הרשות השניה לטלויזיה ורדיו . היבטים בפעילותה של הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו משרד מבקר המדינה מעיר כי אף שהחוק הטיל על משרד האוצר את האחריות לחשב את כ ספי התמלוגים בהתאם לנתונים המועברים מהרשות, בהיעדר הנתונים הועברו מהרשות לאוצר המדינה כספים בלי שנעשתה כל בקרה עליהם. במצב זה אי -אפשר לוודא שכל כספי התמלוגים שהמדינה הייתה זכאית לקבל הועברו אליה בערכם המלא ובמועד. על הרשות להמציא למשרד האוצר, כנדרש בחוק, נ תונים על כספי התמלוגים. על משרד האוצר לקיים פיקוח ובקרה על כספים אלה, ועל שר התקשורת בהסכמת שר האוצר לקבוע הוראות לעניין בדיקת הסכומים שקוזזו. התברר כי הרשות לא העבירה במועד לחשבות משרד התקשורת את הנתונים הנדרשים על פי החוק, ולכן חשב משרד התקשורת לא חישב את סכומי התמלוגים שהמדינה זכאית לקבל. לדעת משרד מבקר המדינה ניהול תקין ושקוף של כספי התמלוגים מותנה בביצוע ההפרדה בין כספי התמלוגים ליתר הכספים. לפיכך, על הרשות לייחד חשבון בנק נפרד שבו יופקדו כל הכנסותיה מתמלוגים. משרד מבקר המדינה העיר כי מצב הדברים האמור מחייב את משרד האוצר לגבש עם משרד התקשורת והרשות השנייה נוהל מפורט לטיפולה של הרשות השנייה בכספי תמלוגי המדינה, נוהל אשר יהיה תואם לעקרונות מדיניות החשכ"ל לעניין ניהול הכנסות המדינה. הדוח השנתי משמש כלי חשוב לסיכום הפעילויות, הסקת המסקנות, הפיקוח וקבלת החלטות הן לגבי הפערים שהתגלו והן לגבי התכנון העתידי. סיכום מסמך זה במועדים מאוחרים פוגע באפשרות להשתמש בו באופן תכליתי ואפקטיבי. אשר על כן נדרשת הרשות לנקוט את כל הפעולות אשר יבטיחו כי הדוח יפורסם בהקדם האפשרי, ומוצע כי היא תקבע תאריך יעד לפרסום הדוח. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי עליה אף להשתמש, בעת הצורך, בסמכותה להפעיל סנקציות נגד בעלי הזיכיון המתעכבים בהעברת המידע הנחוץ. כמו כן, יש מקום שהרשות תבחן אם הפעולות שהיא מבצעת בעצמה לסיכום הדוח נעשות ביעילות ובמהירות המרבית ותפעל לייעולן במידת הצורך. משרד מבקר המדינה מעיר כי יכולתן וחובתן של ועדת הבדיקה ושל המועצה לבחון את הדברים ולהפעיל שיקול דעת בעניינם אינה מוטלת בספק. עם זאת מצופה מהן ששיקול דעתן יושתת על ע מדות שנבדקו באופן יסודי קודם לקבלת ההכרעה. לנוכח העובדה שהוצגו להן עמדות מנוגדות, ובכללן עמדת הנהלת הרשות, נדרש היה לבחון את הפערים בעמדות על בסיס נתונים בדוקים. מתברר כי על אף האמור בחוות הדעת, המועצה החליטה לדחות את פרסום המכרז ואישרה להמשיך בניסיונות להגיע להסדר עם בעל הזיכיון להשלמת מחויבויותיו, כדי שזיכיונו לא יישל ל ממנו, כמפורט להלן: יש לציין כי המכרז היה מוכן לפרסום בתחילת אוגוסט 2009 , וכבר אז היה ברור לרשות ולמועצה כי לוח הזמנים לניהול הליך המכרז הוא קצר ויידרשו מאמצים רבים כדי לעמוד בו. הימנעות מפרסום המכרז באותו מועד ודחייתו בחודשיים נוספים שמה לאל את האפשרות לגייס בעל זיכיון בהליך מכרזי מסודר, שיכול להתחיל את שידוריו בסוף ינואר 2009. משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם היה מקום לשקול שיקולים של טובת הציבור, אך ככל שחלף הזמן ולא הושג הסדר להארכת הזיכיון, היה על המועצה לפעול בראש ובראשונה לפי הוראות הדין, וכל עוד לא שונו תקנות המועדים, היה עליה לפעול בהתאם לקבוע בהן ולפרסם את המכרז. .מהטבלה עולה כי הסכום שנדרשו בעלי הזיכיון להוציא על תכניות סוגה עילית לשנת 2009 , לנוכח ההתאמות ועדכון ההכנסות שעליהן החליטה המועצה, קטן בכ-35% .מהסכום המקורי שהתחייבו להשקיע באותה שנה אמנם בעלי הזיכיון יידרשו להחזיר את הפער בין התחזית המעודכנת בעקבות המשבר הכלכלי ובין ההכנסות בפועל, אולם ניתנה להם ארכה של שנתיים להחזרתו. ראוי היה שהמועצה תקבל החלטה מעין זו בהתבסס על דוחות מקצועיים מפורטים אשר יש בהם כדי להוכיח כי בשנים 2008 ו- 2009 בעל הזיכיון לא היה יכול לעמוד באספקת התכניות. אולם כאמור בידי המועצה לא הייתה תשתית מקצועית ומפורטת כזאת בשעה שקיבלה את ההחלטה. לדעת משרד מבקר המדינה, פנייה לשר התקשורת כדי שיפעל לשינוי החקיקה באופן שניתן יהיה להאריך את תקופת הזיכיון אף על פ י שהמועצה קבעה שבעל הזיכיון לא עמד במילוי מחויבויותיו היא משמעותית ומהווה שינוי מהותי, וחייבת להיות מושתתת על אדנים יציבים. מאז חקיקת החוק בשנת 1990 לא נקבעו תקנות לפי סעיף זה ולכן נבצר מהרשות ליישם את הוראות החוק ולהשתמש בסמכויות שנקבעו בו, ולכאורה מדובר במנגנון קנסות שהוא אות מתה ברגולציה ש ל השידור המסחרי. על השר לקבוע לאלתר תקנות ליישום הסעיף האמור, כדי לחזק את יכולת האכיפה וההרתעה של הרשות שהחוק הסמיך אותה לשמש כרגולטור לקיום השידורים. נמצא כי אמנם המועצה קיבלה החלטה עקרונית לדחות את מחויבויותיו של בעל הזיכיון, אך לא מסרה לבעל הזיכיון פירוט של המחויבויות שמילוין יידחה ובאילו מועדים עליו למלאן. במקביל לכך דחתה המועצה את מועד הבדיקה בשנה. נמצא כי המועצה אף לא החלה בהליך הבדיקה מיד בתום שנת הזיכיון החמישית כפי שהחליטה, אלא רק כשישה חודשים לאחר מכן. הרשות מחויבת למלא כיאות את תפקיד הפיקוח שהוטל עליה ולדווח לציבור על השירות שסופק לו. העובדה שהדוח השנתי מתפרסם כשנה לאחר התקופה שאליה מתייחס הדוח יש בה כדי לפגוע ביכולת המועצה לקבל תמונה עדכנית וכוללת על מידת העמידה של בעלי הזיכיון בהתחייבויותיהם וביכולתה לקבוע את אופן פעולתה לגביהם. כמו כן עיכוב בפרסום הדוח אף מונע מהציבור לקבל דיווח על השירות שקיבל וללמוד על מידת עמידתם של בעלי הזיכיון בהתחייבויותיהם. עולה חשש כי פרק הזמן הקצר שהוקצה לגופים המייעצים למתן חוות הדעת יש בו כדי להקשות עליהם במידה רבה לשקול כראוי את מידת התאמתם של מועמדים כה רבים לתפקיד. אמנם בפנייתו הראשונה של משרד התקשורת לגופים המייעצים הוא פעל בהתאם לשלב הראשון שקבע בג"ץ15 , אולם הוא לא עשה כך בשלב השני של הליך ההתייעצות. בהעבירו את רשימת המועמדים המלאה בלי לבחור מתוכה את המועמדים המועדפים בעיניו הוא לא קיים את חובתו להפעיל שיקול דעת לע ניין קיום הליך סינון ראשוני. נוסף על כך, עקב המספר הגדול של המועמדים שנכללו ברשימה שהועברה ופרק הזמן שהוקצב לגופים המייעצים כדי לבחנה, נמנעה גם מהם האפשרות לשקול כראוי את מידת התאמתם של המועמדים לתפקיד. התברר כי לא תועדו ההחלטות שקיבלו השר וראש המטה שלו בדבר הפנייתם או אי-הפנייתם של מועמדים לבדיקת ועדת המינויים, ואף לא תועדו הנימוקים להן. בהיעדר תיעוד נפגע עקרון השקיפות כאמור ונמנעת . היכולת לבצע בקרה נאותה על ההחלטות ועל הנימוקים לקבלתן. בכלל זה מידת השפעתן של המלצות הגופים המייעצים על ההחלטות.
,לדעת משרד מבקר המדינה לנוכח חשיבותה של המועצה המשמשת הנהלה של אחד מגופי התקשורת החשובים בישראל, יש לשאוף להגשים את מטרתו של הליך ההתייעצות המתואר בדבר הגדלת מידת מעורבותו של הציבור בנושא ובדבר השמירה על האינטרס הציבורי. על משרד התקשורת לקבוע מתווה לקיום הליך איתור המועמדים ומינוים שיביא בחשבון את משך הזמן הנדרש לכל אחד משלבי ההתייעצות והבדיקה ויכלול את העקרונות שנקבעו בפסיקת בג"ץ18 .