נושאים מערכתיים . הטיפול בפעוטות וחינוכם במעונות יום ובמשפחתונים .מומלץ כי זרוע העבודה ומשרד האוצר ישובו ויבחנו את נושא הסבסוד לפעוטות .שאימותיהם בחופשת לידה, בשים לב להשלכות של המצב הקיים, ויבדקו אם אין בהן .כדי להצדיק את הארכת הזכאות למתן סבסוד לאימהות בחופשת לידה שהן במצב .חברתי-כלכלי נמוך לתקופה נוספת מעבר לחופשת הלידה שבתשלום , כדי להקל עליהן .לנצל את זכותן החוקית להאריך את חופשת הלידה שאינה בתשלום ולשהות תקופה .נוספת עם תינוקן, בהתאם לחוק עבודת נשים וכדי להגשים את תכליתו של החוק. . התפלגות הקצאת הסבסוד לצד פריסת מסגרות הסמל שהוצגו לעיל מייצרות מציאות .שבה לרבות מבין המשפחות במצב חברתי-כלכלי נמוך אין אפשרות לשלוח את הפעוטות .שלהן למעון יום או למשפחתון. לדבר עשויות להיות השלכות הן על עידוד התעסוקה של .ההורים והן על איכות הטיפול שזוכים לו אותם הפעוטות שיפיקו את המרב ממסגרות .איכותיות לגיל הרך. זאת בשעה שתקציבים מופנים לסבסוד (או למתן הטבה כלכלית .בדמות מחיר מפוקח) למשפחות במצב חברתי-כלכלי גבוה. .מומלץ כי זרוע העבודה תבחן דרכים להקצאה אפקטיבית יותר ולתעדוף של משפחות .מאשכולות חברתיים-כלכליים נמ וכים. החלטת הממשלה133 מיום 19.7.21 , קבעה כי האגף למעונות יום יעבור עד ליום 1.1.22 .למשרד החינו ך, למעט מנגנון סבסוד שכר הלימוד אשר יישאר תחת אחריות זרוע .העבודה. החלטת הממשלה 951 מיום 9.1.22 השלימה את הוראות העברת תחום מעונות .היום למשרד החינוך (העברת התחום כפופה לאישור הכנסת שטרם ניתן במועד סיום .גיבוש הדוח), פרט לתחומי המשפחתונים וסבסוד שכר הלימוד, שיישארו באחריות זרוע .העבודה. כך צפוי להיכנס כל החינוך-טיפול בגיל הרך (גילי אפס עד שש) תחת אחריותו .וסמכותו של משרד החינוך. .מומלץ, כי משרד החינוך ישלים ביצוע מעבר של התחום לאחריותו, תוך למידת התחום, .וייקח לתשומת ליבו את הממצאים וההמלצות שמעלה דוח זה. מצופה כי המומחיות .הפדגוגית של משרד החינוך, לצד ניסיונו בבינוי מוסדות חינוך ופיקוח ובקרה עליהם, יבואו .לידי ביטוי ביישום מיטבי של ההמלצות, לטובת הפעוטות כולם. .על הוועדה היה להגיש את המלצותיה לממשלה עד אוגוסט 2019 . אולם חברי הוועדה .לא הגיעו להסכמות ביניהם, ומשכך הוועדה לא הגישה המלצות סופיות כלל והתפזרה .ללא מסקנות. בשל הנושאים שעליהם הופקדה, יכלה ועדה זו לתרום רבות לשיפור איכות .החינוך-טיפול במעונות הסמל, נושא המשמעותי לכל הפעוטות הש והים בהם ובעל .השפעה מכרעת על פעוטות במצב חברתי-כלכלי נמוך, כמתואר לעיל. .מומלץ כי זרוע העבודה תגבש מסקנות על סמך תוצרי עבודת הוועדה ותעדכן בהן את .משרד החינוך, במיוחד לאור העובדה כי רבות מהבעיות בתפעול מעונות הסמל נידונו .בוועדה. .מכיוון שאין בידי האגף למעונות יום נתונים ומידע על פעולותיה השוטפות של החברה .החיצונית ועל אופן מתן השירות שלה, לא התאפשר לו לבצע בקרה על השירות הניתן .להורים ואין בידיו האפשרות לקבוע מדדי איכות, להסיק מסקנות ולשפר את השירות .המסופק. .מומלץ כי מזכירות הממשלה תסדיר כללים להסדרת פעילות ועדה בין-משרדית המתמנה .על ידי הממשלה ולמעקב אחר הגשת דוחות סיכום פעילותה ומסקנותיה לממשלה, בפרט .עבור מקרים בהם הוועדה שמונתה אינה מגיעה לכדי גיבוש מסקנות. .נמצא כי לשום גורם ממשלתי אין מידע על מספר הילדים המטופלים במשפחתונים .פרטיים. שום גורם ממשלתי גם אינו אוסף מידע ובוחן את זהות המטפלות במשפחתונים .הפרטיים, הכשרתן ועברן הפלילי, וגם לא את תנאי הבטיחות הבסיסיים במשפחתונים .הפרטיים עצמם. .בביקורת עלה עוד כי משך הזמן שציין האגף - כארבעה חודשים וחצי - הוא בגדר .השערה בלבד, מאחר שהאגף למעונות יום אינו אוסף נתונים על מועד מתן .ההחלטה בבקשה, וכך אינו יודע מה פרק הזמן שחולף מרגע הגשת בקשה ועד .מועד אישור הדרגה177 , ואינו מנתח את פרקי הזמן לצורך הסקת מסקנות ושיפור .השירות הניתן לציבור. כפועל יוצא מכך, ייתכן שמשכי הזמ ן לטיפול בבקשות .לסבסוד אף ארוכים יותר מארבעה חודשים וחצי. משך זמן של מספר חודשים .כאמור לעיל לצורך בחינת בקשות לסבסוד הוא ארוך ועלול להותיר הורים ללא .סיוע כלכלי בחודשים הראשונים שבהם הפעוט שוהה במסגרת בעלת סמל. .מומלץ כי האגף למעונות יום יוודא את הזנת מועד ההחלטה על הדרגה שקובעת .החברת החיצונית במערכות הממוחשבות, באופן שיאפשר לו לקבל נתוני אמת על .משכי זמן הטיפול בבקשות המוגשות לפתחו, לנתח נתונים אלו ולפעול לשיפור .השירות הניתן להורים ולקיצור משך הזמן הנדרש לטיפול בבקשות. אולם נמצא כי הליך הבקשות לאישור ראשוני לא הונגש לאוכלוסיות שאינן שולטות .בעברית - ההסברים והטפסים היו קיימים בעברית. גם הליך הגשת בקשה לרישיון זמני .או קבוע הוא בעברית. נוסף על כך, האגף אומנם הפעיל מוקד טלפוני חיצוני לסי וע .בבקשות כולל בשפות שונות, אך המוקד הונחה להתמקד במענה על שאלות ולא בסיוע .לתהליך הדיגיטלי108 . מעבר לכך, רשויות מקומיות שונות פעלו להסברת החובות על פי .חוק הפיקוח החדש למעונות (דוגמת עיריית תל אביב-יפו ועיריית ירושלים), אך לא קיבלו .סיוע בכך מהאגף עצמו על אף פנייתן אליו 109 .אל האוכלוסייה הערבית כמעט שלא .הופנתה הסברה מטעם האגף, פרט לפרסום תקציר התקנות באתר ולפרסומות קצרות - .באנרים - בערבית החל מספטמבר 2021110. .אולם בביקורת עלה כי ריכוז הנתונים מהבקשות לאישור ראשוני לא נעשה במערכת מידע .ייעודית שניתן להפיק בה דוחות וחתכים, ועל כן אין באפשרות האגף לבצע ניתוח של .הנתונים כדי לאתר תופעות הדורשות טיפול. לדוגמה, לגבי כל מעון ומעון בנפרד ניתן .לדעת אם עמד בדרישות הבסיס לביצוע קורסי עזרה ראשונה, אך אין דרך לדעת כמה .מעונות לא עמדו בדרישה זו, וכך אי אפשר ללמוד אם מדובר בחסם נרחב שיש לטפל בו. .מומלץ כי משרד החינוך יבחן דרכים להרחיב את המידע שיש בידו על מעונות פרטיים .ברחבי הארץ, ובכך את יכולתו ליישם את הפיקוח והבקרה בהתאם לחוק הפיקוח החדש .ולהתמודד עם חסמים המקשים על מעונות המשרתים אוכלוסיות במצב חברתי -כלכלי .נמוך להגיש את הבקשות במסגרת החוק ותקנותיו. בכלל זה, מומלץ לבחון אפשרויות .ליידוע ולהנגשת תהליך הגשת הבקשות לרישיון למעונות המשרתים אוכלוסיות במצב .חברתי-כלכלי נמוך, כולל הנגשה שפתית והנגשה למי שאין להם אוריינות דיגיטלית .מספקת או נגישות לאינטרנט, וכן לבצע ניתוחי נתונים כדי לשפר את אפקטיביות יישום .החוק. .מהתרשימים לעיל עולה כי באשכולות החברתיים-כלכליים הנמוכים ( 1 - 4 ) וביישובים .ערביים וחרדיים, הגישו מעונות מועטים יחסית בקשה לאישור ראשוני - את 19% . מהבקשות הגישו מעונות באשכולות1 - 4 ורק6% ו-1% הוגשו על ידי מעונות ביישובים .ערביים וחרדיים (בהתאמה). זאת בשעה שביישובים באשכולות 1 - 4 מתגוררים52% . מהפעוטות בישראל, וביישובים ערביים וחרדיים מתגוררים22% מהפעוטות בישראל- .ולרובם אין מקום במסגרות סמל (ראו בפרק "מסגרות עבור פעוטות במצב חברתי-כלכלי .נמוך" לעיל). בביקורת עלה כי תחלופת הצוותים החינוכיים-טיפוליים במעונות הסמל גבוהה: מניתוח .נתונים שאסף צוות הביקורת מכמה ארגונים גדולים המפעילים מעונות סמל 156 עלה כי .בשנות הלימודים התשע"ט, התש"ף והתשפ"א בין 35% ל-48% מכלל העובדות התחלפו .מדי שנה. מסמך מטעם שמונת הארגונים המפעילים הגדולים מ-2019 מציין עזיבה של .מעל 50% מהעובדות במהלך שנת עבודתן הראשונה, רובן במהלך חודש העבודה .הראשון 157 . .בביקורת עלה כי פרט לפיתוח הקורס המקוון ולתמרוץ ארגונים המפעילים מעונות סמל, .עד מועד סיום הביקורת לא שינו האגפים למעונות יום ולהכשרה מקצועית את דרך .פעולתם בפתיחת קורסי הכשרה מקצועית, על אף צורכי ההכשרה הקיימים הן במסגרות .סמל והן במסגרות פרטיות. כמו כן, טרם הוקצו כספים לטובת הכשרות מתוך התקציב .התוספתי שהוגדר בהחלטת הממשלה מ -2018 . נוכח החסמים שפורטו לעיל, ובפרט .חסמי הנגישות לקורסים, הקושי בהשתתפות בקורסים מקוונים והקשיים של מטפלות .להקדיש זמן ללמידה ללא שיפוי להן או למעסיק, עולה חשש שהקורס המקוון - אף אם .ייושם בהקדם ובאופן מיטבי - לא יספיק כדי לבצע את הגידול הנדרש בהיקף המטפלות .שקיבלו הכשרה מקצועית. .מומלץ כי משרד החינוך, בשיתוף האגף להכשרה מקצועית בזרוע העבודה ובתיאום עם .משרד האוצר, יגבש מודלים נוספים להגדלת היקפי ההכשרה המקצועית למחנכות - .מטפלות במעונות יום, לרבות בכל הנוגע לתמרוץ כספי למטפלות שעברו הכשרה. בין .היתר, ניתן לשקול להיעזר בארגונים הגדולים המפעילים מעונות סמל, שלהם ניסיון רב .בנושא. הדבר דרוש כדי להגדיל משמעותית את היקף המטפלות המוכשרות ולהקל על .המעונות את העמידה בדרישות תקנות הפיקוח החדשות, וכך לשפר את איכות הטיפול .בפעוטות. . המוצג לעיל מעיד על הליך מכביד וארוך להגשת בקשה לסבסוד עבור פעוט במסגרת .בעלת סמל, הליך שהורים לכל פעוט הנרשם למסגרת כזו נדרשים לו והוא כולל ביצוע .פעולות רבות (חמש פעולות ומעלה ב-11% מהמקרים) והגשת מסמכים רבים (חמישה .מסמכים ומעלה ב-80% מהמקרים) וכרוך בקושי של הורים בהבנת ההליך והמסמכים .שהם נדרשים לצרף. לא פעם קיים גם קושי באופן העברת המסמכים, כך שהם מצורפים .כאשר אינם קריאים ואינם מלאים ובכך מקשים על האפשרות לבחון את הבקשות. כל .האמור הוא נטל בירוקרטי משמעותי המוטל על ההורים. הדבר אף עשוי להרתיע הורים .מסוימים מהגשת הבקשה, והדבר יכול להשפיע לרעה על השגת תכלית הסבסוד שהיא .עידוד תעסוקת הורים. הימשכות הליך קבלת הדרגה מביא במקרים מסוימים לדרישת .תשלום מלא מהורים העשויים להיות זכאים לסבסוד עד אשר יסתיים תהליך אישור .הבקשה, מצב שיש בו הכבדה כלכלית משמעותית, בין היתר על אוכלוסיות במצב .חברתי-כלכלי נמוך. מומלץ כי האגף למעונות יום ישלים עדכון הנחיותיו ומבחני התמיכה בדבר .ביטול הצורך בדרישה להגשת בקשות ולצירוף מסמכים, גם במקרים שאינם .מזכים בסבסוד וכן יבחן את האפשרות של הורים שהגישו בקשה בשנה קודמת .ומצבם לא השתנה, להימנע מהצורך להגיש את אותה הבקשה ואותם .המסמכים פעם נוספת, שנה לאחר מכן. כך ניתן יהיה לצמצם את הנטל .הביורוקרטי המושת על כתפי ההורים. הדבר עשוי לקצר את הטיפול בבקשות .אמיתיות לסבסוד. כך גם לגבי הדרישה לבקשה נפרדת עבור כל פעוט מאותה .משפחה. .בהתאם למבחני התמיכה, ילד שהוריו לא מילאו לגביו בקשה מקוונת לסבסוד .ולא נקבעה לו דרגת זכאות כלשהי, מפעיל המעון או המשפחתון מחויב לפעול .להוצאתו מהמסגרת 179 . מהתרשים עולה כי קיים שיפור במספר הפעולות שנדרשו הורים לבצע ברישום .לשנים התש"ף והתשפ"א: שיעור ההורים שנדרשו לבצע חמש פעולות ומעלה לאחר .הגשת הבקשה הראשונית לסבסוד ירד מ -26% בשנת תשע"ט ל-11% בשנת .תשפ"א 174 . אולם ניתן לראות כי גם ברישום לשנת התשפ"א עדיין נאלצו הורים .לבצע פעולות רבות לצורך קבלת דרגת הזכאות לסבסוד: מתוך בקשות שהוגשו .עבור כ- 115,000 פעוטות, בכ- 12,430 מהבקשות נדרשו הורים לבצע חמש פעולות .ומעלה לאחר הגשת הבקשה הראשונית לסבסוד, והורים לכ - 1,870 פעוטות נדרשו .לבצע עשר פעולות ומעלה. .כמוצג בתרשים, בביקורת נמצא כי בכחמישית מ- 1,500 מעונות הסמל בוצע פיקוח .פחות מהמינימום הנדרש של פעם בשנה. . במצב הדברים בעת סיום הביקורת, תדירות הפיקוח על מעונות הסמל לא עמדה .בקו המנחה של האגף. יוצא כי משאבי הפיק וח של האגף מועטים מכדי לטפל .כנדרש בכל 2,030 מעונות הסמל, ומכאן אף ייתכן כי לא יוכלו להכיל את הגדלת .כמות המסגרות הנתונות לפיקוח תחת חוק הפיקוח החדש. .נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא ניתנה הסמכה מאת השר ל - 17 עובדי הרשויות .אשר הוכשרו לפיקוח. כך לא נוצל משאב פיקוח שיכול היה לטייב את היקפי הפיקוח .הקיימים. .מבחינת עומס הפיקוח, נקבע במשרד החינוך כי מפקחת תהיה אחראית ל-100 גנים .לכל היותר 141 . את היחס הזה יש להבין על רקע מגוון התמיכות והבקרות הנוספות .שגן ילדים נתון להן, כמפורט לעיל, ושאינם קיימים ברובם עבור מעונות יום. אך .כאמור, בפועל, במועד סיום הביקורת 25 מפקחים באגף אחראים על לפחות כ- .5,000 מעונות יום ברחבי הארץ, קרי מפקח על לפחות כ-200 .מעונות בממוצע ארצי .מהאמור לעיל יוצא כי אף שמסגרות לפעוטות זקוקות לכל הפחות לאותה רמת .פיקוח, הדרכה וליווי כמו גני ילדים של משרד החינוך, וייתכן שאף ליותר מכך בשל .נקודת הפתיחה של רובם (צוות ללא הכשרה רשמית למשל, ראו להלן), במועד .סיום הביקורת משאבי הפיקוח עליהם עומדים על כמחצית ממשאבי הפיקוח של .משרד החינוך ודרישות הסף למפקחים אלו אינה עולה בקנה אחד עם דרישות הסף .של מפקחי משרד החינוך. .מהנתונים עולה כי קיימים מעונות פרטיים - בפרט ביישובים ובשכונות באשכולות .חברתיים-כלכליים נמוכים וכן מהחברה הערבית והחרדית - שלאגף אין מידע עליהם, .ולכן לא מיושם בהם במועד סיום הביקורת חוק הפיקוח החדש. נוכח המצב החברתי- .כלכלי ברשויות ובשכונות אלו, עולה חשש כי האיכות בהן אינה מספקת ואינה עומדת .בדרישות החוק ותקנותיו, וכך הילדים הזקוקים ביותר לחינוך איכותי בגיל הרך אינם .מקבלים זאת. .מומלץ כי משרד החינוך יפעל כדי לאתר את המעונות שטרם נרשמו ולהביאם תחת חוק .הפיקוח החדש. בין היתר, ניתן לנקוט לשם כך פעולות של יידוע, הנגשה ותמרוץ וכן .לנקוט שיתוף פעולה עם רשויות מקומיות, כמפורט להלן. כן מומלץ כי משרד החינוך יבחן .כיצד לשתף פעולה עם בט"ל ורשות המיסים באיגום נתונים הקיימים אצלו כדי לאפשר .איתור מעונות נוספים. .מומלץ כי משרד החינוך יבחן דרכים להנגיש את התוכנית ההתפתחותית -חינוכית .המומלצת למעונות, בפרט ביישובים באשכולות חברתיים-כלכליים נמוכים, ולסייע להם .להטמיעה, כדי ליישם שם סטנדרט איכות להיבטים הפדגוגיים. כן מומלץ לבחון הצורך .להשלים תרגום התוכנית או תמציתה לשפות נוספות כגון ערבית ורוסית, לפרסם תמצית .אופרטיבית שלה ולקיים עליה הדרכות, כדי שההשקעה בהכנתה תביא תועלת גדולה .ככל האפשר, בייחוד למעונות הזקוקים לה ביותר. .נכון למועד סיום הביקורת, האגף מאפשר למצוא באתר האינטרנט שלו את סטטוס הגשת .בקשות לרישיון, אך ללא פרטים נוספים. .מומלץ כי משרד החינוך יבחן אפשרות לפרסם מידע שבידיו בדבר עמידה של מסגרות .בתנאי האישור הראשוני והרישיון - כולל פרטים שונים כגון פרטים אודות הצוות ועל .הכשרתו. פרסום נגיש מעין זה עשוי לעזור להורים לבחור באופן מושכל את המסגרת .עבור הפעוטות שלהם, והדבר עשוי לתמרץ את המסגרות לשפר את איכותן. מומלץ כי משרד החינוך, בשיתוף משרד האוצר, יבחן כלים לשיפור מצבן של מחנכות- .מטפלות באופן שיביא להפחתת התחלופה שלהן וליציבות הצוות במסגרות. לשיפור .יציבות הצוות יכולה להיות השפעה חיובית על הפעוטות, על הוריהם ועל המסגרת כולה. .ארגוני חברה אזרחית מסרו לצוות הביקורת כי חלק מהקורסים הוצעו במקומות שאינם .נגישים לעובדות המעונות בפריפריה (בעיקר למטפלות מהחברה הערבית בגליל), כי היה .קושי להירשם אליהם וכי לא היה היצע מספיק של קורסים בשפה הערבית. נוסף על כך .עלה בביקורת, כי לשם רישום העובדות לקורסים הללו נדרש מהמעון תיק ברשויות המס, .דבר שעלול להיות חסם בפועל עבור מעונות רבים באשכולות חברתיים-כלכלים נמוכים. .נמצא עוד, כי מלבד מימון הקורסים, האגף לא פעל בדרכים נוספות כדי לתמוך במעונות .באשכולות חברתיים-כלכליים נמוכים ולתמרצם להתאים עצמם להליך הרישוי. בביקורת נמצא כי התהליך שהורים לפעוטות נדרשים לעבור לצורך קבלת דרגת זכאות .לסבסוד שכר הלימוד של ילדיהם במסגרות בעלות סמל אינו פועל בצורה יעילה, מטיל .נטל בירוקרטי על ההורים ואינו משרת באופן מיטבי את האוכלוסייה שלמענה נוצרו .מסגרות אלה. כך, לצורך בחינת הבקשה לסבסוד לא פעם ההורים נדרשים להתנהלות .ארוכה מול החברה החיצונית, להמצאת מסמכים רבים, השלמה של מסמכים נוספים .ולהמתנה ארוכה עד לאישור הבקשה - ובזמן זה הם אינם יכולים לקבל את הסבסוד .הדרוש להם. ראו פירוט להלן. . על משרד החינוך לפעול ליישום חוק הפיקוח החדש- לשם הבטחת הגנה על שלומם, .על זכויותיהם ועל כבודם של פעוטות השוהים במעונות, כדי לקדם את התפתחותם, ולשם .הבטחת מתן תנאים נאותים, מניעת היפגעותם, סביבה חינוכית וטיפולית הולמת ומילוי .צורכיהם הגופניים, הרגשיים, החברתיים והחינוכיים , בפרט בקרב אוכלוסיות הראויות .לקידום. מומלץ כי משרד החינוך יפעל לשיפור התקינה במעונות סמל בהתאם להחלטת .הממשלה מינואר 2022 , וכן יפעל למילוי חובתובהתאם לתקנות הפיקוח החדשות שבהן .נקבע כי הממונה48 יבחן את שיפור התקינה, התפוסה, השטח המזערי לפעוט והיקף .ההכשרה הפדגוגית וההדרכה החינוכית בכלל המעונות, בשים לב לנהוג במדינות ה- .OECD ,בתוך שנה וחצי ושלוש שנים מפרסום התקנות. .עולה כי הנטל הכלכלי המוטל על כתפי הורים לפעוטות בישראל הוא כבד יחסית, וכי יש .מקום במסגרות הסמל לכ -30% מהפעוטות בישראל 54 . יוצא שהורים אשר ילדיהם .במסגרת שאינה מסגרת סמל נדרשים לשאת בעלות העשויה להגיע לנתח נכבד .מההכנסה המשפחתית הפנויה. על רקע האמור, ישנן עמדות שונות לגבי תפקיד המדינה בתחום הגיל הרך והיקף .ההתערבות הראוי והמועיל. אולם על פי מחקרים בתחום כמפורט להלן , ההשקעה .בחינוך-טיפול איכותי בגיל הרך עבור ילדים במצב חברתי-כלכלי נמוך נושאת תשואה .גבוהה עבורם ועבור החברה בשלל תחומים שונים. פעוטות אלו זקוקים למסגרת איכותית .לשם התפתחות טובה שתבוא לידי ביטוי ניכר בהישגיהם בהמשך החיים ("משוואת הקמן" .- ראו להלן). על כן הדוח יתמקד באוכלוסיות אלו. .למעלה מ מחצית מהפעוטות מתגוררים באשכולות חברתיים -כלכליים נמוכים : .ביישובים שבאשכולות חברתיים-כלכליים נמוכים (1 עד4) - חיו בשנת2021 כ- 286,700 . ,פעוטות בגילי לידה עד שלוש שהם כ-52% מהפעוטות בישראל; ביישובים ערביים .וביישובים חרדיים חיו (בהתאמה) 14% ו-8% מהפעוטות בישראל64 ,ואלו שתי קבוצות .אוכלוסייה הסובלות משיעורי עוני גבוהים במיוחד: 48% מהילדים הערבים ו-60% .מהילדים החרדים חיו בעוני ב-201965 . פעוטות אלו יפיקו את המרב מטיפול איכותי לגיל .הרך, כעולה מן המחקרים שהוצגו לעיל. מהתרשים עולה כי אףשבמחוז הצפון יש פי 2.2 יותר אוכלוסייה מאשכולות חברתיים- .כלכליים 1 - 468 מאשר במחוז המרכז, מספר המעונות בשני המחוזות דומה. במחוז .ירושלים יש פי 2.3 יותר אוכלוסייה מאשכולות1 - 4 מאשר במרכז, אך מספר המעונות בו .נמוך בכרבע. במחוז הדרום יש מעט יותר אוכלוסייה מאשכולות 1 - 4 מאשר במחוז המרכז, .אך פחות ממחצית כמות המעונות. יצוין כי מענה מסוים לפער שהוצג לעיל הוא בעובדה .שכ- 3,600 משפחתוני הסמל (בהם לכל היותר חמישה פעוטות) מרוכזים פעמים רבות .באותם יישובים ושכונות שבהם התעוררו קשיים בהקמת מעונות, כגון ביישובים ערביים .(ראו להלן). ההשוואה הבין-לאומית המפורטת לעיל משקפת תמונה ייחודית בישראל - פריון ילודה .גבוה (3 ילדים לאישה לעומת1.6 בממוצע ה- OECD ), שיעור גבוה של פעוטות השוהים .במסגרות יום ( 58% מהפעוטות לעומת36% בממוצע ה- OECD ), חופשת לידה בתשלום .קצרה (15 שבועות בישראל, לעומת18 - 54 שבועות בממוצע ב- OECD ), שיעור תעסוקה .גבוה של א ימהות לפעוטות ( 76% לעומת59% בממוצע במדינות ה - OECD ), הוצאה .ציבורית נמוכה על מסגרות לפעוטות (כ-18% מכלל ההוצאה לעומת כ-71% במדינות ה- .OECD .) ותקני איכות נמוכים למסגרות מהתרשים עולה כי אף שמסגרות איכותיות ומסובסדות חשובות עבור פעוטות מאשכולות .נמוכים, אין הבדל משמעותי בין שיעור הפעוטות מאשכולות 1 - 4 השוהים במסגרות סמל .לבין שיעורם באשכולות אחרים. זאת ועוד, שיעור הפעוטות השוהים במסגרות סמל .באשכולות 1 ו-3 נמוך משיעורם באשכולות 6 ו-7 . .מהתרשים עולה כי עבור כ-70% ( מהמקומות במעונות הסמל 6,600 ) ביישובים .המשתייכים לאשכולות חברתיים-כלכליים החזקים - 9 ו-10 ,לא ניתן סבסוד, קרי, מילאו .אותם כנראה פעוטות ממשפחות במצב חברתי-כלכלי חזק . הדבר ניכר גם באשכולות 7 .ו-8 , שם למעלה ממחצית המקומות מולאו כנראה על ידי פעוטות ממשפחות במצב .חברתי-כלכלי חזק . לעומת זאת, ביישובים באשכולות 1 ו-2 - כ-91% מהפעוטות זכו .לסבסוד, דבר המצביע על כך שהיו במצב נמוך יותר מבחינה חברתית-כלכלית. .עולה מכך, כי מעונות סמל רבים, הנמצאים בישובים שבאשכולות הגבוהים, משרתים .אוכלוסייה שאינה זכאית לסבסוד - לרוב אוכלוסייה חזקה מבחינה חברתית -כלכלית, .שלמעשה מקבלת הטבה בדמות מחיר מפוקח (הנמוך לרוב ממחיר השוק באותו אזור), .בשעה שלחלק מהאוכלוסיות המתגוררות בישובים שבאשכולות הנמוכים ושל רוב הם .במצב חברתי-כלכלי נמוך אין מעון סמל באזורן. .משני התרשימים לעיל ניכר כי אוכלוסיות במצב חברתי-כלכלי גבוה בתל אביב -יפו נהנות .ממעונות במחיר מפוקח, אשר ככלל זול ממחירי השוק בעיר73 , יותר מאוכלוסיות במצב .חברתי-כלכלי נמוך. יצוין כי פתיחת מעונות סמל חדשים מושפעת מחסמים שונים, בין .היתר בתחום הבינוי. כך, בשכונות קיימות וצפופות עלול לעלות קושי תכנוני להקים מעון .חדש, אך כאשר מוקמות שכונות חדשות ניתן לתכנן מראש כך שיוקצו שטחים למבני .ציבור ואף למעונות יום. הדבר יכול להסביר חלק מהפערים בעיר. עם זאת, בביקורת נמצא כי אין באגף למעונות יום נוהל עבודה המפרט את ההנחיות .והפעולות הנדרשות מהחברה החיצונית בבואה לקבוע דרגת זכאות לסבסוד, מרגע קבלת .הבקשה ועד למתן החלטה בעניינה. היעדרו של נוהל מוסדר הקובע סטנדרטים ברורים .למתן דרגות סבסוד ולאבני הדרך בתהליך הטיפול בבקשות לא אפשר ביצוע מעקב .ובקרה אחר עבודת החברה החיצונית. כך, הלכה למעשה לא היה האגף יכול לבצע פיקוח .- לא על עבודת החברה החיצונית באופן רחב (למשל, בנוגע למשכי זמן לטיפול, יעילות .הטיפול וכו'), ולא במקרים פרטניים שבהם התעורר צורך להתחקות אחר השתלשלות .העניינים בטיפול בבקשה, כמפורט להלן. .לאור התפקיד החשוב שרשויות מקומיות יכולות למלא בהקשר הטיפול והחינוך לגיל הרך, .ושחלקן כבר ממלאות ביוזמתן, מומלץ כי משרד החינוך ייעזר במנגנונים הקיימים אצלו, .בשיתוף משרד האוצר ומשרד הפנים ובהיוועצות עם מרכז השלטון המקומי, כדי לפתח .מנגנוני עבודה סדורים מול הרשויות המקומיות בנוגע למעונות ויבחן אפשרות להסדיר את .תחומי הסמכות והאחריות שלהן. מנגנונים יעילים מול הרשויות המקומיות יכולים להועיל .לאיתור מסגרות שלא ביקשו אישור ראשוני או רישוי , לפיקוח עליהן ו לשיפור איכות ן .באמצעות פעילויות הכשרה והדרכה לצוותים ולהורים וכן ל איתור ילדים עם צרכים .מיוחדים בציבור בכלל ובקרב אוכלוסיות במצב חברתי-כלכלי נמוך בפרט. .בשל חשיבות השמירה על הפעוטות במסגרות וטיפוחם, לצד שמירה על דרישות החוק, .ונוכח החסמים הכלכליים שתוארו לעיל, מומלץ כי משרד החינוך יבחן שיטות לתמרץ .מעונות מאוכלוסיות באשכולות חברתיים -כלכליים נמוכים להיכנס תחת חוק הפ יקוח .ולשפר את איכותם - כגון הכוונה בהליך פתיחת תיק במס הכנסה, בביצוע הדרכות חיוניות .לצוות, בהענקת הכשרות מקצועיות לצוות (ראו עוד להלן), במימון עלות ההדרכה .החינוכית ובמרכיבים נוספים הנדרשים לפי חוק הפיקוח החדש ותקנותיו. זאת לטובת .איכות החינוך-טיפול שיקבלו ה פעוטות וביטחונם. .התוכנית ההתפתחותית -חינוכית המומלצת שהכין האגף היא מסמך מקצועי וארוך, .שהבנתו עשויה לדרוש מן הקוראים בו רמת אוריינות גבוהה והבנה קודמת בתחום החינוך- .טיפול. בשל כך עולה חשש כי אותן מטפלות הזקוקות ביותר לכלים כדי לשפר את איכות .הטיפול שהן מעניקות - שרובן נעדרות הכשרה מקצועית בתחום (ראו להלן) וללא גורמים .מסייעים - לא יוכלו להיעזר בו. במצב זה, מעונות ביישובים באשכולות חברתיים-כלכליים .נמוכים גם עשויים להתקשות למלא אחר הוראות התקנות, הדורשות מהם לקבוע תוכנית .התפתחותית חינוכית המותאמת לגיל הפעוטות במעון וכן סדר יום מתוכנן לכל קבוצה130 . מומלץ כי לקראת ההתקשרות החדשה ישלים האגף למעונות יום גיבוש מודל מקיף .לפיקוח ובקרה שיבטיח מינהל תקין במסגרת הליך קביעת דרגות הסבסוד, שיפור .השירות לציבור ושימור ידע. עם ההתקשרות החדשה, מומלץ כי האגף יוודא את העברת .כלל המידע והידע הרלוונטיים באופן מסודר לחברה שיתקשר עימה. כמו כן, על מנת .לייעל את עבודת החברה החיצונית, מומלץ כי האגף יקבע במסגרת ההתקשרות החדשה .נוהל הפעלה וסטנדרטים אחידים וברורים, לרבות הנחיות מפורטות על מה נדרש לעשות .בכל מקרה ותיעוד מלא של פעולות החברה, ידרוש איסוף נתונים שוטף, לרבות הפקת .דוחות מידע ויבצע ניתוח של הנתונים המתקבלים לצורכי הפקת לקחים ומדידת איכות .השירות הניתן, וכן יכפיף את החברה החיצונית לבקרת איכות מצידו. פיקוח נאות עשוי .לתרום רבות לשיפור השירות לציבור, ובין היתר להקל על הנטל הבירוקרטי המוטל על .הורים לפעוטות. עלה כי טיוטה ראשונה של התוכנית הלאומית גובשה באמצע שנת 2020 והוגשה ליו"ר .המועצה - שר החינוך, אולם על רקע מערכות הבחירות הנשנות ומשבר הקורונה, במועד .סיום הביקורת - כשלוש שנים לאחר הקמת המועצה - טרם הקימה הממשלה את ועדת .השרים לענייני הגיל הרך כנדרש בחוק. ועדה זו אמורה לאשר את התוכנית הלאומית לגיל .הרך, ומשכך זו לא אושרה. התוצאה היא שלמועצה לגיל הרך עדיין אין השפעה בפועל .על איכות החינוך-טיפול לפעוטות, למרות מטרתה לפי החוק . ללא תוכנית לאומית .מאושרת המועצה אינה יכולה להשפיע באמצעות תפקידיה האחרים, ובהם תיאום בין .הממשלה לרשויות המקומיות, הגדרת תורה מקצועית וסטנדרטים, הסברה ויצירת תשתית .מידע ומחקר. מהתרשים עולה כי מרבית המחנכות-מטפלות בישראל הן בעלות השכלה תיכונית או על- .תיכונית שאינה השכלה אקדמית ומיעוטן בעלות תואר ראשון. מציאות זו הפוכה לנמצא .בגרמניה ובנור ווגיה. עוד עולה כי בעוד שכמעט ו כ ל המחנכות -מטפלות בגרמניה .ובנור ווגיה הוכשרו בהכשרה ייעודית לחינוך-טיפול בפעוטות, בישראל כ -70% הוכשרו .לכך. .יוצא שכשנתיים לאחר כניסת החוק לתוקף, לא הסתיים תהליך ההתקשרות עם .חברות חיצוניות לנושא זה, כך שלרשות האגף עמדו 25 תקני פיקוח לשם בקרה .ופיקוח על לפחות כ- 5,000 מעונות ברחבי הארץ. במצב דברים זה אין לאגף יכולת .לבצע פיקוח אפקטיבי. מומלץ כי האגף למעונות יום יפעל כדי להשלים את המערכת הממוחשבת לקבלת מידע .מגופים ציבוריים וכדי לקבל את המידע הנדרש מכל הגופים הרלוונטיים, זאת כדי להקל .את הנטל הבירוקרטי המוטל על ההורים עם השלמת המערכת והפעלתה. הצורך האמור .מתחדד לאור השינוי שעתיד לחול במבחני התמיכה לשנת הלימודים התשפ "ג186, . שלפיהםיידרש במקרים רבים להוכיח תעסוקה של שני ההורים במשק הבית, צפויה .עלייה בדרישה למסמכים, זאת כל עוד לא תיכנס לפעולה המערכת הממוחשבת לקבלת .מידע מגופים ציבוריים, מערכת ASK ONC E . .לצד הנזקים השונים הנובעים מתחלופת הצוות שצוינו לעיל, מצבים אלה עשויים להקשות .גם על מתן ההכשרה המקצועית לכל מחנכת-מטפלת (ראו לעיל) ועל מתן ליווי והדרכה .לעובדות. כמו כן, מרכיב הניסיון המקצועי נפגם. התוצאה היא טיפול איכותי פחות .בפעוטות, והם אף עשויים לחוות קשיים הנובעים מחוסר היציבות בצוות המטפל בהם. .יצוין כי ייתכן שהתחלופה במעונות סמל מעידה על תופעה הקיימת גם במעונות פרטיים, .אם כי אין נתונים בנושא. מומלץ כי האגף למעונות יום, בהתייעצות עם משרד האוצר ומרכז השלטון המקומי, יבחן .מפעם לפעם דרכים לתמרץ בעלי מסגרות פרטיות שמספר הפעוטות השוהים בהם קטן .משבעה לעמוד בדרישות בסיסיות למניעת פגיעות ולמתן עזרה ראשונה וישקול להעביר .הדרכות למטפלות בה ן בדומה להדרכות שהאגף מציע במימונו למחנכות -מטפלות .במעונות. זאת, כדי להבטיח את שלומם והתפתחותם התקינה של הפעוטות המטופלים .בהן. .נוכח משאבי הפיקוח הקיימים - 25 מפקחים של האגף למעונות יום על כ- 5,000 מעונות- .מומלץ כי משרד החינוך יפעל כדי לממש את הכלים העומדים לרשותו להגדלת כמות .המפקחים והבודקים. זאת כדי להגיע לפיקוח אפקטיבי וקבוע בהתאם לחוק הפיקוח .החדש. הדבר יתרום להבטחת רמה נדרשת של איכות ובטיחות במעונות היום. כן מומלץ, .כי הוא יפעל להתאמת הפיקוח לסטנדרטים המקובלים בפיקוח על הגיל הרך במשרד. במצב הדברים הקיים עם סיום הביקורת, לרשויות אין תמריץ להירתם לנושא הגיל הרך, .הן בשל המשאבים הנדרשים והן נוכח מחויבויות משפטיות - כגון הצורך באכיפת היתר .שימוש חורג - המקטינות את נכונותן של המסגרות לשתף פעולה עם הרשות המקומית. .בביקורת נמצא כי על אף המקובל בעולם 119 , שיתופי פעולה קודמים ש נעשו בישראל (כגון .המרכזים לגיל הרך ) והמלצות של גופים ציבוריים שונים, האגף לא ביסס מנגנוני עבודה .עם השלטון המקומי120. כך למשל, גם ברשויות שבהן קיים תפקיד של ממונה על הגיל .הרך, גורמי הפיקוח של האגף אינם עומדים איתו בקשר ואינם מיידעים אותו על פעולתם .ברשות. .מוצע כי מזכירות הממשלה תפעל להעלות על סדר יומה של הממשלה את הקמת ועדת .השרים לענייני הגיל הרך כנדרש בהוראות החוק כדי שזו תדון בתוכנית הלאומית לגיל .הרך ובפעילות המועצה, ולאור השינוי שחל עם העברת התחום למשרד החינוך. כן מומלץ .שהמועצה תפעל לקדם את תפקידיה האחרים, שאינם תלויים בקיומה של תוכנית לאומית .מאושרת. .אולם במועד סיום הביקורת לא ניתנו אישורי כל הגופ ים הרלוונטיים להעברת המידע .כאמור וטרם הוקמה התשתית הטכנולוגית מול מרבית הגופים. כך למשל, בט"ל - שהוא .מקור המידע העיקרי - אישר עקרונית את אפשרות העברת המידע, אולם במועד סיום .הביקורת טרם סוכמו פרטי המידע שיועברו וטרם הוקמה התשתית הטכנולוגית להעברתם .בין האגף למעונות יום לבין בט"ל. כמו כן, נציגי האגף ורשות התקשוב טרם הגיעו .להסכמות בנושא עם רשות המיסים. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי התשתית .הטכנולוגית מול מרשם האוכלוסין קיימת, וכבר בשנת התשפ"א הועבר מידע רלוונטי .לצורך רישום פעוטות למסגרות בעלות סמל לשנת הלימודים התשפ"ב בצורה מקוונת. .נמצא כי על אף החשיבות שבדאגה לשלומם של כל הפעוטות, האגף למעונות יום לא .פיתח ולא קידם תמריצים, ולא בחן מודל פיקוח מותאם, שיבטיחו שבעלות המשפחתונים .הפרטיים יעמדו בדרישות בסיסיות של בטיחות פיזית במשפחתון , שהמטפלות יהיו ללא .עבר פלילי או שהמטפלות יעברו קורס עזרה ראשונה בסיסי. מהתרשים עולה כי מסגרות סמל (בהן מתאפשר סבסוד) נותנות מענה לכ -13% .מהפעוטות ביישובים ערביים וכי קרוב ל-40% מהפעוטות ביישובים חרדיים זוכים למענה .זה. לשיעור הנמוך של פעוטות ביישובים ערביים שיש להם מקום במסגרות סמל יכולות .להיות השפעות שליליות הן על עידוד תעסוקת נשים ערביות, והן על מיצוי הפוטנציאל .ההתפתחותי- חינוכי לפעוטות ביישובים אלה. .מומלץ כי האגף למעונות יום ומשרד החינוך יבחנו את הפערים בהיצע המקומות במסגרות .סמל ביישובים ערביים, שנקודת הפתיחה של הפעוטות המתגוררים בהם פעמים רבות .נמוכה יותר בשל המצב החברתי-כלכלי, ומסגרות אלו יכולות לתרום להם רבות, ובהתאם .יגבשו תוכנית לסגירת הפערים בתאום מול הרשויות המקומיות. .מהתרשים עולה כי 10% מהמעונות שנבנו מתקציב האגף למעונות יום וקיבלוסמל בשנים .2015 - 2020 הם ביישובים ערביים. כך, הפער שהוצג לעיל בדבר שיעור הפעוטות .ביישובים הערביים השוהים במסגרות סמל, אינו צפוי להיסגר בקרוב80. 3. באוכלוסייה הכללית (יהודים לא -חרדים) שיעור הפעוטות עמד בשנת 2020 על .53%, ושיעור הסבסוד עבורם ירד מכ- 51.3% מהתקציב בשנת 2013 לכ- 39.5% . בשנת2020 , ירידה של כ-25% . יצוין כי בקרב נשים מהאוכלוסייה היהודית הלא- .חרדית, שיעור התעסוקה בממוצע ב -2019 עמד על כ-84%88. .מומלץ כי צוות להסרת חסמי בנייה בראשות מנכ"ל משרד החינוך שהוקם מכוח החלטת .הממשלה 550 ייעזר בידע שנצבר באגף למעונות יום לשם מיפוי חסמים העומדים בפני .בניית מעונות יום ביישובים ערביים או בפני מתן סמל למעונות קיימים, ולשם להתרתם 81 . . זאת כדי לשנות את התמונה העולה מהתרשים ולאפשר לפעוטות מהחברה הערבית - .שכמחצית מהם חיים בעוני - ליהנות מהיצע מספק של מעונות סמל, כלי שיכול לתרום .משמעותית להתפתחותם. .מהאמור עולה כי על אף היתרון הייחודי מטיפול איכותי עבור פעוטות במצב חברתי-כלכלי .נמוך, בפועל הפריסה הארצית של מסגרות הסמל אינה נותנת מענה תואם: ביישובים .ערביים ל-13% מהפעוטות יש מקומות במסגרות סמל; מנגד, יש מסגרות סמל רבות .ביישובים ובשכונות באשכולות חברתיים-כלכליים גבוהים, למשל: יש כ - 10,000 מקומות .במעונות סמל ביישובים באשכולות 9 ו-10 וכן כ-20% מהמקומות במעונות סמל בארץ הם .מקומות שלא ניתן עבורם סבסוד והם נמצאים ביישובים באשכולות 7 - 10 , כלומר כנראה .משרתים אוכלוסייה במצב חברתי-כלכלי גבוה. בניית 350 מעונות סמל בשנים2015 - .2020 ( אינה מספקת מענה לפערים, שכן יותר ממחציתם53% ) נבנו ביישובים באשכולות .5 - 10 . .מומלץ, כי האגף למעונות יום ומשרד החינוך יפעלו, בשיתוף הרשויות המקומיות, לשיפור .הפריסה של המסגרות כך שתאפשר מיצוי היתרון הייחודי של מסגרות איכותיות לפעוטות .במצב חברתי -כלכלי נמוך, ובפרט בחברה הערבית. לשם כך, מומלץ לפעול להסרת .חסמים המקשים על רשויות מקומיות המדורגות באשכול חברתי -כלכלי נמוך לפעול .לפתיחת מעונות יום נוספים. .1. שיעור הסבסוד שניתן עבורפעוטות מהאוכלוסייה החרדית - שהם כ-24% מכלל .הפעוטות בישראל ב-2020 - עלה לאורך השנים מ- 41.7% מכלל תקציב הסבסוד .בשנת 2013, ל- 52.6% בשנת2020 , עלייה של כ-26% . יצוין כי בקרב נשים מהחברה .החרדית, שיעור התעסוקה בממוצע ב-2019 עמד על כ-77%85. .2. לגבי פעוטות מהאוכלוסייה הערבית - בעוד היקפ ם דומה לזה של פעוטות .מהאוכלוסייה החרדית - 24% מכלל אוכלוסיית הפעוטות , ובעוד אוכלוסייה זו .סובלת משיעורי עוני גבוהים גם כן, היקף הסבסוד לפעוטות הערבים עמד בתקופה .המוצגת על כ-8% בלבד: 7% בשנת 2013 ו- 7.9% בשנת 2020, עליה לאורך .התקופה של כ-13% , כשבסיס החישוב ב-2013 הוא 41.7% בחברה החרדית מול .7% בחברה הערבית86 . יצוין כי בקרב נשים מהאוכלוסייה הערבית, שיעור התעסוקה .בממוצע ב-2019 עמד על כ-37%87 . .מהתרשים עולה כי שיעור הסבסוד לפעוטות באשכולות הנמוכים (1 - 4 ) עולה במעט על .חלקם באוכלוסייה, ואף עלה עם השנים - מ-62% ל-64% מכלל התקציב. עוד עולה .שכחמישית מתקציב הסבסוד מופנה למשפחות המתגוררות ביישובים חזקים יחסית, .באשכולות 7 ומעלה- זאת נוסף על עצם ההטבה המגולמת במחיר המפוקח עצמו, .שבאשכולות אלה נמוך על פי רוב ממחיר המסגרות הפרטיות באותם יישובים (ראו לעיל). .מומלץ כי עיריית תל אביב-יפו תשלים את הכנת התוכנית האסטרטגית לגיל הרך שהיא .מבצעת, תגבש פרוגרמה מעודכנת למבני ציבור הכוללת הקמת מעונות יום בהתאם .לצורך ברחבי העיר ותפעל לממשה. .עלה כי החלטת הממשלה משנת 2007 על מתן שוברים למימון מסגרות לפעוטות .לאימהות עובדות, כל עוד המסגרת היא בעלת רישיון והאם עומדת במבחני הכנסה לא .יושמה, בין היתר , בשל היעדר מערך רישוי. .מומלץ כי זרוע העבודה ומשרד האוצר, בהיוועצות עם הבט"ל, יבחנו אפשרויות למודל .הסבסוד, באופן שיפתור את העיוותים הקיימים בו וישפר את האפקטיביות שלו, על מנת .לתעדף משפחות במצב חברתי -כלכלי נמוך . כך שאותן משפחות שיפיקו את המרב .מחינוך איכותי לפעוטות יוכלו לקבלו, ובכך ישתפרו סיכויי הצלחת הפעוטות בעתיד .ותעסוקת הוריהם בהווה. .עוד מומלץ כי במצב שנוצר עם חוק הפיקוח החדש, שבו גם מסגרות פרטיות יפוקחו על .ידי המדינה ויחויבו לעמוד בתנאי הבסיס, אך היצע המסגרות שבהן ניתן סבסוד (מסגרות .סמל) משרת כ-27% ,מהפעוטות בישראל כאמורתבחן זרוע העבודה עם משרד האוצר .תוכנית סבסוד, באמצעות שובר ים או בדרך אחרת, לאותן המשפחות שעומדות בתבחינים .שיוחלט עליהם - מבחינת הכנסה ותעסוקה - ללא קשר למסגרת שבה הם נמצאים (כל .עוד היא מסגרת מפוקחת - סמל או פרטית), ותקבע מדרגות סבסוד מתאימות למי .שעומדים בתבחינים אלו 95. מניתוח הנתונים עולה כי בינואר 2020 (ערב משבר הקורונה) פעלו כ- 4,000 מעונות יום .פרטיים אשר היו בעלי תיק בבט"ל. אולם כאמור, מנתוני האגף למעונות יום עולה שנכון .למאי 2021 ביקשובקשה לאישור ראשוני מהאגף למעונות יום כנדרש בחוק רק כ- 2,940 .מעונות יום ללא סמל. מכך עולה כי לכאורה יש לפחות כ- 1,000 מסגרות שלא הגישו .בקשה ולכן לאגף אין מידע עליהן, אף שפרטיהן מופיעים במערכות המידע של בט"ל. .בין היתר, ניתן לזהות פערים כאלו במקומות שונים: בקרב החברה החרדית - לפחות 200 . מעונות ביישובים חרדיים שהיו מדווחים במערכות בט"ל104 , אך רק כ-20 מעונות ביישובים .אלה הגישו בקשה לאישור ראשוני לאגף למעונות יום. כמו כן, כ-77 מעונות ביישובים .באשכולות 1 - 2 הגישו בקשה לאישור ראשוני, אף שהנתונים במערכות בט"ל מראים כי .ביישובים אלה פעלו לפחות 260 מעונות. כמו כן, בעוד שבעיר ירושלים היו בשנת 2021 .קרוב ל- 70,000 פעוטות, היה מקום לכ- 12,300 ,פעוטות במסגרות סמלכ-112 מסגרות .פרטיות מירושלים ביקשו אישור ראשוני, וכ-220 מעסיקיםפרטיים מירושלים דיווחו .במערכות בט"ל בינואר 2020 . .ניתוח נוסף הנוגע לעובדים במסגרות, העלה כי מבין כ- 32,800 שכירים שעליהם דיווחו .במערכות בט"ל מעסיקים שהם מעונות פרטיים בינואר 2020 , על כ -29% דווח לאגף .למעונות יום במסגרת הליך האישור הראשוני 105. ניתוח זה עשוי להצביע בין היתר על כך .שאין חפיפה מלאה בין המסגרות שהגישו בקשה לאישור ראשוני לבין המסגרות .המדווחות בבט"ל. מומלץ כי האגף למעונות יום, בשיתוף משרד האוצר, יבחן את מודל הסבסוד על רקע .השפעת חוק הפיקוח החדש על שוק המעונות כדי לאפשר ליותר משפחות במצב חברתי- .כלכלי נמוך להעניק לילדיהן חינוך-טיפול איכותי בגילי אפס עד שלוש. עוד מומלץ כי .משרד החינוך, שאליו אמור לעבור תחום מעונות היום בעת סיום הביקורת, יבחן דרכים .לתמרץ מעונות ביישובים ושכונות באשכולות חברתיים-כלכליים נמוכים ולתמוך בהם כדי .שיוכלו לעמוד בתנאי חוק הפיקוח החדש ולהיכנס תחת הפיקוח והאכיפה הנובעים ממנו; .ולתת חינוך-טיפול איכותי יותר לפעוטות הזקוקים לכך. מומלץ לעשות זאת, בין היתר, .באמצעות פיתוח מנגנוני עבודה סדורים עם הרשויות המקומיות. .מומלץ עוד כי משרד החינוך, בשיתוף האגף להכשרה מקצועית בזרוע העבודה ומשרד .האוצר, יגבשו מודלים להגדלת היקפי ההכשרה המקצועית למחנכות-מטפלות במעונות .יום ולהתמודדות עם החסמים להכשרה, וכי משרד החינוך יממש את הגדלת מספר .המפקחים והבודקים שיפקחו על מסגרות בהתאם לחוק הפיקוח החדש, ינגיש מידע לכלל .המעונות וההורים ויבחן את הסיבות לתחלופת הצוותים המהירה. מומלץ כי האגף למעונות .יום ישקול דרכים להקל את הנטל הבירוקרטי המוטל על כתפיהם של הורים לפעוטות. .לבסוף, מוטל על משרד החינוך - שאליו עובר תחום זה במועד סיום הביקורת - וכן על .כלל הגורמים הנוספים המעורבים - זרוע העבודה, המועצה לגיל הרך, ומשרד האוצר - .לממש את השינוי האסטרטגי שחל עם יישום חוק הפיקוח החדש ותקנותיו והמעבר של .עיקר הפעילות של האגף למעונות יום למשרד החינוך, זאת בשים לב להמלצות שבדוח .זה, כך שתתאפשר קפיצת המדרגה הנדרשת באיכות החינוך-טיפול הניתן לפעוטות בגילי .אפס עד שלוש, ובפרט לפעוטות במצב חברתי-כלכלי נמוך.
.בשנים האחרונות גוברת ההבנה המחקרית בדבר חשיבות החינוך -טיפול המוענק .לפעוטות בשנות חייהם הראשונות (גילי אפס עד שלוש) להתפתחותם התקינה והמיטבית. .בישראל שיעורי תעסוקה גבוהים של הורים לפעוטות (76% לעומת59% במדינות ה- .OECD ( ) התואמים לשיעורים גבוהים של פעוטות השוהים במסגרות יום בגילים אלה58% . לעומת36% במדינות ה- OECD ) והזקוקים להגנה ושמירה על שלומם ולתנאים מיטביים .להתפתחות. חוקרים העלו כי שהות במסגרת איכותית בגילים אלה יש בה במיוחד כדי .לתרום להישגיהם העתידיים של ילדים במצב חברתי-כלכלי נמוך. על רקע המלצות של .ועדות ציבוריות ומקרים של הזנחה ופ גיעה במסגרות, חוקק ב - 2018 חוק הפיקוח על .מעונות (החוק החדש), וב-2021 הותקנו תקנות המחייבות כל מסגרת שבה שוהים שבעה .פעוטות ומעלה - הן מסגרות בעלות סמל מאת האגף למעונות יום ומשפחתונים, והן .מסגרות פרטיות - לקבל רישיון מאת האגף ולעמוד בתנאי סף בתחומי הבטיחות והאיכות. .החוק ותקנותיו משפרים את יכולת הרשויות להבטיח תנאים בסיסיים לכל הפעוטות .שבמעונות. .בביקורת עלה כי אף שחינוך לפעוטות הוא שלב מכריע ביצירת שוויון הזדמנויות, בפועל .הפריסה ומנגנון הסבסוד של מסגרות הסמל משאירים משפחות רבות במצב חברתי- .כלכלי נמוך ללא אפשרות ליהנות ממסגרת בעלת סמל, שבה המחיר מפוקח ויש אפשרות .לסבסוד שכר הלימוד; ומאידך גיסא, מעונות סמל משרתים אוכלוסייה שאינה זכאית .לסבסוד - לרוב אוכלוסייה חזקה מבחינה חברתית-כלכלית, שלמעשה מקבלת הטבה .בדמות מחיר מפוקח, שככלל נמוך ממחיר השוק של מעונות באזור מגוריה. נוסף על כך, .נמצא כי יישומו של חוק הפיקוח החדש לווה בכמה חסמים, שבעטיים לפחות כ- 1,000 . מהמסגרות הפרטיות הנדרשות לכך לא הגישו בקשות לאגף, דבר שעשוי להביא להיעדר .פיקוח ואכיפה בהן. נמצא גם כי הפיקוח שמבצע האגף למעונות יום אינו אפקטיבי דיו, וכי .היקף ההכשר ות המקצועיות למקצועות הטיפול בפעוטות שמציעה המדינה במועד סיום .הביקורת אינו צפוי לענות על הצורך שנובע מיישום חוק הפיקוח החדש. עוד עלה כי האגף .למעונות יום לא פיתח מנגנוני עבודה מול הרשויות המקומיות, על אף התפקיד החשוב .שהן יכולות למלא בהקשר הטיפול והחינוך לגיל הרך ושחלקן כבר ממלאות מתוך יוזמה .עצמית. מנגנון עבודה כזה יכול לסייע ב איתור מסגרות שאינן מוכרות לאגף , בפיקוח .עליהן ובשיפור איכותן. .במסגרות בעלות סמל, שבהן שוהים כ - 150,000 פעוטות, נמצא כי תחלופת הצוותים .תדירה, השכר ההתחלתי של המחנכות-מטפלות בשנת 2019 היה בפועל שכר מינימום - .5,300 ש"ח לחודש, הכשרתן חסרה, וכי הוועדה שקמה במטרה לשפר את איכות .המסגרות לא השלימה את עבודתה. עוד נמצא כי מוטל נטל בירוקרטי כבד על כתפי .ההורים לפעוטות בכל הנוגע להליכי הבקשות לסבסוד שכר הלימוד במסגרות אלו, וכי .האגף למעונות יום לא ביצע פ יקוח ובקרה נאותים על החברה החיצונית שקיבלה את .ההחלטות לגבי בקשות אלו. לבסוף, נמצא כי פוטנציאל ההשפעה של המועצה לגיל הרך .- גוף שהוקם על פי חוק כדי לקבוע מדיניות סדורה לטיפול בגיל הרך (גילי לידה עד שש) .- אינו מתממש מכיוון שהממשלות השונות לא הקימו את ועדת השר ים לענייני הגיל הרך .שאמורה לאשר את פעולותיה של המועצה.