המוסד לביטוח לאומי . טיפול המדינה בקשישים סיעודיים השוהים בביתם - ביקורת מעקב .מוצע כי בט"ל י נחה את חברות הסיעוד להפנות את המטפלות שהוכשרו הכשרה .מקצועית, לטפל בקשישים ברמות התלות הגבוהות. .מומלץ כי בט"ל יקדם את פרסום המכרז החדש לשירותי סיעוד ובכלל זה, יקדם את .תוכנית ההכשרה החדשה למטפלות ויטמיעה. .בביקורת המעקב נבדק היקף שעות הטיפול החסרות ועלה כי בשנת 201948 - טרם .התפרצות מגפת הקורונה; עלה כי מתוך כ-97 מיליון שעות טיפול שקשישים סיעודיים היו .זכאים להן, כ-3 מיליון שעות - 3.1% משעות הטיפול הביתי- לא ניתנו בפועל. משמעות .הדבר היא כאמור שקשישים רבים לא קיבלו, מסיבות שאינן מוצדקות, שעות טיפול רבות .שהיו זקוקים להן. עוד עלה בביקורת המעקב כי בט"ל אינו מביא עובדה זו לידיעתם של .קשישים אלו ואינו מנחה אותם כיצד למצות את זכותם. בשנת 2020 - שנת התפרצות .מגפת הקורונה חל צמצום בהיקף שעות הטיפול הביתי וחל גידול בשירותים אחרים כמו .גמלה בכסף - היקף שעות הטיפול החסרות היה כ-2 מיליון שעות כ- 1.8% משעות הטיפול .הביתי. .מניתוח נתוני בט"ל בנוגע לקשישים הסיעודיים שקיבלו טיפול בשנת 2019 עלה כי כ- .10,870 קשישים סיעודיים לא קיבלו לפחות10% משעות הטיפול הביתי שהיו זכאים להן .באותה השנה (להלן - קשישים סיעודיים זכאים). מתוכם כ- 4,300 קשישיםהיו ברמו ת .התלות הגבוהות 49. בשנת2020 כ- 6,180 קשישים סיעודיים לא קיבלו לפחות10% משעות .הטיפול הביתי שהיו זכאים להן ומתוכם כ- 2,600 קשישים ברמות התלות הגבוהות. מניתוח .הנתונים ניתן לראות כי בשנת 2020 - השנה שבה התפרצה כאמור מגפת הקורונה- חלה .ירידה בשיעור שעות הטיפול החסרות וקטן מספר הקשישים הסיעודיים שלא קיבלו את .השעות שהם היו זכאים להן. .טיפול לא מיומן בקשיש הסיעודי עלול לפגוע בו ולסכן את בריאותו הפיזית והנפשית, .לפיכך טיפול מקצועי ואיכותי בו מחייב הכשרה מתאימה. על בט"ל להקפיד שחברות .הסיעוד יעמדו לכל הפחות בתנאי המכרז בכל הנוגע להכשרת המטפלות, בייחוד של .קשישים הנמצאים ברמות התלות הגבוהות, וזאת כדי להבטיח את איכות הטיפול .בקשישים הסיעודיים. בביקורת המעקב נמצא כי הוועדה גיבשה את המלצותיה, אולם הן טרם יושמו. כך הלכה .למעשה לא מיושמת תוכנית הכשרה מעודכנת. .בביקורת המעקב נמצא כי לא חל שינוי בנושא קביעת סדרי עדיפויות בהפניית המטפלות .שהוכשרו הכשרה מקצועית לפי מאפייני הקשישים. .בביקורת המעקב נמצא כי לא חל שינוי בנושא הכשרת המטפלות. אשר להיקף ההכשרה .המקצועית, בט"ל לא הגדיר לחברות הסיעוד את היקף ההכשרה הנדרש מיתר המטפלות .(70% .) מניתוח הדיווחים של חברות הסיעוד על השעות שלא ניתנו לאותם כ- 10,870 הזכאים .כמפורט לעיל לשנת 2019 עולה כי במרבית המקרים (למעלה מ-80% ) לא ציינוחברות .הסיעוד כל סיבה לשעות החסרות, ובלמעלה מ-12% מהמקריםציינו החברות כי החסר .בשעות נובע מ"סיבה אחרת". דהיינו ברוב המקרים אין לדעת מה הסיבה לחסר ב שעות .הטיפול. .מומלץ כי עד הפעלת המכרז החדש, בט"ל יבקש מחברות הסיעוד את יומני העבודה .באופן ממוחשב כדי להבטיח את ביצוע הבקרה במגבלות הקיימות. .החלטת הממשלה ממאי 202042 בנושא "מפת דרכים לענף המטפלים הישראלים .בקשישים הסיעודיים" באה לקדם שינויים מהותיים בענף, לנוכח פערים גדלים והולכים .בין איכות הטיפול והיצע המטפלים לבין צורכיהם המורכבים והגוברים של הקשישים. .החלטת הממשלה לוותה בהקמת ועדה בין -משרדית אשר כללה נציגים ממשרדי .הממשלה - משרד ראש הממשלה, הבריאות, האוצר, העבודה, הרווחה - וכן נציגי בט"ל, .ג'וינט -אשל ותב "ת. אלה היו מטרותיה של הוועדה: גיבוש הגדרות תפקידים מחודשות .למטפלים, לרבות מסלולי הכשרה וקידום; גיבוש תפיסת הכשרה וקביעת סטנדרט רצוי .להתמקצעות; גיבוש מודל לתוכנית יישום והטמעה, לרבות הצבת יעדים. .בעקבות הרפורמה חל שינוי ניכר באופן מתן גמלת הסיעוד. באוקטובר 2018 , לפני הנהגת .הרפורמה בסיעוד, 96.3% ,)מהזכאים קיבלו גמלה בעין (בשירותים 0.7% קיבלו גמלה .משולבת (בכסף ובשירותים), ו - 2.3% קיבלו גמלה ב כסף19. בספטמבר2021 כ-34% .מהזכאים קיבלו גמלה בעין, כ-52% קיבלו גמלה משולבת, וכ-13% קיבלו גמלה בכסף20 . .בביקורת המעקב נמצא כי במ סגרת התיקון לחוק בט"ל 25 וכחלק מהרפורמה בסיעוד .הוספו יחידות שירות שבועיות (שעות טיפול סיעודי בשבוע) ברמות הגבוהות עד ל-30 . שעות לשבועלמי שמטופל בידי מטפלת ישראלית ו-26 שעות למטופל בידי מטפל זר. .להלן בתרשים 5 מוצגות התפלגות שיעור הזכאים לגמלת סיעוד לפי רמות הגמלה 2018 . .לפני הרפורמה ולאחריה .מומלץ שבט"ל יבחן את מגמת השינויים ברמות התלות כפי שעולה מניתוח הנתונים, .ישקול לשלב במכרז החדש תמריצים שיעודדו את חברות הסיעוד לשמור, ככל שניתן, .על רמות תלות נמוכות של הקשישים ובד בבד יבטיחו את מיצוי מלוא זכותם בהתאם .לצרכים הרפואיים הנדרשים כדי למנוע הידרדרות נוספת במצבם. .עלה כי אף שחלפו מעל חמש שנים מהחלטת הממשלה לגבש מכרז סיעוד חדש, ואף .שבט"ל אישר את פרסום המכרז החדש שיאפשר בין השאר לקבוע מדדי איכות ואמצעים .להבטחת עמידתן של חברות הסיעוד במדדים אלה, נכון למועד סיום דוח המעקב טרם .פורסם מכרז חדש למתן שירותי סיעוד. .מומלץ כי בט"ל בשיתוף עם יתר נציגי ועדת המכרזים הבין-משרדית (החשב הכללי ואגף .תקציבים) יקבעו לוח זמנים לעדכונה ולסיומה של עבודת המטה להכנת מכרז הסיעוד .החדש ויפרסם אותו. .השינויים ברמת התלות של הקשישים הסיעודיים שאובחנו ברמת תלות נמוכה בתקופה .של עד שנה ממועד קביעת רמת התלות, יכולים לנבוע בין השאר 29 מכך שבהסכם עם .חברות הסיעוד אין תמריץ כלכלי לשמר את הקשישים ברמות התלות הנמוכות. .בדצמבר 2018 פורסם תיקון לחוק בט"ל אשר מבטל את הוועדות המקומיות ומעביר את .האחריות הכוללת לאיכות הטיפול על בט"ל, תיקון החוק יושם החל ביוני 2019 . .עולה מהתרשים כי בתקופה שקדמה לרפורמה בסיעוד - מינואר 2017 עד אוגוסט 2018 , .לא חל שינוי משמעותי בשיעור הגידול החודשי במספר הזכאים לגמלת סיעוד; כך לדוגמא .בחודש שלפני הרפורמה, חודש אוקטובר שיעור הגידול החודשי היה 0.34% ולאחר .הרפורמה קפץ שיעור הגידול החודשי בצורה ניכרת והגיע עד לגידול חודשי של 2.5% . בחודש דצמבר202018. . שינוי מרכזי נוסף שחל בעקבותיה היה גידול במספר מקבלי הגמלה המשולבת, בכסף .ובשירותים, ובמקבלי הגמלה בכסף בלבד. להלן בתרשים 4 - מספר הזכאים לפי סוג .הגמלה. .בביקורת המעקב עלה כי בט"ל לא פיתח מנגנון חלופי לפיקוח ולבקרה על איכות השירות .שנותנות חברות הסיעוד. .מאז יישום התיקון לחוק בשנת 2018 אין מנגנון בקרה סדור על איכות הטיפול של חברות .הסיעוד; למעשה מנגנון הפיקוח על איכות הטיפול אף נחלש יחסית לתקופה שטרם תיקון .החוק, שכן הוא מתבסס על בירור תלונות בעוד שבעבר בוצע בידי הוועדות המקומיות. .מומלץ כי בט"ל יקדם את המכרז לתחום הבקרה ואת ההתקשרות עם החברות לביצוע .סקרים טלפונים שבאמצעותם תבוצע בקרה על איכות הטיפול . .עד שנת 2060 צפויים להיות יותר מ - 780,000 ,מקבלי גמלת סיעוד כמעט פי ארבעה .ממספר מקבלי הגמלה בשנת 2021 . התשלומים בענף הסיעוד עתידים להגיע לכ -57 .מיליארד ש"ח, פי ארבעה מהתשלומים בשנת 2021 . משאבים ניכרים אלה של המדינה .נועדו להבטיח את זכותו של הקשיש הסיעודי להזדקן בכבוד, ובכלל זה לקבל טיפול .סיעודי באיכות ראויה . ממצאי דוח מעקב זה מעידים כי חלק מהליקויים שצוינו בדוח .הקודם תוקנו, וזאת בעיקר בעקבות הרפורמה בסיעוד ותיקוני חקיקה דוגמת הגמשת .ההסדר הקיים בנוגע לאופן מתן השירותים (המאפשר לקבל את הגמלה בכסף ולא .בשירות) וכן שינוי רמות הגמלה משלוש רמות לשש רמות והרחבת טווח היחידות .השבועיות. .ואולם ממצאי דוח המעקב מעלים ליקויים שהועלו בביקורת הקודמת ולא תוקנו בנוגע .לאיכות הטיפול הביתי הניתן ל קשישים הסיעודיים, והמרכזי שבהם הוא היעדר הסכם .התקשרות חדש עם חברות הסיעוד. בביקורת המעקב עלה כי טרם גובש ונחתם הסכם .כזה ובלעדיו לא ניתן לשפר את איכות הטיפול בקשישים הסיעודיים. .העלייה הנמשכת במספר הקשישים הסיעודיים והמשאבים הכספיים הניכרים המושקעים .בנושא, ממחישים את הצורך שבט"ל בשיתוף עם ועדת המכרזים הבין-משרדית ישלימו .את גיבוש הסכם ההתקשרות החדש עם חברות הסיעוד. על ההסכם לכלול שינויים .ושיפורים, בין השאר בעקבות המלצות דוח הביקורת ודוח המעקב בעניין הקשישים .הסיעודיים, וזאת כדי לטייב את איכות הטיפול באוכלוסיית הקשישים הסיעודיים. עד .לביצוע התקשרות חדשה לפי מכרז שצפוי להתפרסם, מוצע לפעול למתן מענה לסוגיות .שהועלו בדוח שאינן מחייבות בהכרח חתימת הסכם חדש. .מומלץ כי בט"ל יפעל באופן פרו-אקטיבי לברר מול הקשישים הסיעודיים הזכאים לשעות .סיעוד מדוע הם לא מיצו זכות זו וכי הוא יסייע להם במיצוי זכויותיהם. .נכון למועד סיום דוח המעקב - 16 שנה מאז החל בט"ל בניסיון להפעיל מערכת לדיווח .נוכחות מרחוק - מערכת הדיווח אינה פועלת. יצוין כי ביוני 2020 פעלה המערכת ברוב .חלקי הארץ (בחמישה מתוך שישה אזורים), אולם במהלך עתירה של חברות הסיעוד .לבג"ץ הוחלט לבטל את חובת הדיווח במערכת. עוד עלה כי בט"ל אינו דורש דיווח .ממוחשב של יומני העבודה. .עלה גם כי בט"ל לא פעל לשינוי תבנית הדיווח הממוחשב כך שתכלול גם את יומני .העבודה, מה שהיה מ אפשר לבחון את מהימנות הדיווחים ולהגביר את ההרתעה, ובכך .לסייע בצמצום תופעת "גניבת השעות" . .בבדיקה שנערכה במסגרת ביקורת המעקב בנוגע לשיעור שעות הטיפול של המטפלות .שלא הוכשרו הכ שרה מקצועית ושטיפלו בקשישים בשתי רמות התלות הגבוהות (רמה 5 .ו-6 וחצאים מרמות אלו41) בשנים7201 עד2019 נמצא כי מאז דוח הביקורת הקודם לא .חל שינוי בשיעור שעות הטיפול וכי 67% עד70% משעות הטיפול הביתי שקיבלו קשישים .אלה ניתנו על ידי מטפלות בקשישים סיעודיים ברמות התלות הגבוהות שלא הוכשרו .הכשרה מקצועית. .בביקורת המעקב ניתח משרד מבקר המדינה את הנתונים שהעבירו חברות הסיעוד .לבט"ל בנוגע לשיעורי הכשרת המטפלות בשנים 2017 עד2019 כמפורט בתרשים 8 . .להלן
.בביקורת המעקב עלה כי בט"ל אינו מנחה את העובדים הסוציאליים להעלות בשיחת .הטלפון הראשונה עם הקשיש הסיעודי או עם מי מבני משפחתו את סוגיית מוגנותו של .הקשיש הסיעודי, ובכלל זה את אופן הגשת תלונות על חשש לאלימות המטפל וכן את .האפשרות להתקנת מצלמות. .עוד עלה כי הטיפול בתלונות על אלימות כלפי הקשישים אינו מוסדר בנהלים. יצוין כי .בשנת 2015 החל בט"ל לגבש נוהל חדש לטיפול בתלונות ובו התייחסות לנושא, אולם .ההליך לא הושלם. .מוצע כי בט"ל יוסיף למידע המונגש לקשיש את נושא המוגנות והתקנת המצלמות. התקנת .מצלמת אבטחה בבית הקשיש הסיעודי, שלעיתים נמצא במצב פגיע, יש בה כדי לנטוע .בו תחושת ביטחון ומוגנות. מצלמות האבטחה מסייעות גם בתיעוד ובהוכחה במקרים .שבהם אכן מתבצעות פגיעות בקשיש. עוד מומלץ כי בט"ל יגבש נוהל מוסדר בטיפול .בתלונות הקשישים ובו התייחסות לנושא המוגנות.