משרד החקלאות ופיתוח הכפר . השימוש בחומרי הדברה בירקות ובפירות משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי נוכח מספרם המזערי של הקנסות המינהליים שהטיל על חקלאים שנמצאו דגימות חריגות של תוצרתם אפשר להסיק שאין באכיפה בנושא זה כדי להרתיע ולהביא לצמצום החריגות בשימוש בחומרי הדברה. זאת ועוד, החקלאים יודעים שהפיקוח של משרד החקלאות עליהם מתמצה רק בסקר השנתי שהוא עורך, וכי הסבירות שתוצרתו של חקלאי אחד מבין אלפים תיכלל בסקר קטנה מאוד. .מן הלוח עולה כי בשנים 2013-2010 היה שיעור הביצוע של הסקר מתוך התכנון נמוך מ-50% - כלומר ביצוע קטן מאד. בשנת2014 גדל שיעור הביצוע ונבדקו כ-60% ממספר הדגימות המתוכנן, ובשנת2015 הביצוע תאם לתכנון ואף עלה עליו במקצת. כיוון שהסקר נועד לצורכי פיקוח על התכשירים הרי שביצוע חלקי של הסקר היה בו כדי לפגוע בפיקוח של המשרד בנושא. מכאן עולה כי בשנים 2016-2012 הפחית משרד החקלאות ב-65% את הסכום הכולל שהקצה לתמיכות במיזמים של הדברה משולבת - מ-2 מיליון ש"ח ל- 700,000 .ש"ח יוצא אפוא כי תקנות גיהות ובריאות עובדים בחומרי הדברה, הקובעות כי חובה על עובד לעבור בדיקה רפואית ראשונית לפני שיחל בעבוד תו ובדיקות מעקב רפואיות לאחר מכן, אינן חלות על העובדים העוסקים בהדברה מן הקרקע. מדובר בעשרות אלפי עובדים בחקלאות שעשויים להיחשף לסכנות בריאותיות בעקבות מגע עם חומרים רעילים אלה. במועד סיום הביקורת, כחמש שנים לאחר שנחקק חוק זה, טרם הותקנו מכוחו תקנות שיאפשרו ליישם את החוק ולהשיג את מטרתו. עקב כך עדיין אין נוהל בסיסי המפרט את תנאי ה ייצור והשיווק הנדרשים כדי שהתוצרת הצמחית תעמוד באמות מידה של איכות ובטיחות (יש לציין שאמות מידה אלה טרם הוגדרו). במצב הנורמטיבי הקיים היום החקלאים אף אינם נדרשים לציין את פרטיהם המזהים על גבי חלק מהמוצרים, ועקב כך הצרכן אינו יכול לדעת לעתים מי ייצר את הפירות והירקות שהוא רוכש בשווקים. הסחורה חשופה לזיהומים שעשויים לחדור אליה לפני הגעתה לידי הצרכן, לנוכח העובדה שלא הוטלו דרישות קונקרטיות על הגורמים המגדלים את הסחורה והמובילים אותה ועל אלה המאחסנים אותה כדי לחייבם לנקוט אמצעים מתאימים כדי להגן עליה מפני זיהומים7 ,. כמו כן, מאחר שהיצרנים הגורמים המאחסנים את הסחורה והגורמים המובילים אותה לשוק אינם מחויבים להוסיף לכל תוצרת סימון מזהה, הרי שאם מתגלים בתוצרת זיהומים או שאריות חריגות של חומרי הדברה מתקשים משרדי החקלאות והבריאות לאתר גורמים אלה בהקדם ולפקח עליהם; עקב כך נפגעת גם יכולתם של משרדי החקלאות והבריאות לאכוף את החוקים והתקנות על מי שמייצר את הסחורה ומטפל בה עד הגיעה לצרכן. דרישות אלו, הנוגעות לשמירה על התוצרת מפני זיהומים ורעלים, שנרשמו בטיוטת התקנות, אינן מוטלות כיום על מי שמטפל בתוצרת החקלאית. מכאן שהתוצרת החקלאית מן הצומח המיוצרת בארץ ומשווקת בה חשופה לזיהומים ולרעלים היכולים לחדור אליה טרם הגיעה לידי הצרכן בישראל. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי עליו להמשיך לפעול במרץ לכך שיותקנו בהקדם התקנות הנדרשות מכוח החוק לפיקוח על ייצור הצמח ושיווקו. משרד מבקר המדינה העלה כי משרד החקלאות אינו מפעיל מפקחים שיבקרו במשקים החקלאיים ויבדקו אם ההדברה מתבצעת על פי הוראות השימוש הרשומות על התכשירים. בהיעדר פיקוח בשטח משרד החקלאות מסתפק בסקר שנתי המנטר שאריות של חומרי הדברה בתוצרת הצמחית. הואיל ובסקר נכללות רק כמה מאות דגימות של מוצרים (במשקל כולל המוערך בכמה מאות קילוגרמים ועד לטון אחד בקירוב12,) מתוך תוצרת במשקל כולל של כשני מיליון טון בממוצע לשנה - סך הצריכה המקומית בישראל של ירקות ופירות - הרי שהסקר אינו יכול לשמש תחליף ראוי לפיקוח בשטח. נוסף על כך, ב היעדר פיקוח בשטח נבצר ממשרד החקלאות לברר פרטים רבים שאפשר לגלות רק באמצעות פיקוח ולא באמצעות כלי הסקר שהוא מפעיל. למשל, אין באפשרותו לדעת אם ההדברה בוצעה כאשר נשבה רוח חזקה שהשיאה את החומרים הרעילים אל סביבת מגורים סמוכה או אם ההדברה בוצעה באופן שפגע בחיות הבר ובסביבה האקולוגית. על משרד החקלאות להמשיך ללבן את הסוגיה עם משרד האוצר כדי למצוא נוסחה שתאפשר הפעלת מפקחים בשטח שיבטיחו את יישום מטרות החוק וההגנה על בריאות הציבור, החי והסביבה. מתגובותיהם של משרדי החקלאות והבריאות על הממצאים שהוצגו בפרק זה עולה כי הם מכירים בצורך לצמצם את זמן התגובה בישראל לידע המחקרי שמצטבר בעולם בנוגע להשפעות של חומרי הדברה על האדם והסביבה. הם גם זיהו דרכי פעולה - במישור המשרדי והבין -משרדי כאחד - שניתן לנקוט בהם לצורך כך. לפיכך על שני המשרדים לפעול בשיתוף ובמרץ כדי ליישם את הפעולות הנחוצות לצמצום פער הזמנים בין מועד קבלת ה החלטות הרגולטוריות באירופה ובארצות הברית לגבי ביטול או צמצום שימוש בחומר הדברה כלשהו לבין המועד שבו נבחנות ומיושמות החלטות כאלה בישראל. כל זאת לטובת בריאות הציבור , ובעיקר לטובת בריאותם של ילדי ישראל. דרישות הקניינים בחו"ל מכוונות את היצואנים הישראלים לנהוג בהקפדה יתרה בנוגע להדברה של התוצרת ובנוגע לבקרה על תנאי גידולה, אחסונה והובלתה. אם לא ינהגו כך, הם עלולים להפסיד את השווקים בחו"ל. לעומת זאת, יצרנים המשווקים לשוק המקומי יכולים למצוא קניינים שלא יטילו עליהם דרישות מיוחדות בנוגע לשאריות חומרי ההדברה במוצריהם. זאת ועוד, כיוון שהבקרה של משרד החקלאות על שאריות חומרי הדברה בתוצרת המקומית מסתכמת בסקר שנתי קטן היקף - שנכללים בו רק כמה מאות דגימות בשנה, אין די חסמים שיאפשרו למנוע, או לפחות להקטין במידה ניכרת, את הסכנה שיגיעו אל נקודות המכירה בישראל ירקות ופירות שרמות שאריות חומרי ההדברה בהם גבוהות מהמותר. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי לצד קניינים שמבצעים באופן וולונטרי בדיקת שאריות חומרי הדברה בתוצרת שהם משווקים פועלים קניינים שאינם מבצעים בדיקות אלה ; לא ניתן לסמוך על רצונם הטוב של קניינים שיבצעו את הבדיקות מרצונם, ולפיכך יש להטיל דרישות נורמטיביות על יצרנים ועל גורמים אחרים המטפלים בסחורה ול פקח על יישומן כדי לצמצם ככל הניתן את הסיכון הנשקף היום שיימכרו לצרכן ירקות ופירות ובהם שאריות חריגות של חומרי הדברה וכן זיהומים שונים. עלה כי לפחות בכל הנוגע לתוצרת רגילה (שאינה אורגנית) הצרכן הישראלי "שבוי" בשוק בו אין מידע שאפשר ללמוד ממנו איזו סחורה נקייה יותר או פחות מחומרי הדברה; לפיכך הוא נאלץ לבצע את רכישותיו בלא שיה יה לו מושג לגבי רמת חומרי ההדברה במוצרים. נוסף על כך, בנסיבות אלה אין תמריץ ליצרנים, למובילים ולמי שתפקידם לאחסן את התוצרת הצמחית להקפיד שהיא תישאר נקייה משאריות חומרי הדברה ומפני זיהומים אחרים, שהרי בהעדר מידע בשוק לגבי ההבדלים בין הסחורות, לכולן פוטנציאל שווה להימכר. ליצרנים שחורגים לרעה בתחום ההדברה ולמי שמאחסן או מוביל את הסחורה ואינו מקפיד לשומרה מפני זיהומים אין תמריץ לתקן את דרכיו במהרה מחשש להפסיד לקוחות, שכן לצרכנים הישראלים אין ממילא מידע בדבר הסחורות החריגות ובדבר הסחורות הבטוחות יותר למאכל14 . יצוין כי נוסף על הצורך לתת את הדעת על הממצא בדבר תת-הדיווח בנושא תאונות בחקלאות, יש לייחד תשומת לב רבה לכך שחשיפה מסוכנת ותדירה לחומרי הדברה עלולה גם היא לגרום נזק לבריאות העובד. נזק זה עשוי לבוא לידי ביטוי רק בטווח הארוך, ולפיכך לא יוגדר כתאונה ולא ידווח עליו. פיקוח הדוק ככל האפשר - הכולל צפייה בעבודה המתבצעת במשקים החקלאיים בתחום ההדברה - יכול לסייע לגלות מעסיקים שעובדיהם נחשפים באופן מסוכן לחומרי הדברה. הגילוי יאפשר גם למנוע הישנות של התופעה והתפשטותה בקרב מעסיקים אחרים. על המשרד לבחון את הצורך מצד החקלאים בתשומות שהוא מקצה להדרכה בתחום ההדברה וללווי בהטמעה של שיטות ידידותיות לאדם ולסביבה כדי להילחם במזיקים לתוצרת החקלאית - האם די בתשומות אלה כדי ל סייע למשרד להשיג את היעד ש הציב בתחום זה. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי ה צמצום הניכר במשאבים שהקצה לתמיכה במיזמים להפחתת השימוש בחומרי הדברה אינו מתיישב עם היעד שקבע. זאת ועוד, לנוכח העובדה שהמשרד מבקש לשנות את שיטות העבודה של החקלאים לשיטות ידידותיות יותר לאדם ולסביבה, עליו להתייחס הן למשאבים שהוא מקצה לתמיכה במיזמים כאלה והן להדרכת חקלאים כאל הוצאות המקדמות השקעות ראויות במשק החקלאי. מן הלוח עולה כי משרד החקלאות הטיל קנס מינהלי רק על שיעור זעיר מהחקלאים שהדגימות של תוצרתם נמצאו חריגות. למשל, בשנת 2014 הוא הטיל קנס מינהלי רקבמקרה אחד מתוך 98 מקריםשנמצאו בהם דגימות חריגות; כמו כן, רק 19 מ-98 מקרים של חריגות הועברולחקירת פיצו"ח. מהאמור לעיל עולה כי נמצאו ליקויים בנוגע לבטיחות עובדים העוסקים בהדברה חקלאית, התמונה עגומה במיוחד בכל הנוגע לבטיחות עובדים זרים העוסקים בכך. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד העבודה והרווחה כי נוכח ממצאי הדוח מתחזק הצורך לפעול בהקדם לתיקון התקנות כדי שדרישה כזאת, שעדיין נכללת במסגרת טיוטה , תהפוך למחייבת ותיושם. כמו כן על המשרד לדון בממצאי דוח המחקר ולבחון כיצד ניתן להגביר את הפיקוח על המעסיקים כדי להבטיח את בטיחות עובדיהם, בעיקר נחוץ להגביר את הפיקו ח על משקים המעסיקים עובדים זרים, שכן עלה כי שיעור גדול במיוחד של עובדים אלה אינם זוכים להדרכה ולאמצעי מיגון מספקים. .משרד מבקר המדינה מעיר ל הנהלת ה שירותים להגנת הצומח כי פרטים חסרים בטופס הדגימה עלולים לפגוע ביכולת המשרד לנקוט צעדי אכיפה נגד חקלאים שבתוצרתם נמצאו חריגות. כמו כן, כאשר חסרים בטופס הדגימה פרטים חיוניים לזיהוי החקלאי, הרי שאם נמצאה חריגה בתוצרתו קשה לאתר אותו כדי למנוע ממנו לשווק סחורה נוספת, שכן עלולים להימצא גם בה ליקויים. לפיכך, על המשרד להקפיד שהדוגמים ימלאו את טופסי הדגי מה באופן מלא. אף שהנהלת השירותים להגנת הצומח הייתה ערה לכך, לפחות משנת 2009 , שנטילת דגימות ממקומות אחסון ולא מהשדה עלולה לגרום קושי בביסוס ראיות לצורך אכיפה, היא לא טיפלה בהסדרת הסוגיה. בשנים 2015-2010 המשיכו הדוגמים ליטול את רוב הדגימות עבור הסקר השנתי ממקומות האחסון, כמפורט בלוח 6 :להלן ממסמכי משרד הכלכלה ומהפגישה עם מפקח חקלאות ארצי של המשרד עלה כי בביקורים שקיימו מפקחי המשרד במשקים, ובמסגרת בדיקה של תלונות עובדים, נמצאו ליקויים הנוגעים להדרכה של עובדים בחקלאות בכלל ועובדים זרים בפרט בכל הנוגע לשימוש בחומרי הדברה וכן נמצא כי חלק מהמעבידים לא סיפקו לעובדיהם את כל אביזרי המגן הנחוצים להם. התקנות אינן קובעות דרישה לרישום תאריך תפוגה על תכשירים שחיי המדף שלהם הם שנתיים ויותר. מכאן שבשוק עלולים להימצא תכשירים שפג תוקפם והם התקלקלו, אך כיוון שלא רשום עליהם תאריך תפוגה אין הצרכן שרוכש אותם יודע כי פג תוקפם. השימוש בתכשירים כאלה עלול ל גרום לנזק במקום להביא תועלת26 . משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי יש לפעול בנמרצות כדי לעגן בתקנות דרישה מן המשווקים לרשום את תאריך התפוגה על כל תכשירי ההדברה כדי למנוע שיווק של תכשירי הדברה פגי תוקף ומקולקלים ושימוש בהם. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד העבודה והרווחה, שהוסמך לטפל בנושא34, כי על פי הנתונים לעיל במשך שלוש שנים הצליחו המפקחים - שבאותה עת היו כפופים למשרד הכלכלה - לבחון את תנאי העסקתם של כ- 2% בלבד מכלל העובדים בחקלאות. במילים אחרות: בכל שנה בממוצע התבצע פיקוח על בטיחותם של כ- 0.7% מהעובדים בחקלאות. ראוי שמשרד העבודה והרווחה יבחן נתון זה וישקול להגדיל את היקף הפיקוח השנתי על בטיחות עובדי החקלאות שמבצעים המפקחים הכפופים לו. . יוצא שמשרד החקלאות מבצע את הפיקוח והאכיפה בתחום זה בדרך המקשה עליו להוכיח מיהו החקלאי שנמצאו חריגות בדגימות מתוצרתו. הדבר ממחיש את החשיבות של נטילת דגימות משדות החקלאים ולא ממקומות אחסון כלליים של תוצרת חקלאית. ייתכן גם שיש בכך משום הסבר, ולו חלקי, לעובדה שבשנים 2014 ו-2015 יחדיו מספר הדגי מות החריגות היה כ-200 , אולם הוטלו קנסות מינהליים רק ב-12 .מקרים על משרד החקלאות לתקן את מתכונת איסוף הדגימות והטיפול בהן, כדי שאם יימצאו חריגות בחומרי הדברה בפירות ובירקות אפשר יהיה לאתר את החקלאים האחראים לליקויים, לבסס את הראיות נגדם, ולאכוף עליהם את החוק. מן האמור לעיל עולה כי המשרד אכן הציב יעד להפחתת השימוש בחומרי הדברה בחקלאות, אך מספר המדריכים שהקצה לצורך הסברה וליווי של החקלאים היה קטן מכדי שניתן יהיה להגיע לא רק לחקלאים שהיקף תוצרתם גדול אלא גם לאלה שהיקפי ה תוצרת שלהם קטנים יותר ולהטמיע בקרבם שיטות עבודה וטכנולוגיות ידידותיות יותר לאדם ולסביבה. במכתב תשובה מיולי 2016 כתב המפקח הארצי לחקלאות למשרד מבקר המדינה כי "קיים קושי לבצע אכיפה אפקטיבית בחקלאות כיוון שארגז הכלים בידי המפקחים מצומצם". בבירור שנעשה עם המפקח בנוגע לכך הוא הסביר, כי אמנם בנסיבות מסוימות הוא מוסמך להטיל על מעסיק קנס מינהלי או להגיש נגדו כתב אישום בנוגע לעבירות בטיחות שבוצעו אצלו ובנוגע לאי - מילוי צווים, ועם זאת השימוש בסנקציות אלה מועט מאוד כיוון שמדובר בהליכים משפטיים ארוכים ומסורבלים. על פי המפקח כדי לבסס ראיות בנושא השימוש בחומרי הדברה יש להגיע לשדות, מטעים לולים ורפתות, רחוקים ומבודדים גיאוגרפית ולתפוס עבריינים בשעת מעשה . מחסור במשאבים (כוח אדם, כלי רכב) מקשה על כך. "כיום, כאשר מתגלים ליקויים כגון חוסר הדרכה ...או אי שימוש בציוד מגן אישי, מחייבים את החקלאי באמצעות מכתב התראה או צו, לתקן את הליקויים בזמן קצוב ומוודאים שהליקויים תוקנו. אילו הייתה למפקח עבודה סמכות להטיל באופן מידי קנס מרתיע בשטח על עבירה ברורה - הרי שזה היה כלי יעיל יותר להרתעה". כפי שעלה לעיל, המפקחי ם של משרד הכלכלה והתעשייה התקשו להגיע למספר מספק של משקים חקלאים כדי לבצע את הפיקוח הנדרש. עוד עלה כי גם כאשר הגיעו המפקחים למשק חקלאי ואפילו הזדמן להם ל היות עדים לעבירת בטיחות שבוצעה בו, בדרך כלל לא ננקטו נגד מעביד כזה סנקציות של קנס מינהלי או הגשת כתב אישום. במצב שתואר לעיל יכולת ההרתעה של המפקחים כלפי המעבידים בחקלאות מוגבלת, ובשל כך גם מוגבלת יכולתם למנוע פגיעות בעובדי חקלאות הנחשפים לחומרי הדברה. .משרד מבקר המדינה מעיר למשרד העבודה והרווחה , למשרד החקלאות ולמשרד הבריאות, המופקדים יחדיו על תחום ההדברה בחקלאות , כי כפי שהמדינה מצאה שיש צורך לקבוע שעל מדביר בתחום התברואה לעבור מבחן ידע בתחום עבודתו זה, כן יש מקום לדרוש מעובדים ה עוסקים בהדברה חקלאית לעבור מבחן ידע בנושא חומרי ההדברה בחקלאות שהם רעילים לא פחות - וחלק מהם אף יותר - מאלה המשמשים להדברה בתברואה. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי נוכח העובדה שמספר התכשירים שבדק במסגרת המדגם השנתי בשנים 2014-2010 היה קטן בהרבה מהמתוכנן יש מקום להניח שמספר החריגות שנחשף בבדיקותיו קטן ממספר החריגות שניתן היה לחשוף אילו ביצע המשרד את המדגמים על פי היקפם המתוכנן. זאת בלי להמעיט בחשיבות הבדיקות שביצע המשרד במסגרת חידוש תעודות רישום לתכשירים. זאת ועוד, אילו היו המדגמים מבוצעים באופן מלא ייתכן שאפשר היה לטפל בחריגות נוספות על אלה שנמצאו במדגמים החלקיים ובבדיקות לחידוש תעודות רישום, והדבר היה מונע מתכשירים לקויים נוספים להגיע לשימוש חקלאי. 2. בסקר של משרד החקלאות לשנת 2015 נכללו 59 סוגים של פירות וירקות. הסקר כלל 687 דגימות, ובכ-90 (13%) מהן נמצאו ממצאים חריגים. חלק מהממצאים מוצגים בלוח 2 . .פרי/ירק מספר .הדגימות מספר הדגימות שנמצאו .בהן חריגות שיעור הדגימות .החריגות משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי היעדר הוראות אלה לדוגמים מעיד על ליקוי מהותי בסקר - אי אפשר לוודא שירקות ופירות מסוימים אכן ייכללו בו. .שיעורי הדגימות החריגות שנמצאו בסקרים של משרדי החקלאות והבריאות גם יחד לשנת 2015 מלמדים שיש סוגים של פירות וירקות שבשליש ועד יותר ממחצית מדגימותיהם נמצאו ממצאים חריגים17 . אםממצאי הסקרים מייצגים את המצב בשווקים, הרי שהצרכן הישראלי חשוף במידה ניכרת למזון צמחי שבו כמות חומרי ההדברה חריגה. משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי החקלאות והבריאות כי אין להשלים עם הממצאים שהעלו בסקרים בדבר שיעורי החריגות ברמות השאריות של חומרי הדברה בירקות ובפירות. על המשרדים להכין תכנית פעולה שבה יוצבו יעדים כמותיים בנוגע להפחתה של שיעורי חריגות אלה. עליהם ל הפעיל את האמצעים הנדרשים - למשל - פעולות הסברה, הדרכה ואכיפה - הן בקרב החקלאים הן בקרב העוסקים בטיפול בתוצרת הצמחית, כדי להניע תהליכים להפחתת שיעור החריגות מדי שנה בשנה ולבדוק את מידת השגתם של יעדים אלה.
בדיקה לגבי התקופה - החל משנת 2010 ועד למועד סיום הביקורת (אוגוסט 2016 )- העלתה כי משרד החקלאות לא פרסם בציבור את ממצאי הסקר השנתי שלו על שאריות חומרי הדברה בפירות ובירקות 18 . הדבר אינו עולה בקנה אחד עם עקרון השקיפות שחייב המשרד כלפי הציבור. במצב עניינים זה אין לצרכנים בישראל ולארגונים העוסקים בשמירה על בריאות האדם והסביבה נגישות למידע.