק הזמן עד לתחילת הניתוח הראשון אומנם התקצר ב-3 עד6 דקות, אך הוא .עדיין בערך כפול מזה של יתר הניתוחים; בוולפסון פרק הזמן לתחילת הניתוח הראשון .וגם יתר הניתוחים התארך ב- 2 דקות בממוצע; בנהרייה - פרק הזמן לתחילת הניתוח .הראשון התקצר מעט (חצי דקה בממוצע) אך תחילת יתר הניתוחים התארכה ב -2.5 דקות .בממוצע. .מהנתונים לעיל עולה כי אומנם ביחס לתקופה הקודמת התקצר זמן המעבר בין הניתוחים .בוולפסון, בנהרייה ובבילינסון, ואולם בוולפסון ובנהרייה פרק הזמן הממוצע עדיין ארוך .מהתקן שהמשרד והכללית קבעו - 20 דקות; מכאן שהניצול של חדרי הניתוח עדיין איננו .אופטימלי, ופרקי הזמן הלא מנוצלים ארוכים מהתקן. ראוי לציון בילינסון, על שהצליח .לצמצם את זמני המעבר בין הניתוחים באופן ניכר, ב-65% , וזמני המעבר בבי"ח זה קצרים .מהתקן שנקבע. יצוין שגם ביתר בתיה"ח של הכללית התקצר בשנת 2019 ממוצע זמן .המעבר בין הניתוחים והוא היה 12 דקות - קצר מהתקן שהכללית קבעה. אשר לזמן .המעבר הממוצע בכלל בתיה"ח הממשלתיים - למשרד הבריאות אין נתונים על כך. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את בתיה"ח הן הממשלתיים והן של הכללית על .הגדלת ניצולת חדרי הניתוח, ועל שכעת מודדים שיעור הקצאה לעומת פוטנציאל; ואת .משרד הבריאות על שפיתח חלק מהמדדים במערכת ה-BI ובכך מאפשר לבתיה"ח .הממשלתיים לנהל את שרשרת התכנון. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב גם את פעולות .הכללית לשיפור המערכת המחשובית, אך ממליץ למשרד הבריאות ולכללית לפתח כלים .החסרים במערכות המחשוביות, ובכלל זה תכנון ת וכנית הניתוחים באופן ממוחשב וכולל , .אשר יהיה חשוף לידיעת כל מחלקות ביה"ח המנתחות, וזאת כדי ששרשרת התכנון .והקצאת חדרי הניתוח תפעל בצורה מיטבית. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות, לכללית, ולבתיה"ח שלהם לפעול לשיפור .אופן התכנון וההפעלה של חדרי הניתוח. עליהם לקדם את פיתוח המערכת לניהול .ולתפעול של מערך חדרי הניתוח, באופן שיביא להתייעלות פעילותם, תוך התחשבות .באילוצי המחלקות ומגבלות המשאבים הקיימים, וכן כדי לאפשר הפעלת מנגנון בקרה .ומעקב והפקת דוחות מנהלים על פי הצורך. כך ניתן יהיה למצות משאב ליבה יקר ערך .זה ביעילות, תוך ראייה מתכללת של כל חדרי הניתוח בביה"ח. .בביקורת המעקב עלה כי משרד הבריאות לא הטמיע "דוח תקרית" בבתי החולים .הממשלתיים, אולם מינהל הסיעוד הקים חמש ועדות מייעצות בשנים 2019-2017 , שעסקו .בצורך לייעל את הפעלת חדרי הניתוח, וקבע בעקבות עבודתן נוהלי עבודה והנחיות .מקצועיות בחדרי ניתוח בתחומי ליבה עיקריים, כלהלן: נכון למועד סיוםהביקורת רוב תוצרי הוועדות עדיין בגדר טיוטה, למעט חוזר אחד .שעודכן. נוכח חשיבות תפקידי אחיות חדר ניתוח, מבקר המדינה ממליץ למינהל הסיעוד .להשלים את גיבוש החוזרים בהתבסס על הטיוטות שגובשו, ולפעול להטמעת "דוח .תקרית" העוסק באי-מוכנות של מטופל אשר הגיע לחדר ניתוח בבתי החולים .הממשלתיים. .מידת תיקון הליקוי - תוקן במידה רבה. .עלה שמערכת ה -BI שלמשרד הבריאות , שאותה הוא התחיל להפעיל ב-2017 , לאחר .הביקורת הקודמת, כוללת מדד הבוחן את פעילות חדרי הניתוח בבתיה"ח הממשלתיים .בשעות אחר הצוהריים, ואולם המשרד אינו משתמש בו. לכן אין למשרד תמונת מצב .מלאה על אודות ניצול חדרי הניתוח בביה"ח הממשלתיים בכל ימות השבוע ולאורך כל .שעות היממה. .ניתוחים הם פעילות ליבה בבתיה"ח. הפעלה לקויה שלהם גורמת להיווצרות " צוואר .בקבוק", המשפיע על הפעלת ביה"ח כולו. בכוחה של הפעלה מושכלת להביא לקיצור .התורים לניתוחים, לשיפור השירות לציבור, להגברת האמון במערכת הבריאות הציבורית .ולצמצום המעבר ממנה אל הרפואה הפרטית, וכן למיצוי המשאבים הכספיים שהם כספי .ציבור. .בדוח הקודם פורטו ליקויים בתחום הפעלת חדרי הניתוח ב בתיה"ח, הן כאלו שבתחום .אחריותו ופעילותו של משרד הבריאות, והן של בתיה" ח הממשלתיים והן של הכללית. .בביקורת המעקב עלה שחלק מהליקויים תוקנו . למשל: משרד הבריאות פיתח מערכת .BI המספקת מידע ניהולי ותפעולי על חדרי הניתוח והקים ועדות לייעול הליכים בחדרי .הניתוח; הכללית בנתה מדדים לביטול ו לדחייה של ניתוחים והקימה מוקדי זימון תורים .בבתיה"ח שלה. בד בבד, בביקורת המעקב נמצא כי חלק מהליקויים טרם תוקנו כך .שעדיין יש חוסר מיצוי של חדרי הניתוח ושל מערך המשאבים הכרוך בהפעלתם - צוותים .רפואיים, צוותי סיעוד וכוח עזר. גם תופעת הביטולים והדחיות של ניתוחים רווחת. כמו כן, .מערך ניהול התורים לניתוחים אינו מנוהל באופן מיטבי. .על משרד הבריאות, הכללית ומנהלי בתיה"ח לפעול לתיקון הליקויים שטרם תוקנו מאז .הביקורת הקודמת ולקדם תהליכים שתכליתם ייעול ושיפור מערך הפעלת חדרי הניתוח .בישראל. מומלץ כי כל הגורמים יבצע חשיבה מחודשת ומעמיקה על ה מבנה המתאים .לניהול מערך חדרי ניתוח בבתיה"ח, שיאפשר להביא לייעול ולמיצוי של פעילותם. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולות הכללית בתחום הסמים המסוכנים, ומעיר .למשרד הבריאות על השיהוי הניכר בפעולותיו בהסדרת התחום לניהול הסמים .המסוכנים. מומלץ כי משרד הבריא ות ישלים את גיבוש הנוהל בנושא, וכי בתיה"ח יאבטחו .את צריכת הסמים המסוכנים ויערכו בקרות שוטפות בנושא. .מידת תיקון הליקוי - הכללית - תוקן במידה רבה. .משרד הבריאות - תוקן במידה מועטה. .בביקורת המעקב מסר וולפסון למשרד מבקר המדינה כי על פי ניתוח "צווארי הבקבוק" .שהוא ערך בינואר 2019 , הגורם העיקרי לעיכובים הוא החוסר בכוח אדם סניטרי: ב-26% .מהמקרים חיכו לאלונקאי (סניטר) יותר מ-20 דקות מרגע הקריאה, וב-17% מהמקרים .חיכו 20-15 דקות. כחלק מייעול התהליך הוסיף ביה"ח אלונקאים ייעודיים למתחם חדר .הניתוח וטכנאי מסייע, והקדים את הקריאה לאלונקאים, ודבר זה שיפר את שרשרת .ההפעלה של חדרי הניתוח. .בתי"ח אחרים ציינו בשאלון87 כי חוסר בטכנאי מסייע אצלם יוצר "צוואר בקבוק" בהפעלת .חדרי הניתוח. בהתחשב בשיטות המדידה השונות של בתיה"ח, עולה מהתרשימים שונות רבה בזמני .ההמתנה לחמשת הניתוחים שהוצגו - בין בתיה"ח ולעיתים גם בתוך ביה"ח עצמו. בפועל .יש בתי"ח שזמן ההמתנה לניתוח מסוים בהם הוא קצר ביחס לבתי"ח אחרים , ויש ניתוחים .שדווקא אצלם זמן ההמתנה ארוך. למשל , זמן ההמתנה לניתוח שקדים בבילינסון הוא .הקצר ביותר, ואילו זמן ההמתנה לניתוח להסרת בלוטת התריס הוא כמעט הארוך ביותר .(רק בהעמק הזמן ארוך יותר). עם זאת, ישנם בתי"ח שבהם זמן ההמתנה למרבית .הניתוחים שנבדקו הוא גבוה או גבוה למדי. כך לדוגמה, בבי"ח סורוקה והעמק זמן .ההמתנה ל-4 מתוך5 ניתוחיםהוא הארוך ביותר. .בביקורת המעקב עלה כי במאי 2020 היהשיעור הממתינים ללא תור כ -53% , בערך כפול .מהיעד שקבעה הכללית - 30%. .מומלץ כי במסגרת התוספת הייעודית של הרופאים יבחן משרד הבריאות את הצורך .החיוני בהקצאת תקנים ייעודיים לרופאים מרדימים, וזאת גם בהתאם למקובל במדינות .מפותחות. .מידת תיקון הליקוי - תוקן במידה מועטה. .בביקורת המעקב עלה כי משרד הבריאות לא הקים ועדה כאמור עד ספטמבר 2020 . עוד .עלה שבנובמבר 2018 פרסם משרד הבריאות מכרז פומבי למתן שירותי ייעוץ לקביעת .מדיניות לתפעול חדרי הניתוח בבתיה "ח ולגיבוש נהלים מתאימים10 . ואולם, המשרד ציין .בפני צוות הביקורת כי לא הוגשה שום הצעה והפרויקט לא יצא לפועל. נמצא כי המשרד .לא בחן את החסמים לאי-הגשת הצעות במכרז זה. .בעת ביצוע ביקורת המעקב ובעקבותיה קיים המשרד שני דיונים בנושא מערך חדרי .הניתוח, ובאוגוסט 2020 החליט להקים ועדה ושמה "הוועדה לקביעת אסטרטגיית עבודה .בחדרי ניתוח". במועד סיום הביקורת, בספטמבר 2020 ., הקים המשרד את הוועדה משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות לקבוע לוח זמנים לעבודת הוועדה, ולאחר .בחינת המלצותיה לגבש תוכנית סדורה, שתכלול את המרכיבים שיש לעסוק בהם .במטרה לשיפור ולייעול תפעול מערך חדרי הניתוח; כן עליו לקבוע את המשאבים שיש .להקצות לשם כך ואת לוח הזמנים ליישום ולהטמעת התוכנית.
.יצוין כי בעקבות משבר הקורונה, במרץ 2020 סיכמו משרדי הבריאות והאוצר על תוספת .של 200 רופאים למערכת הבריאות וביולי על עוד 400 ובסה"כ סוכם על תוספת של 600 .רופאים76 .