נושאים מערכתיים . העסקה מכילה של מגוון אוכלוסיות בשירות המדינה .כ-15% מהגופים הממשלתיים, ובהם גופים גדולים שבהם יותר מ- 1,000 עובדים, לא מינו .ממונה על גיוון תעסוקתי בתקופה שנבדקה, כנדרש בחוק המינויים. גופים ממשלתיים .שבהם כיהנו ממונים על גיוון תעסוקתי מאופיינים, על פי ממצאי הביקורת, בהעסקה .מכילה של מגוון אוכלוסיות בהשוואה לגופים אחרים בכמה היבטים: אווירת העבודה ; .עידוד גיוס עובדים ממגוון אוכלוסיות וקידומם ; עידוד התפתחות אישית ומקצועית של .העובד ואף מניעת גילויי גזענות. .על הנהלות הגופים הממשלתיים117 למנות ממונים על גיוון תעסוקתיולהעמיד לרשותם .כלי עבודה מספקים לצורך הבטחת סביבת עבודה מתאימה ומכילה להעסקת עובדים .ממגוון אוכלוסיות. על נש"ם לפעול ליישום הוראות חוק המינויים בדבר חובת מינוי ממונה .על גיוון תעסוקתי בכלל הגופים בשירות המדינה . .נמצא כי בשנת 2019, כ-6% מ- 10,000 עובדי המדינה מקרב החברה הערבית קיבלו .סיוע בשכר דירה; סכום הסיוע שנקבע בהחלטת הממשלה - 2,000 ש"ח - לא .עודכן משנת 2009 , הגם שבשנים 2008 - 2015 עלו מחירי שכר הדירה ב-59% .במונחים נומינליים; נכון לאפריל 2021 ,טרם השלימה נש"ם לגבש את הנוסח הסופי .של הצעת ההחלטה בדבר עדכון סכום הסיוע בהתאם. .על רקע שיעורי הניצול של הזכות של עובדי מדינה ערבים לקבלת החזר שכר .דירה, שנועדה לעודדם להשתלב בשירות המדינה, מומלץ כי נש"ם תשלים בחינת .דרכים אפקטיביות לעידוד השתלבות של ערבים בשירות המדינה ותפעל למימושן. .כמו כן, מומלץ להשלים את ההליכים לעדכון סכום השתתפות המדינה בשכר דירה .לעובדי מדינה מהחברה הערבית. .במקרים שבהם סבורים בתי חולים ממשלתיים כי יש קשיים אובייקטיביים באיתור .מועמדים מקרב יוצאי אתיופיה, כגון מועמדים העומדים בדרישות מקצועיות מסוימות, .מומלץ להיעזר בנש"ם כדי לבחון פתרונות מתאימים, בחתירה להשגת היעד הממשלתי. .מהתרשים עולה כי ממוצע המועמדים במכרז פומבי המיועד ליוצאי אתיופיה היה נמוך .מממוצע המועמדים במכרז שאינו מיועד לאוכלוסייה מסוימת, בכל אחת משלוש השנים .שנבדקו (13 ו-45 מועמדים, בהתאמה). הפער גדל במידה ניכרת בשנים2018 - 2019 . .רוב המשיבים מקרב עובדי המדינה יוצא י אתיופיה בתהליך שיתוף הציבור (57%) , סברו .שהארגון שלהם אינו פועל לעידוד גיוס מועמדים מקרב יוצאי אתיופיה. 55% מהמשיבים .סברו כי הנהלת הארגון אינה מעודדת קליטת עובדים מקרב יוצאי אתיופיה. .על נש"ם לוודא שהגופים הממשלתיים מייעדים משרות ליוצאי אתיופיה בהתאם .להנחיותיה כאמור. .נמצא כי רק 45% מהמועמדים במכרזים הפומביים שיועדו ליוצאי אתיופיה בשנת2019 .עמדו בתנאי הסף, בהשוואה ל -60% מהמועמדים במכרזים הפומבי ים שלא יועדו .לאוכלוסייה ספציפית 59. . כמחציתמהמשיבים במסגרת תהליך שיתוף הציבור , מקרב עובדי המדינה יוצאי .אתיופיה, סברו במידה רבה או בינונית כי חסר בהשכלה אקדמית או ניסיון מקצועי .מצמצמים את הסיכוי של מועמדים מקרב יוצאי אתיופיה להתקבל לשירות המדינה. .עלה כי מאז פתיחת המחזור הראשון של תכנית "משפיעים" לגברים ונשים חרדים ב - .2018 .לא נפתח מחזור שני, עד למועד סיום הביקורת .מומלץ כי נש"ם תשלים את הפעולות הנ דרשות להמשך הפעלת התכנית, ובכלל זאת .לגיוס המחזור השני של תכנית "משפיעים" לגברים ונשים חרדיות , לשם עידוד שילוב .עובדים חרדים בשירות המדינה. עוד מומלץ כי לאחר השלמת גיבוש חוות הדעת בידי .מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים, היועץ המשפטי לממשלה ילווה את גיבוש .המתווה ואת ההתאמות הנדרשות שיאפשרו השתתפות נשים וגברים מקרב החברה .החרדית בתכנית ההכשרה . .לנוכח הדיווחים של 60% מהמשיבים כאמור, יש מקום שהגופים הממשלתיים יפעלו .להתאמת פעילויות חברתיות גם לעובדים מקרב החברה החרדית. וכמו כן יש מקום .שנש"ם תוודא שהגופים עושים זאת. .לנוכח עמדה זו של עובדי מדינה חרדים שהשתתפו בתהליך לשיתוף הציבור, מומלץ .כי נש"ם תפעל, במידת האפשר, למינוי חברי ועדות בוחנים מקרב החברה החרדית, .במכרזים שבהם יש מועמד חרדי, ותעקוב אחר תוצאות היישום של השינוי. .לנוכח ממצא זה, יש מקום שנש"ם תבחן הנהגת תהליך חניכה ייעודי בשירות .המדינה לעובדים חדשים מקרב החברה החרדית. זאת תוך רגישות לצורכי .העובדים. שיעור העובדים החרדים בשירות המדינה עומד על כ - 1.2% , והוא רחוק משיעור .האוכלוסייה החרדית מכלל תושבי המדינה בגיל העבודה, העומד על כ-8% ,. אשר על כן .על נש"ם להמשיך ולפעול בנושא זה, ובכלל זה מוצע לפעול לקביעת יעד ממשלתי .לייצוג הולם של חרדים מכלל עובדי המדינה ובהתאם לפעול להשגתו. יצוין כי מספר .העובדים החרדים גדל בשנים 2016 - 2019 כמעט פי ארבעה- מ-249 ל-979 עובדים. .העובדים החרדים מיוצגים במדרגים הניהוליים, הגם שמספרם הכולל בדרג הבכיר הוא .תשעה. נראה כי המכרזים המיועדים לאוכלוסייה החרדית אפקטיביים, הן בהיבט של .מספרי המועמדים והן בהיבט של עמידתם בתנאי הסף. עם זאת, מספרם של המכרזים .הייעודיים הוא נמוך והסתכם ב-32 מכרזים בשנת 2019 . .שביעות הרצון של עובדי המדינה מקרב החברה החרדית גבוהה למדי. עם זאת, יש לתת .את הדעת להיקף העובדים שדיווחו על הערות פוגעניות ולדיווחים על הפעילות .החברתית שאינה מותאמת לאוכלוסייה החרדית. כיוון שכך, נדרשות פעולות להעסקה .מכילה של עובד המדינה החרדי תוך שמירה על י יחודו ותוך התחשבות ב שונות שלו כמי .שמשתייך לאוכלוסייה החרדית. .ממצאי הביקורת בדבר שילוב עובדים מהחברה החרדית בשירות המדינה, במדרגים .השונים, מלמדים על הצלחה בתחילת שילובם. שילוב עובדים מהחברה החרדית נשען .כאמור על קביעת יעד ועל החלטת ממשלה מדצמבר 2015 . החלטה ז ו פירטה שורה .ארוכה של משימות לביצוע, המקיפות את תחומי הגיוס והמיון ואת תחום קידום העובדים .החרדים, לרבות בדרך של עתודה ניהולית, תוך קביעת גורמים אחראים לכל משימה. .עלה כי רוב המשימות הושלמו, אך לא משימות כגון אלו: פרסום מכרזים פומביים .באמצעי תקשורת חרדיים וס ימון 50 משרות או יותר שיש בהן פוטנציאל לקליטת .אוכלוסייה חרדית. .יצוין כי דרך פעולה זו, המגולמת בהחלטת הממשלה, לא ננקטה לצורך שילובם של .עובדים מהחברה הערבית ומקרב יוצאי אתיופיה. משכך, מומלץ שנש"ם תאמץ את דרך .הפעולה של החלטת הממשלה כאמור גם בנוגע לשאר האוכלוס יות הזכאיות לייצוג .הולם בשירות המדינה. על מנכ"לי משרדי הממשלה ומנהלי יחידות הסמך לפעול לעמידת הגופים שבראשם הם .עומדים ביעדי הייצוג ההולם של עובדים מקרב יוצאי אתיופיה. .מהלוח עולה כי 6 מ-22 בתי חולים ממשלתיים, שבהם עובדים כ-22% מהעובדים בבתי .החולים הממשלתיים55 , לא עמדו ביעד הממשלתי לייצוג הולם של יוצאי אתיופיה בשנת .2019 . עם זאת, בכמעט90% מבתי החולים הממשלתיים עלה שיעור ייצוג יוצאי אתיופיה .בין השנים 2015 - 2019. .בתהליך לשיתוף הציבור עלה שכשליש מעובדי המדינה יוצאי אתיופיה סברו כי מבחני .המיון מותאמים למועמדים יוצאי אתיופיה. זאת למול כ-40% מהמשיבים שסברו כי השוני .התרבותי מקשה על יוצאי אתיופיה להתקבל לשירות המדינה. .מומלץ כי נש"ם תפעל להתאמת מבחני המיון למועמדים יוצאי אתיופיה, מבלי להתפשר .על דרישות התפקידים. . מהתרשים עולה כי בהתאם לתחזית הלמ"ס ולשינוי השנתי הממוצע בשיעור העובדים .הערבים מכלל העובדים במשרדי הממשלה ויחידות סמך, יושג היעד הממשלתי שנקבע .ל-2012 (10% ) רק בשנת2024 , ורק בשנת2046 יושג שוויון בין שיעור העובדים מהחברה .הערבית בגופים אלה לבין שיעורם בגיל העבודה (25 - 65.) . עולה כי במשך 13 שנים לא עדכנה הממשלה את היעד שקבעה לייצוג ההולם של .החברה הערבית בשירות המדינה, ויעד זה נמוך בהתחשב בשיעור החברה הערבית .מכלל האוכלוסייה (21% ) ( ואף בשיעורה מכלל כוח העבודה18% ). עוד עלה כי ייצוגם .של עובדים ערבים בכלל עובדי המדינה עמד על 12.4% בסוף2019 , וכי במשרדי .הממשלה וביחידות הסמך היה הייצוג בשיעור 8.4% ואינו בהלימה לשיעור החברה .הערבית באוכלוסיית המדינה. ,מומלץ כי נש"ם תפעל לקביעת יעדים להעסקת עובדי מדינה מקרב החברה הערבית .יעדים שיהלמו את ייצוגה באוכלוסיית המדינה, וכן שתפעל להשגתם בכלל הגופים .הממשלתיים ובפרט במשרדי הממשלה וביחידות הסמך. מהתרשים עולה כי אף אחת מיחידות הסמך, לרבות יחידות שבהן אלפי עובדים .(כמפורט להלן), אינה עומדת ביעד הייצוג ההולם לחברה הערבית שקבעה הממשלה .עוד בשנת 2007. גם 17 מתוך22 משרדי הממשלה שבהם יותר מ-50 עובדים לא עמדו .ביעד הזה. בתרשים שלהלן מוצגים נתונים מפורטים לכל הגופים בשירות המדינה שבהם .50 עובדים או יותר21. .מהתרשים עולה כי בשלוש השנים 2017 - 2019 זכו בסך הכול 195 עובדים עם .מוגבלות במכרזים פומביים: 115 (כ-60% ;) במכרזים מיועדים80 במכרזים שאינם .מיועדים. ואולם, מספר המכרזים המיועדים לאנשים עם מוגבלות שבהם נבחר זוכה, .הצטמצם במידה ניכרת בין שנת 2017 לשנת2019 . .שיעורי ההעסקה של אנשים עם מוגבלות בשירות המדינה נמוכים ( 3.8% בשנת2019 ) .ביחס ליעד שנקבע בחוק המינויים ( 5%) . בקרב הגופים הממשלתיים שאינם עומדים .ביעד בולטים גופים המעסיקים אלפי עובדים. יתר על כן, ממצאי הביקורת העלו מגמה .שלילית של ירידה בשיעור עובדי המדינה עם מוגבלות מכלל העובדים (בשיעור של .1.2% ) בשלוש השנים 2017 - 2019 . בהקשר זה יצוין כי בחינת המכרזים הפומביים .שפורסמו בשלוש השנים האחרונות מלמדת על מיעוט יחסי של מועמדים במכרזים .המיועדים לאנשים עם מוגבלות (16 בשנת2019 ) ועלמיעוט מכרזים שבהם נבחר מועמד .עם מוגבלות ( 2.9%) . .על רקע נתוני התעסוקה הנמוכים של אנשים עם מוגבלות בישראל (47%) , מומלץ .ששירות המדינה יפעל ל שילוב מוגבר של אנשים עם מוגבלות בקרב הגופים .הממשלתיים. נש"ם החלה בגיבוש דרכי פעולה לצורך זה , בייחוד בתחום הגיוס והמיון, .אך נתוני הביצוע מלמדים שכפי הנראה אלה טרם ה וטמעו דיים. כמו כן, גופים .ממשלתיים העלו קשיים באיתור מועמדים עם מוגבלות לאיוש המשרות בהם. .לנוכח הנתונים על ירידה בהיקף עובדי המדינה עם מוגבלויות וירידה בשיעורם מכלל .עובדי המדינה, מומלץ כי נש"ם והגופים הממשלתיים יפעלו לגיוס מוגבר של עובדים .מקבוצת אוכלוסייה זו. את הקשיים באיתור עובדים שהעלו הגופים הממשלתיים ובתי .החולים הממשלתיים מומלץ להעלות לפני נש"ם. מומלץ שנש"ם תוביל עבודה משותפת .עם אותם גופים לצורך מיצוי האפשרויות לאתר מועמדים עם מוגבלות לגופים .הממשלתיים, לרבות הגדלה של היקף המכרזים המיועדים לאוכלוסייה זו והפצתם .באמצעות ארגונים המתמחים בטיפול באנשים עם מוגבלויות, כמו אגף השיקום במשרד .הביטחון. מהלוח עולה כי ב-16 מתוך27 משרדי הממשלה(60% ) היה שיעור הנשים במדרגי .תיכון ובכיר נמוך מהיעד הממשלתי (50% ) בשנת2019 , ובכמה מהם היה השיעור .נמוך ביותר (במשרד אחד - 0 ; בשני משרדי ממשלה - פחות מ -30% ; בשישה .משרדים - 30% - 40% ). בשני משרדים שבהם יותר מ - 1,000 עובדים היה שיעור .הנשים במדרגים אלו נמוך במיוחד: משרד האוצר ומשרד החוץ. . יצוין כי בשנת2019 היו במדרג התיכון217 ,עובדות ערביות36 עובדות יוצאות אתיופיה ו- .103 עובדות חרדיות. במדרג הבכיר היו 16 עובדות ערביות, עובדת אחת מקרב יוצאי .אתיופיה ו-4 עובדות מהחברההחרדית. . החברה הערבית אינה מיוצגת בשירות המדינה בשיעור ההולם את חלקה באוכלוסיית .המדינה ( 21% ). החובה בחוק לייצוג הולם לגביה נקבעה לפני כשני עשורים, ועדיין .ברבים מהגופים הממשלתיים - גם הגדולים שבהם, בייחוד במשרדי הממשלה וביחידות .הסמך - החברה הערבית אינה מיוצגת בהתאם ליעד שנקבע בהחלטת הממשלה (10% .) . בהתאם לבחינת משרד מבקר המדינה, המשך קליטת עובדים ערבים לגופים האלה .בקצב הקיים של 3.7% משמעותו סגירת הפער שבין שיעור הערבים בגיל העבודה לבין .שיעורם בקרב עובדי המדינה בגופים האלה בשנת 2046 . .אחד הכלים המרכזיים לשילוב עובדים מאוכלוסיות שונות בשיר ות המדינה הוא ייעוד .משרות לצורך זה, אולם בכל הנוגע לחברה הערבית השימוש בכלי הזה מועט (6% ) , . והוא בעל אפקטיביות נמוכה: הן בשלמיעוט מועמדים בהשוואה למכרז שאינו מיועד (35 . לעומת45 ), והן בשל השיעורהנמוך (43% ) של המכרזים המיועדים שבהם נבחר מועמד .מתאים. .תת-הייצוג של עובדים ערבים בשירות המדינה בולט בתפקידים ניהוליים, שכן הייצוג של .עובדי מדינה ערבים הולך וקטן עם העלייה במידת הבכירות, ולא ניכר שיפור בייצוגם .בשנים 2015 - 2019 . מתהליך שיתוף הציבור עלה כי עובדי מדינה ערבים רבים מציינים .כי הם נתקלו בגילויי גזענות ובדעות קדומות בארגונים שבהם הם עובדים. .יש מקום ששירות המדינה יהיה גורם מוביל במשק בכל הנוגע לשילוב עובדים ערבים .בשורותיו, בכל זרועותיו ובכל הדרגים שבו , לרבות בתפקידים השותפים לקבלת .החלטות. משימה זו מוטלת על כל הנהלה של ארגון בשירות המדינה, וכן על נש"ם, .בהיותה האחראית לניהול ההון האנושי בשירות. .מהתרשים עולה כי רוב המכרזים שבהם נבחר מועמד ערבי אינם מיועדים .לאוכלוסייה ספציפית, וכי יש מגמת עלייה (במספרים מוחלטים ובאחוזים) בבחירה .במועמדים מקרב החברה הערבית באמצעות מכרזים שאינם מיועדים לחברה .הערבית. מספר המכרזים המיועדים לחברה הערבית שבהם נבחר מועמד פחת .בשנים 2018 - 2019 . כך למשל נבחרו בשנת 2019 442 מועמדים מקרב החברה .הערבית, 121 (27% ) מהם באמצעות מכרזים מיועדים ו-321 (73% ) במכרזים שאינם .מיועדים. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הגידול בהיקף של 60% במספר המועמדים .הערבים שנבחרו בכלל המכרזים, בשנים 2017 - 2019. .ממצאי הביקורת מעלים אפוא שמכרזים המיועדים לחברה הערבית מאופיינים בריבוי .מקרים (57% ) .שבהם לא נבחר זוכה .על רקע הנתונים בדבר ייצוג שאינו הולם של החברה הערבית בקרב עובדי המדינה .במשרדי הממשלה וביחידות הסמך, יש מקום לוודא שיוקצו די מכרזים פומביים מתאימים .המיועדים לחברה הערבית. מומלץ כי נש"ם תנתח את תופעת אי -הזכייה במכרזים .ייעודיים ותוודא שהגופים מקצים מכרזים פומביים מיועדים במקרים המתאימים. לדוגמה, .כאשר יש מצאי מועמדים ערבים שהם בעלי השכלה מתאימה בתחום העיסוק הספציפי. .1. קרוב למחצית מהמשיבים (47% ) דיווחו על שביעות רצון רבה. שיעורם היה גבוה .בקרב העובדים במשרדי הממשלה וביחידות הסמך ( 55%) ו נמוך יותר במערכת .הבריאות ( 41%). 45% מהמשיבים ציינו שרמת שביעות רצונם בינונית, ולהלן .ההצעות הבולטות שלהם לשיפור מידת שביעות הרצון: שיפור בשכר ובביטחון .התעסוקתי; שיפור היחס האישי והשוויוני; שעות עבודה נוחות יותר; קידום לתפקיד .בכיר יותר. 8% מהמשיביםציינו שרמת שביעות הרצון שלהם נמוכה . 52% .מהמשיבים ציינו כי ימליצו לחבריהם או לבני משפחותיהם להצטרף לשירות .המדינה. .מהתרשים עולה כי כ -40% מהעובדים במשרדי ממשלה וביחידות סמך, ויותר .ממחצית העובדים בבתי החולים הממשלתיים, חשים שאינם זוכים להער כה על .עבודתם בדומה לכלל העובדים, אינם חשים בנוח לבטא את עצמם כחלק מהחברה .הערבית ואף סבורים שהארגון שבו הם עובדים אינו מקפיד להתייחס לחגים .ולמועדים של החברה הערבית. כך לדוגמה עלו אמירות שלפיהן היחס כלפי עובד .נוצרי שמממש את זכותו שלא לעבוד בימי ראשון - אינו מכבד. .3. כשלושה רבעים מהמשתתפים בתהליך שיתוף הציבור בקרב החברה הערבית .דיווחו שהם חשים במידה כלשהי בגילויי גזענות מצד עובדים אחרים או מנהלים: .19% מהמשיבים דיווחועל תחושות כאלה במידה רבה; 23% במידהבינונית ו-31% .במידה נמוכה. 24% מהמשיבים הערבים סבורים שהגוף הממשלתי שבו הם עובדים .מטפל בגילויי גזענות במישור המשמעתי באופן מספק, והשאר ציינו שהטיפול .ברמה בינונית (23% )או שאינו מספק (33%)33. נמצא שכ-29% ( מהגופים הממשלתיים23 מ-79 הגופים) לא הגישו לנש"ם תוכנית עבודה .לשנת 2020 ( ; כמעט שליש מהגופים25 מ-79 ) לא הגישו דוח ביצוע לשנת2019; כ-47% .( מהגופים37 מ-79 ) לא הגישו לנש"ם דוח על העסקה שוויונית לשנת 2019 . עם הגופים .שלא הגישו את המסמכים כנדרש נמנים גם גופים גדולים המעסיקים יותר מ - 1,000 . עובדים: משרד המשפטים; משרד האוצר; הנהלת בתי המשפט; הלשכה המרכזית .לסטטיסטיקה. יצוין כי 8 מתוך9 הגופים שבהם לא כיהן ממונה על גיוון תעסוקתי לא .הגישו אף אחד מהמסמכים המבוקשים 119; בכ -22% מהגופים שלא הגישו דוח על .העסקה שוויונית (8 מ-37 .) לא כיהן בעת ההיא ממונה על גיוון תעסוקתי .על כלל הנהלות הגופים הממשלתיים להקפיד על דיווח שיטתי ותקופתי לנש"ם, על פי .הנחיותיה. .עלה כי פעילות נש"ם לאכיפת חובת הייצוג ההולם כללה בעיקר משלוח מכתבים: .ב-2019 היא שלחה מכתבים ל-9 מתוך 16 המנכ"לים של הגופים הממשלתיים (56% ) . אשרלא כיהנו בהם באותה עת ממונים על גיוון תעסוקתי, וכן שלחה מכתבים בדצמבר .2019 לגופים שלא העסיקו אנשים עם מוגבלות או לגופים שעמדו ברמה נמוכה ביעד .לייצוג אנשים עם מוגבלות. .פעילות נש"ם לאכיפת חובת הייצוג ההולם של אוכלוסיות הזכאיות לכך הייתה חסרה: .נש"ם עשתה שימוש מועט באמצעי האכיפה שעמדו לרשותה ונוסף על כך, לא מימשה .את שנקבע בהחלטות הממשלה מ-2007 ומ-2009 בענייןהפעולות להבטחת ייצוג הולם .לחברה הערבית בשירות המדינה . זאת, על אף שגופים ממשלתיים, בהם גופים גדולים .שהעסיקו אלפי עובדים, לא עמדו כאמור בחובת הייצוג ההולם של קבוצות אוכלוסייה .הזכאיות לכך.
. נמצא כי במועד סיום הביקורת נובמבר 2020, ב -11 (15%) מ -75 הגופים .הממשלתיים97 לא כיהנו ממונים על גיוון תעסוקתי: בתשעה גופים לא מונה ממונה .גיוון 98 , ובשני גופים ממשלתיים סיים הממונה את תפקידו וטרם מונה ממונה חדש99 . . בקרב הגופים שבהם לא היה ממונה במועד הביקורת היו גם גופים גדולים שבהם .יותר מ - 1,000 עובדים: משרד המשפטים; משרד האוצר; משרד העבודה, הרווחה .והשירותים החברתיים; והרשות הארצית לכבאות והצלה.