משרד התרבות והספורט . משחק הידידות שתוכנן בין נבחרות הכדורגל של ישראל וארגנטינה: הליכי התקשרות והקצאת כרטיסים בהסכמתה של חברת אריאל לשאת בחלק מעלויות ארגון האירוע היה כדי לתת הטבה כלכלית ניכרת ליזם שכן על פי ההסכם עם ההתאחדות היה היזם אמור לשאת בעלותן של הפעילויות, בין אם היה האירוע מתקיים בחיפה ובין אם היה מתקיים בירושלים. כל זאת בלי שהחברה בחנה את תוספת העלות הנדרשת מקיום המשחק בירושלים. גם ליקוי זה נובע מחוסר שיתוף פעולה בין הגופים המטפלים באותו נושא. . משרד מבקר המדינה ער לחשיבות הרבה שיש בקיום אירועים בעלי פוטנציאל לחשיפה בין -לאומית של ירושלים. אין בחשיבות זאת לייתר קיומם של תהליכי קבלות החלטות סדורות ושמירה על כללי מינהל תקין. על פי תקנות חובת המכרזים אדם הסבור כי קיים ספק אחר המסוגל לבצע את ההתקשרות צריך להודיע על כך למזמין בתוך 14 ימי עבודה ממועד פרסום ההודעה; לא רק שהרל"י לא איפשרה את פרק הזמן שנקבע להסתייגות מכוונת ההתקשרות, אלא שהמועד שבו היא נקבה בפרסום היה שישה ימים לאחר המועד המתוכנן לקיום המשחק. בכך עוקר מתוכֶן הליך הפטור מהמכרז והאישור להתקשרות עם ספק יחיד; עולה מכך חשש כי מדובר בפעולה שנעשתה למראית עין. . לא זו אף זו, על פני הדברים, ספק רב אם אכן ניתן לראות בהתקשרות האמורה 'שותפות אמת' המצדיקה התקשרות ללא מכרז וללא כל הליך שוויוני אחר. הרי, לכאורה היזם פעל במנותק מחברת אריאל לקיים את המשחק - ואף שקל לקיימו כאמור בחיפה, ולא מדובר ב'שותפות אמת' בין היזם לחברה אלא בהתקשרות צדדית שהתווספה בתזמון מאוחר -יחסית לפרויקט עסקי רב-צדדי שבו מעורבים היזם, ההתאחדות, משרד התרבות, משרד ירושלים, הרל"י ועוד. לעניין זה, יש לציין כי הרל"י עצמה - בניגוד לחברת אריאל - לא טענה שמדובר ב"שותפות אמת" או שחוק חובת המכרזים אינו חל על ההתקשרות; זאת אף על פי שהיא, ולא חברת אריאל, הייתה אמורה להעביר ליזם את חלק הארי של המימון הציבורי לפרויקט. משרד מבקר המדינה מעיר כי במקרה אחר שבו הועלתה טענה בדבר קיומה של "שותפות אמת" קבע בית המשפט שקבלת עמדה זו "תפתח נתיב עמוק ורחב לעקיפת חובת המכרז. גופים ציבוריים יהגו ויזמו מיזמים בשיתוף עם גופים פרטיים, ומשיבשילו התנאים, יתחברו אלה בהסכמים, ללא צורך... בפר סום מכרזים על פי חוק... אין בכוחה של 'שותפות' בדומה למתווה ארגוני אחר, משוכלל ככל שיהיה, לשחרר מחובת המכרז, תוך פגיעה באושיות חוק ובעקרונות מנהל תקין"19. ,אשר על כן, יש מקום שמשרד הפנים, בשיתוף היועץ המשפטי לממשלה יבחן את הנושא של "שותפות אמת", כפי שהוא מנו צל על ידי רשויות מקומיות ותאגידים עירוניים, ויקבע כללים ברורים בנוגע לשאלה מתי (אם בכלל) יש להתיר מיזמים כאלה ללא מכרז, מהם ההליכים הנדרשים לשם כך, ומהם התנאים וההשפעות של מיזמים כאלו. כל זאת, על מנת להבטיח שלא ייווצר ולא ישתרש אותו "נתיב עמוק ורחב לעקיפת חובת המכרז", כפי שחשש בית המשפט. משרד מבקר המדינה מעיר לחברת אריאל כי התקשרות עם ספקים בטרם חתימת הסכם עם היזם מנוגדת לסדרי מינהל תקינים. יש לראות בחומרה גם את ההחלטה של הוועדה לחלוקת הזמנות וכרטיסים לנלווים של בעלי התפקידים האמורים (הזמנות זוגיות). החלטה זו סותרת את נוהל משרד הפנים, שכן עובד המקבל הזמנה בשל תפקיד שהוא מבצע, אינו זכאי לק בל הזמנה עבור נלווה, ויש לראות בה קבלת טובת הנאה אסורה. משרד מבקר המדינה מעיר לחברת אריאל כי מסירת האצטדיון לשימוש היזם ליומיים (הן ליום המשחק והן לצורך קיום אימון) אינה נופלת בגדר שימוש של אגודות ספורט בתחומה של העיר ירושלים אלא היא השכרת האצטדיון ליזם פרטי לצורך פעילות עסקית גרידא. משכך, היה על החברה לתמחר את השימוש באצטדיון טדי על פי תעריף שנועד לפעילות מסחרית, ובוודאי בסכום שעולה על התעריפים הנהוגים לקבוצות ספורט עירוניות. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התרבות כי אין לקבל את הגישה שלפיה עצם התשלום עבור הכרטיסים מבטל את האפשרות שמדובר בקבלת טובת הנאה. קבלת גישה כזו עלולה להוביל למסקנה שאילו הוקצו כל הכרטיסים לעובדי המשרד, לא היה בכך משום הטבה - ובלבד שהם שילמו עבורם מחיר מלא. קבלת הקדימות בידי מי שקרוב למעגל מקבלי ההחלטות בדבר תקצוב האירוע מהווה הטבה ופוגעת באמון הציבור ברשות המבצעת. הבדיקה העלתה כי לא היו בידי ההתאחדות נתונים בדבר הפצת הכרטיסים בפועל והגעתם ליעדיהם. הפצת רוב הכרטיסים - 22,500 מ- 30,200 - לא הייתה בידיה, והיא לא הייתה מעורבת בהפצה ולא הבטיחה כי ההפצה תיעשה לפי הייעוד שנקבע בהסכם. . ההתאחדות היא המפעילה את הנבחרת הלאומית, ולכן יש לה אחריות להבטחת קיום האינטרס הציבורי. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי ההתאחדות ביקשה להבטיח בהסכם כי רוב הכרטיסים ישווקו על ידי היזם במחיר בר השגה לקהל הרחב. ואולם, בעניין הבטחת הגעתם של הכרטיסים לציבור הרחב בפועל, לא הייתה להתאחדות השפעה על הפצת מרביתם. כך, מידע על דרכי הפצת הכרטיסים על ידי היזם נודעו להתאחדות דרך אמצעי התקשורת ימים ספורים לפני המשחק המתוכנן. רק ב - 4.6.18 , חמישה ימים לפני המשחק המיועד, בדיון שהתקיים בוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת, נודע להתאחדות למי הופצו הכרטיסים על ידי היזם. משרד מבקר המדינה מעיר להתאחדות, כמי שבידיה האחריות לנבחרת הלאומית, כי מהבחינה הציבורית, היה עליה לקבוע בהסכם עם היזם את הכלים ואת התנאים להבטחת השתתפות הציבור באירוע הייחודי ולוודא את יישומם. לא נכון היה להותיר את ההפצה בפועל של רוב הכרטי סים לשיקול דעתו הבלעדי של היזם ללא פיקוח ובקרה מצד ההתאחדות. על ההתאחדות היה לצפות ולהעריך כי משחק זה יגרור ביקוש רב לכרטיסים. במקרה זה, אין מדובר ב"חוכמה שבדיעבד", שכן מדובר היה במשחק אימון אחרון של נבחרת ארגנטינה לפני המונדיאל, אחת מהנבחרות המועמדות לזכות במונדיאל, ובהשתתפות של השחקן ליונל מסי, אחד השחקנים הנערצים כיום בעולם. על ההתאחדות היה לצפות את הביקוש לכרטיסים למשחק ולפעול בהתאם. משרד מבקר המדינה מעיר להתאחדות על שלא וידאה כי תנאי ההסכם בדבר הפצת הכרטיסים מיושמים הלכה למעשה, והיא השאירה את שיטת הפצת הכרטיסים בלעדית בידי היזם, בלי שתבחן את תוכניתו ובלי שהותירה בידיה כלים יעילים להבטחת האינטרס הציבורי. הדבר פגע ביכולתה להבטיח שהיעד העקרוני יושג. .גם נושא הפצת הכרטיסים מצביע על הצורך לקבוע כללים בדבר ארגון אירועים שבהם מעורבים יזמים פרטיים. על הכללים להבטיח הגנה על האינטרס הציבורי, מבחינת הקצאה, הפצה ומכירה של מלאי הכרטיסים ולקבוע מנגנוני בקרה לכך שהכרטיסים הללו יגיעו לציבור הרחב. יש לציין לחיוב את דרך פעולתו של מנכ"ל החברה למתנ"סים בקביעת הכללים לחלוקת הכרטיסים שקיבלה החברה. כאשר מדובר במשחק של נבחרת לאומית המופיעה תחת שמה ודגלה של המדינה, הרי שאין בסוג המשחק כשלעצמו - משחק ידידות או משחק רשמי, ואין במידת העניין שמעורר המשחק בקרב הציבור - אם יש ביקוש רב לצפייה במשחק או אין, כדי לגרוע מאופיו הציבורי המובהק של האירוע; מה גם, שאין להטיל ספק בעובדה, שהמשחק עורר עניין ציבורי רב מאוד. הגישה שהציגה ההתאחדות, כאילו מדובר בעיקר במשחק אימון לשם קידומה המקצועי של הנבחרת הלאומית, מחטיאה מכול וכול את האחריות הציבורית המוטלת על ההתאחדות מעצם ההפקדה בידיה של הזכות לארגן פעילות של נבחרת לאומית המייצגת את המדינה. השתלשלות העניינים הנוגעים להסכם מלמדת על הצורך שההתאחדות, כאחראית לפעילות הנבחרות הלאומיות, תקבע קווים מנחים ו עקרונות להתקשרויות עם יזמים פרטיים, במטרה להבטיח שמירה על האינטרסים הציבוריים. ראוי כי ההתאחדות תבחן בין השאר את ההיבטים האלו: שיעור הכרטיסים שיש להפיץ לציבור הרחב, שילוב בהתקשרות עם יזם פרטי של כלי פיקוח ובקרה על עמידת היזם בהתחייבויותיו בכל הקשור להבטחת העמדתם של כרטיסים לרכישה על ידי הציבור ואת האפשרות ליזום בכוחות עצמה משחק בין-לאומי, ובכלל זה את המשמעות הכלכלית שיש לכך. ואכן, מחירי הכרטיסים למשחק שיועדו לציבור הרחב האמירו, לפחות בחלקם, בשיעורים ניכרים מאוד. כך לדוגמה, כרטיס מקטגוריה 2 , שמחירו על פי ההסכם היה 50 ש"ח לילד ו -100 ש"ח למבוגר, הוצע למכירה במרשתת ב - 31.5.18 במחיר של 1,575 ש"ח; כרטיס VIP מקטגוריית זהב, שעל פי ההסכם מחי רו 750 ש"ח, הוצע למכירה במרשתת ב- 31.5.18 במחיר של 5,355 .ש"ח ההתאחדות אינה נוהגת בשיטה זו או בכל שיטה אחרת כדי לציין את פרטיהם המזהים של הרוכשים על גבי הכרטיסים. על ההתאחדות לפעול לעדכון שיטת המכירה של כרטיסים לאירועים שצפוי להם ביקוש רב, כפי שנעשה בעולם, ובכלל זה לשקול לקיים הגרלה, על פי המותר בחוק, במקום לפעול בשיטת "כל הקודם זוכה" ולציין את פרטי הזיהוי של ה רוכשים על גבי הכרטיסים. צעדים אלה ישפרו את השקיפות לציבור באופן חלוקת כרטיסים ואת מנגנון האבטחה והביטחון של המשחקים. הביקורת העלתה כי מסמך הקריטריונים אינו פומבי ואינו נגיש לציבור אוהדי הכדורגל. עוד הועלה כי הקבוצה היחידה שלחשיבות חלוקת ההזמנות לה ניתן הסבר במסמך הקריטריונים היא קבוצת שחקני העבר. משרד מבקר המדינה מעיר להרל"י כי החובה לקבל תקציב להתקשרות ולקבל מסמכים בטרם מובאת התקשרות לדיון בוועדת מכרזים אינה סוגיה טכנית אלא מהותית ועל ועדת המכרזים היה לוודא כי כל המידע הדרוש נמצא בידיה. יתרה מכך, החובה לקיים התקשרות בהתאם לכללים שנקבעו בחוק חובת המכרזים ובתקנותיו נועדה להסדיר את הדרך הנכונה להתקשרות עם ספקים, להבטיח כי ישמר עיקרון מתן הזדמנות שווה לספקים וכי ייבחר הספק שהצעתו הטובה והמתאימה ביותר. נוכח הנסיבות שנוצרו - קיום ספק יחיד ובלעדי שיכול היה להביא לארץ את נבחרת ארגנטינה ולקיים משחק בירושלים ב - 9.6.18 , ונוכח סד הזמנים הקצר לקיום הליך ההתקשרות בפטור ממכרז, היה על הרל"י לבקש את אישור שר האוצר לעניין כנדרש לפי תקנות חובת המכרזים, המאפשרות פטור ממכרז במקרים שבהם יש נסיבות מיוחדות ונדירות המצדיקות זאת. משרד מבקר המדינה מעיר לחברת אריאל כי ביצעה תמחור בחסר שכן על פי תעריף דמי שימוש - התעריף לשימוש היזם באצטדיון לצורך האימון עולה על 15,000 ש"ח; הדבר נכון גם לפי תעריף דמי השימוש שנועד לקבוצות עירוניות, וקל וחומר כאשר האצטדיון עומד לרשות יזם פרטי והחברה התחייבה לפעול לתקינותו ולאבטחתו. משרד מבקר המדינה מעיר לחברת אריאל כי תקנות העיריות (מכרזים), כוללות פירוט של התנאים שבהם "מיזם" עשוי להיות פטור ממכרז. בין היתר, נקבע כי נדרש שהמיזם יהיה עם "תאגיד המוכר כמוסד ללא כוונת רווח" ושהוא יופעל "ללא כוונת רווח". אשר על כן, אין מדובר בסוג של מיזם שהיה אמור לקבל פטור ממכרז על פי תקנות העיריות (מכרזים). באשר לתשובתה כי מדובר ב"שותפות אמת", משרד מבקר המדינה מעיר לחברת אריאל כי כאשר היא סבורה שמדובר במקרה מיוחד שההוראות בדבר חובת המכרזים כלל אינן חלות לגביו ושאף לא נדרש לבחון את ההתקשרות לפי אחד הפטורים המפורטים בתקנות, הרי שיש לוודא כי הבסיס הנטען לכך מובהר היטב בפרוטוקול הדיון של ועדת המכרזים, כמו גם הנסיבות המיוחדות שהצדיקו לדעתה את הקביעה כי ב"שותפות אמת" עסקינן. כאן, נעדרים מהפרוטוקול אלמנטים בסיסיים אלה. מההשוואה עולה כי ההתאחדות לא שמרה על היחס הנדרש על פי מסמך הקריטריונים לגבי מספר ההזמנות שיקבלו קבוצות הזכאים ולא הפחיתה באופן שווה את מספר ההזמנות המחולק לקבוצות הזכאים. לדוגמה, מספר ההזמנות שחילקה ההתאחדות לחברי הנהלת ההתאחדות לא הופחת כלל, ואילו מספר ההזמנות שקיבלו קבוצות זכאים אחרות צומצם בהרבה: מספר ההזמנות שקיבלו מרכזי הספורט25 צומצם ב-93% ; מספר ההזמנות שקיבלו שחקני עבר וחברי איגוד השופטים צומצם ב-75% . . על פי מסמך הקריטריונים, היחס בין קבוצות הזכאים בנוגע לחלוקה של הזמנות היה צריך להישמר, גם אם ניכר ביקוש חריג לכרטיסים למשחק מסוים. לא סביר כי מספר ההזמנות שמקבלים חברי ההנהלה (שלוש הזמנות לכל אחד) לא צומצם כלל, גם אם הם עושים את עבודתם בהתאחדות בהתנדבות, ו אילו קבוצת זכאים אחרת, שחקני עבר שלזכותם פחות מ -30 הופעות, לא קיבלו כלל הזמנות. כאמור, הקבוצה היחידה שניתן במסמך הקריטריונים הסבר לחשיבות חלוקת ההזמנות לה היא קבוצת שחקני העבר. נוכח חלוף למעלה מארבע שנים מפרסומו של נוהל משרד הפנים והדרישה בו לקביעת נוהל, על העירייה לאשר לאלתר נוהל לעירייה ולתאגידים של ה בעניין חלוקת הזמנות, כנדרש. חסרונו של נוהל מפורט עלול להוות פתח להקצאת הזמנות בהתאם לשיקולים זרים, להפעלת לחצים ולהחלטות לא שוויוניות ולא שקופות. משרד מבקר המדינה מעיר לחברת אריאל כי בהחלטתה להתקשר עם היזם היא התחייבה לשאת בכל ההוצאות כפי שדרש היזם, ולאו דווקא בהוצאות התוספתיות על ההוצאות שהיו אילו המשחק היה נערך בחיפה. . בחינת תשובת ההתאחדות והמסמכים הנלווים לה העלתה כי אין בהם אישור מפורש של אותם גורמים מוסמכים לנוסח מסמך הקריטריונים, ובייחוד לאמות המידה שעל פיהן נוהגת ההתאחדות לחלק הזמנות לעובדיה ולחברי הנהלתה. היות שההתאחדות מחלקת דרך שגרה הזמנות לעובדיה, ללא קשר לתפקידם ולנחיצות נוכחותם במשחקים, והיות שמדובר בסטייה מהותית מאמות המידה המשתקפות מהנחיית היועמ"ש לממשלה - נדרש שהאמונים על התחום ברשויות המדינה, ובכלל זה הגורמים המעבירים להתאחדות כספי ציבור, יפעלו מול ההתאחדות ובשיתוף פעולה עימה כדי לבחון את החלת עיקרי הנחיית היועמ"ש לממשלה גם על עובדים נושאי משרה בהתאחדות. משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית ירושלים ולחברת אריאל כי בקביעת מקבלי ההזמנות אין הסבר לנוכחותם ההכרחית באירוע בשל תפקידם; לפחות באשר לחלקם ניתן לקבוע כי תפקידם אינו מצדיק את קבלת ההזמנה, שכן אין בעיסוקם השוטף בכדי לתרום להיבטי בטיחות ותחזוקה באירוע כנדרש בנוהל. כדוגמאות ניתן להביא את הזמנתם של הסמנכ"ל שנמצא בחופשה ללא תשלום ונציגי ועד העובדים; יתרה מכך, היות וזהות 60 מקבלי ההזמנות אינה ידועה שכן הרשימה השמית מתייחסת ל -18 בעלי תפקידים, מהווה הדבר פתח להחלטות שיתקבלו על בסיס שיקולים זרים. קבלת הזמנות בידי בעלי תפקידים שנוכחותם אינה נדרשת היא קבלת טובת הנאה אסורה. קבלת ההזמנות תוך ניהול משא ומתן אף הייתה עלולה להשפיע על מקבלי ההחלטות שיימנו עם מקבלי ההזמנות בעת קבלת החלטת דירקטוריון החברה להשתתף בהוצאות היזם על ארגון האירוע. משרד מבקר המדינה מעיר לחברת אריאל כי קבלת הכרטיסים למכירה מוקדמת יש בה משום קבלת זכות עדיפה על פני הציבור כולו, לכן חובתה הייתה לוודא כי כל הכרטיסים יימסרו למכירה מוקדמת למי שזכאי לכך על פי קריטריונים. . אף על פי שהיוזמה לעריכת המשחק עלתה כבר בראשית שנת 2018 וההסכם בין היזם להתאחדות נחתם בתחילת מרץ באותה שנה; על אף שראש הממשלה מסר כבר במרץ 2018 כי הנחה את הגורמים השונים להיערך לקיים את המשחק בירושלים והחל משא ומתן עם היזם; ועל אף שבאפריל 2018 עדכן מנכ"ל חברת אריאל את מנכ"ל משרד התרבות במשא ומתן ובבקשת היזם לקבל ממשרד התרבות כתב התחייבות לקבלת תקציב לצורך קיום המשחק בירושלים, ההחלטות שנתקבלו במשרד התרבות, וכפועל יוצא מכך בהמשך ההחלטות שהתקבלו גם בוועדת ההיגוי לתוכנית היובל שלא אישרה את מימון האירוע באמצעות תוכנית היובל, וכן בהרל"י ובחברת אריאל נעשו בלוח זמנים דחוק, בסוף מאי ובתחילת יוני, סמוך מאוד לאירוע עצמו. כתוצאה מכך, ארבעה ימים לפני האירוע עדיין לא היו בידי הרל"י וחברת אריאל הסכמים חתומים עם היזם להסדרת ההתקשרות. כלל הגורמים פעלו באופן שהמטרה לקיים את המשחק בירושלים הכשירה בראייתם למעשה התנהלות גם ש לא בהתאם לכללים. חוסר שיתוף פעולה והעברת מידע בין רשויות המדינה וגופים רלוונטיים עלול לגרום לתקלות שונות, לתשלום ביתר וכד'. מהביקורת עולה צורך להסדיר כל פעילות שבה עוסקים כמה גורמים ציבוריים התומכים כספית באירוע שהוא ביוזמת גורם פרטי. במקרים כאלו נדרשים הג ורמים הציבוריים לתאם ביניהם את דרך הפעולה עם היזם ולגבש עבודת מטה משותפת. במידת הצורך רצוי גם לקבוע גורם מתכלל שלפניו יובאו המידע והדיווח על פעולות כלל הגורמים, והוא יתאם את עבודת המטה בין כל הגורמים, יקבע דיונים עיתיים משותפים ויוודא כי ההחלטות המתקבלות יובאו לידיעת כל הגורמים. כך יהיה ניתן להבטיח שימוש יעיל ומיטבי בכספי הציבור תוך שמירת האינטרסים הציבוריים. הביקורת העלתה כי ועדת המכרזים של הרל"י דנה בהתקשרות עם היזם כספק יחיד בטרם הוקצה תקציב לשם כך, שכן משרד התרבות טרם העביר את המימון הנדרש, וועדת ההיגוי של תוכנית היובל טרם דנה בנושא. כמו כן הועלה כי ועדת המכרזים של הרל"י אישרה את ההתקשרות, בתנאים, בלי שהיו בידיה מסמכים הכוללים תחשיב בנוגע לעלות המתוכננת של האירוע - 13 מיליון ש"ח כפי שהעריך היזם- ובלא פירוט התמורה שיספק היזם עבור 2.7 מיליון ש"ח- סכום ההתקשרות. . כאשר גוף ציבורי מקבל מיזם פרטי הזמנות או כרטיסי כניסה לאירוע לשם הקצאתם לבעלי תפקידים ולעובדי הגוף - ללא תשלום או במתן קדימות ברכישתם, בין ביוזמת היזם ובין לבקשת הגוף הציבורי - יש בכך משום קבלת טובת הנאה. אם הכרטיסים ניתנים על ידי יזם המנהל משא ומתן עם אותו גוף בנוגע למימון הפקת האירוע - יש בכך גם בסיס להפליה ולחוסר שוויון בין בעלי התפקידים והעובדים באותו גוף לבין כלל הציבור, הנדרש להתחרות על עצם הזכות לרכוש כרטיסים. הדבר בעייתי בייחוד כאשר מדובר באירועים שהביקוש להם גבוה בהרבה מן ההיצע, ולכן הערך הכלכלי של הכרטיסים גדול מן הערך הנקוב שלהם. התנהלות זו פוגעת באמון הציבור בגופים אלה וברשויות המדינה. משרד מבקר המדינה מציין כי בהמשך סעיף 18 להסכם הקיבוצי נקבע כי "לבד מן האמור הכוונה לשכר הבסיס ויתר הזכויות [ לעיל , מבוטלים כל ]והתנאים הכספיים של כל עובד ערב חתימת ההסכם ההסדרים, הנהלים, והנוהגים שהיו קיימים ערב תחילתו של הסכם זה, בין בכתב, בעל פה או על דרך של התנהגות". מכאן שעל פני הדברים, ובלי לקבוע מסמרות בדבר, לא זו בלבד ש"ההסד ר" של ההתאחדות בדבר חלוקת הזמנות חינם למשחק לא עוגן בהסכם הקיבוצי, אלא שחלוקת הזמנות היא לכאורה בגדר אחד "ההסדרים" ו"הנוהגים" שהיו אמורים להתבטל עם תחילת ההסכם הקיבוצי. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי על פי המסמך אליו מתייחסת החברה כפרוטוקול, השתתפו בדיון בין השאר גם יועץ משפטי מהלשכה המשפטית של עיריית ירושלים. במסמך מפורטים הכללים לפיהם יחולקו הכרטיסים למשחק וכן צוין בו כי מצורפת למסמך רשימה המוסכמת על הוועדה של בעלי תפקידים שיקבלו הזמנות - ובכללן הזמנות זוגיות. עולה מכך שאין מדובר בהבעת עמדה של אחד המשתתפים אלא בהחלטה מפורשת. משרד מבקר המדינה מציין כי ב- 6.6.18 בוטל המשחק כך שמתשובת עיריית ירושלים עולה כי הנחיית מנכ"ל העירייה ניתנה לאחר שהמשחק כבר בוטל. מכל מקום לדעת משרד מבקר המדינה אין מדובר בהחלטה "שהיא סבירה בנסיבות העניין". עיריית ירושלים וחברת אריאל נדרשות להטמיע בקרב עובדיהן איסור על קבלת כרטיסים שלא בהתאם לנוהל משרד הפנים, ובכל מקרה עליהן לאסור קבלת הזמנות חינם למי שהשתתפותו אינה נדרשת מכוח תפקידו ועל חלוקת הזמנות או כרטיסים זוגיים - גם לאלה שהשתתפותם נדרשת באירוע מכוח תפקידם .ההתאחדות נמנעה מכל מעורבות בשלב הפצת הכרטיסים לצי בור והותירה זאת בידי היזם ובידי גורמים שונים להם הפיץ, את הכרטיסים. ההתאחדות לא דרשה מהיזם לקבל מידע על מכירת הכרטיסים וחלוקתם, וממילא הציבור לא זכה לשיקוף בדבר תמהיל החלוקה והמכירה של הכרטיסים למשחק, לא מבעוד מועד ולא לאחר סיום המכירה והחלוקה. דרכי ההפצה של היזם נודעו להתאחדות דרך אמצעי התקשורת ורק ביום 4.6.18 , בדיון שהתקיים בוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת, מסר היזם מידע למי הופצו הכרטיסים. בהיעדר שקיפות, ועקב עודף הביקוש לכרטיסים למשחק, חש ציבור האוהדים נפגע מכך שאינו מצליח לרכוש כרטיסים למשחק בלי ש קיבל הסבר מספק מההתאחדות. הדים לכך הושמעו בדיון האמור שייחדה לנושא הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת ב- 4.6.18 . אין לקבל את הסבר ההתאחדות בתשובתה כי השליטה בשלב הפצת הכרטיסים ומכירתם לא הייתה בידיה, ולכן לא יכלה להשפיע על כך; אדרבה, מדובר בכשל שהיא גרמה לו במו ידיה על ידי כך שהעבירה לגורם פרטי את מלוא השליטה בנושא בלא שהשאירה בידיה כלי פיקוח ובקרה. היה עליה להיערך לשלב זה מבעוד מועד, להותיר בידיה את הכלים הנדרשים להשפיע בנושא ולמנוע פתח לפגיעה באינטרס הציבורי, בשוויוניות ובשקיפות. אומנם בסופו של דבר המשח ק לא התקיים, אך הליקויים שהועלו בביקורת בנוגע לארגון המשחק מצביעים על הצורך להסדיר התקשרויות עם יזמים פרטיים בעתיד. .משרד התרבות, עיריית ירושלים (באמצעות חברת אריאל) ועיריית חיפה ניהלו, כל אחד בנפרד, בעת ובעונה אחת, וללא תיא ום, משא ומתן עם היזם בדבר מקום קיומו של המשחק והתמורות שכל אחד מהגופים האלה יסכים להעניק ליזם לצורך הפקת המשחק. להלן הפירוט: . משרד מבקר המדינה מעיר לשרה ולמנכ"ל משרד התרבות כי, בהתאם להחלטת הממשלה מינואר 2017 ,, המינהלה היא הגורם האמון על התכנון על הארגון ועל הביצוע של כלל אירועי ה-70 למדינה ולא רק של אירועים שהמשרד הפיק במישרין. בהיעדר דיון במינהלה, כל שכן בהיעדר כל גורם אחר שמלו וה או מייעץ לה, התקבלו ההחלטות על ההשתתפות במימונו של המשחק, לאור העברתו לירושלים, על דעתם של השרה והמנכ"ל בלבד. תהליך כזה לא רק שהוא סותר את החלטות הממשלה, אלא שבכך נמנעת האפשרות להציג מגוון דעות ושיקולים, לרבות מצד גורמים מקצועיים מקרב משרדי הממשלה האחרי ם, ונפגעת היכולת לראייה כוללת ומערכתית של מכלול ההיבטים הקשורים לאירועי שנת ה-70. הביקורת העלתה כי בניגוד להחלטת הממשלה מא וקטובר 2017 , השרה לא הקימה ועדה בין-משרדית. המינהלה פעלה אפוא ללא גוף מלווה ומייעץ המורכב מנציגים ממשרדי הממשלה האחרים, על אף החשיבות שייחסה הממשלה לליווי ולייעוץ חיצוניים. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התרבות כי פעל בניגוד להחלטות הממשלה מינואר ומאוקטובר 2017 שקבעו שעבוד ת המינהלה של משרד התרבות תלווה על ידי גורמים חיצוניים ממשרדי ממשלה אחרים, מגזרי האוכלוסייה השונים ואנשי ציבור. משרד התרבות לא היה מוסמך לוותר על דעת עצמו ובניגוד להחלטה מאוקטובר 2017 על ליווי זה. יודגש, כי אין בטענת משרד התרבות כי עיכוב באישור התקציב לאירו עי שנת ה -70 הוא שעמד בבסיס ההחלטה שלא להקים ועדות מייעצות, כדי לשמש נימוק שלא למלא אחר החלטות הממשלה בעניין זה; ודוק, גם מן הבחינה המהותית, היה ניתן להתחיל בתכנון האירועים גם באותו שלב - ובכך ליצור תשתית לקבלת החלטות מושכלות ולא נמהרות לאחר אישור התקצוב הסופי. היעדר הליווי הרחב סלל למשרד את הדרך לנַכֵּס לעצמו את כל התקציב הייעודי שהעמידה הממשלה לאירועי שנת ה-70 , ולקבוע את תוכני האירועים על פי שיקול דעתו הבלעדי, בלי להתחשב בעמדותיהם ובצורכיהם של משרדים אחרים. הביקורת העלתה כי במהלך כל התקופה שמפברואר עד אפר יל 2018 המינהלה לא דנה בנושא המשחק ושיתוף הפעולה בין היזם לבין משרד התרבות, כל שכן הנושא גם לא הוצג בפניה. עוד עלה כי, אף שמדובר היה בכוונה להתקשר עם יזם פרטי היועצת המשפטית של המשרד לא שולבה בתהליך. במצב דברים זה, בתהליך חסר היה מנגנון של בקרה. מנכ"ל משרד התרבות מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי בעת שניהל עם היזם משא ומתן על השתתפות במימון הפקת האירוע בעיר ירושלים, לא היה לפניו ההסכם שנחתם בין ההתאחדות ליזם שקבע שכל העלויות להפקת המשחק יושתו על היזם, הוא הוסיף וציין כי התוודע להסכם על תנאיו רק בעקבות הביקורת. מתוקף ההסכם העניקה ההתאחדות ליזם את הזכות למכור לציבור את הכרטיסים למשחק באמצעות חברת כרטיסים, בלי שהיא שיתפה את הציבור באופן הקצאת הכרטיסים. הביקורת העלתה כי למשרד התרבות אין תחשיבים ואומדנים לביסוס הסכום הנדרש לכיסוי ההוצאה התוספתית שהייתה נגרמת ליזם מהעברת המשחק מחיפה לירושלים 2.7 מיליון ש"ח- שאותו ביקש מנכ"ל משרד התרבות להעביר למשרד ירושלים.
. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התרבות כי הנחייה לבצע העברה תקציבית מתקציב המשרד לתקציב משרד ירושלים לצורך העברתו ליזם יש בה כדי להעיד על מתן הכשר מצד משרד התרבות לסבירות התקציב המועבר, ולכן אין לקבל את התנערותו מאחריות לכך. אם סבר המנכ"ל כי אין בידיו או בידי עובדי משרדו את הכלים לבדיקת תחשיבי היזם טוב היה עושה אם היה מפנה את היזם לגורם המוסמך במשרדו א ו במשרד הקולט שיבדוק את תחשיביו בטרם שלח ליזם את הודעתו. בהמשך, על פי המסגרת שאושרה, אחריות הגורמים האחרים היא על ביצוע ההתקשרות על פי הכללים ועל נאותות ההוצאה בפועל (ראו פירוט להלן). אין מדובר בביורוקרטיה אלא בשמירה על כספי הציבור. יתרה מכך, ההודעה שהעביר המנכ"ל ליזם בעניין נחזית להיות התחייבות מינהלית בדבר היקף התקציב שיועבר אליו והסיכום עם הגורמים המוסמכים.