נצר השרון בע_מ . מקרקעי תעש - ממצאי מעקב מורחב פינוי הנפלים חייב שיתוף פעולה בין המינהל לבין משהב"ט, כדי להביא בחשבון את מכלול האינטרסים הציבוריים, לרבות צמצום הסכנה הביטחונית והבטיחותית והשאת התקבולים ממכירת החול במתחם. בביקורת המעקב עלה, כי משהב"ט והמינהל לא הכריעו מלכתחילה בנוגע לדרך ביצוע הפרויקט והאם לבצעו באמצעות ספק יחיד או באמצעות מכרז. לאחר שמשהב"ט בחר בתעש כספק יחיד לפינוי שטח הנפלים, החל המינהל בהכנת מכרז מטעמו לכריית החול ולפינוי הנפלים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי בינתיים לא קידמו הצדדים את הפרויקט כנדרש, ובזבזו זמן יקר ומשאבים כספיים. בביקורת המעקב נמצא, כי ביוני 2008 , רק שלושה חודשים לאחר החלטת מנכ"ל משהב"ט, פנה בכתב את"ק למשרד האוצר וביקש לזמן דיון כדי לגבש הסדר משותף להעמדת תקציב בסך כ -21 מיליון ש"ח לפינוי מערומי התחמושת העיליים 15 . אולם במשהב"ט לא סוכם על הקצאת התקציב. משרד מבקר המדינה מעיר, כי אי -הסיכום במשהב"ט כמוהו בביקורת המעקב נמצא, כי טרם נחתם הסכם לפינוי הנפלים בין כל הגורמים המעורבים, לרבות פינוי מערומי התחמושת העיליים. מועד צפוי לחתימה על הסכם כזה אינו ידוע. על אף האמור בהערות ראש הממשלה, ועל אף דיווחי משהב"ט האמורים, נמצא בביקורת המעקב, כי המשא ומתן בין תעש לבין המינהל לפינוי המתחם שבמרכז הארץ, לרבות שטח הנפלים, נמשך עד יולי 2006 , חלקו נערך בהשתתפות משהב"ט, אך הוא לא הבשיל לכדי הסכם בין הצדדים. יצוין, כי בנובמבר 2006 אישרה הנהלת המינהל, כי ההתקשרות לביצוע פינוי הנפלים, כריית החול ומכירתו תהיה בין המינהל לבין משהב"ט (ראו בהמשך). הדיווח שמסר ראש חטיבת נכסים במשהב"ט לוועדה לענייני ביקורת המדינה בדצמבר 2004 , כי להערכתו בתוך חודש או חודש וחצי יתחיל פינוי מערומי התחמושת העיליים, לא היה מבוסס, היות שלא הסתמך על תכנית אופרטיבית קונקרטית כלשהי לפינוי הנפלים. כאמור לעיל, עד לאוגוסט 2009 לא הוחל בפינוי. יוצא מכך שהוועדה קיבלה דיווח מרגיע שלא התממש, כשבפועל נמשכו הסחבת ואי -הטיפול. כל זאת, למרות הביקורת ולמרות המצב החמור בשטח. עד לאוגוסט 2009 משהב"ט לא תקצב את פינוי מערומי התחמושת העיליים; ובכך לא עמד בדיווחו לוועדה לענייני ביקורת המדינה בדצמבר 2004. .משרד מבקר המדינה העלה, כי כל עוד המינהל אינו מקבל לידיו את המתחם (בגלל העיכוב המתמשך בפינוי שטח הנפלים), תעש ומשהב"ט עלולים לשאת בחיובי ארנונה 16 בגין שטח הנפלים שהסתכמו בכ -46 מיליון ש"ח לתקופה 1996 -2005 ו- 2008. "לאורך השנים מנכ"לים במשהבט והמשנה למנכ"ל וראש מלמ"ב הגדירו את פינוי הנפלים ומערומי התחמושת העיליים במתחם שבמרכז הארץ כנושא בעל חשיבות ביטחונית, בטיחותית וציבורית עליונה. בהערות ראש הממשלה מאוקטובר 2004 לדוח שנתי55 א של מבקר המדינה, נאמר, כי פרויקט פינוי התחמושת והנפלים אמור לצאת ל דרך. משהב"ט הודיע לוועדה לענייני ביקורת המדינה בדצמבר 2004 , כי הוא נעתר לפנים משורת הדין לממן את פינוי מערומי התחמושת העיליים. למרות כל אלה, המנכ"לים במשהב"ט בתקופה 2004 -2008 לא קיבלו החלטה מגובה בתקציב לפנות לכל הפחות את מערומי התחמושת העיליים שבמתחם. תעש והמינהל לא פעלו ביעילות להסרת המפגע הבטיחותי והביטחוני: על תעש היה לעשות כן לכל הפחות מתוקף הסכם הנכסים להקמתה מאוקטובר 1990 , שהעביר לניהולה את המתחם, ומתוך כך גם את שטח הנפלים, ומתוך האינטרס שלה להחזיר את השטח למינהל ולהימנע מדרישה לתשלומי ארנונה (ראו בהמשך); ועל המינהל היה לעשות כן לכל הפחות מהאינטרס הכלכלי שלו לקבל את השטח. נכון למועד סיום ביקורת המעקב בדצמבר 2008 , עלויות השמירה בשטח הנפלים הסתכמו בכ -10.8 מיליון ש"ח (במחירים שוטפים) בתקופה נובמבר 2003 - דצמבר 2008 , המהווים כמחצית מהעלות המתוכננת במשהב"ט במרס 2008 לפינוי הנפלים העיליים. משהב"ט גם ממשיך לממן את האבטחה בשטח הנפלים בעלות של כ-2.4 .מיליון ש"ח בשנה בביקורת המעקב עלה, כי גם בחלוף ארבע שנים מאז הביקורת הקודמת טרם עלה בידי משהב"ט והמינהל להסכים על תכנית אופרטיבית לפינוי התחמושת והנפלים ולהוציאה אל הפועל, ומועד צפוי לכך אינו נראה בעין. משרד מבקר המדינה מעיר, כי הגיע המועד לסיים התנהלות מבישה זו, שבה הגורמים המוסמכים אינם פועלים בנחישות הראויה לפתרונה, ובתוך כך מסכנים חיי אדם. מן הראוי, ששר הביטחון, שר האוצר ומנכ"ל משרד ראש הממשלה יידרשו בהקדם לפתרון הסוגיה. בביקורת המעקב עלה, כי חלפו כשלוש שנים וחצי מהמועד שבו החליט מנכ"ל משהב"ט, אלוף (מיל') עמוס ירון, לפעול מיידית לפינוי מערומי התחמושת העיליים בספטמבר 2004, ועד שמלמ"ב הציג במרס 2008 לדיון בראשות המנכ"ל, פינחס בוכריס, שתי הצעות מחיר מפורטות לביצוע הפינוי. משרד מבקר המדינה מעיר, כי תקופה הנמשכת כשלוש שנים וחצי במשהב"ט כדי לסכם הצעות מחיר לפינוי המערומים העיליים אינה סבירה ומעידה גם היא על הסחבת הבלתי נסבלת והטיפול הבלתי תקין בפינוי המתחם על ידי כל הגורמים המעורבים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי המינהל ותעש טרם הגיעו להסכמה בדבר החזרת הקרקעות שפינתה תעש בהרצליה, בתל -אביב ובירושלים והמינהל לא קיבל אותן מתעש. על אף הסיורים העתיים שעורך המינהל לדבריו במתחמי תעש שפונו, אין בפועל אחראי לקרקע, שומר עליה או מאתר מקרי פלישה והסגת גבול, כפי שנמצא גם בביקורת הקודמת. זאת אף שחלפו כארבע שנים מהודעת המינהל ביוני 2004 למשרד מבקר המדינה ומהדיווח של מנהל המינהל לוועדה לעניינ י ביקורת המדינה בדצמבר 2004 ., כי ראוי שהמינהל יקבל את הקרקעות לאחריותו בביקורת המעקב נמצא, כי המינהל, משהב"ט, תעש והמשרד להגנת הסביבה אמנם דנו ביניהם, אך לא הגיעו לכלל תכנית מוסכמת, לרבות המקורות הכספיים הדרושים להוצאה לפועל של תכנית כזו, כנדרש על פי החלטת הממשלה מאוקטובר 2004 , שהתקבלה בעקבות הביקורת הקודמת, בנוגע לניקוי המתחם מתחמושת, נפלים וכל פסולת אחרת (ראו בהמשך). בביקורת המעקב נמצא, כי מאז נובמבר 2003 מתקצב משהב"ט ומממן את השמירה במתחם. העלות לכך מאז ועד לדצמבר 2008 הסתכמה בכ- 10.8 מיליון ש"ח. משרד מבקר המדינה מעיר, כי עלות זו מהווה יותר ממחצית העלות לפינוי המערומים והנפלים העיליים שנאמדה במשהב"ט במרס 2008 . העלות השנתית הצפויה להמשך השמירה במחירי 2008 היא כ-2.4 .מיליון ש"ח בדצמבר 2004 דיווח משהב"ט לוועדה לענייני ביקורת המדינה, כי "אין ". בביקורת המעקב נמצא, כי אבטחת שטח ]הנפלים[ גניבה בשטח הנפלים, שהחלה במהלך הביקו רת הקודמת בנובמבר 2003 , לא מנעה באופן מספק כניסה של בלתי מורשים לשטח, ועל פי מסמך של מלמ"ב ממרס 2008 , קרו מספר אירועים חריגים שבהם נגנבו חומרי נפץ מהמתחם. ממסמך משהב"ט ממרס 2008 עלה, כי חלק מהגידור של .שטח הנפלים "אינו ברמה גבוהה, ולכן קיימת בעייתיות באבטחתו בצורה הרמטית"; ולא הושקעו המשאבים הכספיים ותשומות הביטחון הנדרשות לביצוע השמירה באתר באופן מיטבי, אשר ימנע חדירת גורמים בלתי מורשים למתחם. במסמך מלמ"ב ממרס 2008 ,למנכ"ל משהב"ט נכתב כי קיימת סכנה בטיחותית מהותית לחיי אדם במתחם וסכנה ביטחונית הנובעת מהאפשרות לגניבת נפלים וחומרי נפץ. משרד מבקר המדינה מעיר, כי בהתייחסויות תעש ומלמ"ב לממצאי הביקורת אין מענה לליקויי האבטחה שנמצאו במתחם לפחות עד למרס 2008 . זאת ועוד, כפי שנכתב בביקורת הקוד מת, העובדות המתוארות מקבלות ממד חומרה נוסף על רקע סכנת העימות והטרור, שכן עדיין מתאפשר לגורמים עוינים ואחרים לגנוב אמצעי לחימה שעלולים לשמש למטרות טרור או למעשים פליליים. אמנם האבטחה שיפרה את המצב בשטח, לעומת המצב ששרר לפני הביקורת הקודמת, אך עדיין נשקפת סכנה לביטחון הציבור ולבטיחותו נוכח העיכוב המתמשך בפינוי הנפלים והתחמושת. הפתרון היעיל המתבקש אפוא הוא פינוי התחמושת והנפלים. בביקורת המעקב נמצא, כי עד לדצמבר 2008 לא חתמו משהב"ט ותעש על הסכם להחזר עלויות האבטחה למשהב"ט. משרד מבקר המדינה מעיר, כי בהודעת מנהל המינהל אין כדי להצדיק את העובדה שהנהלת המינהל לא העלתה להחלטת מועצת מקרקעי ישראל, הקובעת את המדיניות הקרקעית שלפיה פועל המינהל, את סוגיית ההחזר למינהל של הקרקעות המטוהרות והבלתי מטוהרות שפינתה תעש. ממסמכי משהב"ט עולה, כי קיים חשש שיעבור עוד זמן רב עד להכרעה במחלוקת שנוצרה בין משהב"ט לבין המינהל בסוגיית מימון עלויות אבטחת שטח הנפלים. פתרון האבטחה הזמני, כשלושה חודשים במימון משהב"ט, שנכתב בהחלטת הממשלה מאוקטובר 2004 , נמשך כבר מעל ארבע שנים. בפועל מוציא משהב"ט מיליוני ש"ח לצורכי אבטחה, מאחר שאינו מסכם עם המינהל על תכנית לפינוי התחמושת והנפלים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי יש לראות בחומרה התנהלות זו המספקת בפועל מענה אבטחתי חסר ומובילה לבזבוז מתמשך של כספי הציבור. . ,משרד מבקר המדינה מעיר למינהל, כי הוצאת מסמך הסמנכ"ל לשיווק המהווה סיכום לדיון בין מנהל המ ינהל למנכ"ל משהב"ט, רק כתשעה חודשים לאחר קיומו אינה מתיישבת עם סדרי מינהל תקין. הסיכום אמור היה להוות הנחיה אופרטיבית לגורמי הביצוע במינהל ובמשהב"ט להקצות את המימון האמור, אך העיכוב בהעלאת ההסכמות על הכתב גרם גם הוא לעיכוב בהתנעת פינוי הנפלים.
משרד מבקר המדינה העלה בביקורת המעקב, כי רק שנה מאוחר יותר, בדצמבר 2006 , אישר אגף בינוי במשהב"ט להתקשר עם משרד מהנדסים לתכנון וייעוץ בהנדסה אזרחית (להלן - משרד המהנדסים) לביצוע סקר חול ראשוני בשטח הנפלים. הסקר נערך במהלך שנת 2007 . עוד העלה משרד מבקר המדינה, כי כדי להתניע את תהליך טיהור המתחם מנפלים על פי סיכום מנהל המינהל ומנכ"ל משהב"ט מאוקטובר 2005 , נדרש היה לבצע סקר קרקע נוסף במקום זה שבוצע בינואר 1994 . זאת בגלל משך הזמן שחלף מביצוע הסקר הקודם, שבמהלכו חלו תזוזה של החולות במתחם והתפשטות הצמחייה בו. משרד מבקר המדינה מעיר, כי הסחבת בהגעה להסכם בדבר פינוי הנפלים גרמה אפוא לבזבוז משאבים כספיים גם במקרה זה בשל הצורך לחזור על עבודות שכבר בוצעו בעבר.