משרד האנרגייה . מחקר ופיתוח במגזר האנרגייה בשנים האחרונות, תחום הסייבר בחברה הוא דוגמה לפוטנציאל של חדשנות טכנולוגית המתבסס על ידע שנצבר בחברה ופעילות מו"פ בנושא. כך המתמחה בהקמת זירות 48 התקשרה חח"י עם חברה 2013 לדוגמה, בשנת אימון להגנה מפני תקיפות סייבר, זאת על בסיס ידע ונכסים הקיימים, בין היתר, בחברת החשמל. החברה הקימה זירות אימון להגנה על מתקני תשתית חיוניים במדינות רבות בעולם וחתמה על חוזים בשווי של עשרות מיליוני וכדומה. IT-דולרים, והיא פועלת במגזרי האנרגייה, הפיננסים, ה השוואת שיעור השקעות המו"פ של חח"י מסך הכנסותיה לשיעור ההשקעות בחברות מקבילות מצביעה על תת-השקעות במו"פ של החברה בהיקף של מיליון ש"ח בשנה. אומדן זה אף מוטה כלפי מטה שכן חברות חשמל 80-כ בבעלות ממשלתית נוטות להשקיע שיעור גבוה יותר מהכנסותיהן במו"פ בהשוואה לחברות פרטיות, וחח"י היא חברה ממשלתית. ראו להלן פרק על תפקיד המאסדרים בעידוד החברה לבצע פעילות מו"פ. נמצא כי היקפי השקעות המו"פ של החברה נמוכים ביחס לגודלה, להיקפי פעילותה ובהשוואה לחברות חשמל בעולם. לאור מרכזיותה של חברת החשמל במשק החשמל בפרט ובמגזר האנרגייה בכלל, ולאור הידע שנצבר בחברה, התשתיות הקיימות ברשותה וחובותיה הנגזרים מחוק משק החשמל, משרד מבקר המדינה ממליץ לחח"י לבחון את פוטנציאל המו"פ בחברה, לנתח את חוזקותיה וחולשותיה ולגבש תוכנית לחיזוק והגברת פעילות המו"פ בחברה ולהגברת שיתופי הפעולה עם גורמים עסקיים ואקדמיים בתחום האנרגייה. לאור הפוטנציאל הגלום בשימוש בכספי הקרן למטרות כלכליות וחברתיות, ובהן שימוש למטרות מחקר ופיתוח, מן הראוי כי משרדי הממשלה הרלוונטיים, ובהם משרד האוצר ומשרד האנרגייה, יבחנו את האפשרות להשתמש בסכום ההקצאה השנתי העתידי לקידום מו"פ במגזר האנרגייה. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולותיה של חח"י להתמודדות עם המחסור הצפוי במהנדסים. אולם, גם אם מבחינה כמותית חח"י מצליחה להתגבר על חלק ניכר מהמחסור, ייתכן שתוכניות אלה לא יצליחו לתת מענה בהיבט האיכותי של איוש המשרות, בהיעדר חדשנות והיקפי מו"פ מספקים בחברה, דבר שעלול גם הוא להשפיע על רמתה המקצועית של החברה, ובכלל זה על יכולתה לספק חשמל באמינות ובאיכות. סוגיות כוח האדם במגזר האנרגייה ובמשק החשמל צריכות להיות מטופלות ברמה הלאומית. מומלץ כי משרד האנרגייה, הממונה על מגזר האנרגייה, יבחן סוגיות אלו בשיתוף גורמים ממשלתיים אחרים האמונים על קידום כוח האדם, כדוגמת משרד הכלכלה, ויגבש תוכנית להתמודדות עם הפערים בתחום כוח האדם הנדרש למשק האנרגייה. משרד מבקר המדינה ממליץ לחברת החשמל לבחון דרכים לשפר את יכולת הגיוס שלה ואת יכולת שימור העובדים המיומנים בחברה, בין היתר על ידי הגברת החדשנות בחברה. היקפי ההשקעה במו"פ באמצעות פעילות קר"ט נמוכים, הן בהיבט הכספי והן בהיבט תשומות כוח אדם המופנות לשם כך בחברה. משרד מבקר המדינה ממליץ לחח"י לבחון את החסמים השונים והדרכים לקידום פעילות קר"ט זאת, בשיתוף פעולה מצד גורמי המדינה, כגון רשות החברות, רשות החשמל, רשות החדשנות, משרדי האוצר והאנרגייה. פוגע בעבודת המועצה וועדותיה ומשבית 2018 היעדר יו"ר למולמו"פ משנת את הוועדה הלאומית לאנרגייה. הפגיעה בפעילותה של ועדת האנרגייה מונעת תכנון וקידום המו"פ במגזר האנרגייה ומותירה את פעילות המו"פ בהיקפים נמוכים. מן הראוי שמשרד המדע יפעל למינוי יו"ר למולמו"פ ולוועדה הלאומית לאנרגייה כדי שהוועדה תחזור לפעילות. מהנתונים עולה שהשקעות הרשות מתרכזות בענפי ההיי-טק, וזאת אף שאחת ממטרותיה האסטרטגיות של הרשות היא לעודד חדשנות טכנולוגית במגזר העסקי כולו. משרד מבקר המדינה מציין כי הוא רואה בחיוב נקיטת פעולות לקידום החדשנות והמו"פ בתחום האנרגייה, אך כיוון שפעולות הרשות עד כה טרם הניבו שינוי בהיקפי הפעילות בתחום, עליה לבחון אם הצעדים הללו אכן משפיעים על היקפי המו"פ ולגבש צעדים משלימים או חלופיים נוספים. מסך המענקים ניתנו לענפי ההיי-טק שלא בהלימה לחלקם בכלכלת 75%-כ המדינה, שהוא מצומצם בהרבה מנתח תמיכה זה, וזאת אף על פי שלהיי- טק יש מקורות מימון משמעותיים במגזר העסקי. יתר הענפים במשק אינם זוכים לתמיכה ממשלתית התואמת את הצרכים שלהם בהשקעה במו"פ, ואף שהתשואה המשקית מהגדלת ההשקעה הממשלתית בהם עשויה להיות גבוהה יותר מהשקעת תוספת זו בהיי-טק. מגזר האנרגייה הוא דוגמה למגזר שקיימים בו כשלי שוק מהותיים, אולם היקפי ההשקעה הממשלתיים בו נמוכים, ולמעשה השקעות הרשות ממוקדות מאוד במגזר ההיי-טק וזאת במשך שנים רבות. משרד מבקר המדינה ממליץ כי רשות החדשנות תשקול את תמהיל השקעותיה, בכפוף למיפוי של צורכי הענפים השונים במשק וזיהוי כשלי שוק המחייבים מעורבות ממשלתית, ובפרט במגזר האנרגייה. זאת כדי לוודא כי פעילותה תגדיל את התועלת הציבורית ממענקיה, תקדם את החדשנות והטכנולוגיה בכלל ענפי המשק ותעודד צמיחה והגדלת הפריון במשק. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את השקעותיה של הרשות בתחומים שבהם היא מזהה כשלי שוק, אולם מומלץ כי היא תבחן ותוודא כי השקעותיה מנותבות למקטעים שבהם כשל השוק הוא המהותי ביותר באותם תחומים. משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות החדשנות לבחון אם תמהיל ההשקעות הנוכחי מניב ערך גבוה יותר לציבור בהשוואה לחלופות השקעה אחרות בענפים נוספים. יש לראות בחיוב את פעולות הרשות להקמת מסלולי התמיכה הייעודיים לתעשייה המסורתית. אולם משרד מבקר המדינה ממליץ כי הרשות תבחן גם אם היקפי תמיכה אלו מספיקים לקידום יתר התעשיות נוכח פערי הפריון והיקפי החדשנות הנמוכים בתעשיות אלה. פיזור השקעותיה של רשות החדשנות מעבר לענפי היי-טק גם אל הענפים האחרים עשוי להגדיל את התשואה הפוטנציאלית למשק מהשקעות הרשות. של ההשקעות הממשלתיות בתחום 30משרד מבקר המדינה מעריך כי הגדלה מיליון ש"ח 200 האנרגייה, מתוך תקציב הרשות לתמיכה במו"פ, בהיקף של מיליארד ש"ח בשנה. 1.1 מיליון עד600-עשויה להביא לתוספת תוצר של כ מן הדברים עולה כי קיים פוטנציאל לניצול התחייבויות רכש גומלין קיימות לצורך קידום פעילות מו"פ בתעשייה. מומלץ כי הרשפ"ת, בשיתוף משרד האנרגייה, יבחנו אפשרויות לנצל התחייבויות רכש גומלין קיימות גם לטובת קידום פעילות מו"פ בכלל ובמגזר האנרגייה בפרט, בין באמצעות השקעות ישירות ובין באמצעות העברת ידע. משרד מבקר המדינה מציין כי בחלוף הזמן ניכר כי לא חל שינוי מהותי בהיקפי המו"פ במגזר האנרגייה, וזאת, בין היתר, בעקבות אי-יישום המלצות ועדת האנרגייה. משרד מבקר המדינה ממליץ שמשרד המדע ומשרד האנרגייה יבחנו את המלצות הוועדה ואת תקפותן בחלוף השנים ויגבשו תוכנית לקידום המו"פ במגזר זה. פילוח השקעות המדען הראשי מצביע על מיקוד בתחומים בעלי חשיבות במגזר האנרגייה שאותם החליטה הממשלה לקדם. יש לציין לחיוב את משרד מבקר המדינה מציין כי הנתונים שמסר המדען הראשי מעידים על אפקטיביות גבוהה יחסית של התמיכה הממשלתית למו"פ במגזר האנרגייה. עם זאת, מומלץ כי המדען הראשי במשרד האנרגייה יגבש כלים למדידה מהימנה יותר של השפעת השקעותיו, במטרה לשפר ולייעל את הקצאת השקעותיו, וכי הוא יפעיל כלים אלו בצורה סדירה ועיתית. הנתונים שהציג המדען הראשי ממחישים את האפקטיביות של השקעות במגזר האנרגייה וכן את איכות ופוטנציאל המחקר בתחום. הנתונים נותנים אינדיקציה לתשואה הגבוהה מהשקעות מו"פ בתחום האנרגייה ולפוטנציאל של קידום המחקר והפיתוח במגזר זה. הנמוכים בתחום המו"פ אינם ייחודיים למגזר האנרגייה, וייתכן שקיימים מגזרים נוספים הסובלים מתת-פעילות מו"פ. הטיפול המערכתי הנדרש צריך להתייחס גם למגזרים אלה, תוך מיפוי המגזרים שראוי ונכון לקדם מההיבט הכלכלי והחברתי. דינת ישראל זוכה למוניטין גבוה בתחום של חדשנות וטכנולוגיה, וזאת מ הודות להשקעות גדולות במחקר ופיתוח. בישראל, ההוצאה הלאומית האזרחית למו"פ כאחוז מהתוצר היא מהגבוהות במדינות המפותחות. עם זאת, ענפי ההיי-טק הם המובילים הכמעט בלעדיים של החדשנות והפיתוחים הטכנולוגיים, ואילו יתר ענפי המשק, אשר מהווים את מרבית הפעילות הכלכלית, מתאפיינים ברמת חדשנות נמוכה יחסית. הממשלה מעורבת בקידום מו"פ באמצעות תקציבי מחקר לאקדמיה, באמצעות מענקי רשות החדשנות, מענקי המדענים הראשיים במשרדי הממשלה ובמידה מסוימת גם באמצעות החברות הממשלתיות. מהדוח עולה ממענקי הרשות ניתנו לענפי ההיי-טק, שלא בהלימה לחלק שלהם 75%-כי כ בכלכלת המדינה, שהוא מצומצם בהרבה מנתח תמיכה זה, וזאת אף שלענף ההיי-טק יש מקורות מימון משמעותיים במגזר העסקי. יתר הענפים במשק אינם זוכים לתמיכה ממשלתית התואמת את הצרכים בהשקעה במו"פ, אף שהתשואה המשקית מהגדלת ההשקעה הממשלתית בהם עשויה להיות גבוהה יותר מהשקעת תוספת זו בהיי-טק. כפועל יוצא מכך, התמיכות הממשלתיות למו"פ, בהרכבן הכספי הנוכחי, עלולות שלא להביא למיצוי מיטבי של צמצום הפערים והגדלת הפריון במגזר העסקי כולו. מגזר האנרגייה הוא מגזר כלכלי חיוני ויש לו השפעות משמעותיות על רמת החיים, יוקר המחיה, איכות הסביבה ובריאות הציבור. מגזר האנרגייה ייחודי בחסמים שקיימים בו לפעילות מו"פ, וטיפול בהם דורש מעורבות ממשלתית. ממצאי הדוח מצביעים על כך שהפעילות הממשלתית אינה מספיקה לטיפול בחסמים, ובשל כך החדשנות במגזר האנרגייה ובמגזרים מסורתיים אחרים נמוכה באופן יחסי. כך, הגדלה של ההשקעות הממשלתיות בתחום מיליון ש"ח 200 האנרגייה, מתוך תקציב הרשות לתמיכה במו"פ, בהיקף של מיליארד ש"ח בשנה. 1.1 מיליון עד600-עשויה להביא לתוספת תוצר של כ מעבר לכך, להיעדר החדשנות במגזר האנרגייה יש השפעה שלילית על הרכב ההון האנושי המועסק במגזר זה. הדבר בולט במיוחד במשק החשמל, אשר מתקשה למשוך אליו מהנדסים. סוגיית קידום המו"פ במגזר האנרגייה דורשת טיפול מערכתי של גופי הממשלה הרלוונטיים העיקריים, ובהם משרד הכלכלה, משרד המדע ומשרד האוצר, וכן משרדי הממשלה הרלוונטיים לכל תחומי מגזר האנרגייה, רשות החדשנות והחברות הממשלתיות עצמן, זאת במטרה לצמצם את החסמים הקיימים ולעודד חברות פרטיות וממשלתיות וגורמים באקדמיה לפתח את המחקר בתחום האנרגייה ולעודד בו חדשנות. היקפי ההשקעות והפעילות משרד מבקר המדינה מציין כי הגבלת ההכרה התעריפית בפעילות המו"פ של החברה ככלל רק לפרויקטים עם סיכוי גבוה להחזר תועלת לצרכנים מתבטאת בפעילות מו"פ זניחה ומגבילה את פוטנציאל המו"פ להביא לשיפורים טכנולוגיים ותהליכיים במשק החשמל. כך, חח"י, שהיא גורם ידע ייחודי, מחזיקה בתשתיות אשר אינן מנוצלות באופן מיטבי לטובת שיפור משק החשמל וייעולו. לפיכך, משרד מבקר המדינה ממליץ שרשות החשמל תבחן הכללת השקעות במו"פ שתכליתן לייעל את משק החשמל ולהוזיל את עלות השירות בעתיד, חיובית. 53במסגרת התעריף. זאת, כל עוד תוחלת הרווח לציבור מההשקעה בהתאם לכך, מומלץ לבחון גיבוש מנגנונים שיאפשרו הכרה תעריפית בקשת רחבה יותר של פרוייקטי מו"פ והותרת חלק מהתשואה על השקעות מו"פ בידי החברה כתמריץ לביצוע השקעות על ידה, תוך הקטנת הסיכון הכרוך בפעילות מו"פ על ידי בקרה של הרשות על תחומי המו"פ שיוכרו, תיחום היקפי ההכרה משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעולותיה של חח"י לקידום החדשנות והמו"פ בחברה ומציין כי עליה לוודא שצעדים אלה יוטמעו בחברה ויצאו אל הפועל. כמו כן, על החברה לוודא שהתקציבים שהקצתה תואמים את היקפי החדשנות והמו"פ הנדרשים בחברה בסדר גודל של חח"י, וכי תקציבים אלה ינוצלו ביעילות ותוך בקרה על תוצאות פעולותיה. משרד מבקר המדינה ממליץ לחח"י לבחון את היקף המו"פ שנעשה באגף תפ"ט והמשאבים המוקצים לאגף, על מנת לטייב את תרומת המו"פ ליכולת החברה לספק חשמל באמינות, איכות וביעילות. משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות החשמל לבחון דרכים לעודד פעילות מו"פ בחברת החשמל, שהיא גורם מרכזי במשק החשמל המחזיק בתשתיות פיזיות ייחודיות, וכן בקרב יצרני חשמל פרטיים, שיש בה כדי להיטיב עם צרכני החשמל ולהביא להפחתת עלויות ותעריף, זאת באמצעות גיבוש כלים שיאפשרו הסרת חסמים לפעילות המו"פ בחברה, כגון אי-הוודאות להחזר עלויות מו"פ, ואי-הוודאות ביחס לאפשרות שפיתוח טכנולוגיה יפגע בהכנסות החברה. כל זאת, תוך גידור של היקפי הפעילות והחשיפה של חברת החשמל באמצעות שקלול סיכויי ההצלחה של המו"פ, היקפי הפעילות המוכרת וכדומה. גיבוש כלים אלה ויצירת תמריץ חיובי להשקעות מו"פ בחברה רצויים נוכח היקפי המו"פ הנמוכים בחברה, התפתחות התחרות במשק החשמל והשפעות פוטנציאליות עתידיות שיש להיעדר חדשנות בחברה.
ההשקעה הממשלתית במו"פ במגזר האנרגייה בישראל נמוכה במידה , זאת כתוצאה מתעדוף נמוך OECD-ניכרת מהרמה המקובלת במדינות ה של השקעות במו"פ במגזר זה. המגזר העסקי אינו מפצה באופן מלא על תת-ההשקעות הממשלתיות בתחומים אלה. לתת-ההשקעות במו"פ במגזר האנרגייה עלולות להיות השפעות שליליות משמעותיות על המשק, הנגזרות מחיוניותו של מגזר האנרגייה ומהשפעתו על רמת החיים, תוחלת החיים, .13'