נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע_מ . ניהול פרויקטים - מע_צ - החברה הלאומית לדרכים בישראל בע_מ . משרד מבקר המדינה מעיר, כי אין הלימה בין סוג השלטים העומדים במוקד חוות הדעת לבין השלטים שהוצבו בצדי הדרכים. . הביקורת העלתה כי לפני שהוחלט לכלול את היועץ המשפטי לשעבר במאגר היועצים המשפטיים לא פנתה החברה באופן פומבי למשרדי עורכי דין נוספים כדי לתת להם הזדמנות שווה להיכלל במאגר. נוסף על כך לא הוצגו לוועדה משרדי עורכי דין נוספים לבחירה, שלא בהתאם לתקנה 5 (ג) לתקנות, שנועדה להבטיח את בחירת המועמדים הטובים ביותר. הוועדה החליטה לאשר כי משרד עורכי הדין של היועץ המשפטי לשעבר יהיה המועמד היחיד שייכלל במאגר הספקים של החברה. לחברה ד' ניתנה המלצה עבור מטלתה הראשונה כתשעה ימים אחרי שהחברה אישרה וכללה אותה במאגר הספקים שלה. עוד נמצא כי הגורם בחברה שהמליץ על כניסתה למאגר הספקים היה מר א יתן שפרון סמנכ"ל תכנון וביצוע, אשר היה הממונה הישיר של מנהל חברה ד' בתקופת עבודתו בחברה. לפיכך שיקוליו בהמלצה זו מעלים חשש לניגוד עניינים. בנימוקים להכנסת הסַפָּק למאגר הספקים בתחום ניהול פרויקטים נרשם כי היתרון הוא ניסיונו של מנהל חברה ד'. הבחירה כיועץ לתכנון כלל לא נומקה אלא נרשם "ממליץ לאשר". מעיון במסמכי הבקשות השונות שהוגשו לוועדת המכרזים נמצא כי בחמישה מקרים לפחות היה מגיש הבקשה להתקשרות עם היועץ, ממלא מקומו של מנהל אגף הנדסה וסביבה לשעבר לאחר פרישתו וסגנו באגף במשך כהונתו. מצב זה מעלה חשש לניגוד עניינים. הביקורת אף איתרה מקרה נוסף, ובו מגיש הבקשה, שהיה ראש אגף חוזים והתקשרויות, אף ישב בוועדת מכרזים. מצב זה נוגד את כללי המינהל התקין, שלפיהם יש להפריד בין הגורם הממליץ לבין הגורם המאשר. נמצא כי החברה הציבה בדרכים בין -עירוניות שלטי חוצות גדולים לפני ביצוע פרוי קטים ועבודות אחרות, ובמהלכם, באתרי עבודה שונים, ללא קבלת היתר כנדרש בחוק. הבחירה החוזרת באותו סַפָּק בלי לאפשר לספקים אחרים להשתתף בעבודות שהחברה מזמינה פוגעת בע קרון השוויון, ואינה מתיישבת עם תקנות החברה ונוהליה. החברה נתנה עדיפות לספק מסוים במסגרת התקשרויותיה לביצוע עבודות בהיקפים גדולים. בשנים 2007 -2012 נאמד היקף ההתקשרות עם סַפָּק זה בבקרה ובבדיקת כמויות ובתחומים נוספים ב-65 .מיליון ש"ח לדעת משרד מבקר המדינה על החברה לפעול ללא דיחוי לחלוקה שוויונית של העבודה בתחום זה בין כל הספקים במאגר ולאיתור ספקים נוספים שיצטרפו אליו בעתיד. הביקורת העלתה כי מנובמבר 2008 ועד מועד סיום הביקורת, ינואר 2012 , אין בחברה פרוטוקולים של ישיבות פורום אמנות, פרוטוקולים של ישיבות עם גורמי חוץ או חוות דעת של היועצים עבור החברה בנושאים שלשמם נשכרו. אף לא נמצא תיעוד המעיד על תרומת היועצים לקידום הנושא שלשמו הועסקו בחברה, למעט חתימת אמנה אחת - עם חח"י. . זאת ועוד, עיון בפרוטוקולים של הבקשות לוועדה מעלה כי אחת הסיבות לבחירה בסַפָּק הייתה "עומס 0"11 . זאת אף שלדיוני הוועדה לא צורפו דוחות עומסים לא של הסַפָּק הנבחר ולא של אחרים. כמו כן איתרה הביקורת שש בקשות, שהוגשו עבור היועץ, שבהן היה יועץ זה המועמד היחיד. מצב כזה נוגד את התקנות ואת נוהלי החברה, שלפיהם יש להציג לוועדה כמה מועמדים מתאימים. הביקורת העלתה כי העבודה נמסרה לסַפָּק, תוך חמישה ימים בלבד מיום הכנסתו למאגר הספקים של החברה. כמו כן, החברה לא פעלה להרחיב את המאגר וממילא, לא נכללו בבקשה ובפרוטוקול ועדת המכרזים שני מועמדים נוספים כנדרש בנהלים. כמו כן, לא נמצא טופס עומסים של ספקים אחרים. נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, בינואר 2012 , טרם הוסרו השלטים בהתאם להנחיות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה ולהנחיות מנכ"ל משרד התחבורה בנושא. נמצא כי תכנית העבודה של החברה בנושא אחזקת גשר ים לשנת העבודה 2012 לא סיפקה מענה לתיקון הליקויים בגשרים הנמצאים בסיכון גבוה באירוע סיסמי, כפי שעולה מסקר המוכנות שהכינה החברה. משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד, בהיותו המאשר את תכנית העבודה השנתית, בשיתוף החברה לנקוט את הצעדים הנדרשים כדי לצמצם את הנזק ש עלול להיגרם לתחבורה במדינה ולתשתית הגשרים בדרכים הבין -עירוניות בעת אירוע של רעידת אדמה, אם וכאשר חלילה תתרחש. יצוין כי יועץ ב' הועסק בחברה בתפקיד מנהל תחום חשמל תאורה ורמזורים ופרש מהחברה כמה חודשים קודם שהועסק כיועץ. משרד מבקר המדינה מעיר, כי אם סברה החברה שכישוריו המקצועיים של יועץ ב' עשויים היו לסייע לה בקידום הסרת חסמים מול חח"י, לא ברור מדוע שכרה דווקא את שירותיו של יועץ א' בתקופה שבה עבד בחברה יועץ ב', שהיה יכול לבצע את עבודת יועץ א', אך מיהרה לשכור את שירותיו של יועץ ב' כאשר פרש מעבודתו בחברה. 2. הביקורת העלתה שני מקרים שבהם החברה לא ביצעה פעולות תיאום מוקדמות כפי שקובע נוהל החברה. חוסר התיאום המוקדם גרם בחלק מן המקרים לתלות של החברה ברצונן הטוב של חברות התשתית. היעדר תיאום גורם לגידול בעלויות הפרויקט ומעכב את ביצועו. נמצא כי ועדת המכרזים לא פסלה את ההצעה אלא בדקה כל הצעה בנפרד, כאילו כל אחת מהשתיים הוגשה כדין. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי היה עליה להשלים מראש את כל התכניות ותקצוב הפרויקט, ולבדוק אותן ביסודיות כדי לוודא שאכן הפרויקט מוכן ליציאה למכרז. מדובר בהתנהלות לא תקינה של החברה, ועליה לנקוט את הצעדים הנדרשים כדי למנוע את הישנות המקרה. משרד מבקר המדינה שב ומעיר כי כדי למנוע פגיעה בעקרון השוויון בין המתמודדים במכרז, על החברה לבצע את כל הבדיקות לבחירת החלופה המתאימה ביותר לביצוע הפרויקט לפני ביצועו. אין מקום לאשר בשלב מאוחר לקבלן שנבחר במכרז חלופה שהועלתה ונפסלה בפני מציעים אחרים במכרז. נמצא כי החברה לא בדקה כי מחיר המכרז של הכמויות שגדלו בעקבות השינוי הם במחיר גבוה, ולא ניהלה משא ומתן עם הקבלן כדי להתאים את המחיר המוצע בסעיף זה למחיר המקובל בענף או לפחות למחירים שהקבלן הציע בסעיפים אחרים במכרז המקורי, שהיו כאמור שליש ממחיר זה. התאמה כזו הייתה מוזילה את העלות לחברה. הביקורת העלתה כי החברה לא חקרה את הסיבות לחריגות כה רבות בפרויקט זה כדי להפיק לקחים וכדי לקבוע נוהלי עבודה ובקרה שימנעו הישנות של טעויות תכנון מסוג זה. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה, כי אישור לשימוש בטכניקה שנפסלה במפורש על ידי החברה בשלב הליך המכרז, לאחר חתימת הסכם עם הקבלן הזוכה, אינה עולה בקנה אחד עם כללי המינהל התקין. התנהלות החברה בעניין זה פוגעת בעקרון השוויון בין המתמודדים במכרז. עיון במסמכי החברה העלה כי במשך למעלה מחודשיים ניסה מנהל הפרויקט למצוא פתרון ולשכנע את החברה לבדוק את הפערים הללו, אך לא זכה למענה ענייני ומקצועי מצד החברה. המסמכים אף הועברו לחטיבת תכנון וביצוע בחברה אך לא נעשה בהם שימוש לצורך בדיקת הפערים ושחרור הכספים לקבלן, כפי שסדרי המינהל התקין מחייבים. הביקורת העלתה כי החברה לא ניהלה תיקי מכרזים הכוללים את כל מסמכי המכרז, כגון: פרוטוקולים של הוועדות; החלטות שהתקבלו לגבי המכרזים; שינויים שבוצעו במסגרת המכרזים . מסמכי המכרזים 5 מתויקים, אם כן, בין כל מחלקות החברה. כמו כן לא כל ה מסמכים של תהליך המכרז נסרק ים ונשמרים ב מערכת ניהול המסמכים הממוחשבת של החברה . ניכר אפוא חסר של תיק המרכז את כל מסמכי המכרז הקשורים בפרויקט . עוד העלתה הביקורת כי החברה לא דאגה שתהיה מערכת לניהול שוטף של הנתונים לגבי המכרזים, ובכלל זאת לא ריכזה נתונים לגבי המכרזים, נתונים משווים ונתונים על חריגות מהמכרז ומתקציבו. מערכת כזו יכלה לאפשר את ביצוע הפעולות האלה: מיון לפי סוגי מכרז, עלויות, קבלן זוכה, פילוח חריגים ומאפיינים רלוונטיי ם נוספים; ניתוח נתונים ומגמות בחתכים שונים לאורך זמן; השוואה בין נתוני המכרזים בשלבים השונים של התכנון והביצוע. לדעת משרד מבקר המדינה מערכת כזו עשויה לתת למקבלי ההחלטות הנוגעים בדב ר לקבל תמונת מצב מהימנה ובת השוואה לאורך זמן על רמת הביצוע של הפרויקט בכלל ועל ידי החברה שזכתה בפרט, ובכך לסייע להם בניתוח הפעילות של המכרזים, בפיקוח עליה ובאיתור חריגים. לדעת משרד מבקר המדינה אכן נראה כי הבקרה לאחר מעשה מתפקדת היטב. עם זאת, אי -התאמות כה רבות, בהשוואה לפרויקטים אחרים במהלך ביצוע פרויק ט מלמדות על כך שהגורמים המפקחים על עבודת הקבלן מטעם החברה, בזמן העבודה, לא עשו די כדי שהעבודות בפרויקט ייעשו בצורה היעילה ביותר ובהתאם לתכנון המוקדם. .הביקורת העלתה כי סיום אבן הדרך הראשונה נעשה באיחור של כחצי שנה. הכביש נפתח לתנועה בראשית ספטמבר 2009 , ועבודות השלמה הסתיימו במרץ 2012 , כלומר כשנתיים וחצי לאחר מועד הסיום שנקבע בחוזה. למרות הבהרתו של מנהל אגף התקשרויות מאוקטובר 2007 , כי עבודות עבור החברה יבוצעו רק כאשר קיימת התקשרות בתוקף ולמרות פנייתו של המנכ"ל הקודם, מר אלכס ויז'ניצר, מדצמבר 2009 ,לעובדי החברה לפעול בהתאם לנוהלי החברה בנושא הביקורת העלתה חמישה מקרים בהם המשיכו עובדי החברה להעסיק ספקים ללא אישור ועדת המכרזים של החברה, ללא חוזה חתום ותקף וללא קיום הליך תחרותי. יתרה מזו, ועדת מכרזים מיוחדת אישרה התקשרויות אלו בדיעבד. יתר על כן בחלק מן ההתקשרויות שהתבצעו בדיעבד, הגורמים אשר הורו לסַפָּק לבצע את העבודות אינם נמנים עם עובדי החב רה אלא הם נותני שירות חיצוניים, כגון מנהלי פרויקטים ומתכננים, שאינם מחזיקים בסמכות כלשהי בנושא זה בחברה. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה למנוע את הישנותן של תופעות כאלה, כיוון שהן מלמדות על תפקוד לא תקין, שאינו עולה בקנה אחד עם מטרות המכרז - מתן שוויון הזדמנויות למתמודדים ומקסום התועלת לחברה. בשל אופן תפקודה האמור של החברה היא נדרשה להוציא הוצאות שייתכן שאינן מתוקצבות ובוודאי שאינן מתוכננות. .מטרת המכרזים היא להבטיח שוויון הזדמנויו ת בין המתמודדים בכוח ולהבטיח לעורך המכרז את מרב היתרונות הכלכליים. החברה היא נאמן הציבור, ובתור שכזה היא מופקדת על שמירת האינטרס הציבורי, ומחויבת לפעול בהגינות, בשקיפות, ביושר וביושרה. כאשר החברה מתקשרת בחוזים לביצוע עבודות ציבוריות, עליה להקפיד על יישום הוראות הדין, קל וחומר כאשר מדובר בעבודות תשתית רחבות היקף. משרד מבקר המדינה העלה ל יקויים משמעותיים בניהול הפרויקטים שבאחריות החברה ובבקרה עליהם, ובכלל זאת חוסר תיאום עם גורמים שונים בטרם ביצוע הפרויקטים, וכן תכנון וביצוע לוקים בחסר, שגרמו , לעיכוב בלוח הזמנים ולחריגה מהתקציב המוגדר. כמו כן הועלו ליקויים משמעותיים בנושא של התקשרויות עם י ועצים, ובכלל זאת לגבי עובדי החברה לשעבר שפרשו ולגבי העסקת חברה חיצונית בצורה שאינה תואמת את כללי המינהל התקין. לדעת משרד מבקר המדינה תשובת החברה לא נותנת מענה מלא להנחיות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה ולהנחיות מנכ"ל משרד התחבורה לשעבר. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי למרות משמעותן הבטיחותית והתשתיתית של פניות אלה מבחינת ציבור הנוסעים והולכי הרגל, החברה לא התייחסה אליהן באופן מקצועי וענייני ולא טיפלה בהן כראוי. מעיון במסמכי הבקשות עולה כי ב -4 מקרים הייתה חברה ה' מועמדת יחידה או שנבחרה בלי שהופיעה כלל ברשימת הספקים המומלצים. בארבעה מקרים מדוחות העומסים שנבדקו נרשם עבור חברה ה' "עומס 0 ." אף שבאותו מועד הועסקה על ידי החברה במטלות אחרות אין בחברה מסמכים שיעידו על הקריטריונים ששימשו לבחירת תשעת המשרדים שהוצגו לפני ועדת המכרזים. כמו כן, לא תועדו הנימוקים והקריטריונים להכללת משרדו של היועץ המשפטי לשעבר במאגר היועצים. הביקורת העלתה כי היועץ המשפטי הנוכחי של החברה, שהיה סגן היועץ המשפטי לשעבר וכפוף לו, השתתף בכמה מישיבותיה של ועדת המכרזים שבהן נידון נושא מסירת עבודות ליועץ המשפטי לשעבר ואף חיווה את דעתו בעניין פעילות היועץ המשפטי לשעבר. השתתפות בישיבה של היועץ המשפטי הנוכחי של החברה, שבה מוכרעים סדרי מתן עבודה ליועץ המשפטי לשעבר וניתנות המלצות בעני ינו, עלולה להעמיד את היועץ המשפטי הנוכחי בניגוד עניינים, משום שמחד גיסא הוא משמש כיועץ משפטי של החברה ומאידך גיסא היה לפנים כפוף ליועץ המשפטי לשעבר. לדעת משרד מבקר המדינה מצב עניינים זה חייב לקבוע הסדר שבו היועץ המשפטי הנוכחי לא יהיה בעל סמכות בלעדית בקשר ליועץ המשפטי לשעבר. לדעת משרד מבקר המדינה נוכח החשיבות העניין של חתימה על אמנה עם חברות תשתית ונוכח אי הצלחת החברה לבצע זאת בכוחות עצמה, על הגורמים הממשלתיים המתאימים לפעול ולקדם נושא זה. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה, כי בהמשך לדיונים הללו על החברה לבחון הכללת אמות מידה נוספות לשקלול הצעת המציע בתנאי המכרז, כגון ניסיון העבר בעבודה עמו, וכי אין להסתפק בהשוואת הצעותיהם הכספיות של המציעים שעמדו בתנאי הסף. . לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שהחברה תבדוק את אופן הכנת האומדנים כדי לוודא שסכומי האומדנים יהיו קרובים למציאות, וכן כדי לוודא שהמציעים לא הגישו הצעות מחיר נמוכות מדי שלא יוכלו לעמוד בהן בעתיד. כמו כן ראוי שהחברה תימנע מבחירת הצעות זוכות נמוכות מדי, באמצעות קב יעת תנאי סף ולפיו סטייה מסוימת מהאומדן , למשל סטייה בשיעור 10% או 20%, תביא לפסילת ההצעה.
לדעת משרד מבקר המדינה סדרי המינהל התקין ובדיקת תפוקות היועצים מחייבים, כי תרומת היועצים לקידום אמנה תתבטא בהכנת דוח תקופתי מסכם שיפרט את פעולותיהם ואת תרומתם לקידום האמנה, דבר שלא נעשה. בנוסף, עליה לדרוש מיועציה להגיש לה דוחות מפורטים על הייעוץ שהם נותנים לה.