רשות שדות התעופה . הכנסותיה של רשות שדות התעופה ממסחר לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לדאוג לכך שבחוזים יוגדרו באופן ברור סוג האישורים הנדרשים מרואה החשבון החיצוני ומתכונתם; כמו כן עליה להקפיד לקבל את האישורים על פי הנקבע בחוזה. לדעת משרד מבקר המדינה, על מועצת הרשות ועל הנהלתה לבחון שוב במסגרת ניהול סיכוניה העסקיים, את השפעתה של תלות כה רבה בבעל הרשאה אחד גדול, על החלטותיה ולבחון דרכים להפחתת תלות זו . מאחר שרוב הכנסות הרשות ממסחר נובעות מחברה א', נוצרים סיכונים מהתלות הגבוהה יחסית של הרשות בחברה א'. מצב זה השפיע על בנובמבר 2006 אישרה הרשות לחברה ב' להוסיף שטחי מסחר הצמודים לשלוש חנויות שהפעילה בטרמינל 3 ., בלי לפרסם מכרז פומבי להפעלתן לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לעקוב ולשקול את המשך קיומה של מתכונת זו של מכרזים ובעקבותיהם חוזים עם בעלי ההרשאה, וזאת כדי להשיא את הכנסותיה. (א) הביקורת העלתה כי הרשות לא תבעה מחברה א' להגיש לה במועד את הדוח השנתי שלה ל - 2005 שהוגש לה באפריל 2008 (כלומר כשנתיים לאחר המועד הקבוע בחוזה ובמהלך הביקורת של משרד מבקר המדינה) והדוחות לשנים 2006 ו- 2007 שהוגשו לה בנובמבר 2007 וביולי 2008 ., בהתאמה (ב) הביקורת העלתה כי בח וזה לא הוגדרו המתכונת או סוג האישור שרואה החשבון של חברה א' צריך לספק. לכן, באשר לדוח ל- 2004 , רואה החשבון החיצוני ציין: "מאחר והסקירה הינה מצומצמת בהיקפה ואינה מהווה בדיקה בהתאם לתקני ביקורת מקובלים, אין אנו מחווים דעה על סך ההכנסות שבמכתב החברה". לעומת זא ת, בדיווחים של רואה החשבון לדוחות לשנים 2005 -2007 , הוא כתב: "הרינו לדווח כי על פי מערכת הנהלת החשבונות של החברה, סה"כ מחזור המכירות...". משרד מבקר המדינה מעיר, כי תשובה זו של היועץ המשפטי של הרשות אינה מניחה את הדעת. חוות דעתו של היועץ המשפטי החיצוני בנושא זה חשובה לבדיקת חוקיות התנהלותה של הרשות. לכן היה על היועץ המשפטי של הרשות לדאוג שתהיה לפחות תרשומת מפורטת ומדויקת מהדברים שמסר היועץ המשפטי א' באותה ישיבה, קל וחומר אם לא היה בכוונתו לדבריו לבקש ממנו חוות דעת כתובה. משרד מבקר המדינה מעיר כי משמעות סיכום זה היא הפחתה נוספת מדמי ההרשאה של החברה בסך של כ-3.7 .מיליון דולר . בסיס ההצמדה של מדד המחירים לצרכן בגין השנים 2005 ו- 2006 . לעניין המחסנים, המלצת צוות עובדי הרשות הבכירים נגעה להפחתה לשנת 2006 בלבד, ואילו ההפחתה בפועל הייתה גם לשנת 2005. .לדעת משרד מבקר המדינה, למען קיומם של סדרי בקרה נאותים, על הרשות לשאת ולתת עם גופים שמחוץ לה בנוכחות כמה מעובדיה הבכירים, ולא בנוכחות עובד אחד בלבד, בייחוד אם מדובר בהיקף כספי גדול. (ג) לפי נתוני הרשות מיוני 2006 , סך הפחתת הכנסות הרשות בגין השנים 2005 -2006 בעקבות ההסדר הנ"ל היה כ -23.8 ,מיליון דולר מתוכם כ-17.2 מיליון דולר לחברה א'. סך הפחתת הכנסות הרשות בגין תעריפי השכרת המחסנים היה כ -2.6 מיליון דולר, מתוכם כ-1.4 מיליון דולר לחברה א'. מכאן שסך כל הפחתת ההכנסות היה כ- 26.4 מיליון דולר, ומתוכם כ-18.6 .'מיליון דולר לחברה א התברר כי סכום ההפחתות שנתנה הרשות לבעלי ההרשאה בעקבות ההסדרים האמורים היה גבוה ב - 10-12 מיליון דולר בקירוב מהערכת היועץ הכלכלי החיצוני שהעסיקה הרשות לבדיקת הנושא. התברר שההסדר שונה גם מהמלצות צוות עובדי הרשות הבכירים, והוא גבוה בכ -8 מיליון דולר בקירוב מהערכתם: המלצותיהם נגעו רק לשנת 2006 ולשינוי בסיס תנועת הנוסעים, ולעומת זאת ההסדר כלל גם שינוי הביקורת העלתה שההנהלה לא דיווחה למועצ ה, ולו גם בתמצית, על ההפרשים בסכומי ההפחתה של דמי ההרשאה בין החלופות: ההסדר הסופי, החלופות שהציע לרשות היועץ הכלכלי החיצוני בינואר 2006 והצעת עובדי הרשות בפברואר 2006 , וממילא לא דווח גם על הסיבות להפרשים האלה. לדעת משרד מבקר המדינה, קודם שהתקבלה ההחלטה היה על הנהלת הרשות לדווח למועצה, ולו גם בתמצית, על ההפרשים ועל הסיבות להם. בתיקי הרשות אין תרשומות על דרך קבלת ההחלטות בדבר בקשת חוות הדעת האלו ובהן תשובות לשאלות: מי החליט על הזמנת חוות הדעת ומאילו נימוקים, ולא נמצאו אסמכתאות מלפני קבלת חוות הדעת בדבר הזמנתן ובהן פרטים על אופן הגשתן - בעל פה או בכתב - ועל עלויותיהן. כדי לקיים מינהל תקין, חובה על גוף ציבורי לשמור מסמכים ואסמכתאות באשר לפעולותיו, בהם כאלה הנוגעים לחלופות שנבדקו, לעלויותיהן, להליכי קבלת ההחלטות, לנימוקיהן ולזהות השותפים לקבלתן. לעניין הנדון, הדבר חשוב בייחוד משום שהרשות כבר קיבלה שתי חוות דעת בנושא - של המשנה ליועץ המשפטי שלה ושל יועץ משפטי א' - ולמרות זאת החליטה לבקש חוות דעת נוספת ולא תיעדה את נימוקיה לכך. מדובר בהתנהלות לא תקינה של הרשות. לא נמצאו מסמכים בכתב שיאפשרו להבין מדוע התקבלה החלטה שונה מההמלצות המקצועיות, כנדרש לקיומם של סדרי מינהל תקינים. מכאן עולה שמגמת העלייה בשיעור התיירים מתוך כלל הנוסעים שלכאורה פגעה בהכנסות חברה א', כבר התמתנה ב- 2006 ונמשכה ב- 2007 . לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לבחון את הליך קבלת ההחלטות שהביא לשינויים בתנאי החוזים, בייחוד לנוכח העלייה במספר הנוסעים והשינוי בשיעור הישראלים מתוכם שחלו לאחר מכן ולהפיק לקחים ממנו ובאשר למבנה המכרזים בעתיד, ובכלל זה שיטת ההצמדה של דמי ההרשאה. .ככלל, שינוי בתנאי חוזה התקשרות שנכרת בעקבות מכרז, עלול לפגוע באינטרס הציבורי שמטרתו לאפשר סיכוי שווה במכרז לכלל משתתפיו. מהמתואר לעיל עולה כי בהליכים שנקטה הרשות לשם שינוי החוזים עם בעלי ההרשאה היו ליקויים. לדעת משרד מבקר המדינה, על מועצת הרשות ועל הנהלתה להפיק לקחים מכך. כמו כן, מומלץ כי במכרזים שתפרסם הרשות בעתיד, ייבדקו שיטות ההצמדה של דמי ההרשאה כחלק מהפקת הלקחים מהמקרים נשוא דוח זה. יש גם להמשיך ולבחון את המבנה ואת ההרכב של הכנסותיה מבעלי ההרשאה מן ההיבטים שונים על מנת למנוע תלות יתר באחד מבעלי ההרשאה. לדעת משרד מבקר המדינה, התנהלות כזאת פוגעת בשוויון ההזדמנויות למתחרים בכוח. מן הראוי היה שהרשות הייתה פונה בדרך של פרסום מכרז פומבי להפעלת שלוש החנויות, וכך הייתה מאפשרת למציעים מהציבור להתחרות בחברה ב'. לדעת משרד מבקר המדינה, היעדרות רציפה של יו"ר ועדה מישיבותיה במשך חצי שנה פוגעת בסדרי מינהל תקינים. משרד מבקר המדינה העלה כי הרשות לא חייבה את חברה א' בריבית פיגורים ולא השתמשה בכלים אחרים העומדים לרשותה לגביית חובות, כגון חילוט ערבויות. לפי חישובי משרד מבקר המדינה, סכום ריבית הפיגורים בגין החוב לינואר 2005 - יולי 2006 הוא כ-6.7 .מיליון ש"ח סכומי החוב בכל שנה ( 2005 ו- 2006 ) היו גבוהים מסכום הזיכויים שהרשות הפיקה לחברה א'. משרד מבקר המדינה העלה כי הרשות לא חישבה א ת סכום ריבית הפיגורים בגין חובות חברה א', גם לא לאחר שהגיעה להסדר עמה שבעקבותיו ניתנו לחברה זיכויים, ולא דיווחה . לצורך בקרה על פדיון המכירות, המשמש בסיס לחישוב דמי ההרשאה שעל החברה לשלם לרשות ובסיס להשוואה עם דמי ההרשאה ששולמו בפועל. הביקורת העלתה כי הרשות לא אמדה את כלל התוצאות הכספיות מדחיית תשלומים אלו.
הרשות לא דרשה מיועץ משפטי א' להגיש חוות דעת כתובה. זאת ועוד, הביקורת העלתה שלא נרשם פרוטוקול מהישיבה בה מסר היועץ המשפטי את חוות דעתו.