חברת החשמל לישראל בע"מ . ניהול החוב בחברת החשמל לישראל בע"מ .ו-3% בהתאמה), אולם משנת2018 עלה שיעור התשואה המשוקלללהון העצמי והגיע .לרמה הממוצעת ביחס לחברות האחרות. מומלץ כי רשות החשמל, רשות החברות .ודירקטוריון חברת החשמל יעקבו אחר שיעורי התשואה על ההון ומדדים נוספים אחרים .ביחס לחברות חשמל אחרות בעולם לשם טיוב פעילות חח"י. .מהתרשים עולה כי שיעור התשואה המשוקלל של חח"י בשנים 2017-2016 היה נמוך .ביחס לשיעור בחברות חשמל אחרות (למעט חברת החשמל הצרפתית, EDF( )3.23% .מהלוחות ומהתרשים עולה כי סך ההשקעות המתוכנן ברשת ההולכה והחלוקה אינו צפוי .לספק את צורכי הפיתוח במלואם כפי שהוגדרו בתוכנית הפיתוח לשנים 2017-2013 . זאת .אף שחח"י ציינה כי בחמש השנים הבאות צפוי ייצור החשמל לגדול ב -2.5% לשנה לעומת .קצב גידול של 1.8% לשנה בשנים 2015-2010. .בכ-10% מחלופת ההשקעות המינימלית שהייתה מתוכננת בשנים 2013-201798 שבה לא .עמדה חח"י (ראו בפרק "ניתוח הגורמים לשיפור במצב הפיננסי"). ונמוך בכ-37% מחלופת .ההשקעות המקסימליות. .מהתרשים עולה כי סך ההשקעות המתוכנן של חח"י בשנים 2025-2020 גבוה ב-56% . מסך ההשקעות בפועל בשנים 2019-2014 . .מהתרשים עולה כי יחס החוב ל- EBITDA בחח"י גבוה ביחס לחברות החשמל ה אירופיות .למעט חברת EDP (היחסבחח "י גבוה פי 1.09 לעומת איסלנד ועד פי10 .)לעומת קרואטיה .עלה כי חח"י מקבלת הכרה תעריפית עבור כ-30% מכרית הביטחון בלבד, וכי אין הכרה .תעריפית בכרית ביטחון במקטע הייצור. על רשות החשמל לבחון את היקף ההכרה .הנדרש בכרית הביטחון של החברה לאור השפעתה על דירוג האשראי של החברה, וכן .עליה לבחון הכרה בכרית ביטחון גם למקטע הייצור. .רמת המינוף שנקבעה בבסיס התעריפים אינה תואמת את דירוג האשראי הנדרש מחח"י, .ומשקפת הלכה למעשה, דירוג אשראי נמוך מזה של חח"י. .מבנה התעריף שקבעה רשות החשמל כולל הכרה ברמת מינוף של 75% להון זר ו-25% .להון עצמי. למול זאת, חח"י פועלת לצמצום רמת המינוף שלה75 כדי לשמור על רמת .דירוג האשראי שלה ולשפר את התנאים לגיוס ההון. יצוין כי השיפור בתנאי הגיוס אמור .לפצות במידה מסוימת על הפערים בין התשואה המשוקללת להון של חח"י בפועל ובין .ההכרה הנורמטיבית המשקפת רמת מינוף גבוהה יותר. .משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות החשמל לבחון הכרה תעריפית כך שתתאפשר .לחח"י גמישות בגיוס לטווחים ארוכים יותר כפוף לבחינת כדאיות כלכלית. כך תוכל חח"י .לנצל את תנאי השוק ואת סביבת הריבית הנמוכה ותקטין את סיכוני המ חְזּור של החוב. .עוד מומלץ כי רשות החשמל תבחן מנגנוני תימרוץ לחברת החשמל במסגרת הגמישות .האמורה בכדי לבנות תמהיל אופטימלי של גיוס ההון הזר המבוצע על ידה. .מהלוח עולה שבכל אחת מהשנים 2020-2015 הייתה כרית הביטחון גבוהה מהיעד .המינימלי שקבע דירקטוריון החברה. עם זאת, גודל כרית הביטחון נקבע גם בהתאם .לקריטריונים של חברות דירוג האשראי, אשר בוחנות את רמת הנזילות של החברה. רמת .נזילות נמוכה משפיעה לרעה על דירוג האשראי שמוענק לחברה. לפיכך, קריטריון .הנזילות שקובעות חברות הדירוג עשוי להשפיע על הצורך בהחזקת כרית בטחון הגבוהה .מהיעד המינימלי שקבע דירקטוריון חח"י בשנים מסוימות. מהלוח עולה כי אי-הכללת הגיוסים במקורות הנזילות מעלה את סיכון הנזילות של .החברה, וקיים חשש משמעותי כי דירוג האשראי שלה ייפגע. נתוני הלוח מצביעים על כך .שחח"י תצטרך לגייס חוב כדי לגשר על הפער בין המקורות הנדרשים לשימושים, .ולהמשיך להחזיק בסכום כל עוד קיים פער ביניהם. .התכנון הפיננסי החמש-שנתי שאושר על ידי דירקטוריון חח"י, אשר מציג את רכיבי .המקורות והשימושים של החברה שמהם נגזרים היקפי הגיוסים המוצגים גם הם בתכנון .החמש- שנתי, אינו משקף יחס של 1.2 , אלא יחס נמוך של כ-0.7 - 1. מומלץ שהחברה .תגבש תכנון פיננסי שעומד ביעדי הדירקטוריון ואשר לשיטתה הולם את רמת הדירוג .הנדרשת ממנה, ותאשרו בהתאם לכך. .מהתרשימים עולה כי דירוג האשראי של חח"י ירד בעת המשבר הכלכלי ומשבר הדלקים, .אולם משנת 2016 ,ובין היתר, על רקע השיפור במצבה הפיננסי של החברה, עלה הדירוג .והוא חזר לרמתו ערב המשבר. .חברת S&P העריכה את רמת הנזילות שלחח"י כהולמת בכל אחת מהשנים 2015 - 2020 . .החזקת כרית ביטחון מספקת מצמצמת את הסיכונים של החברה ומאפשרת לה לשמור .על רמת דירוג האשראי שלה. עם זאת, החזקת כרית ביטחון בעודף כרוכה בעלויות ללא .תועלת של ממש 68. על חח"י להמשיך לשאוף להחזקת כרית ביטחון שתאזן בין שני .השיקולים האלה. על אף השיפור במצבה הפיננסי של חח"י, דירוג האשראי העצמי של החברה נמוך ב -4 .נוצ'ים מהדירוג הסופי של S&P ,. אחד הגורמים לכך הוא רמת המינוף הגבוהה של החברה .שהיא מנקודות החולשה של חח"י. שמירה על יציבות פיננסית לאורך זמן חשובה לשמירה .על רמת דירוג אשראי נאותה ולשיפורה, ומן הראוי כי חח"י והמאסדרים יפעלו לשימור .היציבות הפיננסית של החברה. מהלוח עולה כי חח"י עומדת ביעדי האיתנות הפיננסית המומלצים לה (יחס FFO לחוב .מתואם ויחס כיסוי ריבית), אך היא נמצאת בצד הנמוך בטווח של היחסים האלה. עוד .עולה מהלוח כי חח"י חורגת מיעדי התשואה על ההון המועסק עליהם המליצה רשות .החברות, וכי אף שהמדדים הפיננסיים שלה טובים מהמדדים של חברה ג, דירוג האשראי .שלה נמוך יותר. .מומלץ כי חח"י תפעל לאימוץ והשגת היעדים שקבעה רשות החברות ותפעל לשיפור .מדדים אלה. .מומלץ כי חח"י תגבש יעדים חילופיים ותציגם לרשות החברות לאישורה, ובהתאם על .חח"י לפעול להשגת היעדים ככל שיאושרו לה על ידי רשות החברות. .התרשים מראה כי 12% מאיגרות החוב של החברה נושאות ריבית הגבוהה מ -7% - שיעור .ריבית הגבוה במידה רבה משיעורה של ריבית הגיוס של החברה בסוף שנת 2018 , אשר .לאורך השנים ירד בעקבות השיפור במצבה הפיננסי של החברה והודות לשיעור הריבית .הנמוך יחסית השורר בשווקים. מחצית מחוב החברה נושא ריבית בשיעור של למעלה .מיחזור חוב עשוי לסייע לחברה להוזיל את עלויות המימון שלה, להקטין את סיכוני .המיחזור ומשכך, מומלץ כי חח "י תבחן בא ופן שוטף את כדאיות מיחזור חובותיה בפרט .של הסדרות הישנות הנושאות ריבית גבוהה ותפעל בהתאם. .בשנים האחרונות - וביחס למצבה הפיננסי של חח"י בעקבות משבר הדלקים - חל שיפור .במצב הפיננסי של החברה, והוא מתבטא בירידה ממשית של החוב הפיננסי (ירידה של .30% בין השנים 2019-2012 ), ירידה ברמת המינוף של החברה (ירידה של 16 נקודות .האחוז בתקופה זו) וכן שיפור בכיסוי החוב (המתבטא בעליה של 6 נקודות האחוז ביחס .FFO לחוב בין השנים 2019-2014 ). בעקבות זאת השתפרו תנאי גיוסההון של החברה, .והריבית השולית של גיוסי ההון היא הנמוכה מאז החלה החברה לגייס. מומלץ כי חח"י .תמשיך ותשמור על מגמה זו כדי לחזק את האיתנות הפיננסית של החברה בטווח הארוך. .הדבר צפוי לבוא לידי ביטוי בין היתר בהעלאת דירוג האשראי שלה. .מהלוח עולה כי בכל אחת מהשנים 2019-2016 נקטהחח"י פעולות להוזלת עלויות החוב .שלה, ועם זאת עדיין חלק מהותי מהחוב - מחצית מהסדרות - נושא ריבית גבוהה של מעל .5% . .נמצא כי על אף ששיעור הגיוסים בחו"ל על פי סל המימון עומד על 33.3% , משקל החוב .של החברה במט"ח צפוי להתייצב בטווח הארוך על 40%28 . .מומלץ כי רשות החברות הממשלתיות תבחן בשיתוף עם רשות שוק ההון, בנק ישראל .וחח"י את החסמים העומדים בפני חח"י בגיוסי הון באר ץ והשפעתם על החברה ועל משק .החשמל. הפרויקטים הנדרשים לפיתוח הרשת לצורך עמידה ביעדי האנרגיות המתחדשות של 30% .בהתאם להחלטת הממשלה מיולי 2020, מצריכים השקעה כספית בהיקף של כ15.5- .12.4 מיליארד ש"חכדי לעמוד ביעדים לשנת 2030 על פי אומדניחח"י. השקעה זו עתידה .להשפיע על המצב הפיננסי של חח"י. מומלץ כי רשות החשמל, משרד האנרגייה וחח"י .יפעלו לבחון את המשמעויות הכספיות של הרחבת תוכנית הפיתוח ולעמוד על השפעתן .של תוכניות אלה על המצב הפיננסי של חח"י ועל יכולתה לעמוד ביעדי האיתנות .הפיננסית שקבע דירקטוריון החברה. .מהתרשים עולה כי מאוקטובר 2017 היקפם של קווי האשראי שמחזיקה החברה עומד על .כשני מיליארד ש"ח62 .בממוצע לחודש מהלוח עולה כי עד שנת 2023 לחח"י יש מספיק מקורות לכיסוי התחייבויותיה ולעמידה .בקריטריון הנזילות של חברות הדירוג. אולם בשנים 2023 - 2025 היחס בין המקורות .לשימושים יורד מעט מתחת למינימום הנדרש, ומתקרב ל - 1 , יחס אשר בעבר הביא .להורדה של רמת הנזילות "מהולמת" ל"פחות מהולמת". עוד עולה מהלוח כי בשנים .2025-2022 קיים חשש כי החברה לא תעמוד ביעד כרית הביטחון המינימלי של 3 מיליארד .ש"ח שקבע הדירקטוריון. .מהלוח עולה כי בהנחה שחברת הדירוג תכיר בגיוס הקרוב של החברה ב מסגרת כלל .המקורות, החברה לא עומדת ביחס הנזילות הנדרש (יחס של 1 במקום1.2) , וקיים סיכון .לקביעת רמת נזילות נמוכה יותר ואף להורדת דירוג האשראי שלה. .על מנת להוציא תוכניות אלה מן הכוח אל הפועל בייחוד לצורך קליטת היקף משמעותי .של אנרגיות מתחדשות נדרשת היערכות בתחום אגירת אנרגייה. עלה כי בתכנית הפיתוח .של חח"י לשנים 2022-2018 , מתוקצבים5 מתקני אגירת אנרגייה ברשת בקיבולת של 10 . מגה ואט עד סוף2022 ,עם אופציה ל-5 מתקנים נוספים, ובסה"כ 100 ,מגה ואטזאת .בעלות של כ-350 מיליון ש"ח. .מומלץ כי רשות החשמל תבחן את צורכי האגירה של המשק ותפעל לקידום הנושא .בהתאם לממצאי בחינתה. כמו כן מומלץ כי רשות החשמל תבחן את תפקידה של חח"י .במערך האגירה תוך התחשבות בהשפעות שיש לכך על התחרות במשק החשמל ועל .יישום הרפורמה, ובהתאם לכך, ייבחנו רשות החשמל וחח"י את הצורך בעדכון תוכנית .הפיתוח של חח"י בתחום אגירת האנרגי יה. .עמידה ביעדים ובתוכניות של משרד האנרגייה מצריכה השקעה בסכומים של כ-20 . מיליארדי ש"ח לפי אומדן ראשוני, ולפיכך עלחח"י ורשות החשמל לבחון את ההשפעה .של פרויקטים אלה על מצבה הפיננסי של החברה ולגבש תכנית בדרך שתשמור על .חוסנה של החברה לצד עמידתה בביצוע הפרויקטים אלו. .התרשים מצביע על פער גדול (2.65 - 3.6 נקודות האחוז) בין התשואה הנורמטיבית להון .העצמי לבין התשואה של חח"י בפועל, פער זה מוסבר בין היתר, מפער בהון העצמי .שנובע מנכסים בהקמה שטרם הוכרו בתעריף, מהכרה חלקית בכרית הביטחון ומרווחיות .נמוכה של החברה. .רשות החשמל קבעה מח"מ נורמטיבי לגיוסי חוב המשקף העדפה של גיוסי הון לטווח .הבינוני. המח"מ הנורמטיבי קצר ביחס לאורך חיי הפרויקט ויוצר פער בין תקופת הפחת .על הנכס לבין תקופת החזר החוב, דבר אשר מגדיל את סיכוני המ חְזּור של החברה ומנגד .מקטין את עלויות ההון ומונע העלאה של התעריף. . מתשובתה של חח"י מדצמבר 2020 עולה כיתוכנית הפיתוח לשנים 2017-2013 לא שיקפה .את צורכי הפיתוח של המשק לשנים אלה. משרד מבקר המדינה מציין כי תוכנית הפיתוח .אמורה להיות תוכנית מעשית המשקפת את צורכי הפיתוח של המשק בטווח הבינוני, וזאת .כדי לנצל בצורה יעילה את משאבי החברה ולמנוע ייקור תעריף החשמל. לעניין החסמים .שעליהם הצביעה החברה, הם א ינם מבטלים את הצרכים של משק החשמל אלא .משקפים סיכון לאי-עמידה בלוחות הזמנים. .עלה כי תוכנית הפיתוח הנוכחית לשנים 2022-2018 אינהנותנת מענה מלא לכלל הצרכים .שזוהו בתוכנית הפיתוח לשנים 2017-2013 .מומלץ כי חח"י תנתח את הפערים בין הצרכים .שנכללו בתוכנית הפיתוח לשנים 2017-2013 למול הצרכים שנכללו בתוכנית הפיתוח .לשנים 2022-2018 ותגבש מענה לפערים אלו במידת הצורך. יצוין כי במסגרת הרפורמה .במשק החשמל מיועד תפקיד בחינת תכניות הפיתוח לחברת ניהול המערכת אך הפעלתה .במתכונת המתוכננת טרם הושלמה. .בחלוף 10 שנים מקביעת בסיס תעריפי הייצור, מומלץ כי רשות החשמל תבחן ותגבש .במידת הצורך בסיס תעריפים חדש למקטע הייצור למול הבסיס שנקבע לשנים 2014- .2010 .בנוסף, מומלץ כי רשות החשמל תבחן עדכונים תקופתיים - בהתאם לצורך - של .בסיס התעריפים בכלל המקטעים כפי שהיא קבעה בהחלטותיה. .מ-2015 ל-2019 , הגם שבמונחים מוחלטים דרוג זה נמוך ביחס לדרוג הסופי ומצביע על .רמת סיכון גבוהה, כאשר מנטרלים את הגיבוי הממשלתי המוענק לה. יצוין כי על פי .המסמכים של רשות החברות הממשלתיות, ההסתמכות על תמיכת המדינה כבעלים .לצורך שימור דירוג האשראי החיצוני של החברה משקפת הגדלה של הסיכון החל על .המדינה כבעלים. .התרשים מצביע על מגמת הירידה הן בריבית הנורמטיבית המוכרת לחברה והן בריבית .הממוצעת בפועל. .מהתרשים עולה כי חח"י נהגה להחזיק יתרת מזומנים בסכום של כ-3.4 מיליארדש"ח .בממוצע. עם זאת, בשנתיים האחרונות ( 2020-2019 )צמצמה חח"י את סך המזומנים .שהחזיקה ל-2.18 מיליארד ש"חבממוצע 61. ירידה זו בסך המזומנים לוותה בעלייה בהיקף .קווי האשראי המוחזקים בידי החברה. .המשבר ב הספקת הגז ממצרים בתחילת העשור גרם להתדרדרות מצבה הפיננסי של .חח"י ולהגדלת חובותיה. עם סיום המשבר החל החוב לרדת ומצבה הפיננסי של החברה .השתפר. בעקבות זאת השתפרו תנאי גיוס ההון של החברה, והריביות על גיוסי ההון .האחרונים שלה היו הנמוכות ביותר מאז החלה החברה לגייס, והחוב הפיננסי שלה ירד .מכ-52 מיליארד ש"ח ב- 2012 לכ-36 מיליארד ש"ח ב-2019. .השיפור במצבה הפיננסי של חח"י עד שנת 2017 מהווה תיקון להתדרדרות שנבעה .מהמשברים שפקדו את החברה, ומצבה הפיננסי של החברה חזר לרמה שבה היה לפני .משבר הדלקים ולפני המשבר בכלכלת העולם בשנים 2008-2009106. בשנת2018 נחתמו .הסדר הנכסים בין חח"י לבין המדינה והרפורמה במשק החשמל. הסדרים אלה הביאו .לשיפור נוסף במצבה הפיננסי של חח"י. .ניתוח הגורמים לירידה בחוב מראה כי העיקריים שבהם הינם צעדים בעלי אופי חד פעמי .ובהם החזר ההוצאה החריגה בגין דלקים בייצור החשמל בשנים 2014-2012 וכי הפעולות .התפעולי ות שננקטו להורדת רמת החוב תרמו ל-16% ,מירידת החובובין היתר הן נעשו .על חשבון השקעות בפיתוח רשת החשמל. .הביקורת העלתה שהצטמצמו הסיכונים של ה חברה לרבות סיכוני הנזילות, סיכוני המ חְזּור .וסיכוני הריבית. עם זאת עדיין נדרש שיפור ברווחיות החברה, ביחסי הכיסוי וברמת המינוף .שלה. על חח"י לפעול לשיפור יחסים אלה. בדרך זו תוכל החברה לקדם את העלאת .דירוג האשראי שלה. .עוד העלתה הביקורת כי התכנון הפיננסי של החברה לחומש הקרוב מבוסס על תוכניות .פיתוח מצומצמות ואין בהן כדי לספק את צורכי המשק. הן אף אינן כוללות תוכניות .שהחברה תידרש לבצע בעשור הקרוב. צמצום הפערים בין צורכי המשק לבין תוכניות .הפיתוח ישפיע על יכולת החברה לעמוד ביעדי ה הפיננסיים ואף על תפיסת סיכוני החוב .של החברה. .בנוסף, במשק החשמל חלים שינוי ים של ממש, בפרט בכל הנוגע ליעד הממשלה מיולי .2020 לייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות בהיקף של 30% בשנת 2030, הכרו כים .בהשקעות ניכרות מצד חח"י כספק שירות חיוני וכמונופול במקטע ההולכה. השינויים .עשויים להשפיע על מצבה הפיננסי של החברה ועל יכולתה לעמוד ביעדים המוכתבים .לה כספק שירות חיוני. על שלושת הגורמים - חח"י, רשות החשמל ומשרד האנרג ייה - .לבחון את האתגרים שבפניהם עומד משק החשמל בשנים הקרובות ואת הש פעתם על .מצבה הפיננסי של החברה, ולהיערך להם בד בבד עם שמירה על איתנותה הפיננסית .של חח"י. .להיקף תוכנית הפיתוח השלכה רבה על יכולת החברה לעמוד ביעדי האיתנות הפיננסית .שלה. על שלושת הגורמים - חח"י, משרד האנרגייה ורשות החשמל - לבחון את הפערים .בין תוכניות הפיתוח, את ההשפעה של דחיית הפרויקטים השונים על מערכת החשמל .ואת הנדרש על מנת לגשר על פערים אלו. כמו כן, על רשות החברות הממשלתיות לבחון .את ההשלכה של הגדלת היקף תוכנית הפיתוח ככל שיידרש, על מצבה הפיננסי של חח"י .ועל יכולתה לעמוד ביעדיה. .עלה כי הדירוג העצמי של חח"י נמוך בארבעה נוצ'ים מדירוגה הסופי והוא משתייך .לקטגוריה של Speculative grade או של Below -Investment grade . על אף השיפור במצבה .הפיננסי של חח"י, דירוג האשראי העצמי שלה ( Stand alone ) עלה במשך התקופה .מהתרשימים עולה כי הירידה בחוב והשיפור במצב הפיננסי של חח"י בעשור האחרון .הושגו בעיקר עקב החזרי תעריף בגין משבר הדלקים ומקדמות שקבלה החברה מרשות .החשמל (סה"כ 61% ,)מהירידההסדר הנכסים שתרם ל-17% מהירידה בחוב, ומכירת .תחנת הכוח "אלון תבור" שהביאה לירידה של 6%. פעולות אלה יחד תרמו בסך הכול .לכ-84% מסך הירידה בחוב. יתר הירידה מוסברת מפעולות שנקטה החברה, אשר ברובן .באו על חשבון פיתוח משק החשמל. המשמעות היא שהירידה בחוב מוסברת בעיקר .מאירועים בעלי אופי חד פעמי ולא מצעדים שבשגרת הפעילות התפעולית השוטפת של .החברה. .כ-46% מהירידה בחובנבעה מהכרה בעלויות הדלק הגבוהות במהלך משבר הדלקים, .ולמעשה היא משקפת פערי עיתוי בין ההוצאות על הדלקים שמומנו באמצעות גיוסי חוב .לבין החזר התעריפים בגינן. כאמור, בשנים 2012-2010 גדל החוב שלחח"י בכ-10 מיליארד ש"ח ובשנת2012 הוא .הגיע לשיא של כ-52 מיליארד ש"ח. מאז שנה זו חלה ירידהעקבית בחוב, ובשנת 2019 . הוא עמדעל כ-36 מיליארד ש"ח- ירידה של כ-15.8 .מיליארד ש"חכאמור, הנתונים .שהוצגו לעיל מראים כי הירידה בחוב והשיפור במצב הפיננסי של חח"י בעשור האח רון .הושגו בעיקר מאירועים בעלי אופי חד פעמי ולא מצעדים שבשגרת הפעילות התפעולית .השוטפת של החברה. .התרומה של הסדר הנכסים לירידה בחוב של חח"י בסך ש ל כ- 2.7 מיליארד ש"ח מסבירה .כ-17% מסך הירידה בחוב. .יצוין כי בדוח מבקר המדינה בנושא משנת 2020 ,עלה כי הסדר הנכסים הסדיר את סוגיית .הבעלות על אלפי נכסים והותיר כאמור את מרביתם בידי חברת החשמל וכי הנכסים .רשומים בספרי החברה שלא בהתאם לשווים ההוגן. .יצוין כי שערוך הנכסים בידי החברה יכול להשפיע מהותית על היחסים הפיננסים של .החברה, עלויות הגיוס שלה ויציבותה הפיננסית. מומלץ , כי חח"י ורשות החברות יבחנו את .השפעת שערוך הנכסים, בפרט בעלי השווי המהותי, על דוחותיה הכספיים, מצבה .הפיננסי ועלויות הגיוס של החברה, ויפעלו בהתאם. .מכירת אלון תבור הביאה לידי הפחתה של 913 מיליון ש"ח מהחוב שלחח"י, כ-6% מסך .הירידה בחוב. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי חח"י תפעל לשיפור איתנותה הפיננסית באמצעות .התייעלות וניהול מיטבי, תוך ביצוע מלוא ההשקעות הנדרשות לפיתוח הרשת בפרט ומשק .החשמל בכלל. .מהתרשים עולה כי ירד שיעור הריבית הממוצע על החוב הזר של חח"י ב-1.22 נקודות .האחוז, בין השנים 2019-2014 . ירידה זו מוסברת בעיקר בגיוסיהחוב האחרונים בריביות .נמוכות ובפירעון סדרות בריביות גבוהות בשנת 2018 . עם זאת, שיעור הריבית הממוצע .על כלל החוב של החברה בשנת 2019 נותר גבוה בכ-1.3 נקודות האחוז מריבית הגיוס .השולית שהצליחה חח "י להשיג בשנת 201832 , כאמור בשל סדרות החוב הישנות שהיא .מחזיקה. .מומלץ כי חח"י תגבש נוהל סדור לבחינת שוטפת של כדאיות נקיטת פעולות להוזלת .עלויות החוב, בייחוד של הסדרות הישנות שנושאות ריבית הגבוהה באופן משמעותי .מריבית הגיוס השולית שלה כיום, בין באמצעות רכישה עצמית ובין באמצעות נקיטת .פעולות אחרות. .בין השנים 2019-2015 שילמו הרשות הפלסטינית וחמ"י לחח "י סך של 1.068 מיליארד .ש"ח על חשבון החובות שנצברו במהלך התקופה53. .בשנים האחרונות נחתמו מספר הסדרים להחזרי חוב של הרשות הפלסטינית וחמ"י בגין .חשמל שסופק לשטחי הרשות ולמזרח ירושלים. מומלץ כי חח"י בשיתוף גורמי הממשלה, .ובהם משרד האנרגייה ומשרד האוצר, יגבשו מנגנון לגביית החובות של הרשות .הפלסטינית וחמ"י, בכדי למנוע צבר חוב כלפי חברת החשמל בעתיד וצורך בהקצאת .משאבים מטעם החברה בכדי לגבות חובות אלה. מהתרשימים עולה כי חח"י מתכננת להוריד את רמת החוב בשנים 2020 - 2025 ל-29.5 . מיליארדש"ח בקירוב (במקום 31 מיליארד ש"ח) ואת יחס החוב הפיננסי נטו ל- EBITDA .ל-4.1 (במקום4.6 ,)יעד הנמוך ב-13% מהיעדשקבע הדירקטוריון ועליו התחייבה .במסגרת הרפורמה. מומלץ כי התכנון הפיננסי של החברה יהיה בהתאמה ליעדי .הדירקטוריון בנושא וחריגה ממנו תלווה בבחינת ניתוח עלות תועלת של החלופות. .מהתרשים עולה כי שיעור התשואה להון העצמי של חח"י נמוך ביחס לשיעור התשואה .הנורמטיבי, דבר המצביע על רווחיות נמוכה של החברה. משרד מבקר המדינה רואה .בחיוב את הירידה ברמת המינוף, אולם ירידה זו יחד עם הירידה בתשואה על ההון העצמי .מצביעות על כך שחח"י מתכננת להוריד את סיכוני הנזילות, על ידי הורדת רמת המינוף .ללא צעדי ההתייעלות הנדרשים לשמירה על רמת רווחיות נאותה. לכך תהיה השפעה על .הירידה בשיעור הרווחיות של החברה. משרד מבקר המדינה מציין בפני חח"י כי עליה .לשלב פעולות התייעלות בד בבד עם הורדת רמת המינוף שלה דבר העשוי לתרום לשיפור .איתנותה הפיננסית.
.מהתרשימים עולה כי עלויות החוב של חח"י קרובות לחציון. משמעות הדבר היא שאפשר .להגיע לידי שיפור נוסף במצבה הפיננסי של החברה.