רשות השידור הישראלי (בפירוק) . ניהול נדל_ן ברשות השידור נמצא כי אין התאמה בין שתי רשימות הנכסים האמורות: ברישומי הרשות נכללים שבעה נכסים בשימושה המשויכים לדיור הממשלתי, אולם לפי הרשום בדיור הממשלתי אין לו נכסים הנמצאים בשימוש הרשות. 4. בשנים 2002 -2006 הזמינו הרשות והמינהל עבודות תכנון, הכינו פרוגרמה15 ופעלו להשיג רישיונות להצבת תורן אנטנות על המגדל הצמוד למבנה הרשות 16 . אך למעשה הרשות לא קידמה באופן משמעותי את מימוש ההסכם והמינהל לא שיווק את המגרש שעליו אמור היה להיבנות המבנה שיועד לרשות. משרד מבקר המדינה מעיר שמצב בו אין התאמה בין רישומי הרשות ובין רישומי הדיור הממשלתי הינו לקוי מיסודו. לפיכך, על שני הגופים האמורים להסדיר לאלתר את רישומי הנכסים, כדי שיהיה מסד נתונים נכון ועדכני וכדי שניתן יהיה לבצע בקרה על מצב נדל"ן זה. משרד מבקר המדינה מעיר כי העיכוב המתמשך במימוש נכסי המימון, ההחלטה על עצירת הפרויקט, ההיקף הגדול של ההתחייבויות הכספיות של הרשות ותנאי ההלוואות גרמו לרשות במשך השנים נזקים כלכליים ותפעוליים שהשפעתם עדיין ניכרת במועד סיום הביקורת13 . בשנים 1999 -2010 לא התקדמה הרשות בכל הקשור למימוש שלב ב' של הפרויקט. יצוין כי חלק מנכסי המימון הם נכסים משותפים לה ולגופי ם אחרים, ובמשך השנים התגלעו בינה ובין אותם גופים חילוקי דעות בעניין זכויותיו של כל צד בנכסים אלה ובעניין השימוש בהם. יצוין כי על א ף האמור בתוספת להסכם לא הובאה אי -ההסכמה בין הצדדים להכרעת השמאי הממשלתי. בידי הרשות אין מסמכים המלמדים כי היא ביצעה עבודת מטה מקיפה לבחינת כל ההיבטים של מתחם חלופי בתל אביב שבו ירוכזו כל יחידות הרשות, ובכלל זה לבחינת ההיבטים הכספיים של החלופות השונות. הרשות קיימה משא ומתן עם המינהל בנושא פינוי המתחם בלי שמוסדות הרשות דנו בנושא ובלי שהם קיבלו החלטה בעניין. מוסדות הרשות אף לא אישרו את המתווה שגובש עם המינהל בדבר קבלת תמורה כספית בעד הפינוי. משרד מבקר המדינה מעיר כי במשך למעלה מארבעה עשורים הרשות לא תיעדה את השינויים שנעשו בנכסיה ולא מינתה מנהל מקצועי לקדם את הטיפול בנדל"ן מעבר להסדרה של ההתקשרויות החוזיות שלהם. מסד הנתונים על הנדל"ן הנמצא בידי הרשות אינו מתאים לניהול נכסים בפריסה ארצית ובהיקף ניכר ואינו מאפשר מעקב ראוי אחר מצבם. תמונת מצב זו נחשפה בפני הוועד המנהל החדש בעת שהחליט לתת דגש לטיפול בנושא הנדל "ן9 . . נמצאכי בסמוך לקבלת הבדיקה הכלכלית לא דנו מוסדות הרשות בתוצאותיה האפשריות ולמותר לציין שהם לא התוו את דרך הטיפול הרצויה להמשך המשא ומתן עם המינהל. ניסיונות ליישב את המחלוקות הנוגעות למחיקת הערת האזהרה לא צלחו. המינהל הציע שהערת האזהרה תיוחד אל המגרש שבו אמורה הרשות לקבל זכויות כנגד פינוי המתחם הקיים על פי ההסכם, אך בפועל עד ינואר 2012 .הערת האזהרה לא הוסרה אף שהנחיית ראש הממשלה הייתה צפויה להשפיע השפעה ניכרת על הרשות, היו"ר לא העלה את הנושא לדיון במליאה סמוך לקבלתה והיא נדונה רק בוועד המנהל. על החשיבות בהבאת הנושא לדיון במליאה כדי שזו תנחה את הוועד המנהל, ניתן ללמוד מההחלטות המנוגדות שקיבל הוועד המנהל. כאמור, ביולי 2011 בישיבת הוועד המנהל, אמר היו"ר שהגיע הזמן להתחיל בהקמת קריית השידור בשערי צדק, וימים ספורים לאחר מכן החליט הוועד המנהל "למכור ללא תנאי את נכסי הרשות בשערי צדק". .יחידות הרשות שוכנות במבנים, במשרדים ובמגרשים הפזורים בכל רחבי הארץ. חלק מהנדל"ן נמצאים בשימוש הרשות שנים רבות, ורק מקצתם רשומים בבעלותה. במשך השנים טיפול הרשות בניהול הנדל"ן שלה היה כושל - היא לא ניהלה רשימות נכסים מסודרות, לא השכילה להסדיר את הזכויות בנכסיה בלשכת רישום המקרקעין ולא דאגה לממש את פוטנציאל ההשבחה שלהם. במשך השנים עלה נושא ריכוז יחידות הרשות בקריית השידור בירושלים במתחם אחד והעברת יחידות הרשות בתל א ביב מהמתחם שבו הן נמצאות למתחם חלופי. דיונים בנושא זה מתקיימים זה עשרות שנים, אולם בפועל אין התקדמות בעניין. פרויקטים אלה הם רחבי היקף, הן מן ההיבט הציבורי -ממלכתי והן מן ההיבט הכלכלי, ונודעת להם השפעה רבה על אופן תפקודה של הרשות בעתיד. משרד מבקר המדינה ער להליכים שהחלה הרשות לנקוט בשנת 2011 בכל הקשור לקידום הטיפול בנדל"ן. עם זאת, ממצאי דוח זה מלמדים שנוצרה מציאות חדשה שבה שינוי החוק, השינוי המבני, מימוש הנכסים ומימוש הרפורמה שלובים אלו באלו בלא שניתן להפרידם. לפיכך על השר הממונה על ביצוע החוק ועל מוסדות הר שות לקדם את כל התהליכים הנדרשים כדי שהרפורמה תוכל להתבצע והרשות תוכל להיחלץ מן המשבר העמוק שאליו נקלעה. . תיקון החוק יצר אפוא מציאות חדשה שבה מכירת הנדל"ן הותנתה בקבלת שינוי חקיקתי המסדיר שינוי מבני ברשות, ובכלל זה החלפת מליאת הרשות והוועד המנהל במועצה חדשה שתוקם. משרד מבקר המדינה מעיר כי במציאות חדשה זו ספק אם הנחיית ראש הממשלה, שיצרה זיקה בין מכירת הנדל"ן ובין מימון תכנית הרפורמה, ניתנת ליישום בטווח הנראה לעין ועל הרשות לתת דעתה להתפתחות זו. משרד מבקר המדינה מעיר כי אף שהרשות קיימה דיונים בנושא הנדל"ן במשך שנים רבות היא קיבלה רק החלטות עקרוניות שלא לוו בהחלטות מעשיות לביצוע, שאמורות היו להיות מונחות ביסוד תהליכי הניהול של הפרויקטים בירושלים ובתל אביב. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי יש צורך שמוסדות הרשות יכינו תכנית מקיפה ליישום ולהתמודדות עם מכלול ההיבטים הכלולים בהנחיית ראש הממשלה, ועיקרה הפעלת תכנית הרפורמה במקביל למימוש הנדל"ן. בפועל מאחר שמדובר בפרויקט גדול ומורכב, שאף גורם ברשות או מחוצה לה אינו יכול להעריך ולצפות מתי הוא יושלם, הטיפול בו חייב להיות שיטתי, ובתיאום עם כל הגורמים הנוגעים בדבר, ברשות ומחוצה לה. כל זאת, כדי לפעול על פי המתווה שקבע ראש הממשלה וכדי למנוע אי-ודאות בהשגת מטרות הרפורמה תוך שמירה על האינטרסים של כלל הציבור. משרד מבקר המדינה מעיר כי היה על המליאה להידרש לנושא ולנתח את השפעת הנחיית ראש הממשלה והנובע ממנה, לפני גיבוש ההמלצות בפורומים מצומצמים. אולם רק במחצית השנייה של דצמבר 2011 , כחצי שנה לאחר שניתנה הנחיית ראש הממשלה, הוצג הנושא במליאה ונדון בה. משרד מבקר המדינה מעיר כי הנחיית ראש הממשלה לממן את הרפורמה ברשות בעיקר באמצעות מכירת נדל"ן הייתה קריאת כיוון אסטרטגי. להנחיה זו, שיצרה זיקה ישירה בין תכנית הרפורמה ובין נושא הנדל"ן של הרשות, השפעות ארגוניות כבדות משקל על פעילות הרשות ועל עתידה, בצד השפעות משפטיות ו כספיות. בפועל מוסדות הרשות לא בחנו את היבטיה הכלכליים, החוקיים והציבוריים על מנת להבטיח שהשינוי בתמהיל מימון הרפורמה נבחן על כל היבטיו ותוצאותיו האפשריות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בדצמבר 2011 קיבלה מליאת הרשות החלטות עקרוניות הנוגעות למתחמים בירושלים ובתל אביב, בלי שהוצג מראש לחבריה חומר רקע לרבות תכניות, תחשיבים וחלופות בנושא הנדל"ן. חומר זה מהווה תנאי הכרחי לקבלת החלטות מושכלות, בייחוד לנוכח מורכבות הנושא, חשיבותו והצורך ביישום הנחיית ראש הממשלה.