התעשייה האוירית לישראל בע_מ . היבטים בניהול הרכוש הקבוע בתעשייה האווירית לישראל בע_מ אשר לפריטים אלו מעיר משרד מבקר המדינה, כי התע"א לא הצליחה לאתרם נוכח אי -סימונם במספרים אינוונטריים, דבר המדגיש את החשיבות היתרה של סימון הנכסים לצורך מעקב ובקרה עליהם, אל מול הרישומים בספרי החברה. יתר על כן, אי-סימון הנכסים האמורים במקרה זה מקבל משנה חשיבות, מאחר שמדובר במיקרוסקופים, דהיינו, מדובר בנכסים אשר מוגדרים על פי נוהלי התע"א כרכוש אטרקטיבי אשר יש לפקוד מדי שנה בשנה (ראו ב המשך). מיקרוסקופים אלו נרכשו בשנים 2005 -2007 בעלות של מ-600 דולר עד ל- 4,900 .דולר ליחידה על אף זאת, בביקורת עלה, כי כלי הייצור, הצב"ד והצת"ת בפרויקט ב' בתע"א לא נרשמו במערכות הממוחשבות שלה כרכוש קבוע של משהב"ט אלא כרכוש קבוע של התע"א; כתוצאה מכך, שייכה התע"א לעצמה רכוש זה. להלן הפרטים: .משרד מבקר המדינה מעיר, כי בקשה זו של מנהל המפעל דאז נגדה את תנאי הסכם ב', ולא תואמה עם משהב"ט. בביקורת לא נמצאו סימוכין לכך, שלקראת דיון הדירקטוריון שבו אושר תקציב ההשקעות, הסבו גורמים בהנהלת התע"א, ובכלל זה מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים דאז, את תשומת לבם של חברי הדירקטוריון לכך, שהסוגיה האמורה - רישום רכוש קבוע של משהב"ט בפרויקט ב' כרכוש קבוע של התע"א - מנוגדת להסכם ב'. אי-סימון הנכסים במדבקות המורות על כך שהם נפקדו, מקשה על סריקת אזורי המפקד ועל איתורם של הנכסים אשר טרם נפקדו; במצב זה, לא ניתן לוודא שאכן ננקטו כל הצעדים כדי לאתר נכסים הרשומים בספרי החברה ואשר לא נמצאו במרכזים התמח יריים שבהם הם רשומים, ולהיפך. הדבר אף מקשה על ביצוע מפקד "מהשטח לספרים", מאחר שקיים קושי בזיהוי בשטח של הנכסים שטרם נפקדו. יתר על כן, אי-סימון חלק מהנכסים במספרים אינוונטריים והיעדר מדבקות לציון מפקדים שבוצעו מעמידים בספק את מהימנות חלק מהרישומים שנערכו בס פרי התע"א, המתבססים על כך שהנכסים נפקדו בפועל. נוכח האמור לעיל, ובהתבסס על הממצאים העולים מהבדיקה האקראית שערך, מעיר משרד מבקר המדינה, כי חלק מהרישומים בספר הרכוש הקבוע בחטיבת מטח אינם משקפים בצורה נאותה את מצאי הנכסים הקיימים בחטיבה. בניגוד לנוהלי התע"א, בשנת 2011 לא נפקדו782 נכסים אטרקטיביים (כ-11% ) בעלות רכישה כוללת של כ-1.5 מיליון דולר. הנכסים שלא נפקדו כללו, בין היתר, מחשבים ניידים, מקרנים, מערכות הצפנה ומצלמות, לרבות 371 נכסים של מטה החברה. כך לדוגמה, באחת היחידות במטה החברה לא נפקדו 15 מחשבים ניידים, בערך רכישה כולל של כ- 34,000 דולר. יודגש, כי מנתוני המפקד עולה, כי חלק מהנכסים לא נפקדו מספר שנים. נוסף לאמור לעיל, הנכסים האטרקטיביים שלא נפקדו בשנת 2011 במטה החברה כללו 193 כלי נשק. יצוין, כי כלי הנשק האמורים נפקדו על ידי התע"א בשנת 2012. משרד מבקר המדינה מעיר, כי שלא בהתאם להודעתה, התע"א רשמה במערכות הממוחשבות את כל הנכסים שנוצרו או שנרכשו בפרויקט ב', כרכוש בבעלותה, ולא רשמה ולו נכס אחד כרכוש משהב"ט. משמעות הדבר, כי התע"א שייכה לעצמה את כלל הנכסים שנוצרו בפרויקט ב'. הרישום כפי שערכה התע"א בפרויקטים א' וב' כאמור, הביא לכך, שרכוש בשווי של מיליוני דולרים לא הוצג בצורה נכונה בספרי החברה. אשר למשהב"ט יצוין, כי ראש היחידה להתקשרויות, תקציבים ובקרה במינהלת לא העבירה למנה"ר נתונים על הנכסים שנוצרו בפרויקטים א' ו- ב', כדי שיוכל למלא את תפקידיו בהתאם להוראת משהב"ט; ולא וידאה כי התע"א רושמת נכסים אלה כנדרש על פי ההסכמים, כמפורט לעיל. בכך אפשרה המינהלת, הלכה למעשה, לתע"א, לשייך לעצמה את הנכסים האמורים ולנהוג בהם כ"מנהג בעלים", תוך כדי רישומם בספרי החברה כנכסי התע"א, בניגוד להסכמים. זאת ועוד, עד מועד סיום הביקורת, יולי 2012, לא היו בידי ראש היחידה להתקשרויות, תקציבים ובקרה במינהלת מלוא הנתונים על ההיקף הכספי של הרכוש הקבוע של משהב"ט שנוצר או שנרכש במסגרת הסכמים עם התע"א לביצוע פרויקטים א' ו-ב'. משרד מבקר המדינה מעיר, כי יש לראות בחומרה את התנהלותה של המינהלת בכל הקשור לפיקוח ולב קרה על הרכוש הקבוע של משהב"ט שנוצר במסגרת הפרויקטים שבאחריותה, לאורך שנים, מבחינת ניהולו מול התע"א ומול גורמים אחרים במשהב"ט. משרד מבקר המדינה מעיר, כי הרכוש הקבוע נוצר במסגרת פרויקט ב', ושימש אותו, וכי העברתו לבעלותה של ה תע"א נגדה את הסכם ב'. למרות זאת, לא פנתה התע"א למשהב"ט כדי להציג את נימוקיה להעברת רכוש זה לבעלותה, ולבקש את אישורו לכך. משרד מבקר המדינה מעיר, כי כשני שלישים מהנכסים, שלגביהם הודיעה התע"א כי מצאה אותם בעקבות הביקורת, נמצאו ללא מספרים אינוונטריים; בהיעדר מספרים כאלה, לא ניתן לזהות בוודאות שאכן מדובר באותם הנכסים שרשומים בספרים ואת נכונות רישומם בספר הרכוש הקבוע של התע"א. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי היעדר מספרים אינוונטריים פוגע ביכולת הבקרה של התע"א על הרכוש הקבוע המוצב במרכזים התמחיריים השונים; במיוחד קיים קושי לאתר נכסים אשר נמצאים במרכזים תמחירי ים שונים מאלה שבהם הם רשומים. גם נוכח קושי זה חשוב לבצע מפקדים הן מ"הספרים לשטח" והן מ"השטח לספרים". התברר, כי עד מועד סיום הביקורת, יולי 2012 , כשלוש שנים וחצי לאחר שמונה הצוות, ועל אף ההחלטה שאכ"ס ייצא למכרז לבחירת ספק אשר ימפה את הרכוש הקבוע שבבעלות משהב"ט, מנה"ר ואכ"ס טרם מיפו את הרכוש הקבוע שבבעלות משהב"ט הנמצא בתעשיות, וטרם הקימו מערכת לפיקוח ולבקרה על תהליך רישום רכוש זה בתעשיות ובמשהב"ט. בביקורת עלה, כי בניגוד להוראת משהב"ט, ראש תחום תשתיות במנה"ר לא ערך ביקורים בתע"א בשנים 2007 -2011 . משרד מבקר המדינה מעיר, כי היעדר ביקורים בתע"א, לרבות במפעל, פגע בבקרה ובפיקוח שמנה"ר אמור היה לבצע על ניהול הרכוש הקבוע של משהב"ט בתע"א, לרבות ביכולת לוודא שהתע"א משמשת כ"נאמן", כפי שנקבע בהוראת משהב"ט האמורה. (ב) ממסמכי התע"א עולה, כי בהמשך לצעדיה דלעיל היא החליטה בסוף 2008 (ראו פירוט בהמשך), בניגוד להסכם ב', כי כל הנכסים שיוצרו או שנרכשו במסגרת פרויקט ב' מהווים רכוש קבוע של התע"א, וכי נכסים אלה יירשמו כרכוש קבוע של המשרד רק אם לא תהיה תכנית המשך לפרויקט ב'. בביקורת עלה, כי נוסף על כך שהחלטה זו נגדה כאמור את הסכם ב', ואף על פי שעד מועד סיום הביקורת לא נחתמה עסקת המשך, נכסי הפרויקט שהיו אמורים להירשם כרכוש בבעלות משהב"ט, רשומים כנכסי התע"א, כלהלן: בביקורת עלה, כי ראש היחידה להתקשרויות, תקציבים ובקרה במינהלת לא דיווחה לראש תחום תשתיות במנה"ר על הרכוש הקבוע שהוזמן בתע"א, ולא העבירה עותקי הזמנות לסגן ראש מנה"ר לתיעוש, כנדרש. בין היתר, באי -העברת המידע כאמור, היה כדי לפגוע בהצגת רכוש משהב"ט בתע"א במאזן המשרד (פירוט ראו בהמשך). משרד מבקר המדינה מעיר, כי נכסים אטרקטיביים מחייבים בקרה ומעקב ייחודיים, כדי למנוע אפשרות של שימוש לא ראוי בהם ואת אבדנם. על כן, מן הראוי שהתע"א תוודא שבעתיד נכסים אלה ייפקדו מדי שנה בשנה, כנדרש בהוראות התע"א. להלן עיקרי הממצאים שעלו בבדיקה: 1 ) כ-84% מהנכסים שנכללו בבדיקה ("מהספרים לשטח"), ושהיו רשומים במערכת הרכוש הקבוע של התע"א, לא נמצאו פיזית במרכזים התמחיריים שבהם היו רשומים. יצוין, כי נכסים רבים לא זוהו, מאחר שלא היו עליהם מספרים אינוונטריים (ראו גם בהמשך). לגבי מספר נכסים ייחודיים, על אף שלא סומנו במספר אינוונטרי, בגלל ייחודם ניתן היה לזהותם, ועל כן הם הובאו בחשבון במניין הנכסים שנמצאו. 2 ) כ-70% ,מהנכסים שנכללו בבדיקה לא סומנו במספר אינוונטרי בניגוד לנוהלי התע"א, דבר שלא איפשר לזהותם במערכת הממוחשבת של התע"א. 3 ) מתוך הנכסים שנבדקו מ"השטח לספרים" (נמצאו פיזית במרכזים התמחיריים), כ-50% לא היו רשומים במערכת הממוחשבת של הרכוש הקבוע במרכזים התמחיריים שבהם נמצאו. חלק מהם לא זוהו במערכת הממוחשבת, מאחר שבניגוד לנוהלי התע"א, לא סומן על גביהם מספר אינוונטרי. יצוין, כי כ-6% .מהנכסים שנבדקו היו רשומים במרכזים תמחיריים אחרים 4 ) על כ-99% מהנכסים שנכללו בבדיקה לא סומן במדבקה באילו שנים נפקדו, בניגוד לנוהלי התע"א. יודגש בהקשר זה, כי על כל הנכסים ללא מספרים אינוונטריים כמתואר לעיל, לא נמצאו 39 גם מדבקות המציינות את מועדי קיום המפקדים, כך שלא ניתן לדעת אם ומתי נכסים אלה נפקדו. משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח הפגמים המהותיים ברישום במשהב"ט של הרכוש הקבוע שלו הנמצא בתע"א, כפי שעלו בדוח ביקורת זה, נתוני רכוש זה הנכללים במאזנים של משהב"ט, אינם מציגים תמונה נכונה. על כן חשוב שהת הליכים, שעליהם הודיע משהב"ט בתשובתו, יבוצעו בהקדם. משרד מבקר המדינה מעיר, כי היה על מנה"ר לבדוק את ההצהרות האמורות על מנת לוודא שהשימוש שעושות החברות אכן תואם את היקף דמי השימוש שהן משלמות למשרד, דבר שלא נעשה. בביקורת עלה, כי קיים ליקוי מתמשך של כלל הגורמים המעורבים, הן בתע"א והן במשהב"ט, בטיפולם ברכוש הקבוע של משהב"ט שנוצר או שנרכש בתע"א, בהיקף כספי של מיליוני דולרים 22 ,)(ראו פירוט בהמשך במסגרת חלק מהפרויקטים שבתחום אחריותה של המינהלת. להלן הפרטים: 1 ) רכוש קבוע של משהב"ט בפרויקט א' בתע"א - בביקורת עלה, כי התע"א רשמה בספרי החברה את כלי הייצור שנוצרו בפרויקט א' בהיקף כספי של מיליוני דולרים 26 כרכוש קבוע הנמצא בבעלותה המלאה, ואף רשמה בגינם הוצאות פחת. הדבר נעשה בניגוד להסכם א', שבו נקבע, כאמור, כי פריטי הרכוש בפרויקט א' הם בבעלות משותפת של התע"א ומשהב"ט. יצוין, כי נמצאו במינהלת מסמכים בנוגע לחלק מהרכוש הקבוע שנוצר במסגרת הפרויקטים, אולם היא לא וידאה שרכוש זה אכן נרשם בתע"א כרכוש בבעלות משותפת של משהב"ט והתע"א. להלן הפרטים: .בביקורת עלה , כי בשנים 2007 -2012 לא פעלה המינהלת בהתאם להוראת משהב"ט בכל הנוגע לטיפולה ברכוש הקבוע שנוצר או שנרכש במסגרת חלק מהפרויקטים שבאחריותה, כמפורט להלן: 1 ) המינהלת לא העבירה לראש תחום תשתיות במנה"ר העתקי הזמנות שבמסגרתן אמור להיווצר רכוש קבוע של משהב"ט; העתקים , שהיו אמורים לשמש התראה להיווצרות רכוש. 2 ) המינהלת לא החתימה את התע"א על התחייבות הנלווית לקבלת רכוש משהב"ט לרשות התע"א. 3 ) אחרי שאישרה את החשבוניות שבמסגרתן נוצרו, בין היתר, פריטי רכוש קבוע, המינהלת לא העבירה אותן לאישור נוסף של ראש תחום תשתיות במנה"ר. כתוצאה מהמתואר לעיל, מידע חיוני על רכוש קבוע שבבעלות משהב"ט, בערך כספי של מיליוני דולרים, הנמצא בתע"א, לא הועבר למנה"ר ולא התקיימה על הרכוש כל בקרה - לא בהיבט הרישום ולא בהיבט ההתחשבנות בגין השימוש בו בתע"א לצרכים שאינם נוגעים למשהב"ט, אם נעשה. משרד מבקר המדינה מעיר, כי המצב שעלה בביקורת, שבו הן מנה"ר והן מפא"ת אינם מפקחים על הרכוש הקבוע שנוצר במסגרת הזמנות לפיתוח המתפרסות על פני תקופה של מעל לעשר שנים, לקוי מיסודו. בין היתר, הדבר אף גרם להצגה חסרה ולא נכונה, לאורך שנים, של הרכוש הקבוע במאזנים של משהב"ט; ולכך שהתע"א שייכה לעצמה את נכסי משהב"ט (בנושאים אלו ראו גם בהמשך). בנוסף לכך יצוין, כי רישום רכוש קבוע שנוצר בפרויקט בהתאם לגישת המינהלת, דהיינו רק לאחר סיום ההזמנות, לעתים אף אינו רלוונטי, וזאת נוכח העובדה שאורך חייו השימושיים של חלק מהרכו ש הקבוע שנוצר הוא לתקופה של שלוש עד חמש שנים, הקצרה מאורך חיי הפרויקטים. זאת ועוד, גם כשהמינהלת זיהתה רכוש קבוע שנוצר בפרויקטים שבאחריותה על פי רשימות שהעבירה לה התע"א, היא לא בדקה רשימות אלה, ולא וידאה שהתע"א אכן רשמה את פריטי הרכוש הקבוע כרכוש משהב"ט (ראו גם בהמשך). .לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמפא"ת ומנה"ר יפעלו לקיום בקרה שוטפת על הרכוש הקבוע שנוצר במסגרת הזמנות המינהלת, וזאת תוך בחינת הרכוש שנוצר; בחינה, שיכולה להיערך, לדוגמה, בעת הגעה לאבני הדרך25 החוזיים ובמועד אישור החשבוניות לתע"א, כנדרש. מעבר לכך, מן הראוי שמשהב"ט יעדכן את הוראת משהב"ט, כדי למנוע פרשנות כפי שהמינהלת פירשה. בביקורת עלה, כי על אף בקשותיה החוזרות ונשנות של המינהלת, התע"א לא העבירה לה את נתוני הרכוש הקבוע שנוצר בפרויקט א', אלא רק באפריל 2010 , כשבע שנים מתחילת הפרויקט (פירוט בעניין זה ראו בהמשך). בביקורת עלה, כי בניגוד להוראה, בשנים 2008 -2011 ראש תחום תשתיות במנה"ר לא קבע תעריפי שימוש ולא חישב את דמי השימוש המגיעים למשרד עבור השימוש של התע"א בנכסי משהב"ט. יתר על כן, הוא אף לא בדק את חישוב דמי השימוש שהתע"א הציגה בדוחות שהעבירה למשהב"ט בשנים אלה. במצב זה, משהב"ט לא יכול היה לבדוק אם דמי השימוש ששילמה לו התע"א היו נכונים.
עוד עלה בביקורת, כי אין במערכת הממוחשבת של התע"א הגדרה לבעלות המשותפת על רכוש קבוע, וממילא לרכוש קבוע בבעלות משותפת שנוצר במסגרת פרויקט א', וכי התע"א לא רשמה את הכלים שכבר יוצרו במסגר ת הפרויקט כרכוש קבוע בבעלות משותפת. זאת, כאמור, שלא בהתאם למחויבויותיה בהסכם א'.