צבא ההגנה לישראל . כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מודל האימונים התלת-שנתי החדש לשנים 2012 -2010 נועד להגביר את "נפח האימונים" של יחידות המילואים ביבשה. מהממצאים עולה, כי מודל אימונים זה נפגע בעיקר ככל שהדבר נוגע לביצוע תרח"טים. כמו כן, לא נערכו מקצת מהתרג"דים שתוכננו, ואחרים קוצרו או משאביהם רודדו. כמו כן עולה, כי בשנת 2013 נפגעה תכנית האימונים עוד יותר בכל הרמות, ולפי התייחסות צה"ל האמורה, אימוני מערך המילואים ביבשה אף נעצרו בחודש יוני 2014 . פער משמעותי זה בתרגילים ובאימונים, שהינם מרכיב משמעותי בכשירות מערך המילואים של כוחות היבשה, עלול להביא, לדעת משרד מבקר המדינה, לפגיעה בכשירותו. נמצא, כי במודל האימונים התלת -שנתי החדש של צה"ל, ובהתחשב בהיקף האימו נים בפועל ובמשך זמן מילוי התפקיד של מפקדי אוגדות ומפקדי חטיבות המילואים, נוצר מצב שבו מפקדים בכירים רבים בתפקידי מפקדי אוגדות מילואים ומפקדי חטיבות מילואים אינם מפקדים על יחידתם לאורך מחזור אימונים שלם, והם עלולים אף להיקלע למצב שבו לא תרגלו בפועל פיקוד על תרגיל אוגדה או חטיבה, בהתאמה, שעה שהם נדרשים לפקד על יחידתם במלחמה. בכך נפגעים הידע והניסיון הנדרשים להם למילוי תפקידם, דבר העלול לפגוע בתפקוד היחידות בלחימה. כאמור, בחוק שירות המילואים נקבע, כי "אחת לשנה יציג השר את רמת הכשירות, כפי שאושרה על ידו, לפני הממשלה ויביאה לידיעת הוועדה ועדת [ ". משרד מבקר המדינה מעיר אפוא, כי המסמכים]החוץ והביטחון של הכנסת שצורפו להתייחסות לשכת שהב"ט אינם מצביעים על כך שניתן מענה לאמור בחוק שירות המילואים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח האמור לעיל, על צה"ל לטפל בדחיפות במצב האחזקה באוגדות המילואים, ולתת מענה דחוף לפערים האמורים באופן שיבטיח שמירה על כשירות ומוכנות הימ"חים, וכשירות ומוכנות אוגדות המילואים הנובעת מכך. משרד מבקר המדינה מעיר, כי אף על פי שתכנית להחזרת אמצעים מהווה אילוץ נוכח היקף האמצעים המצוי בצה"ל ונוכח מגבלת המשאבים הניצבת לפניו, התכנית במתכונתה הנוכחית עלולה לפגוע במוכנות לשעת חירום של היחידות המשאילות ציוד. נוכח זאת, ונוכח הליקויים ששבו ועלו בעקבות הפעלת התכנית במבצע "עמוד ענן", על זרוע היבשה ועל אמ"ץ לגבש בדחיפות צעדים שישפרו משמעותית את אופן החזרת הציוד המושאל, כך שהפגיעה במוכנות לשעת חירום של היחידות המשאילות ציוד במסגרת התכנית, תקטן למינימום. משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה, כי בתחום הצר"פ נקלע צה"ל בתחילת מבצע "עמוד ענן" למצב שבו היו פערי כשירות לאחר שהצר"פ לא רוענן במשך חצי שנה. זאת, אף על פי שצה"ל נקלע לפערי כשירות בתחום הצר"פ כבר בפתיחת מלחמת לבנון השנייה, כשש שנים לפני מבצע "עמוד ענן", ולמרות הקביעה של הרמטכ"ל דאז בתחקיר לאחר מלחמת לבנון השנייה, כי "לא יכול להתקיים מצב שבו יהיה לנו ציוד רפואי שפג תוקפו, הנושא צריך לקבל מענה מיידי וקבוע". משרד מבקר המדינה סבו ר, כי הוראות חוק שירות מילואים שהוזכרו לעיל נועדו להבטיח את כשירותו של מערך המילואים ואת הפיקוח עליה. לפיכך, ראוי, לדעת משרד מבקר המדינה, ששהב"ט והרמטכ"ל יפעלו ליישום הוראות חוק שירות המילואים בהיבטים הנוגעים לדיווח על כשירות ומוכנות מערך המילואים לדרג המד יני ולפיקוח של הדרג המדיני על רמת הכשירות והמוכנות של המערך. .עיקר כוחו הלוחם של צה"ל ביבשה הוא מערך המילואים. בחוק שירות מילואים נקבע, כי התבססותו של צה"ל על כוחות המילואים מטילה עליו חובה ואחריות, "להבטיח את רמת כשירות מערך המילואים והמשרתים בו באמצעות מתן הכשרות, אימונים וציוד הולמים על פי משימות יחידותיו ". בתורת האימונים שהוציאה זרוע היבשה נקבע, כי התבססותו של צה"ל על כוחות המילואים "מחייבת את הצבא לשמור את מקצועיות המערך, תוך התמודדות מתמדת עם תהליכי השכחה המוגברים באוכלוסייה זאת, ותוך שמירה על עדכון מתמיד בידע ובמיומנות של המערך אל מול הדינמיות של מאפייני שדה הקרב במרכיביו השונים". נמצא, כי במהלך שנת 2012 לא הציגה חטיבת המבצעים את הכשירות המבצעית לראש אמ"ץ, בהתאם למודל הכמ"ץ, כאמור בפקודת הארגון. הרמה הבכירה ביותר, שלה הוצגה הכשירות המבצעית, היה רמ"ח תכנון בחטיבת המבצעים באמ"ץ במאי 2012 . זאת ועוד, על אף קביעתו של רח"ט מבצעים, לא הוצגו עיקרי הכשירות המבצעית לפי מודל הכמ"ץ לרמטכ"ל. משרד מבקר המדינה שב ומדגיש, בדומה לאמירתו כבר בביקורת הקודמת, כי יש חשיבות ראשונה במעלה להימצאותו של צר"פ בר -תוקף בימ"חים, שיבטיח את הטיפול הרפואי המיטבי לחיילי המילואים בכל עת שהדבר יידרש. לפיכך ראוי לייחד נתח תקציבי קבוע בתקציב השנתי של צה"ל לרענון צר"פ. זאת, נוכח ניסיון העבר המלמד, כי קיים סיכון להידרדרות במצב הביטחוני עד כדי מבצע צבאי רחב היקף ואף מלחמה ללא התראה כלל או לאחר מתן התראה בזמן קצר; נוכח חיוניותו של הצר"פ בהיותו מציל חיים; ונוכח נתח התקציב השנתי, הקטן יחסית, הנדרש לריענון הצר"פ. לא נמצא גם, כי בשנים האחרונות הביא שהב"ט, מדי שנה בשנה, את הצעתו לממשלה בדבר היקף מערך המילואים לפי המלצת הרמטכ"ל. כמו כן, לא נמצא, כי שהב"ט מאשר את רמת הכשירות הנדרשת ממערך המילואים כפי שקבע הרמטכ"ל, מציג אותה אחת לשנה לפני הממשלה, ומביא אותה לידיעת ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, כנדרש בחוק. משרד מבקר המדינה מעיר, כי אף שהצורך במערכת להצגת כשירות צה"ל למלחמה עלה כבר לפני שנים רבות, ולמרות החשיבות שיש למערכת שכזאת בבחינת הכשירות, המוכנות והכוננות של יחידות צה"ל השונות, כחלק מתהליך הבקרה והער כת המצב הנעשה ברמה המטכ"לית - ישנם עדיין פערים משמעותיים בתהליך הגיבוש וההצגה של הכשירות המבצעית ברמה המטכ"לית, וביניהם: מודל הכמ"ץ עדיין אינו ממוכן; בהצגת הכשירות של כוחות היבשה הוא נשען על מערכת הכש"ם על כל פעריה, כמפורט לעיל; אין שפה משותפת ואחידה בהצגת נתוני הכשירות והמוכנות לכלל גופי צה"ל; והערכת מצב הכשירות המבצעית אינה מוצגת לסגן הרמטכ"ל, למטה הכללי ולרמטכ"ל. במצב עניינים זה, ספק אם גם מודל הכמ"ץ ממלא את ייעודו ככלי ל"הצגת תמונת מצב כשירות ומוכנות צה"ל למלחמה"; ואם הוא אפקטיבי ככלי בקרה וככזה המשפיע על תהליכי קבלת ההחלטות בהכנת תכניות של צה"ל. יוצא אפוא, כי על אף קביעתו האמורה של הרמטכ"ל, אין בפקודות עבודה אלה התייחסות כוללת בדבר כשירותו ומוכנותו של מערך המילואים והפעולות השנתיות הנדרשות לחיזוקו. לסיכום תת-פרק זה מציין משרד מבקר המדינה, כי מערכת הכש"ם כוללת נתונים רבים הנוגעים לכשירות ולמוכנות של יחידות היבשה מרמת הגדוד ועד רמת הגיס, חלקם אובייקטיביים, והיא מסייעת בשיפור הצגת תמונת מצב הכשירות והמוכנות של יחידות אלה ובבקרה עליהן, לעומת המצב שהיה קיים עד לכניסת המערכת לשימוש מבצעי. עם זאת, משרד מבקר המדינה מעיר, כי במערכת הכש"ם עדיין קיימים פערים שונים: חלקם נוגעים להגדרות שבבסיס המערכת, חלקם נוגעים לממשקים של המערכת עם מערכות מידע אחרות וחלקם נוגעים להיעדר מדידה ומידע על אי כות ביצוע האימונים (ולא רק עצם ביצועם), ושל מצב הציוד (ולא רק עצם הימצאותו). בפערים אלה יש כדי להשפיע על תמונת הכשירות והמוכנות המוצגת במערכת, להטות אותה ביחס למצב בפועל, ואף לגרום להצגת תמונת מצב מוטעית בעניין זה לדרג מקבלי ההחלטות. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את המאמץ שצה"ל השקיע בחידוש מלאי הציוד בימ"חים, בעיקר ברמת הפרט והצוות, שהוביל לשיפור משמעותי בציוד הלחימה האמור של יחידות המילואים וחייליהן. אימוני יחידות המילואים וחיילי המילואים של כוחות היבשה מודל האימונים התלת-שנתי החדש לשנים 2012 -2010 נועד להגביר את נפח האימונים של יחידות המילואים של כוחות היבשה. מהממצאים עולה, כי מודל אימונים זה נפגע בעיקר ככל שהדבר נוגע לביצוע תרח"טים. בשנת 2013 נפגעה תכנית האימונים עוד יותר בכל הרמות, ולפי התייחסות צה"ל לממצאי הביקורת, אימוני מערך המילואים ביבשה אף נעצרו בחודש יוני 2014 . כמן כן, משך האימונים, תוכניהם ואופן ביצועם אינם מאפשרים לתרגל את כלל הכשירויות הנדרשות, ולהשיג בהם את המיומנויות הנדרשות ללחימה. משרד מבקר המדינה מעיר, כי יש בכך כדי להעמיק את הפגיעה בכשירות מערך המילואים של כוחות היבשה וברמת המוכנות שלו, והדב ר עלול אף לפגוע ביכולתו למלא את משימותיו. משרד מבקר המדינה מעיר, כי האמור בהתייחסות צה"ל נוגע לסד"כ של צה"ל כולו - בשירות סדיר ובמילואים, שעה שהאמור בחוק שירות מילואים דורש הליך הנוגע אך ורק למערך המילואים. לדעת משרד מבקר המדינה, על אמ"ץ לקבוע בהקדם האפשרי לוח זמנים לסיום הטיפול בפערים במודל הכמ"ץ שנמנו לעיל, כדי שיוכל לשמש ככלי לבקרה ולתמיכה בהערכת המצב המבצעית של צה"ל. נוסף על כך, מן הראוי שאמ"ץ ישלב בהוראה לגיבוש המענה המבצעי גם את הערכת מצב הכשירות המבצעית ואת התהליך הנגזר ממנה, לצד הערכות המצב האחרות, כבסיס לגיבוש ההמלצות למענה המבצעי. מודל הכמ"ץ מתייחס לכלל סד"כ צה"ל - בסדיר ובמילואים - ללא הבחנה ביניהם. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שאמ"ץ יציג במסגרת הכשירות המבצעית של צה"ל באופן מובחן את כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה, האוויר והים. החשיבות לכך נובעת בשל התהליכים השונים הקובעים את מצב כשירותם, ונוכח החשיבות של מערך המילואים בשעת חירום, והעובדה שעיקר הכוח מתבסס עליו. משרד מבקר המדינה מעיר, כי במודל האימונים התלת-שנתי החדש - בהקצאת ימי מילואים למימושו, ובהתחשב במצבת כוח האדם העודפת הקיימת בגדודים, גם אם תעמוד על 120% בכלל הגדודים - לא ניתן לאמן חלק משמעותי מהמצבה של הגדודים; ולא ניתן להבטיח שכלל לוחמי הגדוד שומרים על רצף אימונים בהתאם למודל האימונים, וכי הם מתאמנים במסגרת היחידתית שלהם ובתפקיד הייעודי שלהם, כנדרש לצורך הע מקת הכשירות המבצעית של היחידה. במצב זה, אין ודאות כי חיילי המילואים ביחידה שיגיעו ביום פקודה, בשעת חירום, הם אלה שעברו את האימונים הנדרשים להם. מרכז האימונים העיקרי לאימון כוחות המילואים ביבשה הוא כאמור מל"י. בפגישות שקיימו נציגי משרד מב קר המדינה עם בעלי תפקידים במל"י עלה, כי משך האימונים, תוכניהם ואופן ביצועם אינם מאפשרים לתרגל את כלל הכשירויות הנדרשות, ולהשיג בהם את המיומנויות הנדרשות ללחימה. משרד מבקר המדינה מעיר, כי דבריהם של קציני סגל ההדרכה במל"י ובמרא"ם, בעלי תפקידים מרכזיים בפיקודים המרחביים ומפקדים בכירים של יחידות במערך המילואים של כוחות היבשה, ומסקנות צוות מערך המילואים שהובאו לעיל, מתייחסים לפערים הקיימים בכשירויות הנדרשות לאחר אימון אנשי המילואים במודל האימונים התלת -שנתי החדש כולו, ולא ל"מופע אימון אחד בלבד". על כן, יש לממש את קביעת הרמטכ"ל האמורה בהתייחס למסקנות צוות מערך המילואים בעניין זה, ובין היתר, לעדכן את מודל האימונים, ולהקפיד שאיכותם תהיה ללא דופי. המרא"ם מאמן, כאמור, את כלל המפקדות בסדיר ובמילואים - מרמת החטיבה ועד רמת הגיס, אך עיקר המפקדות המתאמנות בו הן מפקדות של יחידות מילואים ביבשה. בפגישה מינואר 2014 של נציגי משרד מבקר המדינה עם סגן מפקד המרא"ם וממסמכים שנמסרו בפגישה ובעקבותיה עלו, בין השאר, גו רמים הפוגעים באיכות אימוני המפקדות, התורמים לפערים בכשירותן, וכן הפערים המרכזיים בכשירות המפקדות והמפקדים, כפי שעולים באימוניהם במרא"ם. נציגי משרד מבקר המדינה נפגשו עם בעלי תפקיד אלה, וככלל, גם הם הצביעו על הפערים בכשירות ובמוכנות יחידות המילואים שתחת פיקודם, הנובעים ממודל האימונים, ועל חששם מהרחבת הפערים במידה שיצומצם היקף האימונים והיקף התע"ם. מהאמור לעיל בתת -פרק זה בנושא משך האימונים, תוכניהם ואיכותם, במסגרת המודל התלת -שנתי החדש, עולה, כי כל אלה אינם מא פשרים לתרגל את כלל הכשירויות הנדרשות, ולהשיג בהם את המיומנות הנדרשות ללחימה. לכן, קיימים פערים בכשירותן ובמוכנותן של יחידות השדה של מערך המילואים. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח פערי הכשירות והמוכנות שבהם נמצאים כוחות המילואים ביבשה, פערים הצפויים להמשיך ולגדול, ונוכח האמור בתכנית זאת, שאיננה אמורה לגשר על פערים למוכנות של כוחות המילואים, ראוי שזרוע היבשה ואמ"ץ יבחנו את ההשלכות האפשריות שיש לפערי כשירות אלה על יכולתם של כוחות המילואים לבצע את משימותיהם, הן מבחינת ההישגים הנדרשים מכוחות המילואים והן מבחינת לוח הזמנים הנדרש למימוש משימות אלה. יצוין, כי נוכח העובדה שאין מזמנים לאימון את כלל מצבת חיילי הגדוד, לכל אימון עשויים להתייצב חיילים שונים. מצב זה מביא לכך, שתדירות האימון לגבי חלק מחיילי הגדוד נמוכה אף יותר. זאת ועוד, לכל יחידה בצה" ל יש שיבוץ קרבי 13 , ולחיילים השונים ביחידות הלוחמות מיועדים מקצועות ותפקידים בהתאם לשיבוצם הקרבי, ולכן נפגע גם אימון המסגרת. לדעת משרד מבקר המדינה, במצב הדברים האמור לא ניתן להבטיח, כי כלל חיילי המילואים בגדוד מתאמנים במסגרת הנדרשת להם, לפי השיבוץ הקרבי שלהם, ונפגעת העמקת הכשירות המבצעית של היחידה, אשר לה מיועד האימון המלא. כמו כן, יש לכך השלכה גם על אימון המסגרת החטיבתית. בביקורת הקודמת, שפורסמה כאמור בשנת 2007 , ציין משרד מבקר המדינה, כי על צה"ל לקבוע את התשומות הנחוצות לשם השגת הכשירויות הנדרשות מחילות השדה בסדיר ובמילואים, "להקפיד על הקצאת תשומות אלה לאורך זמן ולקבוע שאין לבטל את הקצאתן, אלא באישור הדרג המדיני (קביעת תקציב מינימום לאימונים)". נוכח הפגיעה החוזרת ונשנית בא ימוני מערך המילואים, ובמיוחד בשנת 2013 , והפגיעה הצפויה בשנת 2014 , משרד מבקר המדינה ממליץ לרמטכ"ל לקבוע "תקציב מינימום" לשמירת הכשירות של מערך המילואים, שבמרכזה האימונים; תקציב זה יוקצה ויישמר לאורך זמן, במסגרת תכניות העבודה של צה"ל, ללא תלות בהיקף התקציב ה כולל. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהיקף "תקציב מינימום" זה יוצג לשהב"ט אשר יאשר תקציב זה וכל שינוי בו. לדעת משרד מבקר המדינה, על צה"ל לבחון את צורכי הכושר הגופני של כוחות המילואים לפי הנדרש מהם בפעילות הלחימה, ובמידת הצורך לבחון את ההשלכות הנובעות מכך על התכניות האופרטיביות שלו; וכמו כן, לקבוע כיצד ניתן להביא את חיילי המילואים לרמת הכושר הגופני הנדרשת. הגדרת כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה, מדידתה .והדיווח עליה לדרג המדיני .חובות מרכזיות המעוגנות בחוק שירות המילואים בעניין כשירות מערך .המילואים אינן מתקיימות: כך, למשל, הרמטכ"ל אינו ממליץ בפני שר .הביטחון על היקף מערך המילואים הנדרש לצורך היערכות צה"ל למשימותיו .בשעת חירום, והשר אינו מביא המלצתו בעניין זה בפני הממשלה; אין .בפקודות צה"ל התייחסות לרמת הכשירות והמוכנות הנדרשת מכוחות .המילואים לצורך היערכות לשעת חירום , למדדים לבחינת רמת כשירות .ומוכנות זאת, או ל תקופות המזעריות של שירות מילואים הנדרשות לשם .שמירה על כשירות זו. שר הביטחון אינו מאשר את רמת הכשירות הנדרשת, .והוא גם אינו מציג אותה לפני הממשלה או מביא אותה לידיעת ועדת החוץ .והביטחון של הכנסת, כנדרש בחוק. בכך נפגעת יכולתם של הדרג המדיני ושל .הכנסת לממש את יכולתם לפקח על רמת הכשירות של מערך המילואים, .כנדרש. .משרד מבקר המדינה מעיר, כי על צה"ל להבטיח את רמת הכשירות של מערך המילואים והמשרתים בו באמצעות מתן הכשרות, אימונים וציוד הולמים על פי משימות יחידותיו, ובהתאם לתכניות האופרטיביות המ יועדות להן. על זרוע היבשה ועל אמ"ץ לבחון את ההשלכות האפשריות שיש לפערי הכשירות והמוכנות של כוחות המילואים על יכולתם לבצע את משימותיהם, הן מבחינת ההישגים הנדרשים מכוחות המילואים והן מבחינת לוח הזמנים הנדרש למימוש משימות אלה. לדעת משרד מבקר המדינה, הצגת תמונת מצב מהימנה של כשירות מערך המילואים היא חיונית ביותר לתהליכי קבלת ההחלטות, הן לדרג המדיני והן לדרג הצבאי הבכיר, ומתחייבת מכוח חוק שירות המילואים. היעדרה של תמונת מצב זאת ואי-הצגתה כמתחייב בחוק, מהווים ליקוי מהותי, שעל שהב"ט ועל והרמטכ"ל לפעול לתקנו. מוכנות הימ"חים והכשירות האחזקתית ביחידות המילואים .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את המאמץ שצה"ל השקיע בחידוש מלאי .ציוד הלחימה האישי, הצוותי וחלק מהציוד הפלוגתי בימ"חים. עם זאת, נמצא .בביקורת כי קיימים פערים משמעותיים במערך האחזקה בימ"חים של אוגדות .המילואים. בהתייחסו לפערים אלה ציין גורם בכיר בצה"ל, כי המוכנות של .צה"ל למלחמה הולכת ונפגעת. משרד מבקר המדינה מעיר, כי על צה"ל לטפל .בדחיפות במצב האחזקה באוגדות המילואים, ולתת מענה דחוף לפערים .האמורים באופן שיבטיח שמי רה על כשירות ומוכנות הימ"חים, וכשירות .ומוכנות אוגדות המילואים הנובעת מכך. מכוחות המילואים לצורך היערכות לשעת חירום , למדדים לבחינת רמת .כשירות ומוכנות זאת, או ל תקופות המזעריות של שירות מילואים .הנדרשות לשם שמירה על כשירות זו , כפי שנקבע בחוק שירות .המילואים. .בביקורת לא נמצא, שהרמטכ"ל המליץ בשנים האחרונות בפני שהב"ט על היקף מערך המילואים הנדרש לצורך היערכות צה"ל למשימותיו בשעת חירום. פערים אלה מקבלים חיזוק על ידי מפקדים בכירים בקרב יחידות השדה, ברובם מפקדי אוגדות, וגורמי הדרכה בכירים, שטענו, כאמור לעיל, כי הם עושים במערכת שימוש מצומצם ביותר, והביעו חוסר אמון בנתונים המוצגים בה ובאופן שקלולם בנוגע לכשירות ולמוכנות היחידות. חלקם ציינו אף שאינם סומכים על המערכת, ואינם עושים בה שימוש במסגרת תהליך קבלת ההחלטות בבניין הכוח או בהפעלתו. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח מידת האמון הנמוכה שרוכשים לה מפקדי שדה בכירים, ובשל מידת השימוש המועטה בה בפועל, קיים ספק אם מערכת הכש"ם, שאמורה להיות כלי חשוב, ולהוות, לפי האמור בנוהל הכש"ם של זרוע היבשה, "כלי בידי המפקד לאבחון כשירות היחידה ומוכנותה לייעודה ולמשימותיה", ממלאת את ייעודה. על זרוע היבשה למפות, אפוא, את הגורמים שיש בהם כדי להשפיע על מסד הנתונים במערכת הכש"ם, להבטיח את מהימנות הנתונים, עדכניותם והרלוונטיות שלהם ליחידות השונ ות. כן עליה לוודא, כי באופן הצגת הנתונים יש כדי לשקף כהלכה את כשירות ומוכנות יחידות היבשה בפועל, תוך הסתמכות בעיקר על נתונים אובייקטיביים, כגון ההערכות של הגורמים המדריכים וממצאי ביקורות מטכ"ליות. כמו כן, עליה לנקוט צעדים כדי לשפר את האמון של המפקדים ושל קציני המטה ביכולת של המערכת להציג את מצב הכשירות של הכוחות, ואת הבקרה על כשירות זאת.
בפועל, במהלך שנת 2013 , התקיימו דיונים להצגת הכשירות המבצעית לפי מודל הכמ"ץ עד לרמת ראש אמ"ץ בלבד, והיא לא הוצגה לסגן הרמטכ"ל ולפורום מטכ"ל.