המשרד לשוויון חברתי . השבת זכויות ורכוש של נספים ושל ניצולי שואה שהוחרם במדינות אירופה בתקופת השלטון הנאצי ושותפיו משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעילות הנציגויות בחו"ל בהנחיית השליח המיוחד בניסיון לשכנע מדינות במזרח אירופה לאמץ את הדגם הסרבי בחקיקה המסדירה היבטים שונים של השבת הרכוש היהודי. מומלץ כי משרד החוץ ימשיך במאמציו לשכנע את כלל המדינות הרלוונטיות לאמץ חוקים דומים. מן הממצאים עולה כי ת וכניות העבודה הבין -משרדיות לא עמדו במבחן התוצאה שהוגדרה להן. נוכח הקשיים המדיניים בהשגת היעדים, מומלץ כי המשרד לשוויון חברתי יקבע בהתייעצות עם הגורמים הנוגעים בדבר במשרדי הממשלה יעדים מדידים ובני השגה בתוכניות העבודה השנתיות, לרבות בנוגע למדינות המיקוד, ויפנה את משאביו למימושם. מומלץ כי המשרד לשוויון חברתי ישלים את הדיונים הבין -ממשלתיים להקמת פלטפורמה דיגיטלית ויפעל לקבלת כל המידע הרלוונטי ממכון ESLI. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעילותם של משרד החוץ בשיתוף המשרד לשוויון חברתי כמפורט בתגובותיהם. בהמשך למשאים ומתנים האמורים, ראוי שרעיון הקמתן של קרנות הנצחה וחינוך מכספי הרכוש היהודי ללא יורשים יורחב למדינות ולקרנות נוספות. מומלץ כי המשרד לשוויון חברתי יפעל בשיתוף משרד החוץ לשימור פעילותו עם מחלקת המדינה של ארה"ב ולתיאומה בעניין המשך יישומו של חוק JUST ופרסום דוחות עתידיים מכוחו. מומלץ כי המשרד לשוויון חברתי יפעל לחידוש ההידברות לשם גיבוש האמנה בין המדינה ובין ועידת התביעות. עד שנת 2017 לא הקים המשרד לשוויון חברתי מערך לניהול משא ומתן עם מדינות אירופה המגובה בעבודת מטה מסודרת כנדרש בתוכנית האסטרטגית משנת 2008 . מומלץ כי המשרד לשוויון חברתי ימנף את הניסיון שרכש בטיפול באוסף גורליט שנועד לקדם את איתור יורשיהם של פריטי אומנות גזולה מגרמניה , ויפעל לעודד מדינות נוספות לאתר פריטי אומנות שנבזזו מיהודים בתקופת השואה , לצד השקעת מאמץ באיתור יורשיהם. במסגרת פעילות זו ראוי לכלול גם את איתורם ואת השבתם מאירופה של חפצי יודאיקה - ספרי תורה, תשמישי קדושה ואוצרות תרבות יהודית. בכינוסי הפורום הגלובלי שהיו בירושלים בשנים 2015 ו-2018 , וגם באירוע לציון75 שנה לשחרור מחנה ההשמדהאושוויץ -בירקנאו שהתקיים בינואר 2020, לא העלה משרד החוץ לדיון סוגיות הנוגעות לביטויים אנטישמיים אשר פורסמו בתגובה לטיפול בהשבת הרכוש היהודי במסגרת הצהרת טרזין. מומלץ כי משרד החוץ ינחה את הנציגויות במדינות הרלוונטיות באירופה לעקוב אחר ביצוע ההבנות בינן ובין הגורמים המינהליים המקומיים בנוגע להסרת המכשולים הביורוקרטיים המקשים על תהליכי התביעה של ניצולים ויורשיהם , ויעדכן את הציבור עם הסדרתם. נמצא כי המשרד לשוויון חברתי טרם גיבש אמנה להסדרת מערכת היחסים בין מדינת ישראל לבין ועידת התביעות. מומלץ כי המשרד לשוויון חברתי יביא לידיעת הממשלה את העובדה כי ועדת המנכ"לים אינה מתכנסת ויבקש את בחינתה ואת הכרעתה בדבר הקמת מנגנון חלופי לגיבוש מדיניות בנושא. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את ההישגים שהשיג עד כה המשרד לשוויון חברתי בתחום הקצבאות והפנסיות לניצולים. עם זאת, ובשים לב ליעדים ולאמצעים שנקבעו למשרד בתוכנית האסטרטגית בתחום השבת הרכוש היהודי, מוצע למשרד לשוויון חברתי לבחון בשיתוף עם הגורמים הנוגעים בדבר, ובפרט משרד האוצר ונציבות שירות המדינה, את האפשרות לעבות את המערך הארגוני העוסק בנושא השבת הרכוש , באמצע ות העסקת מומחים או רכישת שירותים מקצועיים. מטרתם המוצהרת הן של התוכנית האסטרטגית והן של הפרויקט הייתה להעמיד כלים ומידע עבור הגורמים הממשלתיים והגורמים החוץ -ממשלתיים העוסקים בהשבת רכוש יהודי ועבור יורשים פוטנציאליים. מטרה זו הושגה באופן חלקי. נוכח זאת מומלץ, כי המשרד ישתף גופים ממשלתיים רלוונטיים נוספים במידע הגולמי שצבר, ובפרט את גורמי משרד המשפטים הנוגעים בדבר (ראו להלן) ויבחן דרכים חוקיות להעמדת ה מידע ליורשים פוטנציאליים, בשים לב למגבלות שנוצרו בעת איסוף המידע. הבדיקה העלתה כי משנת 2010 ואילך לא עדכן המשרד לשוויון חברתי את הנתונים האמורים ולא ערך אומדנים של שווי הרכוש היהודי הפרטי והקהילתי במלואו, בניכוי סכומי הפיצויים ששולמו. משרד מבקר המדינה מציין כי עדכון האומדנים, בחלוף עשור, לשם תיקוף הנתונים וטיובם, יכול שיועיל גם לצורכי משא ומתן. מומלץ אפוא כי המשרד לשוויון חברתי ישקף לציבור את הנתונים על אודות שווי הרכוש היהודי הפרטי והקהילתי הנדון בין הממשלות, ויעדכן את האומדנים, לשם תיקופם. נמצא כי המידע הגולמי שהתקבל מהפונים במסגרת הפרויקט לא זכה לטיוב ולעיבוד, והמשרד גם לא שיקף לציבור את המידע ואת משמעויותיו. מומלץ כי המשרד לשוויון חברתי ישקול שיתוף פעולה עם גופים מקצועיים, ובכללם "יד ושם", לצורך טיוב ועדכון של מאגרי המידע וכן לצורך גיבוש תוכנית עבודה בנושא לשנים הקרובות. על אף החלטת הממשלה משנת2009 , נמצא כי הגופים המינהליים שעסקו בהשבת הרכוש היהודי באירופה לא עסקו בנושא השבת הרכוש היהודי שהוחרם במדינות צפון אפריקה בתקופת השואה. משום כך ראוי שהמשרד לשוויון חברתי יחדש את פעילותה של המועצה ויקבע את הרכבה, כדי לקבל ממנה המלצות למדיניות בנושא השבת זכויות ורכוש מכל הסוגים, שנגזלו בתקופת השואה ולאחריה באירופה ובצפון אפריקה. עד מועד עדכון ממצאי הביקורת בינואר 2021 לאהתקיים בין המשרד לשוויון חברתי ובין האפוטרופו ס הכללי שיתוף פעולה בתחום מיפוי הרכוש היהודי ב מדינות הרלוונטיות באירופה ואיתור יורשיו - אף על פי שאלו הוגדרו כיעד בתוכנית האסטרטגית של המשרד. התוכנית האסטרטגי ת הציבה כאמור יעד של השבת הרכוש היהודי הפרטי ו כן לאפשר "לאזרחי ישראל לתבוע את רכושם". אם המשרד לשוויון חברתי סבור שאינו מתאים לביצוע המשימה במישור הפרטני, מומלץ שיעביר לאגף האפוטרופוס הכללי במשרד המשפטים את הטיפול ברכוש היהודי הפרטי בחו"ל בתחום איתור בעלי הזכויות והיורשים, שהם אזרחי ישראל. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את יוזמת המשרד לשוויון חברתי לקידום חקר המוצאות והשבת חפצי אומנות שהיו בבעלות יהודית בגרמניה, אשר הניבה עד כה הישגים מסוימים. עם זאת, לא נמצא כי פריטי אומנות גזולה אכן הושבו לניצולים וליורשיהם. מוצע כי המשרד לשוויון חברתי בשיתוף גורמי משרד המשפטים יוסיפו לעקוב אחר התפתחויות מדיניות אשר יאפשרו התקדמות דיפלומטית-משפטית בנושא זה. .השלטון הגרמני הנאצי הביא שואה על העם היהודי, שמנה לפני מלחמת העולם השנייה באירופה כ-10 מיליון נפש. בשנים1933 - 1945 עסקו הנאצים ועוזריהם גם בשוד נכסיהן של הקהילות היהודיות ובגזל רכוש ם של יחידים ושל משפחות, אשר נרצחו ברובם הגדול. שווי הרכוש הגזול (הפרטי והקהילתי) הוערך לפי אומדנים שונים, נכון לשנת 2010, ב-212 מיליארד דולר או ב-673 מיליארד דולר. מאז שנת1991 ראו ממשלות ישראל בפעולה למען השבת הרכוש היהודי חובה מוסרית ועשיית צדק היסטורי. בשני העשורים החולפים קיבלה הממשלה כמה וכמה החלטות בנושא זה, אך לא הקפידה על יישומן המלא. המשרד לשוויון חברתי הופקד בשנת 2007 על ריכוז הטיפול בהשבת הרכוש היהודי, אולם תוכנית אסטרטגית רב-שנתית שגיבש באותה עת בנושא ואשר אושרה על ידי ועדת שרי ם בשנת 2008, לא הוצאה לפועל ברובה. המשרד נשא באחריות לטיפול בנושא ואף נחל הצלחה בהיבטים מסוימים עם שותפיו ממשרדי הממשלה ומקרב הארגונים החוץ - ממשלתיים, אך הישגיו בתחום השבת הרכוש היהודי לא תאמו את היעדים שהציב בתוכנית האסטרטגית האמורה. במצב הקיים, המשרד לשוויון חברתי אינו משתף גופים ממשלתיים וחוץ-ממשלתיים בפרטי הנתונים שהניב הפרויקט שבו היה המשרד מעורב בתחום איתור הנכסים, והוא אף לא הפיק מנתונים אלה מידע מעובד ומתוכלל אשר עשוי לשמש לשם כך. בשנת 2017 גיבשו המשרד לשוויון חברתי ומשרד החוץ תוכנית עבודה בין -משרדית לפעילות דיפלומטית ממוקדת בחמש מדינות יעד, אך תוכנית זו לא מומשה ברובה מסיבות התלויות בין היתר בגורמי חוץ. משנת 2015 ואילך הממשלה אינה עוקבת אחר פעילות המשרד לשוויון חברתי בעניין השבת הרכוש היהודי. נוכח ממצאי דוח זה, ראוי שהמשרד לשוויון חברתי יביא לידיעת הממשלה את הישגי פעילותו עד כה לצד הקשיים שעמם הוא מתמודד, לרבות בעניין כינוסה של ועדת המנכ"לים, כדי שהממשלה תגבש מדיניות עדכנית ותנחה את הגורמים המתאימים כיצד להמשיך ולקדם את הטיפול בנושא. בשנת 2020 חיו ברחבי העולם כ- 400,000 ניצולי שואה, מהם כ- 190,000 בישראל. בשנת 2019 נפטרו כ - 15,000 ניצולים בישראל. לאור מחויבותה המוסרית והלאומית של הממשלה לפעול להשבת הרכוש היהודי, מומלץ שהמשרד לשוויון חברתי ומשרד החוץ יציגו לפני הממשלה תוכנית אופרטיבית כוללת, שתתייחס לשיח הבילטרלי עם כל אחת מהמדינות הרלוונטיות באירופה ולשיח המולטילטרל י עם האיחוד האירופי על בסיס הנתונים האמורים, תוך שותפות עם מדינות נוספות וגורמים בין-לאומיים אחרים הפועלים בתחום. נמצאו קשרים בין היבטים מסוימים של תופעת האנטישמיות באירופה ובין הימנעותן של מדינות במזרח אירופה החתומות על הצהרת טרזין מיישום הכללים המנחים להשבת הרכוש היהודי. ראוי שבמסגרת המאמץ הגלובלי למאבק בתופעת האנטישמיות, שאותו מרכזת מדינת ישראל, יבוא לידי ביטוי גם גינויָן של תגובות אנטישמיות הנובעות מהדרישה להשיב את הרכוש היהודי כפי שנקבע בהצהרת טרזין. שינוי המדיניות של הממשלות הזרות בעניינים האמורים יכול להיעשות באמצעים דיפלומטיים, ואולם מאז פורסמו הכללים המנחים ביוני 2010 , טרם מיצה משרד החוץ את האמצעים הדיפלומטיים וההסברתיים העומדים לרשותו כדי לקדם את יישומה של הצהרת טרזין.
נמצא כי בשלוש מבין חמש מדינות המיקוד לא הוגשמו היעדים שנקבעו בתוכניות העבודה, וכי בשתי מדינות הוגשמו היעדים הנדרשים באופן חלקי.