רשות המיסים בישראל . יישום תכנית מענק עבודה ברשות המסים לדעת משרד מבקר המדינה, נתונים אלו מעידים על הצורך של משרד הכלכלה "ליישג"62 את המענק אל אוכלוסיות היעד, באמצעות פעילות יזומה ובשיתוף עם ארגוני הרווחה והסיוע, הפועלים בקרב אוכלוסיות אלו. כמו כן, על הרשות ומשרד הכלכלה לפעול במישור ההסברתי כדי להטמיע בקרב אוכלוסיית בעלי המוגבלויות את המידע על אודות זכאותם למענק מוגדל. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לבחון אפשרות לשלב במסגרת בדיקות הבקרה, שאותן היא מבצעת באמצעות מאגר המידע שלה, גם בדיקות של השינוי בשכר מקבלי המענק ביחס לשכרם בשנים שקדמו לשנות זכאותם. זאת כדי לאתר חריגות לכאורה, המעלות חשש להטיה בדיווח השכר לרשות וניצול לרעה של המענק. מן הראוי כי הרשות תבדוק מדגם מבקשות אלו, ובמידת הצורך אף תערוך ביקורת שטח אצל המעסיקים הרלוונטיים. בדיקות כאלו ניתן לשלב בתכניות ביקורות הניכויים השנתיות של הרשות. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לבחון את הצורך בשינוי דרכיהאכיפה הקיימות ובכללן סכומי הקנסות בגין אי הגשת דוחות שכר או הגשת דוחות אלו באיחור, התניית קבלת אישורי ניכוי במקור בדיווחי שכר במועד וכיוצא באלה. בעקבות כשלי המערכת יזמה הרשות רכישה של מערכת ניהול פניות חדשה מסוג .CRM42 . בפברואר 2013 הוכן מסמך אפיון למערכת זו על ידי חטיבת שירות הלקוחות. על פי מסמך זה, המערכת החדשה תכלול פורטל מקוון, הכולל טופס מילוי פנייה ואפשרות העברת קבצים באתר רשות המסים וכן חיווי על מצב הפנייה לדעת משרד מבקר המדינה, בתהליך בחינת האפשרות לצמצום השחיקה במענק העבודה, כמצוין לעיל בתשובת רשות המיסים, על הרשות להתחשב בשחיקת בסיס המענק ביחס לגידול בעלויות המחיה של אוכלוסיות היעד. במועד- סוגיה שעל הרשות לבחון לצורך גיבוש אכיפה יעילה של חובת הדיווח המוטלת על המעסיקים. לדעת משרד מבקר המדינה, בשל היותו של צה"ל מעסיק גדול, על הרשות לערוך למפרע בדיקות ממוחשבות לצורך התאמת הנתונים על תשלומי המענק ששולמו על סמך הצהרות התובעים על אודות הכנסותיהם והכנסות בני/ות זוגם/ן, לנתונים הקיימים בקובצי השכר של צה"ל. שנפתחה ללקוח באמצעות משלוח SMS ודוא"ל. כמו כן אמורה המערכת החדשה לאפשר מדידה של זמן הטיפול בכל פנייה מתחילתה ועד סופה. במועד עריכת הדוח בוצעה התקשרות עם ספק לפיתוח המערכת, אולם טרם נקבע תאריך לתחילת פעילותה. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לפעול להנגשת כל הליך המענק באתר האינטרנט שלה ובאתר הממשל הזמין , וזאת בשפות הרלוונטיות (עברית, רוסית, ערבית ואמהרית). באתר הממשל הזמין מוצע ל כלול, בין היתר, מדריך מס הכולל כמה דוגמאות, ובהן דוגמאות להפחתת המענק בשל הכנסת בן הזוג; שירות של סימולטור לבדיקת הזכאות; אפשרות להגשת הבקשה באמצעות האינטרנט החל מהשנה השנייה לתביעת המענק; בדיקת מצב התביעה; יתרת המענק לתשלום וכדומה. הביקורת העלתה כי ברשות טרם הוקמה מערכת לגביית חובות ממי שקיבלו מענק ביתר. כמו כן העלתה הביקורת כי בש ל אי -הקמה של המערכת הממוחשבת, תשלומי החוב אינם נושאים הפרשי הצמדה, כמחויב על פי סעיף 13 .לחוק המענק הנה כי כן, המענק משולם בתשלומים תקופתיים בשנים שלאחר שנת הזכאות. תשלומים אלו מוצמדים למדד רק באופן חלקי, הואיל והמדד הקובע לצורך הצמדת המענק הוא המדד הידוע ביום 1.6 של השנה העוקבת לשנת הזכאות, דהיינו מדד חודש אפריל של השנה העוקבת. כתוצאה מכך קיימת שחיקה במענקים המשולמים לזכאים. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הכלכלה והבטל"א להגביר את האכיפה כלפי מעסיקים שה ם אנשים פרטיים שאינם מדווחים כחוק לבטל"א על המועסקים על י דם, ובשל כך פוגעים לא רק בזכויותיהם הסוציאליות (כמו תשלומי ביטוח לאומי או תשלומי פנסיית חובה עבור המועסק), אלא גם ביכולת המועסק על ידם לקבל את המענק. התברר כי למימון מענק העבודה לא הוקצתה תקנה תקציבית נפרדת בתקציב המדינה. מימון המענק נעשה מהרזרבה התקציבית של משרד האוצר. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי להקצות למענק תקנה תקציבית בספר התקציב ולא להתנותו בקיומה של רזרבה תקציבית בכל שנה . כך ניתן יהיה לנתח את שיעור מיצוי הזכאות למענק לפי חתכים שונים ולהציג בצורה ברורה לפני מקבלי ההחלטות בממשלה ובכנסת ובפני הציבור את סך התקציב למענק בכל שנה. הדבר יאפשר לערוך מעקב, פיקוח ובקרה על התקציב, כגון על שימוש בעודפי תקציב לא מנוצלים. נמצא כי הטפסים שאותם ממלא מבקש המענק אינם כוללים דרישה להמצאת מידע על היקף המשרה של העובד - חלקית או מלאה ועל סך שעות עבודתו בשבוע. עקב כך, לא ניתן להשתמש בטפסים אלו כדי לאתר עובדים שהועסקו בניגוד לחוק שכר המינימום, על פי היקף משרתם. למשל, עובדים במשרה מלאה שהשתכרו פחות משכר המינימום החודשי או עובדים ב משרה חלקית שהשתכרו פחות משכר המינימום השעתי. משום כך גם לא ניתן לנתח באמצעות סקרים מדגמיים את השפעת המענק על מקבליו שהועסקו במשרה חלקית: האם המענק פגע בתמריץ להגדיל את היקף עבודתם ושמא אף גרם לצמצום שעות עבודתם בשל העובדה שמבחינתו של העובד ניתן להגיע לאותה רמת הכנסה בפחות שעות עבודה. לדעת משרד מבקר המדינה, קבלת הנתונים על חלקיות המשרה של תובע המענק תאפשר לחקור את השפעת השינויים בשכר על גמישות שעות העבודה: (א) עד כמה סבסוד השכר תורם, אם בכלל, להגדלת מספר שעות העבודה של העובדים שרמת שכר ם נמוכה מרמת השיא של סכום המענק; (ב) עד כמה מקטין המענק את מספר שעות העבודה של עובדים הנמצאים ברמות שכר שבהן נשחק סכום המענק. עריכת תחשיב סטטיסטי-הסתברותי מעין זה עשויה להציג בפני מקבלי ההחלטות במשק הישראלי את השפעת יישום חוק המענק על סך היצע העבודה במשק. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הכלכלה, יחד עם הרשות, לבחון אפשרות של עריכת סקרים תקופתיים בקרב מקבלי המענק ובקרב אוכלוסיית הזכאים למענק. באמצעות סקרים אלו יוכל משרד הכלכלה ללמוד על מימוש יעדי החוק בהקשרם הרחב: המודעות למענק, השפעתו על השכר הישיר, על שינוי בהיקף המשרה של תובעי ה מענק או של בני זוגם. מטרתם של סקרים אלה היא לקבל אומדן מהימן על השפעת תכנית המענק על שוק העבודה. בעזרתם של סקרים אלו אפשר יהיה לפתח מדדים אשר יוכלו לשמש את מקבלי ההחלטות לבחינת יעילות ומועילות שיטת המענק ביחס לחלופות אפשריות אחרות.
הביקורת העלתה כי הסימולטור באתר הרשות, שבעזרתו הפונים יכולים לבדוק אם הם עומדים בתנאי הזכאות, פועל רק בשפה העברית. יצוין כי על פי מחקר שערך מרכז המחקר של הכנסת39 ,חלק ניכר מקבוצת הזכאים למענק הם עולים (מתייחס לעולים משנת 1990 ואילך). לדוגמה, כ - 22% מאוכלוסיית הזכאים בגין שנת הזכאות 2009 "הוגדרו "עולים, על פי המ חקר.