משרד התיירות . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .מהמקובץ עולה כי מאז כניסתה של תמ"א 13 לתוקף בשנת2005 , בחנו גורמים שונים .במערכת הביטחון - משרד הביטחון, אג"ת וחיל הים - כל אחד בנפרד את החלופות לפינוי .בסיס חיל הים באילת, וכל אחד מגורמים אלה נקט עמדה משלו בעניין. .בהחלטת הממשלה באוגוסט 2019 נקבע כי תוקם ועדת היגוי בראשות מנכ"ל משרד ראש .הממשלה ובהשתתפות מנכ"ל משהב"ט וגורמים ממשלתיים נוספים, שתפעל בתוך שישה .חודשים לבחינת תוכנית מפורטת בעניין134 . במסגרת ועדה זו הציג משהב"ט עמדה .מתכללת של המערכת בנושא135 . .הצורך בהקמת מרכז כנסים באילת, נוכח הפוטנציאל התיירותי הטמון בו, הועלה כבר .לפני כעשור על ידי עיריית אילת בפני משרד התיירות ומשרד האוצר. לאור עמדת .הממשלה בנושא הקמת מרכז כנסים, כעולה מהחלטתה באוגוסט 2019 , ולפיה מרכז כזה .יכול לשמש מנוף צמיחה לעיר ולפיתוח תיירות כנסים בה - על כל הגורמים הממשלתיים .והעירייה לפעול להשלמת תכנונו, תקצובו והקמתו של פרויקט זה בשלבים, ולשתף .פעולה על מנת לעשות כל שניתן כדי להוציא את היוזמה להקמתו ואת החלטותיהם .בנושא מן הכוח אל הפועל. .מהמקובץ עולה כי אף שפרויקט מרכז הכנסים באילת הוכר על ידי הגורמים .הממשלתיים הנוגעים בדבר כפרויקט בעל חשיבות לעיר שיש לקדמו, והוועדה .המחוזית אישרה את התוכנית שהוגשה להקמתו - יותר מעשור מאז החלו הדיונים .לגביו, פרויקט זה עודנו על קו הזינוק, בעיקר משום שעניין היתכנותו הכלכלית לא .הוכרע במשך זמן רב. לאורך השנים תכולת הפרויקט הצטמצמה בהתאם לדרישת .משרד האוצר, ואומדן עלות הקמתו של מרכז הכנסים הופחת. נמצא כי טרם החל .ביצוע השלב הראשון של התוכנית המצומצמת שלו שהתגבשה כבר בשנת 2015 . . הביקורת העלתה כי לעיכוב הרב במימוש פרויקט זה תרמו החסמים העיקריים .הבאים: . על משרד התחבורה להקפיד לבצע רישום מדויק ומפורט של דיונים כגון הדיון האמור .בעניין שדרוג כביש 90 , ולהקפיד על הוצאת הנחיות לביצוע בהמשך להחלטות .שמתקבלות. .בביקורת הועלה כי לא נמצא במשרד התחבורה פרוטוקול של ישיבה זו ולא נמצא כי .ההחלטות שהתקבלו בה הופצו בכתובים למשתתפי הישיבה. .הועלה כי החלופות השונות לפינוי בסיס חיל הים נדונו ונבחנו לסירוגין במהלך כ-15 ,שנים .אולם לא הבשילו לכדי פעולה מעשית - בהתאם לתמ"א 13 . חסם משמעותי שתרם לאי- .מיצוי המהלך בעניין הוא החסם התקציבי ששב ועלה, זאת עקב העובדה שהמסקנה .שעלתה באופן עקבי מבדיקות ההיתכנות שבוצעו בשנים אלה הייתה כי עלויות בניית .בסיס חיל ים חדש, בין בחלופת ההעתקה ובין בחלופת ההתכנסות, לא יכוסו רק משיווק .הקרקעות שיפונו במסגרת חלופות אלו. .תוכנית זו לא יצאה לפועל (להוציא השלמת מיזם הקמתו של נמל התעופה רמון ושדרוג .קטעים מסוימים בכביש הערבה), וכמעט כל חלקיה כלל לא קודמו לשלבי ביצוע .ראשוניים. כמה מרכיבים בתוכנית (כמו הקמת מרכז קונגרסים והעתקת בסיס חיל הים 57 ) . שבו ועלו בתוכניותוביוזמות שונות גם בשנים שלאחר מכן. .נמצא כי באוקטובר 2013 הפסיקה המועצה הלאומית לכלכלה את מעורבותה בהכנת .ההצעה לתוכנית הכלכלית לאילת. הנימוק אשר מסרה המועצה היה כי הדבר נובע . ביצירת תוכניות אסטרטגיות ברמה ]שלה[ מ"ריבוי משימותיה" ולאור "חוסר היתרון היחסי .המוניציפאלית". המועצה העבירה את המשך הטיפול בנושא לאגף פנים, תכנון ופיתוח .במשרד ראש הממשלה. נמצא כי התוכנית הכלכלית לאילת לא קודמה במהלך השנים .שלאחר הדיון האמור. .מומלץ כי ועדת השרים וועדת ההיגוי תקבענה סדרי עבודה, לרבות תדירות כינוסן, .וכי ועדת ההיגוי תקבע לו"ז ואבני דרך למימוש החלטת הממשלה ותדווח לוועדת .השרים באופן סדור ועיתי על קידומה. עוד מומלץ כי הממשלה תבחן עיתוי לדיון .בצעדים המשלימים אשר נקבע בהחלטתה כי יידונו עם כינונה של הממשלה .הנכנסת, בהתאם להנחיית היועץ המשפטי לממשלה באוגוסט 2019. בפועל התגלעו קשיים בגיבוש הצעת החלטה מוסכמת הנשענת על המלצות התוכנית .האסטרטגית אשר גובשה בשנים 2016 - 2017 , ומשכך לא הונחה על שולחן הממשלה .תוכנית כוללת לפיתוח העיר אילת לצורך בחינתה ואישורה כהחלטת ממשלה. קשיים .אלו, כפי שעולה ממסמכי הביקורת, מקורם במחלוקות בקרב משרדי הממשלה בעניין .חלקם בתקצוב רכיבי התוכנית וכן בחילוקי דעות שונים בין משרד האוצר ועיריית אילת .בעניין היקף התוכנית ותקצובה, לרבות בשאלת ביטולו של הפטור ממע"ם באילת; זאת .אף שהכנת התוכנית האסטרטגית לוותה כאמור על ידי הצוות הבין-משרדי, ואף שהוכנה .תחת מגבלות תקציביות שהוגדרו מראש לחברת הייעוץ וכללה צעדי מדיניות שהוצעו על .ידי משרדי הממשלה עצמם. .כאמור, הצעות המחליטים גובשו במטרה להוציא לפועל את התוכנית האסטרטגית .ולממש את החזון שלפיו אילת תהיה המטרופולין החמישי בישראל, וכן עיר תיירות .מתקדמת שתציע לתושביה מגוון תעסוקתי לצד שירותי חינוך, בריאות וביטחון מהמעלה .הראשונה. עם זאת, מהלוח לעיל עולה כי טיוטת הצעת המחליטים הראשונה מאוקטובר .2016 , שהייתה ההצעה הרחבה ביותר שהציע משרד האוצר, הייתה מצומצמת אף יותר .מהתוכנית האסטרטגית בגרסתה הבסיסית: הטיוטה הראשונה לא כללה חלקים .משמעותיים מיוזמות התוכנית האסטרטגית 65 ; חלק מסעיפי טיוטה זו לא היו אופרטיביים .ולא גובו בתקציב קונקרטי, או שכללו יוזמות שכבר קודמו ממילא בערוצים אחרים ונוסח .ההצעה הותיר אותם ברמה ההצהרתית, או כעניין אשר יש להעמיק בבדיקתו באמצעות .ועדות או צוותים ממשלתיים 66. זאת ועוד, טיוטת הצעת המחליטים האחרונה שהוכנה .והוצגה לעיריית אילת הייתה גרסה מצומצמת אף יותר מהראשונה. מכל מקום, לנוכח .הפערים האמורים לא ברור האם וכיצד התכולות שגובשו על ידי משרד האוצר ופורטו .בטיוטות הצעות מחליטים אלו, היו מביאות למימוש החזון ולהגשמת היעדים אשר משרד .האוצר ביקש להשיג באמצעות תוכנית אסטרטגית חוצת סקטורים וברמה בין-לאומית - .תוכנית שעל הכנתה הורה67, ואשר אותה גיבש הצוות הבין- משרדי. .נמצא כי המגעים מצד כל הגורמים הקשורים בפיתוח העיר אילת לגיבושו של נוסח הצעת .החלטת ממשלה מוסכם הופסקו ביוזמת משרד האוצר, דבר שאילץ גורמים אלה לחזור .להתנהלות של קידום תוכניות פרטניות לעיר בנפרד, והתוכנית האסטרטגית לא אושרה .כתוכנית אחודה בהחלטת ממשלה כפי שהתחייב משרד האוצר לבצע. . פרק ביקורת זה העלה כי במהלך השנים2009 - 2019 לא קּודם, על ידי גורמי ממשלה .שונים - משרד ראש הממשלה, המועצה הלאומית לכלכלה, משרד האוצר, משרד התיירות .ועיריית אילת - מענה מקיף ומרוכז לאתגרי העיר אילת אשר יבשיל כדי החלטת ממשלה. .כתוצאה מכך נדחו בכמה שנים הליכי תכנון ויישום של תוכניות פיתוח לעיר אילת. .משבר הקורונה ממשיך ללוות בחודשים ספטמבר-אוקטובר 2020 )(מועד סיום הביקורת .את ישראל, כמו גם את העולם כולו, ולפיכך האמור לעיל מתייחס לפגיעה ולהערכות .כלכליות הרלוונטיות בעת מסירתן בלבד. .מהאמור לעיל ניתן להסיק כי ענף התיירות רגיש לאירועים כמו שינוי במחירים ותחרות, .וכן למצב ביטחוני לא יציב ולהתפרצות של מגפות. אילת היא עיר מוטת תיירות, ללא גיוון .תעסוקתי וענף כלכלי משמעותי נוסף שיכול לחזקה, ומשמעות הדבר היא פגיעה בחוסנה .של העיר במקרה של פגיעה בענף התיירות. דוח ביקורת זה בחן את הניסיונות שנעשו .במהלך העשו ר 2009 - 2019 לקידום הגיוון התעסוקתי בעיר ואת הפעולות שבוצעו .לשכלול המוצר התיירותי לצורך פיתוחה הכלכלי של העיר ורווחת תושביה, וכן את .הסטטוס של פעולות אלה ואת מידת השגת יעדיהן. .משרד מבקר המדינה מציין את מינהלת היישום וועדת ההיגוי שהוקמו על ידי עיריית .אילת לשם מעקב ובקרה על יישום החלטת הממשלה מאוגוסט 2019 על התוכנית .הרב-שנתית, וכן על ההחלטה המשלימה של הממשלה מיוני 2020 , וממליץ לגורמי .הממשלה הנוגעים בדבר, כי מתכונת מעקב ובקרה שוטפים תיושם גם על ידם .בעניין סעיפי החלטות ממשלה אלה. . על מנת לממש את החזון שלפיו אילת תהפוך לעיר תוססת המציעה לתושביה שירותים .ברמה גבוהה, ועל מנת להגדיל את חוסנה ויכולתה להתמודד בהצלחה עם משבר ים .שונים המאיימים על כלכלתה ועל פרנסת תושביה, מומלץ כי הממשלה ועיריית אילת .ימשיכו לבחון פיתוח ענפים כלכליים נוספים בעיר ויצירת אפשרויות תעסוקה מגוונות .לתושביה, כך שהעיר לא תהיה תלויה בענף התיירות בלבד. כמו כן, על מנת להתמודד .עם התחרות הגוברת בענף התיירות מומלץ גם כי הם ימשיכו לפעול לגיוון, עדכון ושיפור .של המוצר התיירותי שהעיר תוכל להציע למבקרים בה. .רעיון הקמתו של מרכז כנסים באילת (להלן בפרק זה - פרויקט מרכז הכנסים או .הפרויקט) עלה בשנת 2009 , בתוכנית ארוכת הטווח שגיבשה עיריית אילת. הועלה כי .בדומה לתוכנית להקמת קריית ספורט בין-לאומית, גם פרויקט זה שב ועלה לאורך השנים .והוכר על ידי הממשלה כפרויקט שיש ליישמו - ואולם עד אוגוסט 2020 הוא עדיין לא .הושלם, ואף לא הגיע לשלבים ראשוניים של ביצוע. להלן הפרטים: .הקמת מסילת רכבת לאילת והמשך שדרוגו של כביש 90 ושיפור רמת הבטיחות לנוסעים .בו, יוכלו לסייע בקידומה ופיתוחה של העיר אילת, באמצעות הנגשת העיר הפריפריאלית .ביותר במדינה למרכזה וצמצום מספר תאונות הדרכים בכביש זה. פעולות אלו אף עשויות .לתרום לצמצום עלויות השינוע לעיר וממנה ובעקבות זאת להפחתת יוקר המחיה בה, .למשיכת תושבים חדשים לעיר ולביסוס ענפי משק נוספים אשר יכולים לקדם את הגיוון .התעסוקתי בה ולתרום לחוסנה הכלכלי והביטחוני. זאת ועוד, שיפור הנגישות .התחבורתית עשוי גם לחזק יישובים קיימים בתוואי הרכבת המתוכננת לאילת וכביש 90 .ולעודד הקמת יישובים חדשים. לאור חשיבות נושאים אלה, מן הראוי שמשרדי הממשלה .ויתר הגורמים הרלוונטיים, ובכללם משרד ראש הממשלה, משרד התחבורה, משרד .התיירות, משרד האוצר ומשרד הפנים, יפעלו כל אחד בתחומו לקידום יישום החלטות .הממשלה והחלטות נוספות שהתקבלו בעניין מסילת הרכבת לאילת ושדרוג כביש 90 , . תוך קביעת תכולות הפרויקטים האמורים- בהתחשב במכלול השיקולים, ובהם שיקולים .תחבורתיים, כלכלים וחברתיים, שלביות ביצועם, הדרכים למימונם, לוח הזמנים לביצועם .וכן מנגנונים ליישום ולבקרה הנדרשים כדי להבטיח את מימושם. נכון למועד סיום הביקורת תוכנית העבודה הרב-שנתית (תוכנית החומש) של חברת נתיבי .ישראל לשנים 2022 - 2026 טרם גובשה, ועל כן טרם הוכרעו סדרי העדיפויות בעניין שדרוג .כביש 90 מצומת קטורה עד צומת הערבה. .אף שדבר התרחשותן של כ- 2,480 תאונות, חלקןחמורות ורוב התאונות החמורות חזיתיות, .לכל אורך כביש 90 בשנים2003 - 2020159, הסכנות הטמונות בו והצורך הניכר בשדרוגו .ידועים זה שנים רבות לגורמים הנוגעים בדבר, לא נמצא כי בוצעו בצורה מספקת פעולות .ומהלכים אופרטיביים שנועדו לטפל כראוי בסכנות שאליהן חשופים הנוסעים בכביש זה: .הועלה כי על אף ההתקדמות באישור תמ"א 13 ותוכנית המתאר ללגונה, בשנים .שלאחר האישור לא חלה התקדמות ממשית בטיפולם של משרדי הממשלה, עיריית .אילת וחפח"א בביצוע תוכנית המתאר ובפעולות לטיוב מי הלגונה. .מהמקובץ עולה כי בשנת 1995 נכרתה הלגונה המזרחית ומיד לאחר מכן נתגלתה בעיית .העכירות במימיה שעדיין לא נפתרה. משנת 2004 , שבה הוחלט כי יש לשווק את מתחם .הלגונה, ועד מאי 2019 , מועד השיווק של שלושת המגרשים הראשונים, חלפו כ-15 .שנים .הביקורת העלתה כי במשך שנים לא קודם כראוי שלב בחינת החלופות לטיפול בבעיית .מי הלגו נה, ועל כן לא התקבלה החלטה על החלופה המועדפת בעניין; ולא קודמו .המימוש של תוכנית המתאר ללגונה ושיווק כל הקרקעות באזור, וזאת בעיקר בשל קשיים .תקציביים במימון הפעולות לטיוב מי הלגונה שנקבעו בתוכנית המתאר והיוו תנאי מוקדם .להיתרי בנייה. גם היעד שנקבע בעניין שיווק שלושת המגרשים אשר לא הותנה בפתרון .של ניקוי מי הלגונה (עד הרבעון הראשון של שנת 2016 ), כדי לממן באמצעות ההכנסות .משיווקם פעולה זו - לא הושג, ובפועל נמכר בנובמבר 2019 רק מגרש אחד מהם בעיכוב .של יותר משלוש שנים. .מאפייניו של כביש 90 יוצרים בחלקים ממנו סכנות לנהגים שאינן מאפשרות להם מרווחי .טעות, וכל סטייה קלה מהנתיב שבכביש עלולה להוביל לתאונה חזיתית שתוצאותיה .קטלניות. להלן במפה 6 תוואי כביש90 ופירוט הסכנות העיקריות שבו ומשמעויותיהן151 , . ונתונים על מספר התאונות שהתרחשו בו והנפגעים בהן152. .מהתרשים עולה כי מספר האורחים באילת (תיירים וישראלים) בשנים 2010 - 2019 לא .גדל באופן משמעותי, וכי בשנים 2017 - 2018 מגמת הירידה במספר התיירים מחו"ל .המגיעים לאילת נבלמה ואף חלה עלייה, אולם מספרם טרם חזר להיקפיו בתחילת .העשור 19.
.מהנתונים עולה כי באילת קיימת מידה רבה של תלות בענף התיירות: מקורות התעסוקה בעיר מוגבלים, וענף התיירות הוא העיקרי שבהם; כ -90% . מהמשרות בעיר קשורות במישרין או בעקיפין לענף התיירות24 , ובענף בתי המלון לבדו .מועסקים כרבע מכלל העובדים בעיר 25 . קושי תעסוקתי זה מוחרף בשל ריחוקה .הגיאוגרפי של העיר מערים גדולות אחרות בישראל שהיו עשויות לפתוח אפשרויות .תעסוקה נוספות לתושביה26 . יותר מרבעמהכנסות עיריית אילת מארנונה מקורן בארנונה מבתי המלון. שיעור זה .הוא הגבוה ביותר, באופן ניכר, ביחס לשיעורי הכנסות הארנונה ממלונות ביתר .היישובים בישראל, כמוצג בתרשים 11 .להלן