משרד התיירות . הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת - משרד התיירות הביקורת העלתה כי הדיווח של המנכ"ל לא היה מדויק: מספר הזמנת העבודה שצוין בטופס הנלווה מתייחס להזמנת עבודה בסך 3 מיליון ש"ח ל"פיתוח המתחם התיירותי בטבריה", שניתנה לחמ"ת כשלוש שנים קודם לכן ולא הייתה קשורה כלל לפרויקט המזרקה. לא נמצאו מסמכים המעידים כי חמ"ת פנתה למשרד התיירות וביקשה מראש את אישורו להשתמש בכספים שהקצה לה בהזמנת העבודה האמורה למימון חריג של העבודות לשיקום המזרקה. משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית טבריה כי ממכתבו של המנכ"ל לשעבר עולה כי היא לא נערכה כראוי לתהליך המורכב של חילוץ המזרקה מהכינרת ולפעולות ההמשך שיש לבצע לאחר מכן, ובכלל זה לא עמדה על כך שכל החלק ים של המזרקה שנמשו מהמים יאופסנו במקום בטוח ושמור ויירשמו באופן מסודר עד לבחינת כשירותם. משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית טבריה ולמנכ"ל העירייה לשעבר כי מחוות הדעת ההנדסית שנמסרה לחמ"ת ומהצעת המחיר שהגיש הקבלן עולה כי סילוק הפסולת בכלל והמשאבות בפרט נעשה ללא תיאום עם נציגי הקבלן וחמ"ת, וגם בלי שגורם מוסמך כלשהו ביצע בדיקה של תקינותן ושוויין. בהיעדר תיאום ובהיעדר רישום בעניין ביצועה של בדיקה והערכה לא ניתן לדעת אם המשאבות של המזרקה, שעלותן כאמור ניכרת, ושפונו ככל הנראה כפסולת, אכן היו פסולת או שעדיין היה ניתן להשתמש בהן, ויש לראות זאת בחומרה. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התיירות להנחות את חמ"ת לכלול בהסכמים שהיא חותמת עם רשויות מקומיות בעניין פיתוח אתרי תיירות סעיף המחייב אותן לקבל את אישורה לפינוי או למכירה של ציוד הקשור בפיתוח תשתיות תיירות שמימן משרד התיירות. מופע המים בכינרת ה יה פרויקט תיירותי חשוב ושימש פרויקט דגל של משרד התיירות ועיריית טבריה בעיר. המופע זכה להצלחה רבה, והיה אמור לתרום תרומה של ממש לקידומה של העיר מבחינה תיירותית וכלכלית. הפסקתו לאחר פרק זמן של מעט יותר משנתיים בלבד, בשל נסיבות שאותן צפו גורמים המעורבים בפרויקט - חמ"ת ועיריית טבריה - חודשים רבים לפני התרחשותן, היא כישלון של גורמים אלה וכן של משרד התיירות, שמימן את הפרויקט. מהממצאים שפורטו בפרק זה עולה כי לו נתנו חמ"ת ועיריית טבריה את דעתן לכתחילה על העובדה שהייתה ידועה להם, ולפיה מפלס הכינרת עשוי להשתנות, ועל ההכרח שעולה מכך להתאים את גובה המזרקה לשינויים במפלס - יש להניח שהיה ניתן להיערך לכך עוד בשלב תכנון הפרויקט והחתימה על ההתקשרויות לביצועו, ובכך למנוע את הכישלון או למצער לצמצמו. הביקורת העלתה כי עיריית טבריה חתמה על ההסכם האמור עם הקבלן לפני שווידאה שיש בידה כל המקורות הכספיים הנדרשים לקיומו - רק כחודש לאחר שנחתם ההסכם עם הקבלן פנתה העירייה למשרד הפנים וביקשה ממנו סיוע בסך 850,000 ( ש"ח, ואת היתר 750,000 ש"ח) ציפתה לקבל מחמ"ת על סמך התחייבותה בהסכם מינואר 2013 ; כאמור, לדעת חמ"ת התחייבות זו אינה בתוקף. עוד העלתה הביקורת כי העירייה חתמה על ההסכם לביצוע פעולות החילוץ והקיבוע, אף שלא ידעה במועד חתימת ההסכם מהו היקף הנזקים שנגרמו למזרקה, אילו פעולות נוספות יהיה צריך לבצע כדי לחדש את המופע, והאם יש מקורות ודאיים למימון פעולות אלה (ראו להלן). לדעת משרד מבקר המדינה, היה על עיריית טבריה לחתום בשלב הראשון על הסכם עם הקבלן לחילוץ המזרקה מהמים, גרירתה למעגן ובדיקת היקף הנזקים שנגרמו לה. כך הייתה העירייה יכולה להעריך כראוי את עלות תיקון הנזקים ואת עלות חידוש המופע ולבדוק אם מצויים בידיה הכספים הנדרשים למימון פעולות אלה - ובהתאם לכך להחליט אם יש מקום להתקשר עם הקבלן לצורך החזרת המזרקה לכינרת וקיבועה. משרד מבקר המדינה מעיר לחמ"ת כי ככלל, על פי סדרי מינהל תקין אין לקבל אישורים בעל פה לביצוע התחייבויות כספיות. בעניין זה יצוין כי מי שכיהן כסמנכ"ל פיתוח ותשתיות במשרד התיירות בתק ופה האמורה מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2015 כי "אינו זוכר אישור תקציבי לנושא וממילא אישורים מעין אלו מונפקים בפרוטוקול ובהזמנת עבודה". חמ"ת התחייבה אפוא לממן את העבודה לשיקום המזרקה, בלי שניתן לה אישור של משרד התיירות כנדרש. יצוין כי בדיון האמור בדירקטורי ון חמ"ת העירו חלק מחבריו כי "עניין העברת הכסף לשיקום המזרקה היה צריך לבוא לאישור הדירקטוריון בזמן אמת ולא כדיווח בדיעבד", וכן הוצע, על דעת המנכ"ל, כי היה מעורב... ]י["סוגיות חריגות מעין אלו יובאו בפני הדירקטוריון על מנת ש יותר בהוצאות החריגות של החברה" . עוד העלתה הביקורת כי גם לאחר שנחתם ההסכם ל"העברת מופע הלילה למושב קבע" לא ידע משרד התיירות על ההתחייבות הבלתי תקינה שקיבלה עליה חמ"ת בהסכם זה, שכן חמ"ת לא דיווחה לו על כך וגם לא מסרה לו כנדרש העתק מההסכם19 . משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית טבריה כי מאחר שהפרויקט ל"העברת מופע הלילה למושב קבע" היה אמור להיות ממומן מכספי משרד התיירות, היה עליה לפנות אליו בעניין זה קודם שהתקשרה עם חמ"ת לביצוע הפרויקט. משרד מבקר המדינה מעיר לחמ"ת כי היא לא הייתה מוסמכת להתחייב לבצע באמצעות צד שלישי עבודות במימון משרד התיירות, ללא ידיע תו ואישורו בעוד מועד, וכי התחייבותה זו מנוגדת לכללים מפורשים של משרד התיירות. כמו כן לא תקין, כפי שציינו חברי דירקטוריון חמ"ת, שהנהלת חמ"ת תתחייב ללא אישור הדירקטוריון לממן באופן חריג פרויקטים שהחברה אינה נוהגת לממן. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התיירות לברר ביסודיות את הנושא עם חמ"ת, לבחון אם פעולות בלתי תקינות אלה היו חד-פעמיות ולנקוט את כל הצעדים המתחייבים על מנת שהן לא יישנו. הביקורת העלתה כי אף שהחורף עמד בפתח ומפלס הכינרת היה עלול לעלות ולסכן את שלמות המזרקה ואת המערכות השונות שעליה, ולמרות אזהרותיו החוזרות ונשנות של הקבלן בעניין זה - רק בעיצומו של החורף, באמצע ינואר 2013 , כשלושה חודשים לאחר גיבוש הפתרון האמור וכאשר תחתית המזרקה כבר נגעה במי הכינרת, חתמו חמ"ת והעירייה על הסכם לביצוע פרויקט משותף ל"העברת מופע הלילה למושב קבע", ובו נקבע כי חמ"ת תממן את עלות העברת המזרקה למקומה הקבוע בסך 750,000 ש"ח18 . לאחר כמה ימים חתמה העירייה על חוזה התקשרות עם הקבלן על פי הצעת המחיר לביצוע העבודה שהגיש לה, שלפיה יסתיימו העבודות "בפרק זמן מוערך של 35 ."יום... בכפוף למזג אוויר ובעיות תוך כדי ביצוע הקמת המערכת להגבהת המזרקה נמשכה כחודשיים. ב - 8.3.13 , יומיים לפני ביצוע פעולת ההגבהה עצמה, וכאשר, לדברי המהנדס הימי, כבר הייתה תחתית המז רקה שקועה במים - התחוללה סערה גדולה בכ ינרת, דבר שגרם לעלייה נוספת של מפלס המים ולטביעתה של המזרקה. משרד מבקר המדינה מעיר כי אילו הוסדר עניין הגבהת המזרקה בעוד מועד בהסכם ההתקשרות ובהסכם התחזוקה, ייתכן שהיה ניתן למנוע את טביעת המזרקה. גם בהיעדר הסכמים ייתכן שהיה אפשר למנוע את הטביעה, אילו נוכח החשש המידי לעליית המפלס היו העירייה וחמ"ת, בתיאום עם משרד התיירות, מבצעות בדחיפות ובלא עיכובים מיותרים חודשים רבים מוקדם יותר את הפעולות להגבהת המזרקה; זאת, גם מבלי להתייחס לשאלה מי הגורם שאמור היה לשאת בעלויות של פעול ות אלה. ואולם חמ"ת ועיריית טבריה התמהמהו בטיפול בבעיה זמן רב ללא הצדקה. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התיירות וחמ"ת להפיק בהקדם את הלקחים ממקרה זה ולהקפיד שבהסכמים לביצוע ולתחזוקה של פרויקטים תיירותיים הממומנים על ידי משרד התיירות ומבוצעים על ידי חמ"ת יעוגנו במפורש כל הפעולות וההיבטים הדרושים, ובכלל זה ייקבע מי האחראי לביצוע הפרויקטים על כל מרכיביהם ומי יישא בעלות הביצוע והתחזוקה. ראוי שגם עיריית טבריה תפיק את הלקחים מהכשלים בביצוע הפרויקט ותקפיד שבהסכמי התקשרות שונים שעליהם היא חותמת, לרבות הסכמים לביצוע פרויקטים ותחזוקתם, יעוגנו במפורש החובות והזכויות של כל הצדדים להתקשרות. הביקורת העלתה כי בספטמבר 2015 , יותר משנתיים וחצי לאחר טביעת המזרקה, עדיין לא קיבל משרד התיירות החלטה בעניין עתידו של הפרויקט, בין היתר בשל רצונו לפתור תחילה את בעיית התחזוקה הירודה של אתרי התיירות בטבריה, ועקב כך גם לא נעשה עד מועד זה כל שימוש בסכום שהקצה משרד התיירות (3 מיליון ש"ח) לחידוש הפרויקט. הביקורת העלתה כי ועדת הרכש והבלאי של עיריית טבריה לא דנה כלל בסוגיית המשאבות של המזרקה, ולמותר לציין שגם לא החליטה מה ייעשה בהן. כמו כן, לא נמצאו בתיקי העירייה מסמכים המלמדים שהעירייה בדקה את נסיבות היעלמותן של המשאבות או מסמכים שמהם אפשר ללמוד על הגורם שהחליט מה ייעשה בהן, ויש לראות בכך ליקוי בתפקודה. יצוין כי בהודעתו האמורה לא התייחס מנכ"ל חמ"ת כלל להתחייבות של החברה בהסכם שחתמה עם עיריית טבריה בינואר 2013 ,, לפני הטביעה להקצות 750,000 ש"ח להעברת המזרקה למקומה הקבוע, וגם לא הבהיר אם חמ"ת עדיין מתכוונת לשלם סכום זה לצורך שיקום המזרקה. יצוין כי לא נמצאו בחמ"ת מסמכים בעניין תשלום הסכום, מלבד מכתב ששלחה לעיריית טבריה בנובמבר 2013 בעניין החזרת חשבון לתשלום שמסרה לה העירייה. במכתב צוין כי החשבון לתשלום מוחזר בעקבות הודעה שמסרה החברה לעירייה בעל פה, לא בתוקף". ]להעברת המזרקה למקום קבע[ ולפיה "החוזה משרד מבקר המדינה מעיר לחמ"ת כי מיד לאחר טביעת המזרקה היה עליה לקיים דיון עם משרד התיירות ולברר אתו אם בנסיבות העניין הוא מוכן להשתתף במימון הפעולות לשיקום המזרקה, ואם כן - אם הוא מאשר לה להקצות את הסכום שהיא התחייבה לו לשם העברת המזרקה למקומה הקבוע לביצוע הפעולות הדרושות לחילוץ המזרקה ושיקומה. כמו כן, מן הראוי היה שחמ"ת תבהיר לעירייה את החלטותיה בנידון בכתב ולא תסתפק בהודעות בעל פה. משרד מבקר המדינה מעיר לחמ"ת כי בבירור שעשה עם יועץ הבטיחות הבהיר היועץ כי מעולם לא חזר בו מעמדתו, ואף היום הוא סבור שלהצבת המזרקה היה נדרש לקבל היתר ב נייה. כמו כן, משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית טבריה ולחמ"ת כי הגם שניתן להבין את רצונן לקדם במהירות פרויקט תיירותי ייחודי שהיה אמור לתרום תרומה רבה לפיתוחה של טבריה מבחינה תיירותית וכלכלית - הפעולות שלהן ושל יתר הגורמים האמורים לקידום הפרויקט היו צריכות להתב צע לאחר התייעצות עם הגורמים הסטטוטוריים לפי חוק התכנון והבנייה (הוולחו"ף והוועדה המחוזית) ולאחר שגורמים אלה יבחנו אם חל על המזרקה, בשל אופן הצבתה, חוק זה. ממסמכי עיריית טבריה וח מ"ת עולה כי בשנת 2010 הוחלט להקים מגדל הקרנה שבו יהיו חדר הבקרה ומגדל התאורה. בהחלטה נקבע שהמגדל יוקם על הטיילת מול המזרקה במרחק של מטרים מעטים מקו המים, כלומר בטווח הסביבה החופית שבאחריות הוולחו"ף. לשם הקמת מגדל ההקרנה היה צורך לקבל את כל ההיתרים והאישורים הנדרשים על פי חוק התכנון והבנייה. ממסמכים אלה לא ניתן לדעת מי קיבל את ההחלטה על הקמת המגדל, מתי היא התקבלה, ומתי נבנה המגדל. מאחר שהבדיקה שבכוונת הוועדה המחוזית ליזום נוגעת להליכי התכנון שהתקיימו בקשר למתקן ייחודי המוקם בים, מוצע כי הוולחו"ף תלמד את פרטי המקרה וכן את ממצאי הבדיקה, שכן מדובר בסוגיה חשובה המצויה בלב תחומי העיסוק שלה. הביקורת העלתה כי באישור שנתנה מינהלת הכינרת ב - 24.10.10 להקמת מגדל ההקרנה צוין "שבפועל המבנה בנוי ופעיל", וכי אפשר ללמוד על כך גם מ"סיכום קבלה ראשונית" של המגדל מ- 27.9.10 ,. כלומרהאישור הראשוני שנתנה ועדת המשנה להקמת המגדל ניתן בדיעבד, לאחר שהמבנה כבר היה קיים. לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה רבה את דרך פעולתן של עיריית טבריה ושל ועדת המשנה בעניין זה, ועל מינהל התכנון15 לבחון את הדבר. הביקורת העלתה כי על טופס הבקשה שהגישה עיריית טבריה לקבלת ההיתר לא צוינו כנדרש התכנית או התכניות החלות במקום; כמו כן, לא נמצאו בתיקי הוועדה המקומית מסמכים המלמדים כי ועדה זו או ועדת המשנה שלה ביררו בעוד מועד אם הקמת מגדל ההקרנה במקום שצוין בבקשה תואמת את התכניות החלות במקום. מהנדס העיר הנוכחי מסר למשרד מבקר המדינה כי התכנית החלה במקום היא תכנית בניין ערים מפורטת שמספרה ג/ 4616 , וכי ההיתר להקמת המגדל "ניתן על שטח שייעודו 'מעגן'". משרד מבקר המדינה מעיר כי לא ברור אם על פי תכנית זו ועל פי תמ"א 13 ניתן בכלל לבנות מגדל כאמור במקום; לכן היה על הוועדה המקומית לפנות לוולחו"ף, על מנת לברר אם יש צורך בקבלת אישור לשימוש חורג בסביבה החופית שבאחריותה, ויש לראות בהיעדר פנייה ובירור כאמור ליקוי מהותי בהתנהלות הוועדה. משרד מבקר המדינה מציין כי למרות פנייתו לא גילתה הוולחו"ף מעורבות כלשהיא בנושא; להלן הפרטים: בהתייחסותה ב יולי 2015 מסרההוולחו "ף למשרד מבקר המדינה כי היא אינה בוחנת את הצורך במתן היתרים, אלא דנה בהיתרים שמגישה ל ה הוועדה המקומית; עם זאת ציינה הוולחו"ף כי "בעניין הרפסודה הלבנה באילת נקבע בשנת 1999 בפסיקת בית המשפט המחוזי (ערעור פלילי 7174/96 )כי הרפסודה, המקובעת לקרקעית הים וצמודה למזח, היא מבנה כמובנו בחוק התכנון והבנייה, והעבודות להקמתה טעונות היתר" (ההדגשה אינה במקור). הוולחו"ף הציעה לפנות לוועדה המקומית או לוועדה המחוזית, המופקדות על קידומן ואישורן של תכניות מתאר מקומיות מפורטות, ולברר עמן אם יש תכנית מאושרת שמכוחה ניתן לקבל היתר בנייה למזרקה. לעניין מגדל ההקרנה כתבה הוולחו"ף כי לאחר בדיקת מסמכי התכנית ג/ 4616 (המצויים באופן חלקי באתרי האינטרנט), "לא ניתן לתת מענה חד משמעי לשאלת התאמת ההיתר להוראות התכנית החלה בשטח", והציעה לברר שאלה זו במישרין עם הוועדה המקומית או הוועדה המחוזית.
משרד מבקר המדינה כבר התייחס בעבר למורכבות המצב שבו חברה עירונית היא היוזמת של פרויקט בנייה. בדוח שפרסם בשנת 201116 צוין כי "פעילותן הנרחבת של חברות עירוניות בתחום התשתית והבנייה יוצרת מערכת יחסים ייחודית שבה ממלאי תפקידים בגופי התכנון, הבנייה והאכיפה בעיריות אף נוטלים חלק בהנהלות של החבר ות העירוניות. מצב זה מגלם בתוכו מורכבות משמעותית המחייבת זהירות והקפדה יתרה בתהליכי קבלת ההחלטה והטיפול שמתקיימים. ראוי כי משרד הפנים יבחן היבטים תפקודיים בשילוב האמור". מהמסמכים עולה שבחינה כזו לא בוצעה. לדעת משרד מבקר המדינה, הממצאים שהועלו בפרק זה, העוסק בפרויקט שקידמו עיריית טבריה והחברה הכלכלית שלה, ממחישים את המורכבות שצוינה בדוח האמור. על מינהל התכנון, הפועל כיום כאמור במשרד האוצר, לבצע בהקדם את הבחינה האמורה. כמו כן, עליו לבחון את אופן תפקודן של עיריית טבריה והוועדה המקומית במסגרת ההליכים למתן אישורים והיתרים להקמת הפרויקט.