משרד הכלכלה והתעשייה . אכיפת חוקי העבודה - משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה הביקורת העלתה כי אין ספר נהלים ליחידת האכיפה, ישנם נהלים אולם הם ללא תאריך וללא אישור של גורם בעל סמכות במשרד, ולכן לא ברורה תקפותם. ישנם מסמכים שמתייחסים אליהם כאל נוהל, אולם אין בהם מאפיינים (נייר רשמי של משרד התמ"ת) המצביעים על כך שמדובר בנוהל שאושר. אכיפת חוקי המגן נעשתה ע ל ידי משרד התמ"ת ללא הקצאת כוח אדם מספיק, מבלי שייקבעו יעדי אכיפה כמותיים לענפי העסקה וקבוצות אוכלוסייה, ללא תכנית עבודה תקופתית וללא ניתוב תיקים בהתאם לסדר עדיפויות ומשך הזמן המומלץ לטיפול בתיק חקירה ותביעה. יש בכשלים אלה כדי לפגוע ביעילות ובמועילות של פעולות האכיפה. מצב זה מחייב את משרד התמ"ת לנקוט צעדים מתאימים להסרת הכשלים הפוגעים ביעילות ומועילות האכיפה. זאת כדי להבטיח שהגידול במספר העובדים העוסקים באכיפת חוקי המגן, עליו החליטה הממשלה בפברואר 2007 , ינוצל באופן מיטבי. בדיקת התיקים של המעסיקים האלה העלתה כי למעלה משנתיים לאחר פתיחת החקירה, ביול י 2007 , הסתיים הטיפול ב -23 תיקים: ב -20 מהם לא נמצאו ממצאים; בתיק נוסף לא נמצאו ראיות להוכחת אשמה; בשני תיקים הוטל קנס מנהלי. באשר לשני התיקים שהטיפול בהם טרם הסתיים: באחד הוגש כתב אישום והשני נמצא עדיין בטיפול יחידת האכיפה. המינהל מנסה למצוא דרכים להרחבת פעילות האכיפה במגזר המיעוטים: הפצת חומר הסברה בשפה הערבית בתקשורת הכתובה והאלקטרונית; חבירה לארגונים חברתיים הפועלים במגזר זה על מנת להסתייע בהם; גיוס בני מיע וטים כדי להסתייע בהם להרחבת הפעילות במגזר זה. היקף האכיפה הדל במגזר המיעוטים מצביע כי למרות המאמצים לפתח כלים להתמודדות עם הבעיה הקשה של אכיפת חוקי המגן במגזר זה, אין עדיין בידי משרד התמ"ת והמינהל מענה מתאים לכך. (ב) רק בפברואר 2007 החליטה הממשלה 20 ,בין השאר להורות לשר התמ"ת בשיתוף עם שר האוצר, להגדיל בשנים 2007 -2008 את כוח האדם במינהל בהדרגה, עד להוספה של 47 ( מפקחים ועובדי מטה23 מהם ליחידת האכיפה בשנת 2007), ו -69 ( סטודנטים שיעבדו במשרות זמניות 46 ליחידת האכיפה בשנת 2007 .). בעקבות החלטת הממשלה קבעה נציבות שירות המדינה תקנים למינהל אולם עד ספטמבר 2007 נקלט לעבודה ביחידת האכיפה עובד חדש אחד בל בד (לעומת התוספת שנקבעה - 23 עובדים) ו-30 סטודנטים (לעומת46.) הבדיקה העלתה כי עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2007 , משרד התמ"ת, יחידת האכיפה והלשכה המשפטית לא קבעו דירוג קדימויות שיבטיח שהטיפול בתיקים שאינם סובלים דיחוי יזורז, ולכן התיקים אינם מנותבים עדיין בהתאם לדחיפות הטיפול בהם. משרד מבקר המדינה מעיר כי קביעת סדר עדיפויות אין פירושה בהכרח גניז ת תיקים, אלא זירוז הטיפול בתיקים המועדפים. אדרבא, דווקא אי -קביעת סדר עדיפויות גרמה לגניזת תיקים שחלה עליהם התיישנות. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי תגבור כוח האדם העוסק באכיפת חוקי המגן אינו מבטל את הצורך בקביעת סדר עדיפויות וקדימויות בטיפול בתיקי חקירה ותביעה. (ג) ישנן חברות כוח אדם שהן גם חברות למתן שירותי שמירה, והן מקבלות רישיונות משני הגופים (יחידת ההסדרה והוועדה). לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום שמשרדי התמ"ת והמשפטים יבחנו את האפשרות להעביר בין הגופים מידע על המעסיקים האלה, כדי לאפשר שקילת המידע הרלוונטי בעת דיון בבקשה למתן רישיון. זאת בכפוף לתנאים להעברת מידע כזה כפי שנקבעו בחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א- 1981 ., והתקנות על פיו הבדיקה העלתה כי בשנים 2005 -2007 נקבעו כיעדים לאכיפה מוגברת קבוצות אוכלוסייה ומ עסיקים המועדים להפרת החוק (למשל, מגזר המיעוטים וקבלני שירותים), אולם בפועל לא הוצבו יעדי אכיפה כמותיים לפעילות ספציפית בקבוצות אלה. כך למשל, לא נקבע יעד כמותי למספר הפעילויות שיש לבצע בגין תשלום שכר נמוך משכר המינימום בקבוצות האוכלוסייה השונות. חלק מההמלצות יושמו במסגרת יישום החלטת הממשלה. בביקורת נמצא כי לא נעשה דבר בעניין החלטת הממשלה להקים מנגנון לטיפול יעיל ומהיר בתלונות נגד מעבידים. ועדת ההיגוי התייחסה לעניין זה כשהמליצה לשתף את ארגוני העובדים והמעסיקים לצד נציגי הממשלה בוועדה מייעצת לנושא הטלת עיצומים כספיים על מעסיקים שהפרו את חוקי העבודה. משרד מבקר המדינה מעיר כי עברו שלוש שנים מאז הקמת המינהל, ומערכת המחשוב הייתה צריכה כבר להיות מותאמת לדרישות יחידת האכיפה. (ב) אחד מיעדי המינהל בשנים 2005 -2006 היה אכיפת חוקי עבודה על ענף חברות שירותי שמירה וניקיון, שהן עתירות עובדים והפרת חוקי עבודה נפוצה בהן. למרות זאת, ב דיקת משרד מבקר המדינה העלתה בשנים האמורות מקרים שבהם התחיל הטיפול בתלונות בענף זה מחודשיים ועד שנה לאחר הגשת התלונה. שתי תלונות שהתקבלו בתחילת 2005 נמצאו עדיין בשלבי חקירה במועד עריכת הביקורת, אוגוסט 2007 ., כלומר כשנתיים וחצי לאחר הגשת התלונה משרד מבקר המדינה מעיר כי בדרכי הטפול הקיימות יש כדי לפגוע ביכולתו של המינהל להשיג יעד מרכזי שקבע בעניין אכיפת חוקי העבודה על ענף חברות שירותי שמירה וניקיון. בתשובת משרד התמ"ת למשרד מבקר המדינה בסוף דצמבר 2007 הודיעה יחידת האכיפה כי על פי בדיקתה, בשנת 2006 נבדקה עמידת המעסיקים בחובת תשלום שכר המינימום ל- 1,891 עובדים (כ- 0.8% מהפוטנציאל) לעומת 1,438 ,עובדים כפי שעולה מנתונים שפרסם המינהל ושנבדקו על ידי משרד מבקר המדינה. לדעת משרד מבקר המדינה, גם מספר זה אינו הולם את ההערכות על היקף הפרת תשלום שכר המינימום. משרד מבקר המדינה מעיר כי אינו חולק על חשיבות בדיקה זו, אולם שאלת עמידתו של המעסיק בתשלום שכר מינימום היא נשמת אפו של חוק שכר המינימום. לכן היה ראוי שבסיכום פעולתה השנתית של יחידת האכיפה יינתן מידע נפרד על כך. מנתוני המינהל עולה כי בשנת 2005 נפתחו243 תיקי חקירה בגין חוק שכר המינימום, ובשנת 2006 - 395 תיקי חקירה בלבד. יצוין כי בשנים 2003 -2006 לא חל שינוי מהותי במספר המפקחים ביחידת האכיפה. לדעת משרד מבקר המדינה, מדובר בהיקף נמוך מאוד של אכיפה, דבר הפוגע באפקט ההרתעה שהוא מטרת האכיפה. (א) משרד מבקר המדינה העלה כי ב-61 מתוך263 תלונות שנרשמו בחודשים ינואר-יוני 2005 לא צוינו תאריך פתיחת תיק הפעילות ומספרו. כ- 10% מהתלונות לא טופלו למעלה מששה חודשים. מבדיקת 22 תלונות במחוז ת"א נמצא כי10 .תיקים לא הוקלדו למערכת המחשב, כך שלא ניתן לעקוב ולבצע בקרה אחר מצבם כמו כן נמצא כי ב-24 מתוך182 ( תלונות 13% ) שנרשמו בחודשים ינואר-מרס 2006 לא צוין תאריך פתיחת תיק הפעילות ומספרו. יצוין כי מבדיקת תשע תלונות כאלה במחוז ירושלים והדרום עולה כי ביוני 2007 עדיין לא הוחל לטפל בשבע מהן, ומכאן שלמעשה תלונות אלה לא טופלו יותר משנה לאחר שהוגשו. משרד מבקר המדינה מעיר כי מערכת המחשוב היא כלי חשוב ביותר לבקרה על פעילות בכלל, ועל פעילות פיקוח בפרט. בהיעדר מידע מלא בדבר תהליך הטיפול נפגעת היכולת לקיים בקרה נאותה ולאתר תלונות שהטיפול בהן מתמשך יתר על המידה. לפיכך, על יחידת האכיפה לעדכן את מערכת המחשב בנתונים על תלונות על מנת שתוכל לעשות שימוש בדוחות בקרה.
(א) בעת בדיקת תיקי החקירה בידי משרד מבקר המדינה ביוני 2007 , כשנתיים בממוצע לאחר פתיחת תיקי החקירה, הסתיים הליך האכיפה והתביעה רק ב -17 ( תיקים 55% ( מהתיקים), מהם: עשרה תיקים 32% ) נסגרו ללא ממצאים, באחד מהם בוטל, בעקבות ערעור, קנס מנהלי שהוטל קודם לכן; ב -6 ( תיקים 19% ) הסתיים הטיפול בהטלת קנס; תיק אחד הסתיים בהתרעה. בהיבט של משך הטיפול נמצא ש-16 ( תיקים 52% ) טופלו יותר משנתיים, חלקם עדיין בטיפול. הנתונים מצביעים כי הליך הטיפול בתיקים נמשך זמן רב. רק חלק קטן מחקירותיהן של החברות האמורות העלה כי יש להענישן, אף שלפי הערכת המינהל רבות מהחברות למתן שירותי שמירה וניקיון מפרות את חוקי העבודה.