המשרד לשירותי דת . היעדרויות לא מדווחות של רבני ערים לצורכי נסיעות לחו"ל וליקויים נוספים בהתנהלותם האישית ככלל, עובד ציבור הנעדר מעב ודתו לצורך נסיעה לחו"ל אמור להסדיר את הרישום המינהלי של היעדרותו, בין היתר לצורך התחשבנות על ניצול ימי החופשה. לא ניתן להסכין עם מצב שבו אדם מתמנה לדיין ומקבל את כלל הסמכויות והשכר הנלווים לתפקיד, אך בהיעדר הנחיה ספציפית ביחס לרב עיר המשמש גם דיין, כל המעורבים מתנהלים כאילו נקבע לו פטור מדיווח סדור לגורם המינהלי על היעדרויותיו ומניהול רישום של ימי חופשתו. . משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת בתי הדין הרבניים על שאיפשרה קיומה של אי -בהירות בתחום המינהלי שבאחריותה אשר לרבני ערים המכהנים גם כדיינים. בכך איפשרה התנהלות שעלולה למנוע מן המדינה - ומנעה ממנה בעבר - רישום סדור של ימי החופשה שצברו עובדי ציבור כאלה לזכותם או לחובתם. הבדיקה העלתה כי תשע מועצות דתיות בלבד מנהלות כרטסת לרישום היעדרויות רב העיר35. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלות מרבית יושבי הראש של המועצות הדתיות, שאינם מנהלים כנדרש כרטסת ימי חופשה של רבני הערים ואינם מנכים על פי הצורך את ימי נסיעותיהם לחו"ל ממאזן ימי החופשה שלהם או משכרם. על יושבי הראש של המועצות הדתיות להקפיד על ניהול כרטסות ימי החופשה של רבני הערים כנדרש ולפי הוראות המשרד לשירותי דת, לרבות עמידה על ניכוי ימי היעדרות ממאזן החופשות או מהשכר, בהתאם לנסיבות. הביקורת העלתה כי שני בניו של הרב מועסקים כמשגיחי כשרות על ידי בתי עסק ברמלה מטעם המועצה הדתית; מצב זה עומד בניגוד לאיסור המפורש בנוהל כשרות ויוצר חשש לניגוד עניינים. בנוהל נקבע כי משגיחי כשרות שאינם מחזיקים בתעודת הסמכה נדרשים להשלים הסמכה תוך חצי שנה, ולא תופסק עבודתם. יצוין כי לבני הרב האמורים אין הסמכה של הרבנות הראשית לשמש משגיחי כשרות. משרד מבקר המדינה מעיר למועצה הדתית אילת ולמשרד לשירותי דת על שידעו על ניגוד עניינים המתקיים שנים רבות אצל רבה הספרדי של אילת ובנו ולא מנעו זאת. . נמצא כי צוות בדיקה כזה מטעם הרבנות הראשיתלא הוקם, וממילא לא בדק את הנושא. התלונות שהוגשו כנגד רב העיר הספרדי של קריית אתא משיקות לעילות המפורטות בחוק והמצדיקות לכאורה בחינת הצורך בטיפול משמעתי. ואולם בדיקת משרד מבקר המדינה ברבנות הראשית ובמשרד לשירותי דת העלתה כי הרבנים הראשיים והשר לא דנו באופן מסודר בתלונות ובמידע שקיבלו על ההתנהגות הבעייתית לכאורה של הרב מימון, לא נקטו כל פעולה וגם לא העבירו את המידע לשר הממונה - שרת המשפטים, לשם בחינת האפשרות להגיש קובלנה על התנהגותו. זאת ועוד, סגירת התיק נגד הרב מימון במשטרה מחוסר עניין לציבור ביולי 2016 ופתיחתו מחדש לחקירה בנובמבר 2017 מלמדות כי התנהלותו של הרב מימון לא נבדקה ולא טופלה זה שנים על ידי הגורמים הממונים על כך - לא במישור המשמעתי ולא במישור הפלילי. רב עיר הוא המנהיג הדתי של תושבי העיר היהודיים - מרא דאתרא. הלכותיו והתנהגותו אמורות להיות אות ומופת לדרך ארץ לקהל המאמינים בדרכו ולציבור בכלל , ועל כן חשוב להבטיח כי יהיו ללא דופי. נוכח חומרת התלונות שהוגשו נגד הרב מימון - ואף אם מצאה המשטרה שאין מקום לחקירה בגין ה תלונה שהוגשה ב -2014 , ועד שתתברר התלונה שהוגשה ב -2017 - ישצורך שהגורמים הממונים ימצו את כל ה כלים לבדיקת התלונות. במידת הצורך, עליהם גם למצות את שקבע החוק אשר לתלונות על רב עיר - אם קיים חשש כי התנהג שלא כהלכה או באופן לא הולם, יהיה נתון לשיפוטו של בית דין משמעתי. התנהלות לא מכובדת ולא מכבדת של רב עיר פוגעת במעמד רבני הערים כולם, בכבודם ובכבודה של הרבנות. התלונות הקשורות להתנהלות הרב מימון ולאופן תפקודו מחייבות את שרת המשפטים, השר לשירותי דת והרבנים הראשיים לקיים בחינה מעמיקה ולנקוט את הפעולות המתחייבות. מהאמור לעיל עולה טיפול לקוי לכאורה של משטרת ישראל בתלונה שהוגשה לה עוד באוקטובר 2014 על התנהלות הרב מימון, רב העיר הספרדי של קריית אתא - תלונה שטרם נחקרה עד תום. ואולם עיון בתיק החקירה העלה כי לא התנהלה חקירה מקיפה וממצה, שכן הרב מימון, נשוא התלונה, כלל לא נדרש למסור עדות, וכך גם המתלוננים לא נקראו למסור עדות, מעבר לתלונה שהגישו. בביקורת עלה שלמשרד היה ידוע על רבני ערים שאינם מתגוררים ביישוב שהם מכהנים בו, ואף על פי כן התמהמה בטיפול בכך במשך שנים רבות. יצוין כי רק לאחרונה, בדצמבר 2017 ,, הביאו המשרד ומשרד המשפטים בפעם הראשונה מאז נחקק החוק, להפסקת כהונתו של רב עיר שלא התגורר במקום כהונתו. להמחשת הדברים, להלן תיאור הטיפול של המשרד לשירותי דת בשלושה מקרים שבהם הגיע לפתחו מידע על רב עיר שאינו מתגורר בעיר כהונתו: משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את יוזמת רב העיר א' לשקף את היקף הזמן שהוא מקדיש לתפקידו כרב המועצה ולהתאימו לשיעור משרתו. דווקא מתוך כך עולה הצורך בהסדרה כוללת של הגדרת תפקידי רבני הערים אל מול עיסוקים נוספים שלהם, והצורך בהתאמת היקפי משרתם למכלול עיסוקיהם. עם זאת, ההסדר שלפיו מינה רב העיר א' רב אחר שישמש מחליפו בעת היעדרויותיו - הגם שאושר עוד ב-1997 בידי המועצה הדתית- לא אושר כנדרש בידי מועצת הרבנות הראשית42 , המוסמכת להסמיך רבנים למלא את תפקידי רב העי ר. כמו כן, על רב העיר א' להקפיד שהדיווחים על היעדרויותיו יימסרו בכתב למועצה הדתית. רב עיר אינו עובד מדינה, הוא נבחר בידי גוף בוחר. עם זאת, מהות תפקידו והעובדה שניתן לראות בו עובד ציבור מאפשרות לגזור לגביו הלכה דומה בעניין הנסיעות במימון חיצוני: כמו שרים, סגני שרים וראשי רשויות מקומיות, עליו להסדיר עם הייעוץ המשפטי הרלוונטי את נסיעותיו במימון גופים חיצוניים, כדי למנוע ניגוד עניינים ופגיעה בטוהר המידות ובמינהל התקין. ואולם בדיקת משרד מבקר המדינה במשרד לשירותי דת ובהנהלת בתי הדין הרבניים העלתה כי גורמים אלה לא הסדירו את נסיעותיהם לחו"ל של רבני ערים במימון שאינו ממשלתי, לרבות הרבנים שמשמשים גם דיינים; כל שכן הם לא התנו את אישור הנסיעות בבחינת יועץ משפטי, כדי למנוע מצב של ניגוד עניינים וקבלת טובות הנאה. לנוכח השכיחות הגבוהה של נסיעות רבני הערים לחו"ל, ולנוכח מטרות הנסיעות העולות מדיווחי הרבנים עצמם, על המשרד לשירותי דת והנהלת בתי הדין הרבניים להתקין הנחיה שלפיה על רבני הערים לדווח, בטרם נסיעה, ליועץ המשפטי של המשרד או של הנהלת בתי הדין הרבניים על נסיעותיהם לחו"ל שאינן במימון ממשלתי, לרבות מטרתן ומקור המימון. בכך תתאפשר בחינה של גורם מוסמך אם הנסיעות המתוכננות קשורות למילוי התפקיד ויבחן את סוגיית ניגוד העניינים האפשרי, כנהוג לגבי עובדי המדינה, שרים וסגני שרים. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את קבלת העיקרון האמור על ידי המשרד לשירותי דת והנהלת בתי הדין הרבניים. נוכח ממצאי הביקורת, עליהם להבהיר לאלתר לרבני הערים, וגם לרבני השכונות וההתיישבות, מהן המגבלות אשר למטרות הנסיעות לחו"ל ומימונן בידי גורמים פרטיים. משרד מבקר המדינה מעיר לרב העיר נס ציונה הרב צוריאל, שבשמשו יועץ לחברות העוסקות ביבוא ובהפצה של מוצרי מזון הוא הפר את החלטת מועצת הרבנות הראשית האוסרת על רב עיר לעסוק בפעילות זו. למעלה משמונה שנים מנסה הנהלת בתי הדין הרבניים למצוא פתרון שבתיקון החקיקה הראשית לבעייתיות הכרוכה בכפל התפקידים של רבני ערים המכהנים גם כדיינים, אך לשווא. על הנהלת המשרד לשירותי דת, הנושאת משנת 2015 באחריות על הנהלת בתי הדין הרבניים, לקדם פעולות על מנת להסדיר את הבעייתיות המובנית שנוצרת במצב שבו דיינים מכהנים גם כרבני עיר, לרבות תיקוני חקיקה ככל שנדרשים. משרד מבקר המדינה מעיר גם להנהלת בתי הדין הרבניים כי על אף קביעתו של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה דאז, עוד בתחילת 2009 , כי בסמכותה להנהיג שיטת רישום כנדרש, היא לא הסדירה דיווח ורישום של ימי חופשה של דיינים המכהנים כרבני ערים, ורבני ערים שכיהנו בעבר גם כדיינים לא נדרשו לדווח לה - וגם לא דיווחו - על ימי היעדרות, לרבות לצורך נסיעות לחו"ל שאינן קשורות לתפקידם כדיינים. כפי שצוין לעיל, משרד מבקר המדינה דוחה את עמדת רב העיר ט'. משרד מבקר המדינה מעיר לרב כי קבלת שכר בגין ימי היעדרות שאינם מדווחים כנסיעה בתפקיד, ובפרט למשימות הנגזרות מתפקיד רב העיר - כמוה, בלשון המעטה, כקבלת שכר ללא תמורה. עד מועד סיום הביקורת לא חיווה היועץ המשפטי של המשרד את דעתו בסוגיית אי-הדיווח של רב העיר ט'; בחודשים א פריל-מאי 2017 נסע הרב פעם אחת לחו"ל ולא דיווח על כך למועצה הדתית. נמצא כי שלושת חתניו של הרב ועקנין מועסקים כמשגיחי כשרות על ידי בתי עסק ביוקנעם עילית מטעם המועצה הדתית. מצב זה עומד בניגוד לאיסור המפורש בנוהל כשרות ויוצר חשש לניגוד עניינים. שניים מחתניו החלו לעבוד כמשגיחים ב-2004 , והשלישי החל לעבוד לאחר פרסום חוזר מנכ"ל ב-2010 בנושא מערך הכשרות, ובכלל זה איסור ניגוד עניינים. ניגוד העניינים במקרה זה חריף במיוחד משום היותו של רב העיר יוקנעם עילית גם ממונה על הכשרות בעיר וגם מפקח הכשרות מטעם המועצה הדתית. משרד מבקר המדינה סבור שיש לדחות את ההסבר שבתשובת רב העיר ד'; תשובתו משמעה אי -כיבוד דרישת הגורם השלטוני המופקד מטעם המשרד לשירותי דת על ניהול ענייניו המינהליים. על המועצה הדתית ד' לבדוק אם הנסיעות האמורות היו לצורכי עבודה, ובמידת הצורך לפעול לקיזוז ימי חופש ה מהמכסה הצבורה של הרב שבעבורם שולם לו שכר עבודה, ולחלופין קיזוז משכרו בגין ימים אלו. כאמור, כבר בספטמבר 2017, ושוב לאחר שמשרד מבקר המדינה הסב את תשומת הלב להעסקת קרובי משפחתם של עובדי מועצות דתיות במערך הכשרות, פנו מנכ"לי המשרד והרבנות הראשית לרבני הערים ולראשי המועצות הדתיות כדי שיפסיקו את התופעה. על המשרד ליזום מהלכים לאיתור מקרים של העסקת קרובי משפחה ולפעול בנ חישות להפסקתה. משרד מבקר המדינה מדגיש כי בדרך כלל יש כללים ברורים המנחים עובדי ציבור ואף נבחרי ציבור איך לפעול כדי שנסיעתם לחו"ל תוכר כנסיעה בתפקיד: עובדי ציבור נדרשים לאישור הממונים עליה ם, שרים נדרשים לאישור הממשלה או ראש הממשלה 14 וראשי רשויות מקומיות נדרשים לאישור מליאת הרשות כדי שתקופת ההיעדרות תיחשב ימי עבודה15. ,ככלל, הענקת סמכות לעובד ציבור או נבחר ציבור לקבוע על דעת עצמו וללא בקרה כלשהי, אילו מנסיעותיו ייחשבו נסיעה בתפקיד הייתה פותחת פתח מסוכן לניצול לרעה, ופוגעת הן ביכולת הממונים מטעם הציבור לפקח על התנהלות עובדי הציבור ועל הוצאת כספי המדינה, והן באמון הציבור במערכת כולה. .יוסף ויוער כי רב העיר אמור להדריך את המועצה הדתית מהבחינה ההלכתית ולשמש המנהיג הרוחני בכל ענייני הדת וההלכה במקום. חוק מגורי רבנים במקום כהונתם, התשס"ג -2002 , מחייב רב עיר לנטוע את שורשיו בקהילה שהוא מכהן בה. מדברי ההסבר להצעת חוק זה עולה כי הדרישה נקבעה מכיוון שמילוי חובתו של הרב לקהילתו כרוך במגע יומיומי עמה. כאשר החוק קובע קשר ישיר וחד-משמעי בין תפקיד לבין מקום מילויו - כפי שעולה מחוק זה - הרי הדבר מחייב שהשירותים שנותן בעל התפקיד יוענקו ישירות לתושבי היישוב הרלוונטי ובקשר אליהם; מכאן שעל פני הדברים, מי שיטען שביצע את תפקידו בעת שנעדר מאותו יישוב, עליו נטל הראיה שבכל זאת עסקינן בשירותים למען תושבי היישוב שהוא מופקד עליו. לפחות כמה מהמטרות שנמנו לעיל, קשה להגדיר כחלק מתפקידו של רב עיר לספק שירותי דת לתושבי עירו. יתר על כן, נסיעות רבנים לחו"ל לצורך גיוס תרומות למוסד תורני או חינוכי שהם מנהלים עשויות להיות בעייתיות, בין אם המוסד מצוי בעירם בין אם לאו; שכן נסיעה למען מוסד הנמצא בעיר עלולה להיחשב אפליה של מוסדות חינוך או מוסדות תורניים אחרים בעיר, שלרב העיר אין זיקה אישית אליהם. אף על פי כן, בביקורת עלה כי לעתים קרובות לא דיווחו רבני הערים למועצה הדתית על היעדרויות כאלו, ואם דיווחו על היעדרות צפויה, לא ביקשו כי תיחשב כחופשה, אף שלכאורה לא עסקו בעניינים הקשורים ישירות בתפקיד רב העיר, או לחלופין, לא ביקשו כי היעדרות זו תיחשב במניין ימי העבודה שלהם16. בולט מתוך כך חלל רגולטיבי - היעדר כללים המסדירים את נסיעות רבני הערים לחו" ל במסגרת תפקידם, לרבות מטרות הנסיעה המאושרות, מתכונת הדיווח עליה ומימונה. לחלל ריק זה נכנסו נסיעות רבנים שספק רב אם הן קשורות לתפקיד. על הגורמים המאסדרים - המשרד לשירותי דת ומועצת הרבנות הראשית - למלא את החלל האסדרת י ולקבוע כללים המסדירים את נסיעות רבני הערים לחו"ל בתפקיד, בהתחשב באופיו המיוחד של עיסוקם. אין להתעלם מהעובדה שבמימון שכרו של רב עיר נושאים הרשות המקומית והמשרד; הצדקת מימונם לימי עבודה בגין נסיעות רבנים לחו"ל שלא למילוי צרכים ישירים ומובהקים של תושבי העיר אלא למילוי צרכים ציבוריים אחרים או כאלה הקשורים למוסדות שבניהולם, היא אחת הסוגיות המתעוררות בנושא זה. עצם השימוש בתואר רב עיר לצורך גיוס כספים עשוי לעורר בעיות, בין אם קיבל רב העיר מימון ציבורי לנסיעה אם לאו. השאלה אם מינוי ר ב עיר מחייב גם ניתוק ממוסדות ספציפיים מצריכה הסדרה אף היא. . משרד מבקר המדינה מעיר, מבלי להיכנס לפולמוס דתי בנושא, כי משמקבל אדם על עצמו תפקיד ציבורי - קל וחומר תפקיד חשוב ונכבד כרב עיר - הוא מצהיר שהוא מקבל על עצמו את כל החובות שמטיל עליו התפקיד גם במישור המינהלי והחוקי, ולענייננו - את הנחיות המשרד לשירותי דת, המופ קד על ניהולן התקין של המועצות הדתיות במישור המינהלי. אין דרך שבעל תפקיד יכול לפטור עצמו מחובות שהוחלו כדין על התפקיד שהוא נושא, ולכן לא ניתן לקבל את עמדת רבני הערים ט' וי"א. נוכח האמור, מתעצם הצורך שהמשרד לשירותי דת ומועצת הרבנות הראשית יקבעו כללים ברורים שיחייבו את רבני הערים בנסיעות יהם בתפקיד לחו"ל ואת המועצות הדתיות בפיקוח עליהם. כמו כן, על המשרד ועל מועצת הרבנות הראשית להגדיר, על פי אמות מידה שקופות ושוויוניות, את הליך אישור נסיעות רבני ערים לצורך עבודתם, בטרם נסיעה, ובכלל זה לקבוע כללים בסוגיית המימון17. מגבלות הבדיקה - שהסתמכה על דיווחי ביקורת הגבולות - נהירות למשרד מבקר המדינה; אין היא מספקת תמונה כוללת של משכי היעדרויות כלל רבני הערים ממשמרתם, ו של תרבות הדיווח שלהם על היעדרויות. למשל, אין באפשרותה להעלות ממצאים ביחס לרבני ערים הנופשים בארץ, ואין בנמצא כלי בדיקה זמין לבדיקת היעדרויות אלה. עם זאת המסקנות המערכתיות העולות מבדיקת מבקר המדינה כוחן יפה לגבי הסדרת כלל היעדרויותיהם ממשמרתם של רבני הערים, אם בארץ ואם בחו"ל. בדיקה שנעשתה במשרד לשירותי דת העלתה כי אגף משאבי אנוש במועצות הדתיות לא הבהיר בהנחיה ישירה וברורה למועצות הדתיות ולרבני הערים כיצד יש להתייחס להיעדרות מעבודה ביום שישי - כאל יום חופשה או לא. משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למשרד לשירותי דת על כך. על המשרד לשירותי דת לחדד אפוא את הנחיותיו בעניין זה. הבדיקה העלתה כי על אף חומרת התלונות, אף לא אחד מהגורמים שהתלונות הופנו אליהם נקט פעולה מעשית. אין תיעוד לכך שהרבנים הראשיים והשרים קיימו בירור בעניינן. יתרה מכך, אף שמדובר לכאורה בעילות המנויות ככאלו המאפשרות הגשת קובלנה לבית הדין המשמעתי71 , השרים לא העבירו את התלונות לשרת המשפטים, המוסמכת לבחון את הצורך בהגשת קובלנה כנגד הרב דרוקמן. עוד העלתה הבדיקה כי הרבנים הראשיים והשרים לשירותי דת אף לא השיבו בכתב לפניות המרובות של ראש העירייה; נשלח רק מכתב של מר משה דגן, סמנכ"ל בכיר לשירותי דת דאז, לראש העירייה, שבו הבהיר כי הסמכות להגיש קובלנה על רב עיר נתונה בידי שר המשפטים. ראש עיריית קריית מוצקין, מר חיים צורי, מסר בתשובתו מינואר 2018 כי בחודשים האחרונים פנה בנושא התנהלותו של רב העיר לשר לשירותי דת72, ליועץ המשפטי של המשרד וכן ישירות לשרת המשפטים 73 וכי גורמים אלה אמנם הביעו נכונות לבדוק ולהתייחס לתוכן המכתבים, אולם עדיין לא התקבלה תשובה מאף לא אחד מהם. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי בתקופה 1.1.15 עד 30.6.17 נסע הרב ד' 29 פעמים לחו"ל ונעדר 179 ימי עבודה נטו; הרב לא דיווח על חלק הארי של היעדרויותיו - על 171 ימי היעדרות ועל27 .נסיעות לחו"ל אי-הדיווח מצער במיוחד לנוכח העובדה שהרב כבר הוזהר בעבר על היעדר דיווח למועצה הדתית על נסיעותיו, אפילו סבר שהן לצורכי עבודה. במסמכים נמצא חישוב שעשתה המועצה הדתית ז' בנוגע לימי החופשה של הרב לתקופה ינואר 1976 עדדצמבר 2015. על פי חישובה, נכון לסוף שנת 2015 היה הרב ביתרת חובה של 314.5 ימי חופשה שלא קוזזו משכרו - גירעון שווה ערך לכ-456 אלף ש"ח (!). ואולם המועצה הדתית לא קיזזה את שווי ימי היעדרותו של הרב מהשכר שקיבל. יודגש כי החישוב לא כלל את נסיעותיו בתקופה 1.1.16 עד 30.6.17. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה התנהלות זו של הרב ז', שמשמעה קבלת שכר מלא עבור ימי עבודה אף שבפועל נעדר מהם ולא סיפק את השירותים הנדרשים ממנו בעבור השכר. משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למועצה הדתית ז' על שידעה שלרב חוב גדול בגין שכר שקיבל על ימי היעדרות מעבודתו, אך לא פעלה לשמירה על הקופה הציבורית המופקדת בידיה. .'כאמור, בעקבות הביקורת חתם הרב ז על הסכם עם המועצה הדתית שלפיו יחזיר את ימי ההיעדרות בניכוי ממשכורתו41 . משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את העובדה שהצדדים הגיעו להסדר בנושא. . צבר התלונות הקשורות להתנהלות הרב דרוקמן ולאופן תפקודו מחייב את השר לשירותי דת והרבנים הראשיים לקיים בחינה מעמיקה שלהן, להשיב לראש העירייה ולמועצתה על פניותיהם ולפעול בהתאם לממצאים שיועלו. בכלל זה עליהם לבחון את הצורך בהפניית התלונות לשרת המשפטים. . יש לראות בחומרה את העובדה שהרב פרנקל מנפיק תעודות רווקות מביתו, פעולה הח ורגת מסמכותו; הדבר חמור שבעתיים נוכח הנחיות המשרד המחייבות כי בהנפקת תעודת רווקות, הדורשת בדיקת יהדות ובדיקת פסולי חיתון76, יאומתו פרטי המבקשים להינשא באמצעות שאילתה מקוונת למשרד77 ,ואין אפשרות לשלוח שאילתה כזו מבית הרב פרנקל. בביקורת הנוכחית של מבקר המדינה עלה כי לחמישה רבני ערים היה לפחות קרוב משפחה אחד שהועסק במועצה הדתית של אותה רשות מקומית או מטעמה כמשגיחי כשרות בבתי עסק (ובסה"כ שמונה קרובי משפחה). להלן פרטים: הועלה כי בתקופה 1.1.15 עד 30.6.17 נסע הרב צוריאל לחו"ל 16 .פעמים בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2017 מסר הרב כי נסע 13 :פעמים לצורך ייעוץ בתחום הכשרות תשע פעמים במימון חברה א' , פעמיים במימון חברה ב' ופעם אחת במימון חברה ג'. מדובר בחברות מוכרות בתחום היבוא והשיווק של מוצרי מזון ומשקאות מחו"ל, הפועלות ברמה הארצית, ושמקום מושבן אינו בעיר נס ציונה. פעם נוספת נסע הרב במימון חברה ד', העוסקת באותו התחום ופועלת ברמה הארצית וכן במתן שירותי כשרות בינלאומיים. על פי בדיקת משרד מבקר המדינה, חברה ד' נרשמה בבעלות ששת ילדי הרב צוריאל, והיא רשומה בשתי כתובות בנס ציונה - בכתובתו הפרטית של רב העיר ובכתובתו של בנו. עלה כי במשך שנים מסרב הרב דרוקמן להגיע למשרדי המועצה הדתית ולקבל קהל בהם. הרב הודיע למועצה כי הוא מקבל קהל בביתו. בביקור של נציגי משרד מבקר המדינה בביתו של הרב דרוקמן אכן נצפתה כניסה נפרדת הצמודה לבית ונצפה השלט "לשכת הרבנות קריית מוצקין". בפגישה אישר הרב דרוקמן כי הוא מקבל קהל ב"לשכתו" שבביתו. יו"ר המועצה הדתית קריית מוצקין מסר בתשובתו מדצמבר 2017 כי הרב מנהל את ענייניו דרך הלשכה בביתו, והוסיף כי לאחרונה החל להגיע מדי פעם למועצה. משרד מבקר המדינה מעיר לרב דרוקמן כי עליו לקבוע שעות קבלת קהל במשרדי המועצה הדתית והרבנות כנדרש מרב עיר. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי משנת 2010 , ובניגוד לנוהל כשרות, מועסק בנו של רב העיר כמשגיח כשרות מטעם המועצה הדתית. בן הרב החל בתפקידו בשנת תשע"א אף שבאותו מועד לא הייתה בידיו תעודת הסמכה כמשגיח כשרות מטעם הרבנות הראשית - זו ניתנה לו רק בדצמבר 2014. . משרד מבקר המדינה מעיר לרב העיר אילת הרב משה הדאיה, לרב העיר רמלה הרב יחיאל אבוחצירא, לרב העיר קריית אתא הרב אליהו מימון, לרב העיר יוקנעם הרב מיכאל ועקנין ולרב המועצה המקומית אזור הרב רוזנטל, כי היה מצופה מהם, שלא יאפשרו את העסקת בני משפחותיהם בכפיפות ישירה אליהם במועצה הדתית בעיר כהונתם, בניגוד להנחיות נוהל כשרות. אין זה לכבודם של הרבנות ושל רבני הערים, המשמ שים מרא דאתרא ומגדלור לתושבי עירם, שיהיו נגועים בחשש לניגוד עניינים בשל העסקת קרובי משפחה. המועצות הדתיות שבהן הועסקו קרובי המשפחה לא דאגו לנטרל את ניגוד העניינים, על מנת למנוע מצב שבעת מילוי תפקידו הציבורי יושפע רב העיר מאינטרסים זרים , שלו או של גורם הקשו ר אליו, המנוגדים לאינטרסים שהוא מופקד על שמירתם מתוקף תפקידו הציבורי. על המועצות הדתיות בכלל והמוזכרות לעיל בפרט, לפעול בהתאם לכללי ניגוד עניינים, להנחיות נוהל כשרות, ולמכתב המנכ"לים מספטמבר 2017 בנושא העסקת משגיחי כשרות, האוסרים על העסקת בני משפחה של רב עיר. על המשרד לשירותי דת לשוב ולרענן כללים אלו ולעקוב אחר יישומם. מכל מקום, העמדת טיסות לחו"ל וחדרים בבתי מלון לרשותו של הרב, בעלות של עשרות אלפי דולרים, באה בגדר של "תמורה" על פי התקנות. יצוין שגם אילו היה אפשר לאשר תמורה בהיקף כזה, הרי שעל פי הכללים שנקבעו היה על הרב צוריאל להגיש בקשה מראש להיתר קבלת "החזר הוצאות" בגין עיסוקו במתן ייעוץ כשרות לגופים עסקיים, וכן להגיש דיווח בנושא למנכ"ל הרבנות הראשית. בדיקת משרד מבקר המדינה במועצה הדתית נס ציונה, במשרד לשירותי דת וברבנות הראשית העלתה כי רב העיר נס ציונה לא הגיש בקשה להיתר לעבודה פרטית על פי הכללים ולא דיווח על כך, ואף לא הודיע להם בכתב כלל על עיסוקו הנוסף במתן ייעוץ פרטי בתחום הכשרות - כל זאת, לכאורה, בהפרה של הכללים. משרד מבקר המדינה מעיר לרב העיר נס ציונה על שהעניק ייעוץ בתחום הכשרות לגורמים עסקיים, בהם בעלי אינטרסים עסקיים רחבים בישראל, ללא היתר וללא יידוע הגורמים הרלוונטיים, ובתמורה מימנו אותם גורמים עסקיים את כל הוצאות הטיסה והלינה שלו, שעלותן מגיעה לכדי עשרות אלפי דולרים לפחות. על הרב צוריאל להפסיק לאלתר התנהלות זו ולחשוף בפני הגורמים הרלוונטיים, ובראשם היועץ המשפטי של המשרד, את כל הפרטים והמסמכים הנוגעים לעניין זה. . נוכח הממצאים דלעיל, על הנהלת בתי הדין הרבניים והמשרד לשירותי דת לתאם ביניהם את סדרי הפיקוח והבקרה על התנהלותם בתחום המינהלי של רבני ערים המשמשים גם דיינים. בפרט יש להסדיר ולקבוע הנחיות מחייבות לגבי התקופות שבהן מותר לרב עיר המשמש גם דיין להיעדר מתפקידו כרב עיר בהתחשב בפגרת הקיץ של בתי הדין הרבניים, המתקיימת ממילא. נדרש גם מנגנון שיבטיח כי הן המועצה הדתית הן הנהלת בתי הדין הרבניים יהיו מודעים להיעדרויותיו של רב עיר שכזה. מבדיקת משרד מבקר המדינה באוגוסט 2017 עלה כי הרב אינו מקיים את החלטת ועדת הרבנים הראשיים והשר. אין הוא מגיע כלל למשרדי המועצה הדתית והוא לא קבע שעות קבלת קהל. למרות זאת הרבנים הראשיים והשר לא נקטו שום פעולה לאכיפת החלטתם ולא הפעילו אף צעד תגובתי מתבקש, לרבות בחינת התאמת הרב פרנקל לתפקידו ושקילת האפשרות לנקוט צעדים משמעתיים נגדו. בכך נתנו יד להפיכת החלטותיהם – והוראות חוזרי המנכ"ל והנהלים שעליהם הן מבוססות - ל"אות מתה". משרד מבקר המדינה מעיר לרב דרוקמן כי מתן תעודות כשרות מחוץ לעירו מנוגד לחוק. בבתי האוכל מחוץ לקריית מוצקין שבהם ניתנו התעודות מטעמו של הרב דרוקמן, אין תעודת הכשר מטעם הרבנות המקומית; לכן הצגת תעודות כאילו מדובר במקומות כשרים עלולה להיות בבחינת עבירה של בתי העסק על הנקבע בחוק איסור הונאה בכשרות, שלפיו בעל בית אוכל לא יציג את בית האוכל ככשר, אלא אם כן ניתנה לו תעודת הכשר מאת הרבנות 67 . עוד מעיר משרד מבקר המדינה לרב דרוקמן כי הוא פעל בניגוד לנוהל כשרות, הקובע ש"רב עיר לא רשאי להיות מועסק בתמורה או שלא בתמורה בגוף כשרות פרטי". .אשתו של הר ב רוזנטל, שהחלה בעבודתה במועצה הדתית ב -1989 , מועסקת על ידי המועצה הדתית כמדריכת כלות. מצב זה מעלה חשש לניגוד עניינים. סך הכול ימי שהייה בחו"ל ברוטו (באחוזים מכלל התקופה) ** ממוצע שנתי של ימי היעדרות עקב שהייה בחו"ל (נטו, על בסיס 6 ימי .מלוח 1 עולה כי במשך ארבע שנים וחצי שהו בחו"ל חלק מ -14 רבני הערים שנבדקו תקופות ארוכות מאוד. למשל רב העיר א' שהה בחו"ל 718 'ימים (ברוטו); רב העיר ג- 335 ימים (ברוטו). יצוין כי רב העיר ג' שהה בתקופה שנסקרה 34 שבתות (כ-10% מהשבתות) מחוץ לעירו, וכך נהג גם בכל תקופות חג הסוכות; רב העיר ד' שהה בחו"ל 300 .)ימים (ברוטו שווי כספי של .יום היעדרות מספר ימי .היעדרות שהרב .לא דיווח עליהם, .(על בסיס 6 ימי .עבודה בשבוע) ערך כספי של .ימי ההיעדרות .בחו"ל שלא דווחו .(על בסיס 6 ימי .עבודה בשבוע)* .גם בלא להניח שתקופות ההיעדרות של רבני הערים היו במלואן לצורך חופשה פרטית, אי -אפשר להתעלם מכך ששבעה מהרבנים שהו בחו"ל בתקופה שנסקרה יותר מ-26 יום בשנה בממוצע27 - המכסה השנתית של ימי החופשה המוקצים לרבנים. בהיעדר דיווח ואישור של יציאות אלה לחו"ל כנסיעה בתפקיד , אי -אפשר לקבוע כי ההיעדרויות היו במסגרת תפקידם. מעצם טבעו של תפקידם, על רבני הערים לשרת את קהילותיהם ואת בני עירם ולהקפיד על טיפוח הקשר עמם. מצופה מהם כי יעמדו באופן שוטף לרשות המועצה הדתית לשם הדרכה הלכתית ולרשות תושבי העיר בהיותם מנהיגיהם בכל ענייני הדת וההלכה. לא בכדי נקבע בחוק כי על רב העיר לנטוע את שורשיו בקהילה שהוא מכהן בה ולגור בתוכה; רק כך הוא יכול למלא את חובתו היומיומית. היעדרות כה ארוכה וכה תכופה של רבני ערים מעבודתם ומקרב הציבור שהם אמורים לשרת עשויה לפגוע באופן שבו הם ממלאים תפקיד זה, הן כמנהיגי דת והן מבחינת המשימות הסטטוטוריות שלהם. הסדרת נושא ההיעדרויות, לרבות הגדרת תבחינים שעל פיהם ייקבע אילו מטרות נסיעה לחו"ל קשורות למילוי תפקיד רב עיר ואילו נחשבות פרטיות, תאפשר בקרה על היעדרויות הרבנים עקב שהייה בחו"ל, לרבות המשמעויות הנגזרות מכך ביחס לשימוש בכספי ציבור לנסיעות אלו. כאמור, הועלה כי 14 מ- 22 הרבנים מרבי הנסיעות שנאספו נתונים לגביהם, כשני שליש, דיווחו על פחות מ - 80% מימי היעדרויותיהם בחו"ל28 למועצה הדתית, וממילא ימים אלה לא נספרו במניין ימי החופשה שהם ניצלו. שלושה רבנים לא דיווחו על נסיעותיהם כלל - רב העיר ט', רב העיר ו' ורב העיר י"א. לא ניתן להסכין עם תופעה זו, שמנוגדת לסדרי המינהל התקין ולהנחיות מפורשות של המשרד לשירותי דת, ושמשמעותה - כאשר אין מדובר בהיעדרות לצורך מילוי תפקיד רב העיר - קבלת שכר מלא עבור ימים שבהם הרבנים נעדרו מעבודתם ולא סיפקו את השירותים הנדרשים מהם בעבור שכר זה. אי-דיווח סדור ואמין של רבני הערים על ימי היעדרותם לצורך נסיעות לחו"ל מנע מהמועצות הדתיות לעקוב אחר ניצול ימי הח ופשה שלהם. משמעות הדבר כי אותם רבנים צברו לזכותם, שלא כראוי, ימי חופשה שלכאורה לא היו זכאים להם. הטבה כלכלית זו אף יכולה לעמוד לרשותם כשיפרשו לגמלאות ויפדו את שווי ימי החופשה שלא ניצלו. ראויה לציון לטובה התנהלותו של רב העיר ראשון לציון הרב וולפא, שנמצאו דיווחים על כל חמש נסיעותיו ועל מלוא ימי היעדרויותיו. משרד מבקר המדינה מדגיש את חשיבותו של דיווח סדור, ובכתב, של רבני הערים למועצה הדתית על היעדרותם ועל סיבתה. רק כך יתאפשר למועצות לנהל עבורם כיאות את מאזן ימי חופשתם. מלוח 3 עולה כי השווי הכספי של ימי ההיעדרות של12 רבני הערים מרבי הנסיעות בתקופה שנסקרה , אילו דווח עליהם כנדרש, עומד על כ- 1.3 מיליון ש"ח (ממוצע של כ-103 אלף ש"ח לרב עיר29 ). לגבי כמה מרבני הערים מדובר בשווי משמעותי מאוד: כ- 220,000 ש"ח לגבי רב העיר ד' וכ- 191,000 ש"ח לגבי רב העיר ח'. הממצאים החריגים שהעלתה בדיקת משרד מבקר המדינה מחייבים את יושבי הראש של כלל המועצות הדתיות לבדוק את ימי ההיעדרות של רבני הערים ולחשב מחדש את מאזן ימי חופשותיהם, מתחילת כהונתם. על החישוב להתבסס - לגבי היעדרויות בנסיעות לחו"ל - על דיווחי היציאות והכניסות של ביקורת הגבולות, כפי שנקבע כבר בדצמבר 2009 בחוזר מנהל תחום תקצוב ובקרה במשרד לשירותי דת. יש לעדכן את מאזן ימי החופשה של הרבנים ובמידת הצורך אף לדרוש מהם השבת כספים עבור ימים שבהם שהו בחופשה וקיבלו שכר מלא. סך הכול .ימי שהייה .בחו"ל ברוטו .(באחוזים מכלל .התקופה) ** ממוצע שנתי .של ימי היעדרות .עקב שהייה בחו"ל .(נטו, על בסיס 6 ימי בעקבות הביקורת הודיעו המשרד, מועצת הרבנות הראשית וחלק מן המועצות הדתיות כי הם מקבלים את עמדת משרד מבקר המדינה בדבר הצורך להסדיר את התחומים שבהם התגלו החריגות; חלק ניכר מהרבנים מרבי הנסיעות אף הודיעו כי הם מוכנים לחישוב מחדש של מאזן יתרת ימי חופשותיהם בהתאם להמלצות משרד מבקר המדינה, וחלקם כבר השיבו כספים שניתנו להם ביתר, בהיקף כולל של כ-535 אלף ש"ח. נוכח זאת ונוכח העובדה כי נסיעות הרבנים לחו"ל הן תופעה נרחבת מאוד, החליט מבקר המדינה, לעת הזו, שלא לפרסם את שמותיהם של אותם רבנים שהרבו לנסוע ולא דיווחו על שיעור ניכר מהיעדרויותיהם. מצופה, אם כן, כי ראשי המועצות הדתיות יתקנו, בשיתוף רבני הערים, את הליקויים שעלו בביקורת וכי יטופל לאלתר עני ינם של הרבנים מרבי הנסיעות שטרם הסדירו את נושא היעדרויותיהם. משרד מבקר המדינה יעקוב אחר עניין זה לאחר פרסום הדוח. .משרד מבקר המדינה מציין כפעולה בולטת לטובה, וכחלק מתיקון הליקויים שעלו בדוח ביקורת זה, את העובדה שמועצות דתיות ורבני ערים כבר נערכו, בסמוך להיוודע להם על הליקויים שעלו בביקורת, להשבת ימי חופשה שלא דווח עליהם או שנרשמו ביתר. .המשרד אמנם פנה בשני מועדים שונים ליושבי ראש המועצות הדתיות בתזכורת לגבי הצורך בניהול כרטסת ימי חופשה לעובדי המועצות, לרבות רבני הערים, אולם הוא לא פעל באופן אפקטיבי לוודא כי הרבנים אינם מקבלים שכר עבור ימים שנעדרו בהם מעבודתם ושלא נרשמו כימי חופשה; זאת אף שבדצמבר 2009 הנחהמנהל תחום תקצוב ובקרה שבמשרד לעשות כן. משרד מבקר המדינה מעיר כי אל למשרד לשירותי דת להסתפק בפעולות פאסיביות ולתזכר את המועצות הדתיות מדי פעם בפעם בדבר פעולות שעליהן לעשות; עליו לממש את אחריותו לתקינות ההליכים המינהליים הקשורים להתנהלות עובדי המועצות, ובכלל זה רבני הערים. עליו לדרוש מ יושבי ראש המועצות למסור לו תוך זמן קצוב את תוצרי בדיקותיהם לגבי תקינות הדיווח והרישום של חופשות רבני הערים, ולעקוב באופן תדיר אחר דיווחם. .לרב עיר מעמד ח שוב וערכי בקרב רוב הציבור, דתי, מסורתי וחילוני - כולם כאחד. רב עיר הוא מנהיג רוחני ופוסק עליון בכל ענייני הדת וההלכה במקום כהונתו, ומשמש מנהיג דתי של תושבי העיר היהודיים. הלכותיו והתנהגותו אמורות להיות אות ומופת לדרך ארץ לקהל המאמינים ולציבור בכלל, והוא אמ ור לשמש דוגמה אישית להתנהלות נאותה לתושבי העיר בכלל ולעובדי המועצה הדתית בפרט. דוח ביקורת זה עוסק בהתנהלותם האישית של רבני העיר והעלה ליקויים אשר השלכתם מרחיקת לכת - נזקם רב בשל הפגיעה האפשרית בשמם הטוב של כלל רבני הערים וערעור מעמדם בציבור. נמצא שרבים מרב ני הערים דיווחו דיווח חסר מאוד על ימי נסיעותיהם לחו"ל. מדובר בתופעה שכיחה ממנה בולט חוסר בהסדרה בכל הנוגע לכללים באשר לנסיעות בתפקיד של רבני ערים. במהלך הביקורת רבים מאותם רבנים הצהירו על נכונותם להסדיר את רישום ימי היעדרויותיהם והגיעו עם מועצות דתיות להסדר לפיו ינוכו משכרם את שווה הערך של ימי חופשה שניצלו ביתר. נמצא שיש רבני ערים להם קרובי משפחה, המועסקים העסקה אסורה כעובדי המועצה הדתית שעליה הם מופקדים מהבחינה ההלכתית, או שמועסקים כמשגיחי כשרות שמינתה המועצה הדתית בעירם. נמצא כי טיפול המשרד ברבני עיר שאינם מתגוררים בעיר כהונתם נמשך זמן רב מאוד. לגבי כמה רבני עיר נמצאו תלונות קשות על התנהגותם שאינה עולה בקנה אחד עם המצופה והנדרש מהם, ואולם המשרד לשירותי דת, מועצת הרבנות הראשית ומשרד המשפטים לא טיפלו בתלונות. מצופה מהמאסדרים לתקן את הליקויים שעלו בביקורת . משרד מבקר המדינה יעקוב אחר עניין זה, מיד לאחר פרסום הדוח. מתיאור טיפולם של הגורמים המוסמכים - המשרד לשירותי דת, הרבנות הראשית ומשרד המשפטים - בתלונות דלעיל על התנהלותם של רבני עיר, עולה תמונה של טיפול כושל שאינו מניב תוצאות של ממש. התלונות המוגשות לרבנים הראשיים אינן מועברות לטיפול השר לשירותי דת או שרת המשפטים; ואלו המוגשות לשר לשירותי דת אינן מועברות לטיפול מועצת הרבנות הראשית או שרת המשפטים. אין להסכין עם מצב שבו תלונות כה חמורות אינן מטופלות כלל או אינן זוכות למענה (או שניהם גם יחד). הדבר גם עשוי להכשיל את השרה המוסמכת לקבול כנגד רבני ערים - שרת המשפטים - במילוי תפקידה. התמשכות הטיפול בתלונות על התנהלותם האישית של רבני עיר מעטים עשויה לגרום נזק רחב בשל הפגיעה האפשרית בשמם הטוב של כלל רבני הערים. על המשרד לשירותי דת ועל הרבנות הראשית לפעול בהתאם להוראות חוק שירותי הדת אשר לטיפול בתלונות על התנהלות חריגה של רבנים, ולבחור בהתאם לאופי התלונה אם לטפל בה במשרד וברבנות או להעבירה לשרת המשפטים. על שרת המשפטים ומשרד המשפטים להסדיר את הטיפול בהגשת קובלנות כנגד רבני עיר במסגרת משרד המשפטים, ובכלל זה למנות גורם אשר יהיה ממונה על הטיפול בתלונות אלו.
. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי רב העיר קריית מוצקין אכן סירב לחתום על תעודות כשרות עבור כשרות רגילה, וכי תעודות כשרות רגילה לבתי עסק מטעם רבנות קריית מוצקין חתומות, באופן המנוגד לחוק, בידי מנהל מחלקת הכשרות במועצה הדתית - הגם שאינו מוסמך לרבנות, ובתוקף תפקידו אינו מוסמך לחתום על תעודות הכשרות. עלה כי התלונות של הרשות המקומית והמועצה הדתית לרבנים הראשיים הופנו לטיפול האגף לכשרות ברבנות, אך הן לא טופלו.