התעשייה האוירית לישראל בע_מ . השקעת התעשייה האווירית בתחום מטוסי אימון והקשרים בינה לבין חיל האוויר והחלל בהתייחס לתשובתה של התע"א חוז ר ומעיר משרד מבקר המדינה, כי ראוי היה שחברי הדירקטוריון היו מקיימים את הדיון ומקבלים החלטה לאחר שעיינו בחומר. משרד מבקר המדינה מעיר, כי הסכם ההתקשרות בין התע"א לבין ATG מיוני 2004 לא תאם את החלטת הדירקטוריון שהתק בלה תשעה ימים קודם לכן, שלפיה תשקיע התע"א 2 מיליון דולר נוספים עם קבלת מקדמה מהלקוח בסך10 מיליון דולר ולא בעת התחייבות הלקוח לרכוש את המטוס, התחייבות שניתן היה לבטל במקרים מסוימים (פירוט ראו בהמשך). משרד מבקר המדינה מעיר, כי החלטת דירקטוריון התע"א מדצמבר 2005 אינה מתיישבת עם החלטת הממשלה25 ממאי 2005 , ולפיה נדרש לקבל תשלום בסך 10 מיליון דולר כתנאי להשקעת התע"א בסך 2 מיליון דולר נוספים. יתר על כן, לא נמצאו סימוכין לכך שהתע"א פנתה בנושא לרשות החברות ולמשרד הביטחון שיפעלו לשינוי החלטת הממשלה. משרד מבקר המדינה העלה, כי בניגוד למה שהוצג בישיבת ועדת הכספים, בפועל תע"א לא הסדירה קדימות בהחזר קו האשראי על פני כל ההתחייבויות הקיימות והעתידיות (ראו פירוט בהמשך). .2. חל גידול ניכר באומדן עלויות הפיתוח של פרויקט ה"ג'אבלין". 3. נדרשו שינויים טכנולוגיים בתכנון המטוס כדי להתאימו לדרישות השוק הצבאי. 4. קיימת חשיבות לעמידה בלוחות הזמנים של התכנית עקב "חלון ההזדמנויות" לשיווק המטוס המיועד לשוק האזרחי בשנים 2007 ו- 2008. 5. הסיכוי לגיוס משקיעים פיננסיים היה נמוך מאוד, ושיעור התשוא ה הצפוי של ההשקעה לא היה אטרקטיבי למשקיע הפיננסי. . ביצוע ההשקעה, כנדרש לפי חוק החברות הממשלתיות, גם כאשר רכישה זו נעשית בעקיפין, באמצעות הלוואה המירה למניות. . לכדאיות הכלכלית של העיסקה, ואת הנתונים והחישובים שהובילו אותה למסקנה זו. רק בפברואר 2007 מינה מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן24 , צוות לניהול משא ומתן לגיוס הון עבור ATG . זאת אף על פי שכבר קודם לכן הוצפו בעיות המימון בישיבות ההנהלה ובמפגשים בין התע"א לבין ATG ; יש לציין, כי בישיבה בראשות מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן, שהתקיימה בדצמבר 2006 ציין הסמנכ"ל לכספים של התע"א, מר מ ' שגיב, כי "צריך צוות לגיוס משקיעים - לא להשאיר ל- ATG ."ולא כפי שטיפלנו עד כה משרד מבקר המדינה מעיר, כי בדירקטוריון התע"א לא נערך דיון בדבר זמינות המקורות של התע"א להשקעת כ -250 מיליון דולר בפרויקט ה"ג'אבלין", ללא שותפים פיננסיים, בהשוואה לחלופות אחרות. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שרשות החברות תשקול קביעת נהלים וכללים מחייבים, שעל פי הם, חומר המוגש לה כדי שהיא תיתן חוות דעת שתוגש לממשלה, יכיל, בין היתר, גם את חוות הדעת הנוגדות, ואת חוות הדעת החלוקות שהובעו בכתב או בעל פה על ידי גורם מקצועי בכיר ומשמעותי שעסק בנושא, שיש בהן כדי להשפיע מהותית על העיסקה, ואת הנימוקים המובאים בהן. כמו כן יש לשקול לקבוע בנהלים חובה על מגיש הבקשה לאישור העיסקה, ליתן נימוקים מדוע, על אף הדעות החלוקות שהובעו, הוא ממליץ על אישור העיסקה על ידי הממשלה. מטרת קביעת כללים כאלה היא להביא לכך שרשות החברות תקבל את מלוא המידע הרלוונטי הדרוש לצורך קבלת החלטה מושכלת בגיבוש חוות דעתה על העיסקה המובאת לאישור הממשלה. לדעת משרד מבקר המדינה, אין לקבל את הגישה המצמצמת כאמור של רשות החברות הממשלתיות בהתייחס לתפקידה במתן חוות דעת לממשלה. גישה זו עלולה להביא לכך שחוות הדעת עצמה, ואף החלטת הממשלה, יינתנו שלא על בסיס מכלול המידע החשוב הרלוונטי. כך גם במקרה זה. אילו הייתה רשות החברות הממשלתיות קובעת בנוהל מחייב שעל משהב"ט למסור לה, יחד עם הבקשה לאישור העיסקה, גם את חוות הדעת של היועצת הכלכלית שלו, שהיא הגורם המקצועי הבכיר ביותר במשהב"ט בתחום זה, ואת הנימוקים לכך שהתע"א ומשהב"ט המליצו על אישור העיסקה על אף דעתה החלוקה של היועצת הכלכלית; ואילו הייתה רשות החברות הממשלתיות בוחנת מידע זה, אפשר שהיה בכך כדי לשנות את חוות דעתה ואת החלטת הממשלה. בנוסף לכך העלה משרד מבקר המדינה, כי על אף שהתחשיבים שהוצגו לרשות החברות נעשו בשיעורי היוון נמ וכים במידה ניכרת ביחס לסיכון הכרוך בהשקעה, לא ביקשה רשות החברות מהחברה לערוך תחשיב בשיעור היוון שישקף באופן מדויק יותר את הסיכונים הכרוכים בעיסקה. . עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי בניגוד לאמור בתשובת התע"א, ציין יו"ר ועדת הכספים, מר ח' אהרון, בישיבת ועדת הכספים של דירקטוריון התע"א שהתקיימה ב- 26.9.06 , כי סיכום ועדת סלע לא הופץ לחברי הדירקטוריון, אלא ליו"ר הדירקטוריון וליו"ר ועדת הכספים. בנוסף מעיר משרד מבקר המדינה, כי ועדת המומחים בראשותו של ד"ר שיינין טרם סיימה את עבודתה וממילא לא הוצגה לחברי הדירקטוריון בישיבת ועדת הכספים מ - 26.9.06. יוצא אפוא, שעד אותו מועד בספטמבר 2006 ,, לא בוצעו כל הבדיקות ההנהלה עדיין לא הייתה משוכנעת בכדאיות התכנית, לא הוצגו מסקנות והמלצות ההנהלה לדירקטוריון ולא הוצג לדירקטורים חומר לקראת הישיבה. עוד יצוין, כי במצגת שהציג ד"ר שיינין לדירקטוריון בינואר 2007 נכללו הדברים הבאים, אשר הוסברו בפירוט ובהרחבה בחוברות. בין היתר, צוין, כי הסיכוי לכניסת משקיעים פיננסיים מותנה בהערכות של מכירת מעל 1,000 מטוסים אזרחיים בעשור, וכי תחזית מכירות ה"ג'אבלין" בשוק האזרחי היא של 373 מטוסים אזרחיים בעשור. זאת ועוד, צוין, כי השוק הצבאי אינו אטרקטיבי דיו לכניסת משקיעים פיננסיים. דהיינו, הסיכוי לגיוס משקיעים פיננסיים היה נמוך. בהמשך צוין באותה מצגת, כי המשך ההשקעה ב- ATG לפיתוח וייצור מטוסי ה"ג'אבלין" נראית כדאית כלכלית לתע"א, הן עם שותפים פיננסיים והן בלע דיהם, וכי שיעור התשואה הריאלי לתע"א על הפרויקט באותו מועד, ללא שותף פיננסי, הוא 16% . 2. עוד עולה מנתוני הלוח, כי הרווח הצפוי (הערך הנוכחי) ממכירת המטוס המיועד לשוק האזרחי, בהנחות השונות של שיעור ההיוון ותחזית המכירות ובהתחשב בחלקה הצפוי של התע"א בבעלות על ATG , שהיה כ-12% בלבד, לא היה גדול. לכן רווח צפוי זה לא היהאמור להוות שיקול חשוב בהחלטה של התע"א להשקיע בחברת ATG . הכדאיות הכלכלית לתע"א בהשקעה ב - ATG הייתה טמונה בקבלת פלטפורמה למטוס האימון הצבאי, בהשקעה נמוכה יחסית. על כן, מה שהיה חשוב לתע"א היה שפיתוח המטוס יסתיים, שהמטוס יקבל רישיון, יצבור שעות טיסה וישמש בסיס איתן לפיתוח הגרסאות של מטוסי האימון הצבאיים. כאמור, מהתשובות של מפעל להב ל"צוות האדום" מ- 13.4.04 עולה, כי שיעורי ההיוון שעל פיהם בדקה התע"א את הכדאיות הכלכלית להשקעה ב- ATG היו8% בלבד. משרד מבקר המדינה מעיר, כי שיעורי היוון אלה, שבהם השתמשה התע"א לבחינת הכדאיות הכלכלית של ההשקעה, לא נתנו ביטוי מספיק לסיכונים הכרוכים בייצור המטוס האזרחי - טכנולוגיים, שיווקיים ואלה הקשורים בגיוס מקורות הון20 ., כמקובל בעסקאות מסוג זה סיכונים אלה הועלו גם על ידי ה"צוות האדום" שמינה מנכ"ל התע"א, והוצגו בפניו. משרד מבקר המדינה מציין, כי לא נמצא הסבר לשימוש במחיר ההון שנבחר - 8% . שימוש במחיר הון גבוה יותר המשקף באופן נכון יותר את הסיכונים, היה מביא לערך נוכחי נמוך יותר. יתרה מזאת, בתחשיבים ששימשו בסיס לדיון המנכ"ל מאפריל 2004 ולבדיקות הכדאיות הכלכלית שעל פיהן אישר דירקטוריון התע"א את ההשקעה, נלקח בחשבון שיעור היוון של 6% .בלבד
משרד מבקר המדינה מעיר, כי גם אם המשקיעים הפוטנציאלים היו מייחסים סבירות גבוהה להנחות התחשיב - עמידה בלוחות הזמנים, עמידה בתחזית עלויות הפיתוח ועמידה ביעדי המכירות - גם במקרה זה לא סביר שהיו מסתפקים בשיעור תשואה להשקעה של 6% עד8% . דהיינו, מלכתחילה הסיכוי לגייס משקיעים לפרויקט היה נמוך. זאת נוכח העובדה, שמשקיעים פיננסיים בחברות הזנק מצפים לשיעור תשואה גבוה מזה.