המוכנות לשוק העבודה המשתנה . הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה-21 משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פרויקט חצרות לימודיות המגשים את מדיניות משרד החינוך להרחיב את הלמידה החוץ-כיתתית, אשר טומנת . 21-בחובה כר נרחב להקניית מיומנויות המאה ה נמצא כי בפועל אושר שיעור מזערי של מרחבים חוץ-כיתתיים בבתיה"ס העל-יסודיים. מומלץ כי המשרד ינתח את הסיבות לכך, יגבש יעדים במסגרת תוכנית עבודה, יקבע לפרויקט מקורות תקציביים, ינתח את מספר הבקשות שהוגשו במסגרת הפרויקט עד כה ויבחן מהם כשלי הפרויקט ומהם החסמים העומדים בדרך להגשמתו, על מנת לעודד את בתיה"ס להקים חצרות לימודיות. משרד מבקר המדינה מציין כי משבר הקורונה והשלכותיו על מערכת החינוך מצביעים על חשיבותם של השימוש ברשת האינטרנט ושל המיומנויות הטכנולוגיות והדיגיטליות הנדרשות לתלמידים לצורך שימוש אפקטיבי בה, וכי ראוי לפתח את היכולות שנוצרו בבתי הספר בתקופה זו. מומלץ כי משרד החינוך ימשיך לעקוב אחר התפקוד של בתי הספר בתחום זה ולוודא כי השימוש ברשת האינטרנט וביכולות המקוונות שפותחו בעת משבר הקורונה . 37 -העל-יסודיים החלשים מהבחינה החברתית-כלכלית ובבתי הספר העל יסודיים בחינוך הלא-יהודי - כך שתובטח נגישות טובה למחשב לכל מורה בכל בי"ס. הבטחת הנגישות תאפשר למורה לרכוש בעצמו את מיומנות האוריינות הטכנולוגית והדיגיטלית, ולהעבירה כראוי לתלמידיו. מומלץ כי המשרד ישלים את הסקר הארצי המקיף על מצב התקשוב בבתי הספר ובהמשך יעדכן את הנתונים על זמינותם של מחשבים למורים באופן שוטף. בביקורת עלה כי בתיה"ס לרוב ממקדים את הלמידה בין ארבעת קירות 5%-הכיתה הבנויה; וכי בישראל לומדים בלמידה חוץ-כיתתית פחות מ . 73 בפינלנד50%- במדינות סקנדינביה ו40% מהזמן, לעומת גם בפגישות שערך משרד מבקר המדינה עם מנהלי בתי"ס בנושא צוין כי למידה בגבולות הכיתה מקשה על התלמידים, וכי יש צורך לאפשר להם למידה במרחב חוץ-כיתתי. כך למשל ציין אחד מהם כי ילדים בגיל הצעיר אינם יכולים רק לשבת בכיסא, ויש צורך לאפשר להם ללמוד גם בגן ירק, בפינת חי, בטיול ואף תוך כדי בנייה. על אף ההבנה כי למידה חדשנית והקניית מיומנויות מזדמנת בכל חלקי ביה"ס, ולא רק בכיתות הלימוד, עלה בבדיקה כי בפועל שיעור בתיה"ס שעושים שימוש בלמידה חוץ-כיתתית שכזו הוא מועט, כפי שיפורט להלן: סביבת לימודים המצוידת בכלים טכנולוגיים ודיגיטליים מתקדמים היא תנאי בסיסי וחיוני להקניית מיומנויות טכנולוגיות ודיגיטליות לתלמידי מערכת החינוך. היא מאפשרת לתלמידים שימוש נרחב ואפקטיבי בהם. הביקורת העלתה כי הכלים הטכנולוגיים והדיגיטליים אינם מצויים במידה מספקת בבתי הספר, וכי רמת השימוש בכלים הללו נמוכה. משרד מבקר המדינה מדגיש את הצורך בהשלמת ההצטיידות הנדרשת בבתי הספר בכלים הטכנולוגיים והדיגיטליים הנחוצים, ובהרחבת השימוש בהם בקרב התלמידים. נוכח משבר הקורונה מתחדדת חשיבותה של תשתית טכנולוגית ודיגיטלית מקיפה ואיכותית בבתי הספר, שתהווה את הנדבך הבסיסי והחיוני ללמידה מרחוק. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את תוכנית ההצטיידות של משרד החינוך שגובשה בתקופת הקורונה, כאמור בתגובתו המשלימה של משרד , לצורך צמצום הפערים בנושא תקשוב בתי הספר 2020 החינוך באוקטובר וקידום תשתית דיגיטלית ללמידה מרחוק. מומלץ שמשרד החינוך יפעל לניצול התקציב שהוקצה לו ליישום תוכנית מקיפה לטיפול בלמידה מרחוק בצל הקורונה, וזאת לצד המאמץ הנדרש .40מהמשרד לסגור מחסור של אמצעי קצה של תלמידים בבתיהם עוד מציין משרד מבקר המדינה כי מומלץ למסד מערך מתאים של הדרכה ותמיכה טכנית שיתמוך בתהליך זה, אחרת עלולים משאבים רבים שיושקעו בהצטיידות לרדת לטמיון. כמו כן, מומלץ להמשיך לפתח את רמת המחשוב של בתי הספר ולשלב הקניית מיומנויות שימוש במחשב, שכן אין להסתמך " במחשב בבתיהם הופך אותם Z-על כך שהשימוש שעושים ילדי "דור ה לבעלי בקיאות ביישומים הנדרשים לתלמיד במחשב, כדוגמת יישומי אופיס, . 41'הכנת מצגת, כתיבת מסמך, בניית גרף או תרשים וכד בביקורת עלה כי על אף הפוטנציאל הגדול הגלום בפרויקטים אלה, למשרד החינוך אין מחקר מלווה לפרויקטים; אין לו מעקב אחר איכות בתיה"ס המשופצות או החצרות הלימודיות M21 החדשניים המוקמים, כיתות ; אין מידע על תרומתם של מרחבים אלה ללמידה חדשנית 52המוקמות , על שביעות רצונם של גורמי השטח וכן על חסרונות 21-המותאמת למאה ה וחסמים בפרויקטים אלה. מומלץ כי המשרד ילווה את שלושת הפרויקטים החשובים האלה במחקר מלווה, אשר יבחן את יתרונות הפרויקטים וחסרונותיהם, יצביע על נקודות לשימור ולשיפור וכן על חסמים ויפיק מכל אלה תובנות כך שיוכל לשפר ולייעל את הפרויקטים. משרד מבקר המדינה בדק בבתיה"ס העל-יסודיים את נתוני החיבור לאינטרנט ומאפייניהם, באמצעות נתונים שהתקבלו ממינהל התקשוב. נמצא מבעלי קו 14%- מבתיה"ס העל-יסודיים יש קו אינטרנט, אולם ל95%-כי לכ האינטרנט אין חיבור של כיתות הלימוד לרשת האינטרנט. זאת ועוד, נמצא כי נפח הגלישה הפוטנציאלי (רוחב הפס) אינו אחיד לכל בתיה"ס; מקרב הם 43%-בתיה"ס שיש נתונים בנוגע לשיעור ניצול קו האינטרנט שלהם כ ); 100M/15M( בעלי רוחב פס בינוני5%-); כM50/M10( בעלי רוחב פס נמוך אין מידע על רוחב 26%-); ועבור כ200M/30M( בעלי רוחב פס גבוה26%-כ הפס. מהתרשים עולה כי היחס בין מספר המורים למספר המחשבים בחינוך הממלכתי טוב יותר מהיחס בחינוך הממלכתי-דתי ובחינוך החרדי; בולט במיוחד מיעוט המחשבים למורים בחינוך החרדי. יצוין כי עבור רוב בתי הספר הממלכתיים והממלכתיים-דתיים היו למשרד 64%- ו70%( החינוך נתונים על היחס בין מספר המורים למספר המחשבים מבתי הספר, בהתאמה), ואילו לגבי בתי הספר החרדיים היו למשרד החינוך מבתי הספר). 4%-נתונים רק עבור מיעוט קטן מהם (כ למשרד החינוך מידע חלקי על מספר המחשבים שיש למורים בבתי הספר העל-יסודיים. הדבר אינו מאפשר לו לקבל תמונת מצב מקיפה ועדכנית על הנגישות של השימוש במחשב למורים. מהנתונים הקיימים עולה שנגישות השימוש במחשב למורי בתי הספר העל-יסודיים אינה גבוהה דיה, אף על פי שהמחשב הוא כלי עבודה חיוני למורה. מצב זה שכיח בעיקר בבתי הספר העל-יסודיים החלשים מהבחינה החברתית-כלכלית ובבתי הספר העל- יסודיים בחינוך הלא-יהודי. בדומה להמלצות בדבר שיפור יחס מספר התלמידים למחשב, מומלץ כי משרד החינוך יקבע גם את היחס הנדרש של מורים למחשב בבתי הספר, ובהתאם לכך יפעל לשיפור היחס הקיים בבתי הספר שבהם נגישות השימוש במחשב למורים נמוכה. על המשרד לעשות זאת תוך התמקדות בבתי הספר . נכון למועד 78 בתי"ס על-יסודיים 2,265-במדינת ישראל פועלים כיום כ הביקורת, הסביבה הלימודית שבה פועלים בתי"ס אלה, כפי שמעידים , ומקשה על 21-המנהלים, אינה מותאמת ללמידה חדשנית התואמת למאה ה באופן מיטבי.21-בתיה"ס להקנות לתלמידיהם את מיומנויות המאה ה מומלץ כי משרד החינוך יבחן את הנתונים ואת עמדות המנהלים והמפמ"רים ויגביר את המאמצים לשיפור הסביבה הפיזית ומרחבי הלמידה החדשניים בבתיה"ס העל-יסודיים, באופן שיתרמו לטיוב הקניית מיומנויות לתלמידים. לשדרוג M21 משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את היוזמה לקידום פרויקט (אשר הינו פרויקט M21 כיתות האם. עם זאת, היקף השיפוץ של כיתות ) 21-הדגל של המשרד, למטרת פיתוח סביבות למידה המותאמות למאה ה מתוך סך הכיתות 1.5%-בבתיה"ס העל-יסודיים בפרט עומד כאמור על כ הקיימות לשלב גיל זה. מומלץ כי משרד החינוך יקבע מדדים לבחינת יעילות הפרויקט והצלחתו, M21-יבצע תהליכי מדידה ולמידה ובהתאם ישקול הרחבת מספר כיתות ה בכלל, ואלו שנבנות בבתיה"ס העל-יסודיים בפרט. כמו כן, מומלץ לבחון כיצד ניתן לעודד את היישובים שמפעילים בתי"ס על-יסודיים וטרם נבנו להשתתף במכרז ולהגיש בקשה לשיפוץ כיתות שכאלו. M21 בתחומם כיתות עולה כי בישראל שביעות הרצון של TALIS 2018 מהנתונים המוצגים במחקר מורים מהסביבה הפיזית של בתיה"ס נמוכה משמעותית משביעות רצונם של . על מנת שתוכל להיות סביבת לימודים פיזית המזמנת OECD-עמיתיהם ב , מומלץ כי משרד 21-למידה אחרת ותומכת בהקניית מיומנויות המאה ה החינוך ימשיך לפעול לשיפור סביבת הלימודים. מומלץ שמשרד החינוך ישלים את גיבוש נתוני הכיתות המתוקשבות בכלל בתי הספר. עוד מומלץ כי משרד החינוך יבחן קידום של תוכנית התקשוב במגזרים שבהם שיעור יישומה נמוך, ובפרט בחמישונים הנמוכים ובחינוך החרדי. כל זאת מתוך שאיפה להקנות לכלל התלמידים מיומנויות טכנולוגיות ודיגיטליות ולתת בידם כלים שיאפשרו להם להשתלב בשוק העבודה המשתנה. משרד מבקר המדינה מדגיש את החשיבות בהשלמת מהלכי ההצטיידות וזאת על מנת לסגור את פערי התקשוב העמוקים בין בתי הספר. בכל הנוגע לבתי ספר בחינוך החרדי מומלץ לשתף את רשתות החינוך החרדיות בגיבוש תוכנית תקשוב מקיפה וסדורה, שמצד אחד תתאים למאפייניו של מגזר חינוך זה, ומצד שני תאפשר לו להקנות לתלמידיו מיומנויות טכנולוגיות ודיגיטליות שנדרשות להם מאוד כדי להשתלב בשוק העבודה כיום, ובפרט בשוק העבודה המשתנה. כמו כן מומלץ לתת דגש מיוחד לכל בתי הספר באשכולות החברתיים-כלכליים הנמוכים ביותר על מנת להקנות לתלמידיהם את האמצעים ההכרחיים להטמעת מיומנויות האוריינות הטכנולוגית והדיגיטלית. ראוי שמהלך זה ייעשה בשיתוף הרשויות המקומיות שבהן נמצאים בתי הספר. מהתרשים עולה כי היחס בין מספר התלמידים למספר המחשבים בחינוך היהודי הוא טוב בהרבה מהיחס בחינוך הערבי - שיעור בתי הספר בעלי היחס 9 תלמידים למחשב (היחס הטוב ביותר) בחינוך היהודי גבוה פי5 של עד מאשר בחינוך הערבי, ובעוד שמחצית מבתי הספר בחינוך הערבי הם בעלי תלמידים למחשב (היחס הגרוע ביותר), יחס זה נמצא רק 20 יחס של מעל מבתי הספר בחינוך היהודי.14%- משרד החינוך לא הגדיר מהו היחס הרצוי של מספר תלמידים למחשב בבתי הספר - לא בתוכניותיו האסטרטגיות ולא בתכנון העבודה השנתי, וממילא גם לא קבע כיעד שלרשות כל תלמיד יעמוד מחשב לשימוש אישי. מצב זה מנע גיבוש של תפיסה ברורה ומחייבת להשגת יחס בין מספר תלמידים למחשב שיאפשר הטמעה אפקטיבית של מיומנויות טכנולוגיות ודיגיטליות בקרב תלמידי מערכת החינוך, והותיר חלק גדול מבתי הספר במצב של מספר תלמידים גדול לכל מחשב. המשמעות היא, כמובן, נגישות נמוכה לשימוש במחשב לתלמידים הללו. נוסף על כך, בידי משרד החינוך קיימים נתונים חלקיים בלבד על מצאי המחשבים המשמשים את התלמידים ועל מצאי המחשבים המשמשים את המורים בבתי הספר. להלן פירוט: מהתרשים עולה כי רק בקרוב לרבע מבתי הספר העל-יסודיים נגישות התלמידים למחשב היא ביחס של מחשב לכל חמישה תלמידים ומטה; תלמידים 20 ובקרוב לרבע מבתי הספר העל-יסודיים מחשב אחד משרת מעל - נגישות נמוכה ביותר למחשב. נתונים אלו משליכים על זמינות המחשבים ככלי ללימוד שוטף עבור התלמידים בבתי הספר הללו.
מהתרשים עולה כי ככל שדירוגם החברתי-כלכלי של בתי הספר שלגביהם יש למשרד החינוך נתונים הוא גבוה יותר, כך היחס בין מספר התלמידים תלמידים 5 למחשב בהם טוב יותר: שיעור בתי הספר בעלי היחס של עד למחשב (היחס הטוב ביותר) הוא הנמוך ביותר בקרב בתי הספר הממוקמים ) והגבוה ביותר בקרב בתי הספר הממוקמים 17%( באשכולות הנמוכים ); בהתאם, שיעור בתי הספר בעלי היחס של מעל 30%( באשכולות הגבוהים תלמידים למחשב (היחס הגרוע ביותר) הוא הגבוה ביותר בקרב בתי 20 ) והנמוך ביותר בקרב בתי הספר40%( הספר הממוקמים באשכולות הנמוכים ). 10%( הממוקמים באשכולות הגבוהים