משרד האנרגייה . רשת החלוקה של הגז הטבעי .מומלץ כי חח"י תפעל לעדכן תשובות מחלק שליליות שניתנו ליצרנים ולהחליפן בתשובות .חיוביות חלקיות או מוגבלות ולהקדים מועדי חיבור , בהתאם לעקרונות שהתוותה רשות .החשמל, כל זאת כדי לאפשר חיבור מתקני ייצור לרשת החשמל. .האסדרה מ-2018 פורסמה ללא שיושלמו כל ההכנות וההתאמות הדרושות ליישומה. יישום .האסדרה יתאפשר לכל המוקדם בשנת 2024 , כשש שנים ממועד פרסומה. על רשות .החשמל, חברת נגה וחח"י להשלים, ככל הניתן, בעתיד את ההכנות וההתאמות הנדרשות .ליישומן של אסדרות בטרם יפו ר סמו ולפעול במקביל כדי לאפשר שילוב של מתקני ייצור .בפרק זמן קצר יותר מפרק הזמן המתאפשר כיום. .מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי כמה צרכנים ביקשו את אישור המשרד להגנת .הסביבה כאמור וסורבו לאחר בדיקה פרטנית, בנימוק שאין מקום להקמת תחנות כוח .פוסיליות חדשות בישראל, ובהן תחנות המופעלות באמצעות גז טבעי, זאת לאור קיומן של .חלופות טכנולוגיות שאינן מזהמות, כגון אנרגייה סולרית בשילוב אגירת אנרגייה. לעמדת .המשרד להגנת הסביבה, יש להימנע מהקמת תחנות כוח פוסיליות במרחב העירוני הצפוף, .שכן אלה מביאות לפליטת מזהמי אוויר בסמיכות לריכוזי אוכלוסייה, וכך גורמות סיכון .בריאותי מיותר 230. מדינת ישראל התברכה במאגרי גז טבעי המשמשים מקור אנרגייה זמין ונקי יחסית .למקורות האנרגייה שנעשה בהם שימוש לפני גילוי מאגרי הגז. חלון ההזדמנויות להמשך .השימוש בגז הטבעי הולך ומתקצר לנוכח היעדים לצמצום פליטות גזי החממה וכניסתן .של אנרגיות מתחדשות למשק האנרגייה. המגבלות שמטיל המשרד להגנת הסביבה .עלולות לגרום לעיכוב הקמת מתקני ייצור חשמל מגז טבעי. מומלץ כי המשרד להגנת .הסביבה, רשות החשמל ורשות הגז יפעלו במשותף להגדרה של אזורים שבהם אין .היתכנות להקמת מתקנים לייצור חשמל בשל מגבלות ברשת ההולכה או החלוקה או .מגבלות סביבתיות. כל זאת לצורך פיתוח רשת החלוקה במהירות, תוך כדי איזון עם הצורך .בהגנה על איכות הסביבה. בשנים 2013 - 2019 פעלו משרד האנרג ייה, משרד התחבורה, משרד האוצר, המשרד .להגנת הסביבה ומ ינהלת תחליפי נפט להפחית את השימוש ב נפט בתחבורה הכבדה .ולהרחיב את השימוש בגט"ד, מקור אנרגייה שנמצא שמזהם פחות מנפט ומפחית את .התלות בדלקים מיובאים. חלק מהצעדים שננקטו ייעדו חלק ניכר מהשימוש הפוטנציאלי .בגט"ד לרשת חלוקה. כך לדוגמה, 35 תחנות תדלוק יועדו לחיבור לרשת החלוקה מתוך .37 התחנות שהגישו הצעות במסגרת תוכנית המענקים משנת2018 . אם אלה היו קמות .לבסוף, שיעורן מתוך כלל תחנות התדלוק בגט"ד לפי הצפי של משרד האנרגייה ל-2022 .(40 תחנות) היה עומד על 87.5% . . על אף היעדים שנקבעו בהחלטות הממשלה ובתוכניות השונות, נכון לשנת2020 נסעו .בישראל כ-170 כלי רכב מונעים בגט"ד, מהם כ -130 אוטובוסים, כ-15 משאיות לפינוי .אשפה ועוד מספר מצומצם של כלי רכב כבדים מסוגים שונים260 ,כך ששיעורם עומד על .כ- 0.05% מתוך כ- 340,000 רכבים כבדים שנעו בישראל נכון ל-2019261 ,וכ- 1.5% מהתחזית .שהעריך משרד האנרגייה לשנת 2030 ( 11,600 כלי רכב מונעים בגט"ד). כמו כן, עד מועד .סיום הביקורת הוקמו שמונה תחנות תדלוק בגט"ד - שש תחנות ניידות לתדלוק בגט"ד .ושתי תחנות תדלוק בגט"ד שחוברו למערכת ההולכה. .החלטת הממשלה 3080 הטילה על משרד האנרג ייה ורשות הגז להגביר ולהרחיב את .הביקוש לגז טבעי ברשת החלוקה באמצעות מגזרים פוטנציאליים נוספים. כמו כן, ב שורת .החלטות ממשלה שהתקבלו במשך העשור הקודם הוחלט להסב לגז טבעי את מגזר .התחבורה הכבדה - מגזר חדש שהיה היה לייצר ביקוש ניכר לגז טבעי ברשת החלוקה. .ואולם משרד האנרגייה ורשות הגז לא הצליחו ל רתום את המשרד להגנת הסביבה ואת .משרד התחבורה להסבת מגזר התחבורה הכבדה לשימוש בגז טבעי בהיקף משמעותי . .עולה כי נוכח כל האמור לעיל נקטו הרשות ומשרד האנרגייה שורת צעדים במגבלות .המודל, ובפרט באמצעות העברת מענקים ומענקי גישור, יצירת מגזרי צרכנות נוספים וכן .שינוי התעריפים בחקיקה, שלא בהתאם לתנאים שנקבעו במכרזים של רישיונות החלוקה. .נוכח העיכובים בפריסת רשת החלוקה מומלץ כי בראייה צופה פני עתיד - רשות הגז, משרד .האנרגייה, אגף תקציבים והחשב הכללי במשרד האוצר ומאסדרים ענפיים אחרים ישתמשו .בלקחים שנלמדו מפרויקט זה, בכדי לגבש צעדים נדרשים לקידום פרי סת רשת החלוקה .וכן לצורך גיבוש המדיניות בפרויקטים דומים אחרים . יתרה מכך, בפרויקטים לאומיים .דומים יש לשקול להשאיר בידי המדינה כלים שיאפשרו לה לבצע ב נסיבות מסוימות .ובהתאם לצורך עדכונים בר ישיונות . המגבלות ביכולת לקלוט מתקני ייצור בגז באזורים שונים בארץ מקשות על שילוב מתקנים .ברשת החשמל ועל פיתוח רשת החלוקה של הגז הטבעי. מומלץ כי חברת נגה וחח"י ישתפו .פעולה לצורך פיתוח רשת החשמל והתאמתה לקליטת מתקני ייצור חשמל חדשים ברשת. נמצא כי כ-80% מהזוכים קיבלו תשובות מחלק חיוביות 226 וכי מועד החיבור של כ-70% . מתשובות המחלק החיוביות הוא בשנת2025 . מתן תשובות מחלק שליליות לחלק מיצרני .החשמל וקביעת מועדי חיבור מאוחרים ליצרנים שקיבלו תשובות חיוביות מעכבים את .קליטת מתקני הייצור לרשת החשמל. בשל חשיבותו של מיזם פריסת רשת החלוקה של הגז הטבעי למשק כולו, על הרשויות .המקומיות לסייע לחברות החלוקה כדי לאפשר את הנחת קווי רשת החלוקה בנוחות .ובמהירות. מומלץ כי רשות הגז תפעל להנגיש לרשויות המקומיות את המידע החסר להם .אודות פריסת רשת החלוקה ותמשיך לפעול כדי לסייע לחברות החלוקה אם הרשויות .המקומיות אינן משתפות עימן פ עולה די הצורך. עוד מומלץ כי רשות הגז תעקוב אחר כלל .קווי החלוקה באופן עיתי, כדי לאתר חסמים ולפעול להסרתם ותנגיש במרשתת לכלל .הציבור את המידע (לרבות מפות) אודות פריסת רשת החלוקה. .לפני האסדרה הוקמו ארבעה מתקני ייצור חשמל באמצעות גז טבעי. בעקבות האסדרה, .בשנים 2018 - 2021 , עשרה זוכים הקימו מתקני ייצור חשמל בהיקף כולל של כ-20 מגה- .ואט (מתוך 471 מגה-ואט שהוקצו סך ה כול, כלומר כ- 4.2% מההקצאה). במועד סיום .הביקורת אף לא אחד מהמתקנים שזכו באסדרה והוקמו שולב ברשת החשמל. .על משרד האנרגייה, רשות החשמל ורשות הגז לפעול לשילובם של מתקני ייצור חשמל .שזכו באסדרה ברשת החשמל. במסגרת זו מומלץ לבחון את הטענות שעלו בדבר הפער .התעריפי והמענה הכלכלי לנושא. .מעיון בהחלטות של הוועדה לתיאום תשתיות עולה כי הוועדה דנה בכל מקרה לגופו, אך .החלטותיה אינן מהוות החלטה ברמה עקרונית בדבר סמכותן של חברות התשתית לגבות .תשלום ולא נקבעו בהן כללים לסוגי התשלומים האפשריים ולגובהם. .עלה כי ב שנת 2016 הכירה רשות הגז בפערים הניכרים שבין מספר הצרכנים המחוברים .לרשת למספר הצרכנים הפוטנציאליים שהוערך בסקרים ושנקבע בהמשך כיעד לחיבור .ברישיונות החלוקה. כך ציינה הרשות במסמך פנימי משנת 2016: "כל התחזיות .האופ טימיות בנוגע לפיתוח רשתות החלוקה, הן הממשלתיות והן הפרטיות, התבדו. ניתן .לראות בבירור כי רק בין 20% ל-25% מהצרכנים הפוטנציאליים שנכללו בסקרים של .רשות הגז הטבעי בשנים 2004 וב-2010 ובסקרים של המציעים הזוכים, חתמו על הסכם .חלוקה"51. .מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי מספר הצרכנים שחברות החלוקה התחייבו לחבר .לרשת החלוקה אינו תואם את מספרם בעדכונים מאוחרים יותר שפרסמה רשות הגז, .עדכונים שבהם נדחו מועדי החיבור של הצרכנים. רשות הגז גרעה מפעם לפעם צרכנים .שהסבו את מפעליהם לטכנולוגיה אחרת או מפעלים שנסגרו או הוסיפה צרכנים לרשימת .הצרכנים בנספחי ג'. להלן פירוט מספר הצרכנים בנספחי ג' ברישיונות בהשוואה לנתונים .העדכניים שמסרה רשות הגז: באזור המרכז - כ-240 ( ברישיון69 לפי רשות הגז), באזור .הנגב - לא צוי ן ברישיון, באזור הדרום - 62 ( ברישיון83 לפי רשות הגז), באזור חדרה .והעמקים - 150 ( ברישיון137 לפי רשות הגז), באזור חיפה והגליל- 155 (173 לפי רשות .הגז), באזור ירושלים - 50 ( ברישיון50 .)לפי רשות הגזעם זאת, התיקונים נערכו במסמכים .פנימיים ובסקירות תקופתיות של הרשות, בלי לעדכן את נספחי ג' שברישיונות בצורה .סדורה. .מניתוח תמונת המצב לפי אזורי חלוקה עולה כי למעט באזור הנגב, שם לא נקבעה רשימת .צרכנים מפורטת, בעלי הרישיונות בשאר אזורי החלוקה לא עמדו בחובה שהוטלה עליהם .בנספחי ג' לרישיונות, ושיעור הצרכנים שהחלו לצרוך בהשוואה לנספחי ג' הוא 2% - 27% . . יצוין כי העובדה שחלק מהצרכנים שנכללו בנספחי ג' לא חתמו על הסכם חלוקה יכולה .לנבוע מכך שהם אינם מעוניינים כלל בחיבור לרשת, זאת יותר מעשור מאז הענקת .הרישיונות. .משרד מבקר המדינה בדק באזור החלוקה חדרה והעמקים את רשימת הצרכנים שרשות .הגז דחתה את מועד חיבורם (בפברואר 2021 ). ממסמך העדכון לנספח ג' של אזור זה .עולה כי הרשות דחתה את מועדי החיבור 52 של157 צרכנים באזור זה, לרבות 27 צרכנים .(17% )מהרשימה שהרשות הגדירה בסקר משנת 2019 .שהם אינם רלוונטיים עוד לחיבור .נספחי ג' הם אחד משני מדדים שנקבעו לבחינת העמידה של חברות החלוקה בחובה .שהוטלה עליהן ברישיונות החלוקה לגבי פריסת הרשת. הפערים האמורים עלולים .להקשות לבצע מעקב ובקרה אחרי יישום ההתחייבויות של חברות החלוקה ואחר אכיפת .תנאי הרישיון. יודגש כי פערים אלה אינם גורעים מחובת החברות לעמידה בתנאים .והחובות של חברות החלוקה ברישיונות החלוקה. .נוכח השינויים המהותיים שחלו במשק הגז הטבעי ושעליהם הצביעה רשות הגז, שהביאו .בין היתר לשינוי יעדי הפריסה ודחיית המועדים לחיבור חלק ניכר מהצרכנים - לוחות .הזמנים ומספר הצרכנים כפי שהם מצוינים בנספ חי ג' ברישיונות אינם רלוונטיים עוד. על .רשות הגז לתקף את נספחי ג' שברישיונות בהתאם לסקר העדכני שברשותה וזאת .באמצעות הליך סדור. בשנת 2021 שינתה ממשלת ישראל את יעדיה לצמצוםפליטות גזי חממה. זאת בין היתר .על רקע הבשלת טכנולוגיות חלופיות לשימוש בגז הטבעי. לצורך עמיד ה ביעדים אלה .התקבלה בין השאר באוגוסט 2021 החלטת ממשלה ולפיה יוטל מס פחמן על דלקים .פוסיליים לתעשייה. המס שיוטל על הגז הטבעי צפוי להיות נמוך בהשוואה למס שיוטל .על יתר הדלקים הפוסיליים, כך שבאופן יחסי מחירו של הגז הטבעי יוזל בהשוואה לדלקים .פוסיליים, אך צפוי לה תייקר (בדומה ליתר הדלקים הפוסיליים) לעומת אנרגייה .מתחדשת 66 . בשני דוחות שפרסם משרד האנרגיה בשנת2021 הוא הכיר בכך ששינויים .אלה עלולים לקצר במידה ניכרת את חלון הזמן שבו אפשר לנצל את הגז הטבעי. עם זאת .ועל אף החלטת רשות הגז משנת 2020 ,לשנות את יעדי הפריסה של רשת החלוקהמשרד .האנרגייה ורשות הגז לא הציגו תחזית ביקוש עדכנית לרשת החלוקה בתוכנית היעדים .לשנת 2050 ובדוח לבחינת המדיניות משנת202167. זאת ועוד, בתוכנית היעדים לשנת .2050 משרד האנרגייה העריך כי התועלת מהשלמת פריסת רשת החלוקה זהה לתועלת .שהונחה בשנת 2018 ., טרם השינויים המתוארים .מומלץ כי משרד האנרגייה, בהתייעצות עם המשרד להגנת הסביבה, יבחן את התועלות .שבהשלמת פריסתה של רשת החלוקה ואת רשימת הצרכנים הרלוונטיים לשימוש בגז .טבעי, לרבות בחינה של הטכנולוגיות החלופיות הזמינות. זאת בין היתר לצורך עמידה .ביעדי הממשלה בנוגע למעבר לכלכלה מאופסת פחמן. .עם השלמת הבחינה המחודשת יש לגבש יעדים מותאמים ולהאיץ את חיבור ם של הצרכנים .שהבחינה העלתה כי התועלת הכוללת שבחיבורם עולה על העלות שבכך. צמצום מספר הצרכנים הפוטנציאליים שעשויים להתחבר לרשת החלוקה עשוי לאפשר .את חיבורם של צרכנים פריפריאליים אחרים שלא נכללו מסיבות כלכליות ברישיונו ת .המקוריים. .עלה כי בשנת 2019 לשם חיבור אזורים פריפריאליים בגליל בחיפה והגליל ובחדרה .והעמקים לרשת החלוקה, הקצו משרד הארנגייה ורשות הגז 33% מסכומי המענקים שהם .29 מיליוני ש"ח מתוכנית ההאצה השנייה ובשנת2021 הםהקצו 97% מסכומי המענקים .שהם 97 .מיליוני ש"ח מתוכנית ההאצה השלישיתהקצאת מענקים אלה עולה בקנה אחד .עם תוכניות הממשלה לקידום ופיתוח של אזורים פריפריאליים בישראל, דוגמת החלטות .הממשלה 202585 ו-226286, שבהן צוין בין השאר כי יוקצו תקציבים לפריסת תשתיות גז .טבעי ולמתן מענקי הסבה לגז טבעי. .על אף שברישיונות החלוקה נקבע כי חישוב התמורה בגין נכסי רשת החלוקה ייערך שלוש .שנים לפני תום הרישיונות, ועל רקע האיטיות בפריסת רשת החלוקה עד כה, גיבוש .העקרונות לחישוב התמורה בתום תקופת רישיונות החלוקה אשר הינו מהותי לחברות .החלוקה ועשו י להשפיע על שיקוליהן בפריסת הרשת , לא הושלם. יתרה מכך, גיבוש .העקרונות הוא מהותי לצורך הערכת שיעור ההחזר של מענקי הגישור בעתיד לקופת .המדינה ושווי הנכסים שיעברו לידיה. .מומלץ כי משרד האנרגייה ורשות הגז בשיתוף פעולה עם החשב הכללי במשרד האוצר .יאיצו את גיבוש העקרונות להתחשבנות בגין נכסי רשת החלוקה בתום תקופת הרישיונות. על רשות הגז להידרש לפערים בין היעדים שקבעה הממשלה לתמונת המצב העדכנית .של רשת החלוקה (שיעור ביצוע של 22% ), ולהמשיך לפעול לאיתור חסמים ולהסרתם. .אם רשות הגז מבקשת לשנות את היעדים שקבעה הממשלה או להפחיתם, עליה להביא .את הנושא להחלטת הממשלה. בתוכנית ההאצה השליש ית ובתכנית לחיבור בתי חולים טרם נפרסו הקווים, ובהתאם טרם .הוקצו מענקי הגישור. הקצאת מענקי הגישור צפויה להאיץ את פריסת רשת החלוקה. .נכון למועד סיום הביקורת, לפי המידע שמצוי בידי רשות הגז, חברות החלוקה השקיעו עד .כה יחד כ-420 מיליון ש"ח בהקמת הרשת, כ-54% מ-775 מיליון ש"ח שנקבעו באבני הדרך .ברישיונות. .עם זאת, מנתונים שהציגו ארבע מחברות החלוקה בדיון שהתקיים בוועדת הכלכלה במאי .2022 בנושא פיתוח רשת החלוקה ומתשובת אחת מחברות החלוקה למשרד מבקר .המדינה ממאי 2022 ,עולה שהחברות השקיעו עד כה את הסכומים האלה: באזור המרכז .ובאזור חדרה והעמקים הושקעו בסך הכול כ-200 מיליון ש"ח97 , באזורהנגב 282 מיליון .ש"ח, באזור הדרום 113 מיליון ש"ח 98 ובאזורחיפה והגליל כ-300 מיליון ש"ח 99. סכום .ההשקעה המצרפי של חברות החלוקה עד כה, לפי הנטען על ידן ובלי שזה נבחן על ידי .רשות הגז בהתאם לעקרונות ההכרה בהשקעות כפי שנקבעו ברישיונות החלוקה, הוא כ- .895 מיליון ש"ח, יותר מפי שניים מסכום ההשקעה הכולל שהוכר על ידי רשות הגז נכון .למועד סיום הביקורת. לטענת רשת הגז, חלק משמעותי מסכומי ההשקעה שדיווחו חברות .החלוקה מקורו במענקים שהעבירה המדינה. לפי הנתונים שמסרה רשות הגז המפורטים בתרשים לעיל 100 , עולה כיעד לאבן הדרך .האחרונה חברות החלוקה התחייבו להשקיע 775 .מיליון ש"חלפי המידע שבידי הרשות, .שלושה בעלי רישיונות לא עמדו בחובת ההשקעה לפי אבני הדרך שנקבעו ברישיונות .(השלמת חובת ההשקעה לפי אבני הדרך שנקבעו ברישיונות ממועד הענקת הרישיונות). .שני בעלי רישיונות נוספים לא דיווחו לרשות על היקף השקעתם ברשת והרשות לא דרשה .מהם את המידע, כך שלא ניתן לדעת האם אלה עמדו בחובת ההשקעה לפי הרישיון או .באבני הדרך לתשלום מענק הרישיון. .נכון למועד סיום הביקורת אין בידי רשות הגז מידע מעודכן בנוגע להיקפי ההשקעה של .חברות החלוקה. עוד עלה כי בידי רשות הגז לא מצוי מידע על היקף ההשקעה של חברות .החלוקה בניכוי מענקי סיוע שהעבירה המדינה ובניכוי תקציבים שהוסטו מנתג"ז (ראו .בהמשך). עוד עולה כי אף שחוק משק הגז הטבעי מקנה לרשות הגז סמכות לדרוש מידע .שלדעתה עשוי להיות מהותי לצורך פיקוח על ביצוע הוראות החוק והרישיונות , הרשות .הסתפקה במידע שמסרו לה חברות החלוקה במועדים שהן סברו שהן עמדו באבני הדרך. .היעדרו של מידע מהימן על ביצוע השקעות מצד חברות החלוקה עלול לפגוע בהנחות .שעל בסיסן נקבעו בשנים האחרונות תוכניות הסיוע הממשלתיות בהיקף של כ-400 מיליון .ש"ח (תוכניות האצה); בהנחות בדבר היקף ההשקעה העתידי ברשת החלוקה; וביחס .העלות-תועלת מהשלמת פריסתה, ובפרט נוכח הקצאת מענקים ומענקי גישור מתקציב .המדינה לטובת הפרויקט. הגם שרשות הגז ציינה כי קביעת סכום המענקים התבססה על .עלויות נורמטיביות ולא על העלויות בפועל, נתונים כאמור עשויים לסייע בקביעת העלות .הנורמטיבית. יתרה מכך, היקף ההשקעה של חברות החלוקה הוא אחד משני המדדים .לביצוע הרישיון (לצד חיבור הצרכנים המפורטים בנספח ג'). לפיכך מידע זה הוא מהותי .לצורך אכיפת תנאי הרישיון וקיום חובת ההשקעה. זאת ועוד, קיים פער ניכר בין הנתונים .שמציגות חברות החלוקה לנתונים שבידי רשות הגז - סכום ההשקעה לפי נתוני חברות .החלוקה הוא כ-895 מיליון ש"ח, זאת לעומת420 מיליון ש"ח לפי הנתונים שבידי רשות .הגז. .בהתאם לנתונים החלקיים שמסרה הרשות על היקפי ההשקעות של חברות החלוקה נכון .למועד סיום הביקורת, המדינה העבירה סיוע ישיר בסכום של כ -234 מיליון ש"ח, מהם131 . מיליון ש"ח שלא בהתאם לעקרונות שנקבעו במכרז לרישיונות החלוקה, שלפיהם חברות .החלוקה נדרשו לשאת במלוא עלויות הקמת הרשת. זאת בעוד שחברות החלוקה השקיעו .עד כה כ-420 מיליון ש"ח לפי הנתונים שבידי רשות הגזאו 895 מיליון ש"ח לפי דיווחיהן .לוועדת הכלכלה ולמשרד מבקר המדינה. כך, המדינה צפויה עוד להשקיע מאות מיליוני .ש"ח בפיתוח רשת החלוקה. על אף ההשקעות של המדינה שהן 21% - 36% מסכום .ההשקעה הכולל ברשת עד כה (חברות החלוקה והמדינה) 101 וכ-30% מסכום ההשקעה .שנקבע ברישיונות לפי אבני הדרך (775 מיליון ש"ח), פריסת הרשת מתנהלתבאיטיות , .ורק 22% מהצרכנים על פי היעד שנקבע לשנת2020 .החלו לצרוך גז טבעי ברשת החלוקה .מהביקורת עולה כי רשות הגז לא נקטה בכלים העומדים לרשותה כדי לאכוף את פריסת .רשת החלוקה על ידי חברות החלוקה, וזאת לצד פעילותה של הרשות לקראת מתן רישיון .חלוקה לנתג"ז באזורים מסוימים. .מומלץ כי רשות הגז תבחן שימוש באמצעי האכיפה העומדים לרשותה, כדי לאכוף את .פריסת רשת החלוקה. לגבי רישיון חלוקה לנתג"ז, אם הרשות תחליט על מתן רישיון כזה .- מומלץ שהיא תסיים לה סדיר את אופן הפעילות של נתג"ז במקטע החלוקה. עולה כי האסדרה של רשות החשמל במתכונתה הנוכחית עלולה לפגוע בצרכני רשת .החלוקה, כגון קיבוצים שהתכוונו להקים מתקני ייצור חשמל, ובפיתוח רשת חלוקת הגז .הטבעי. .לטענת חלק מחברות החלוקה, אם יוחלט לעדכן את ההנחיות של רשות החשמל, .ההחלטה עלולה לפגוע בכדאיות שבהקמת מתקני ייצור חשמל שהרשות עצמה ביקשה .לקדם באסדרה מ-2018 . פגיעה בכדאיות הקמת המתקנים עלולה להביא חלק מהצרכנים .לוותר על חיבור לרשת חלוקת הגז ולפגוע בפיתוח הרשת. מומלץ כי רשות החשמל ורשות הגז יפעלו במשותף כדי שהחלטות הנוגעות למשק החשמל .ולמשק הגז הטבעי יקדמו את פיתוחם של שני משקים אלו. זאת תוך בחינה של ההשפעות .של שינויי האסדרה המוצעים במשק החשמל על הכדאיות שבהקמת מתקני ייצור חשמל .ברשת חלוקת הגז ועל הכדאיות שבפיתוח רשת החלוקה. בתוך כך, מומלץ כי הרשויות .ישקלו הקמת מנגנון שישמר את התמריצים להקמת מתקני ייצור חשמל בהספק של עד .16 מגה-ואט, שכן האסדרה המתהווה בעניין עדכון המש"בים עלולה לפגוע בחברות .החלוקה וביצרני החשמל. מהלוח עולה כי אף אחד מ- 11 בתי החולים הממשלתייםאינו צורך גז טבעי. ארבעה (כ- .18% ) מבתי החולים הכלליים צורכים גז טבעי, שלושה מהם בתי חולים של הכללית ואחד .פרטי. עוד עולה מהלוח כי ש לושה מבתי החולים הממשלתיים (כ -27% ) חתומים על .הסכמי חלוקת גז עם חברות החלוקה, אך טרם חוברו לרשת החלוקה. שישה מבתי החולים .הממשלתיים (כ-55%) ו שלושה מבתי החולים של הכללית (כ - 43% ) אינם חתומים על .הסכמי חלוקה. ששת בתי החולים הממשלתיים צפויים לחתום על הסכמי חלוקה בשנים .2022 - 2024 . עוד עולה כי שלושה מבתי החולים הממשלתיים (כ-27% ) ובית חולים אחד .של הכללית (כ-14% .) אינם צפויים להתחבר לרשת החלוקה .זאת ועוד, ניתוח היקף הצריכה השנתית הצפוי של בתי החולים הממשלתיים הצפויים .להתחבר לרשת החלוקה מעלה כי היקף הצריכה הוא 3% - 4% מהיקף הצריכה בשניים .מאזורי החלוקה, 23% באזור חלוקה אחד ו- 158% .באזור חלוקה אחר מהלוח עולה כי 13 (כ-81% ) מכלל בתי החולים הגישו לחח"י בקשה להתחבר לרשת .החשמל - שמונה בתי חולים ממשלתיים, ארבעה בתי חולים של הכללית ואחד פרטי. .תשעה בתי החולים קיבלו תשובות מחלק חיוביות. מועד החיבור של המתקנים לרשת .החשמל נקבע לרוב לשנת 2025 ,. נכון למועד סיום הביקורתכ-18% מכלל בתי החולים .הכלליים צורכים גז טבעי, ואף לא אחד מבתי החולים הקים בפועל מתקן ייצור חשמל. .מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בתי החולים לא הקימו מתקני ייצור חשמל בשל .עיכובים בשילוב המתקנים ברשת החשמל ומגבלות של המשרד להגנת הסביבה320. . חיבורם של בתי החולים לרשת החלוקה, וכן הקמת מתקני ייצור חשמל על ידם, תתרום .לפיתוח רשת החלוקה ולחיסכון בעלויות האנרגייה לבתי החולים בפרט ולמשק כולו. על .רשות הגז, משרד הבריאות והכללית לשתף פעולה עם המשרד להגנת הסביבה, הרשויות .המקומיות וחברות התשתית הרלוונטיות, לשם הסרת החסמים המעכבים את חיבורם של .בתי החולים לרשת החלוקה. .אף שרשות הגז קבעה יעד לגיבוש תקן לחיבור בניינים - סוף שנת 2017 - ואף שהיא קבעה .אמות מידה ותעריפים לחיבור בנייני מגורים בהוראת שעה הצפויה לפוג במאי 2022 , נמצא .כי מכון התקנים פרסם את התקן בינואר 2022 . . היעדר תקן סופי עבור שירות אספקת גז טבעי למגזר הביתי שהתקנתו והפעלתו כרוכה .בנוהלי בטיחות מחמירים פגע ב יכולת לקדם חיבור שכונות מגורים לרשת חלוקת הגז .הטבעי ובהתאם ביכולת לייצר ביקוש משמעותי לגז טבעי ברשת החלוקה ולהגדיל את .הכדאיות שבפריסת הרשת. .משרד האנרגייה העריך כי התועלת המצרפית למשק ממימוש היעדים שנקבעו בתוכנית .היעדים לשנת 2030 ומהמעבר להנעה חשמלית ולהנעה באמצעות גט"ד היא כ-33 .מיליארד ש"ח, מהם חמישה מיליארד ש"ח מהמעבר לשימוש בגט "ד עד שנת 2040. .התאחדות התעשיינים מסרה למשרד מבקר המדינה כי יש צרכנים שהשלימו את הסבת .ציוד הקצה שלהם אך לא חוברו לרשת החלוקה במועדים שנקבעו בהסכמים וכי צרכנים .אלה לא קיבלו פיצוי בהתאם להסכם החלוקה. עלה כי בשנים האחרונות רשות הגז , שהיא יחידת סמך ב משרד האנרגייה, ומשרד .האנרגייה פעלו בחוסר תיאום בעניין הסבת המגזר הביתי לגז טבעי. בעוד שרשות הגז .קידמה בארבע השנים האחרונות את חיבור המגזר הביתי לרשת חלוקת הגז הטבעי, משרד .האנרגייה ביצע בחינות כדאיות למעבר ל טכנולוגיה חשמלית, וזאת מבלי לבחון את חלופת .הגז הטבעי. .מומלץ כי משרד האנרגייה ורשות הגז יפעלו במשותף לבחון את מיזם חיבור שכונות .המגורים בישראל לרשת החלוקה בהתאם לקצב פריסת רשת החלוקה ובהתאם לתכנון .שכונות חדשות שייבנו בסמוך לה בשים לב לכמות הצרכנים הביתיים הגדולה הנדרשת .כדי להצדיק את חיבורם לרשת חלוקת הגז הטבעי בשעה שהמשק צועד לטכנולוגיה .חשמלית בחזון ארוך הטווח. עוד מומלץ כי לאחר שמשרד האנרגייה ורשות הגז יגבשו .תוכנית מוסכמת ל אספקת מקורות האנרגייה למגזר הביתי, אם יימצא שיש מקום לחיבור .עוד שכונות מגורים לרשת חלוקת הגז הטבעי - רשות הגז ומשרד האנרגייה ישלימו את .האסדרה הנוגעת למקטעי החלוקה מגבול חצרות הצרכנים וא ל תוך בתיהם. .נמצא כי הליקוי תוקן במידה מועטה. .מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי חברות התשתית דור שות מחברות החלוקה הנחיות .שונות ותשלומים שונים כתנאי להנחת רשת החלוקה. אף שבהחלטת הממשלה משנת 2021 נקבעו יעדים ארוכי טווח לצמצום פליטת גזי ה חממה .בתחבורה, יעדים שהעמידה בהם תלויה בקיומ ן של טכנולוגיות הנעה חדשות, משרד .האנרגייה, משרד התחבורה והמשרד להגנת הסביבה לא פעלו בשיתוף פעולה לגבש .יעדים ואסטרטגיה עבור מגזר התחבורה הכבדה בתקופת הביניים. אמנם, משרד האנרגייה .הכריז בשנת 2021 על שורתצעדים להרחבת השימוש בגט"ד בתחבורה במטרה להביא .להפחתת פליטות גזי החממה, אך הוא לא בחן כי טכנולוגיית ההנעה הקיימת בגט"ד עולה .בקנה אחד עם היעדים שנקבעו בהחלטת הממשלה 542 , לא קבע לוחות זמנים למימושם .ולא נקבעו מדדים לבחינת השגת מטרותיהם. .עוד עלה כי היעדים לפרי סת רשת החלוקה משנת 2009 לא הושגו ולא נוצלה תקופת .הביניים עד השלמת טכנולוגיות חלופיות לגט"ד העשויות לשמש להנעת רכבים כבדים. .אי-העמידה ביעדים שנקבעו בהחלטות ממשלה קודמות לשימוש כלי רכב כבדים בגט"ד, .קצב הפריסה הזניח של תשתיות תדלוק בגט"ד (שמונה תחנות תדלוק בלבד נכון לסיום .הביקורת, אף לא אחת מהן בחיבור לרשת החלוקה) ועיכוב באימוץ טכנולוגיית הנעה .בגט"ד בהשוואה לעולם (שכן נכון לשנת 2020 היו בישראל כ-170 רכבים כבדים שמונעים .בגט"ד) מגבירים את אי -הוודאות ומפחיתים את הכדאיות הכלכלית בהקמת תשתיות .תדלוק חלופיות, ובהן גט "ד, בתקופת הביניים. היעדר חלופה טכנולוגית מגדיל את .האפשרות כי בתקופה זאת התחבורה הכבדה בישראל תמשיך להישען בעיקר על סולר, .וכך תפחת התועלת המשקית שהוערכה בכ-5 מיליארדי ש"ח (עד2040) שציפו להשיג .ממעבר לשימוש בגט"ד בתחבורה. .משרד מבקר המדינה ממליץ ל משרד האנרג ייה, למשרד התחבורה ולמשרד להגנת .הסביבה לפעול בשיתוף פעולה ולגבש תוכנית יעדים מוסכמת וישימה לטווח הקצר .והבינוני בנוגע ל מגז ר התחבורה הכבדה. כמו כן עליהם לבחון את הטכנולוגיות שיהיו .ישימות בעתיד הרחוק להנעת רכבים כבדים ולפעול לאימוץ תקינה מתאימה ולפריסת .תשתיות תדלוק כדי להבטיח מבעוד מועד את המעבר לטכנולוגיות הנעה חדשות. .בפועל, כאמור, ההספק הממוצע של זוכה באסדרה מ-2018 היה כ-2.9 מגה-ואט 191. .הפער בין ההספק הממוצע של זוכה באסדרה מ-2018 (2.9 מגה-ואט) להספק הממוצע .של מתקן בתחזית מ-2012 ( 15-13 מגה-ואט) עלול לגרום לכך שהקמת מתקני ייצור מבוזר .תהיה פחות כלכלית עבור חברות החלוקה והצרכנים ותתרום פחות לפיתוח רשת החלוקה. .לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות החשמל ורשות הגז לבחון את ההשלכות של צמצום .ההספק הממוצע של מתקן ייצור מבוזר ול קדם אסדרות בפרקי זמן קצרים יותר. .מומלץ כי רשות הגז ומשרד האוצר יגבשו תוכנית ממוקדת להאצת חיבורם של צרכנים .פוטנציאליים גדולים ובפרט מפעלים חיוניים. כמו כן, מומלץ כי רשות הגז ומשרד האוצר .יפעלו למימוש החזון שהם קבעו לחיבור צרכנים בפריפריה הגיאוגרפית של ישראל למקור .אנרגייה קבוע וזול - גז טבעי - באמצעות חיבור לרשת החלוקה. .מעיון בהחלטות הוועדה לתיאום תשתיות עולה כי הוועדה נותנת סעד לחברות החלוקה .כשאלה פונות אליה. נמצא כי במועד סיום הביקורת חברות החלוקה אינן מרבות להשתמש .בכלי זה. מאז הקמתה בשנת 2016 התכנסה הוועדה שבע פעמיםודנה בסכסוכים בין .חברות החלוקה לחברות תשתית ורשויות מקומיות. עוד עולה מהבדיקה כי במשך כשנתיים .וחצי, מינואר 2019 ועד יוני 2021309 , לא היו מינויים בתוקף לחברי הוועדה, ולכן הוועדהלא .התכנסה. מנובמבר 2021 אין קוורום לוועדה מאחר שאין לה יו"ר. .מומלץ כי רשות הגז תעודד את חברות החלוקה לעשות שימוש תדיר יותר בכלי של הוועדה .לצורך פתרון סכסוכים שהן מתקשות ליישבם בדרך אחרת. על משרד האוצר למנות יו"ר .לוועדה ולדאוג לכך שיהיו מינויים בתוקף לכלל חברי הוועדה. . מהאמור לעיל עולה כי חברות החלוקה נתקלות בהתנגדויות להנחת הקווים מצד רשויות .מקומיות וחברות תשתית. .נמצא כי הליקוי תוקן במידה מועטה. .מומלץ כי רשות הגז תנגיש לחברות התשתית את כל המידע הנדרש בנוגע לפריסת רשת .החלוקה ותסייע לחברות החלוקה אם חברות התשתית אינן מש תפות עימן פעולה די .הצורך. .עוד מומלץ כי משרד האנרגייה, רשות הגז, מינהל התכנון, רמ"י, רשויות מקומיות וחברות .ממשלתיות העוסקות בתשתית, כגון נת"י, חברת נתיבי תחבורה עירוניים בע"מ (להלן - .נת"ע), חברת תשתיות אנרגי יה בע"מ (להלן - תש"א) ורכבת ישראל, יפעלו לשיפור .התהליכים התכנוניים והבירוקרטיים בפריסת תשתיות בכלל ובפריסת רשת החלוקה .בפרט. כן מומלץ כי רשות החברות הממשלתיות תנחה את החברות הממשלתיות העוסקות .בתשתית לפעול להגשמת מטרה זו. .העלויות העודפות, לרבות בגין אובדן ההכנסות עקב אי- עמידה באבני הדרך לתשלום בגין .הקמת מתקני ה- PRMS שמומנה באמצעות רשת ההולכה, מסתכ מות בכ-182 מיליוןש"ח, .מהם כ-96 מיליון ש"ח בהתאם לעקרונות מכרזי רישיונותהחלוקה ו-86 מיליון ש"ח אשר .הועמסו על תעריף ההולכה בשל אי-התממשות תחזיות הביקוש עד כה ובשל אי -ההגעה .לאבני הדרך שקבעה מועצת הגז108 . .נוסף על הסיוע הישיר, שהסתכם בכ-234 מיליוני ש"חמתקציב המדינה, הסיוע העקיף .לחברות החלוקה הסתכם בסך של כ-235 ,מיליון ש"ח182 מיליון ש"ח מתוך סיוע זה אלו .עלויות עודפות שהושתו על הציבור באמצעות תעריף הולכת הגז109. .מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי עד מועד הפסקת מסלול המענקים אושרו מענקים .ל-176 צרכנים. 149 צרכנים קיבלו בפועל מענקים, בתקציב כולל של 61 מיליון ש "ח, שהם .כ-51% מכלל תקציב המענקים. עלה כי 82 מ-149 המפעלים שקיבלו מענקים (כ-55% ) .לא חוברו לרשת החלוקה. .אף שרישיונות החלוקה ניתנו לראשונה חמש שנים לאחר רישיון ההולכה ואף שרישיונות .החלוקה וההולכה ניתנים לתקופה של 30-25 שנים, רשת החלוקה התפתחה בקצב איטי .יחסית ליעדים שהציבה הממשלה ובהשוואה לפיתוח מערכת ההולכה. .מהאמור לעיל עולה כי המודל הכלכלי של רשת החלוקה, ובפרט הקשיחות בעדכון .תעריפי החלוקה; היעדר צרכני עוגן; והיכולת לגבות תעריפים בגין שימוש בפועל בלבד, .לעומת המודל הכלכלי של מערכת ההולכה, עלולים להפחית את הכדאיות הכלכלית .שבהרחבת פריסת הרשת. יצוין כי עיקרי מודל זה נקבעו במכרזי החלוקה והיו ידועים למי .שנטל בהם חלק. .עד מ ועד סיום הביקורת בחנה רשות ההשקעות את יעילות מסלול המענקים פעם אחת , ביולי .2017 ,ומאז לא בוצעה בחינה של יעילות המסלולים . עם זאת, רשות הגז ביצעה כאמור סקירה .של מימון עלויות ההסבה לגז טבעי באוגוסט 2021 ; רשות ההשקעות ורשות הגז קידמו .התאמות של הוראת המנכ"ל וביצוע שינויים נדרשים בה כמה פעמים , בהתאם לתוצאות בחינת .יעילות מסלול המענקים משנת 2017 וסקירת מימון עלויות ההסבה משנת 2021 . .משרד מבקר המדינה ממליץ כי רשות ההשקעות תמשיך לבחון מדי פעם בפעם, בשיתוף .רשות הגז, את יעילות מסלול המענקים ואת סכומי הסיוע המוענקים לצרכנים, ועל פי .הצורך תקדם התאמות ושינויים נדרשים בטיוטה. זאת כדי להגדיל את מספ ר הצרכנים .ברשת החלוקה ואת צריכת הגז הטבעי לעומת דלקים מזהמים יותר. תמונת המצב היא שפיתוח רשת החלוקה מתבצע באיטיות. בדצמבר 2021 היה שיעור .הצרכנים שצרכו בפועל גז טבעי ברשת החלוקה 22% בלבד מהיעד שנקבע בהחלטת .הממשלה לשנת 2020 , וזאת אף שהמדינה השקיעה בכךכ-537 מיליון ש"ח. עלה כי40% . ( מהשקעות המדינה עד כה217 מיליון ש"ח מ-537 מיליון ש"ח), הם לא בהתאם לעקרונות .שנקבעו במכרזים של רישיונות החלוקה. המדינה השקיעה עד כה כ -37% מהיקף .ההשקעה הכולל ברשת, וזאת בהנחה שתקציבי המדינה לא נכללו בדיווחי החברות על .השקעותיהן113 .עוד עלה כי עד שנת 2030 המדינה צפויה להשתתף במימון הקמת רשת .החלוקה בעוד כ-480 מיליון ש"ח- מתקציב המדינה ומההכנסות של נתג"ז 114 . . בביקורת זו עלה כי עד דצמבר2021 צרכו גז טבעי בפועל רק כ- 22% ממספר צרכני רשת .החלוקה לפי היעד שנקבע לשנת 2020 'בהחלטת הממשלה מס352. אי- העמידה ביעד .שנקבע, שיעור הצרכנים שצרכו גז טבעי בפועל, הפחתת היעד ב -50% ודחייתו בחמש שנים .- כל אלה צפויים להביא לאובדן חיסכון במשק בסכום של כ- 0.8 - 1.9 .מיליארד ש"ח .מומלץ כי משרד האנרגייה יבחן את כלל הנתונים הנדרשים לצורך גיבוש תחזית ביקוש .מעודכנת, ינתח את תוכניות הסיוע השונות שגובשו ואת השפעתן, ובהתאם יגבש תוכניות .להשלמת פיתוח רשת החלוקה ויפעל ליישומה. משני מקרי הבוחן עולה כי צרכני עוגן, שאמורים היו להגדיל את הכנסות חברות החלוקה .ולייצב את הכנסותיהן, בחרו להפחית את צריכתם בשיעור ניכר בהשוואה לראשית .הצריכה ובהשוואה להסכם החלוקה עליו הם חתמו ואף להתנתק מרשת החלוקה. מקרים .אלה ממחישים את התנודתיות בהכנסות של חברות החלוקה, תנודתיות העלולה לפגוע .בפריסת הרשת, בין היתר בשל היעדר מנגנון המבטיח התקשרות ארוכת טווח בין הצרכנים .לחברות החלוקה או פיצוי הוגן במקרה של הפסקת ההתקשרות. .מומלץ כי רשות הגז תבחן את התנאים המסחריים שהיא קבעה בין חברות החלוקה .לצרכנים. מומלץ כי משרד האנרגיה ורשות הגז יבחנו אם חברות החלוקה מבצעות את חלקן בפיתוח .רשת החלוקה ובקצב שהתחייבו עליו בקבלת הרישיון באופן תדיר ויזום, לשם זיהוי חסמים .וטיפול בהם. עוד מומלץ כי רשות הגז ת דרוש מכלל החברות את היקפי ההשקעה שלהן .באופן עיתי וסדור ותתקף המידע הקיים בידה אודות היקפי ההשקעות , גם לצורך גיבו ש .תוכניות סיוע שונות. .עלה כי שתי הבקשות לעדכוני תעריפים שהגישו חברות החלוקה בשנים 2013 ו-2018 .נידונו בחלוף שלוש שנים ב שנת 2016 - ובשנת 2021 בהתאמה, בשל העדר קוורום .והתמשכות דין ודברים בין המועצה לחברה מגישת הבקשה. .על מועצת הגז לדון בבקשות המוגשות בפניה בסמוך למועד הגשתן. מומלץ כי מועצת הגז .תבחן את הצורך בקביעת לוחות זמנים לטיפול בבקשות חברות החלוקה לעדכון תעריפים .ובהתאם לממצאי בחינתה תפרסם לוחות זמנים אלו. .לצד האמור , מבקר המדינה מציין לחיוב את שינוי החקיקה שהובילו אגף תקציבים במשרד .האוצר ורשות הגז כדי לייעל את מנגנון עדכוני התעריפים ברשת החלוקה. .לפיכך, העלות הכוללת שחברות החלוקה נדרשות לשאת בה בגין העלות הנורמטיבית .וההפרשים המותרים לגבייה בגין 14 ,המתקנים שהוקמו וארבעת המתקנים שצפויים לקום .היא כ- 172 מיליון ש"ח 161 , בשעה שהיקף ההשקעה הכולל שהן התחייבו לו ברישיונות הוא .כ-790 .מיליון ש"חמשכך , חלקם היחסי של מתקני ה - PRMS בהשקעת החברות הוא כ- 22% . . נמצא כי תחזיות הביקוש שרשות הגז התבססה עליהן היו אופטימיות למדי, תחזיות שהיוו בסיס .להנחיית הרשות את חברות החלוקה להצטיידות במתקני PRMS שחלקם בהשקעה הכוללת .ברשת מוערך בכ - 20% . במחצית מהמתקנים שבדקמשרד מבקר המדינה, הספיקה נמוכה .ממחצית מהספיקה המרבית. כמו כן, בשישה מתוך 14 המתקנים הראשוניםלא הועבר תשלום .בגין 80% מהעלות שבה נושאות חברות החלוקה, מה שמעיד על היקף צריכה נמוך במתקנים .אלה (שכן אבני הדרך המאוחרות לתשלום נגזרות מהיקף הצריכה במתקנים). .עוד נמצא כי חברות החלוקה נושאות רק בכ-59% מעלויות הקמת מתקני ה- PRMS ,בפועל .ושעל אף השנים שחלפו מאז קבעה המועצה את העלות הנורמטיבית בגינם, ועל אף .הפערים שנמצאו בין העלות שהוערכה לעלויות בפועל, היא לא עדכנה את העלות .הנורמטיבית בגינם. .השקעה בציוד בקיבולת עודפת בהשוואה לספיקה במתקנים בפועל , מייצרת עלויות עודפות .לחברות החלוקה וכן עלויות עודפות שמגולגלות אל תעריפי ההולכה נוכח הפער בין העלויות .שנחזו לעלויות בפועל ונוכח אי - העמידה באבני הדרך שנקבעו לתשלום לפי היקפי הצריכה. .מומלץ כי רשות הגז ומשרד האנרגייה יבחנו, על פי הסקר האחרון משנת 2019 ובתוך .הפנמת המגמות ו השינויים שניכר שצפויים במשק הגז הטבעי, את הספיקות החזויות .במתקני ה- PRMS שעוד נמצאים בתכנון. עוד מומלץ כי רשות הגז ומשרד האנרגייה יבחנו .את העלות הנורמטיבית שנקבעה עבור מתקני ה- PRMS .שברשת החלוקה נוכח ממצאים אלה, מומלץ כי משרד האנרגייה יבחן את כלל הנתונים הנדרשים לצורך .גיבוש תחזית ביקוש מעודכנת, ינתח את תוכניות הסיוע השונות שגובשו ואת השפעתן , .ובהתאם יגבש תוכניות להשלמת פיתוח רשת החלוקה ויפעל ליישומה. עוד מומלץ כי .משרד האנרגיה ידאג שמדיניותו מתואמת עם יחידות הסמך שלו ובפרט עם רשות הגז, וכי .החלטות רשות החשמל והחלטות רשות הגז ישתלבו אלה עם אלה. נוסף על כך, מומלץ .כי משרד האנרגייה יוודא כי מענקי הסיוע הממשלתי והיעדים החדשים שהוא הציב לפיתוח .הרשת תואמים את החלטותיו בנושא האקלים ואת המדיניות של משרדי הממשלה האחרים .שלהם השפעה על פיתוח הרשת, כמו המשרד להגנת הסביבה ומשרד התחבורה. .הגז הטבעי הוא מקור האנרגייה העיקרי, הזמין והנקי ביותר העומד לרשות מדינת ישראל .בשלב זה. על משרד האנרגייה, בשיתוף עם משרדי האוצר, הכלכלה והגנת הסביבה, .לנצל את חלון ההזדמנויות שנותר לניצול גז טבעי, לקדם את השימוש במשאב זה ולפתח .את רשת החלוקה בצורה מיטבית בהתאם להחלטות הממשלה, כל זאת לשם חיסכון .בעלויות האנרגייה לתעשייה היצרנית בישראל ולצמצום זיהום האוויר . .המעבר לשימוש בגז טבעי כמקור אנרגייה מרכזי בישראל הוא מיזם בעל חשיבות לאומית .בשל יתרונותיו הכלכליים, המדיניים והסביבתיים. ואולם יותר מעשור מראשית פרויקט .רשת החלוקה נמצא כי הפרויקט מתקדם בקצב איטי לעומת התכנון והתחזיות. תחזיות .הביקוש של חברות החלוקה ורשות הגז בראשית הפרויקט, שעל בסיסן גובשו יעדים .לפריסת הרשת בהמשך, לא התממשו הן בנוגע למספר הצרכנים והן בנוגע להיקף .הצריכה. אי-התממשות תחזיות הביקוש נובע בין השאר מהתמשכות הפרויקט מעבר .ללוחות הזמנים שנקבעו ברישיונות וליעדים שהציבה הממשלה בנוגע להשלמת הפריסה, .בשל עיכובים בירוקרטיים של חברות תשתית ורשויות מקומיות, עניינים הנוגעים ל תיאום .העבודה עם חברות החלוקה; התרחשותם של שינויים טכנולוגיים במשק האנרגייה; .וקביעת יעדים שאפתניים למעבר לכלכלה דלת פחמן. .הסבת מגזרי ביקוש חדשים , כגון מגזר התחבורה הכבדה והמגזר הביתי, לשימוש בגז .טבעי, שהייתה עשויה להגביר את הביקוש לגז טבעי ברשת החלוקה, נעשתה באיטיות כך .שנכון לסיום הביקורת יישוב אחד וארבע שכונות מגורים בלבד חוברו לרשת החלוקה ואין .תחנת תדלוק בגז טבעי שחוברה לרשת החלוקה. ההסבה האיטית של מגזרים אלו לצד .ושינויים טכנולוגיים בתמהיל מקורות האנרגייה ובמשק הגז הטבעי בפרט מעלים ספק לגבי .היתכנות ההסבה בהיקף משמעותי. כל זאת, בשעה שהמודל הכלכלי שברישיונות .החלוקה נותר קשיח למדי למרות שינויים אלו. ואולם המודל הכלכלי שנקבע ברישיונות .החלוקה היה ידוע לחברות החלוקה בשלב הגשת ההצעות למכרזים . זאת ועוד, מגבלות .המודל הכלכלי אינן גורעות מקיום התנאים והחובות שנקבעו ברישיונות. .המדיניות הממשלתית הייתה כי רשת החלוקה תיפרס ותמומן באמצעות חברות פרטיות .בלבד. נוכח קשיים שונים שהתגלו וכדי לקדם את פריסתה של הרשת, החליטו משרדי .האנרגייה והאוצר לסייע לחברות החלוקה באמצעות מענקי סיוע שונים. על אף הסיוע .שהעבירו משרד האנרגייה, משרד הכלכלה ונתג"ז, הן לפיתוח רשת החלוקה והן לסיוע .לצרכני הקצה עד כה, בסכום של כ-537 מיליון ש"ח327 , ואף שעוד צפויים לעבור מתקציב .המדינה ומתקציביה של נתג"ז עוד כ-480 מיליון ש"ח328 - פרויקט רשת החלוקה אינו עומד .ביעדים שקבעה הממשלה ובתחזיות בראשית פיתוחה של הרשת. בביקורת זו עלה כי עד .דצמבר 2021 צרכוגז טבע י בפועל רק כ -22% ממספר צרכני רשת החלוקהלפי ה יעד .שנקבע ל שנת 2020 בהחלטתה ממשלה מס' 352. אי -העמידה ביעד שנקבע, שיעור .הצרכנים שצרכו גז בפועל, הפחתת היעד ב-50% ודחייתו בחמש שנים- כל אלה צפויים .להביא לאובדן חיסכון במשק בסכום של כ -0.8 - 1.9 .מיליארד ש"ח .מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי עד מועד סיום הביקורת לא החיל שר האנרגייה .את נושא הוועדה לתיאום תשתיות על תאגיד שהוקם בחוק, למשל תאגיד מים וביוב. כמו .כן, לוועדה אין סמכות כלפי גופים מסוימים, כגון תאגידים עירוניים. .במועד סיום הביקורת חוברו לרשת חלוקת הגז הטבעי ארבע שכונות מגורים וכן יישוב .שבעבר היה מחובר ברובו בצנרת למאגר גז יבשתי ועתה הוסב לרשת החלוקה - כולם .באזור הנגב, ושלא במסגרת הניסוי280 . .עלה כי עד למועד פרסום התקן בינואר 2022 התנגדה רשות הכבאות למתן היתר לבניינים .שחוברו לגז טבעי והדבר גרם לעיכוב בחיבור מתחמי בניה לשכונות ובמבני מגורים.
.בהתאם לחוק התכנון והבנייה, באתר המרשתת של מינהל התכנון במשרד הפנים יש מידע .בנוגע לכלל תוכניות המתאר במרחב. ואולם המידע בדבר המקום בפועל של תשתיות .שהוקמו, הנדרש לצורך תכנון התוואי של רשת החלוקה, אינו מרוכז במערכת כלל-ארצית , .אלא מצוי בידי רשויות הרישוי וחברות התשתית. יצויין כי חלק מהמידע הוא מידע מסווג .שלא ניתן לפרסמו במרשתת. .נמצא כי הליקוי לא תוקן.