רשות המיסים בישראל . היבטי מועילות של מערכת המס .בהחלטה שפורסמה 92 צוין: "אי דיווח על חשבון בנק ולא על הכנסות פסיביות שצמחו בו .בסכום לא ידוע, בשנים 2010 - 2013 . עבירות עפ"י סעיף220 לפקודתהמס". בפרסום .ההחלטה נומקה כך: "המלצת הפרקליטות, סכום העבירה ומצב בריאותי". .מנתוני הלוח עולה כי בשנים 2008 - 2019 היה פער המס המצטבר במע"ם כ-96 מיליארד .ש"ח. לדוגמה, בשנת 2019 היה פער המס10.6 מיליארד ש"ח, כ- 9.5% מפוטנציאל הגבייה .לשנה זו. .הועלה כי המסמכים הנוגעים להליכי הכופר מנוהלים ידנית ו בהיעדר מערכת ממוחשבת, .לא נסרקים המסמכים הרלוונטיים בכל תיק כופר ולעיתים אף אינם נמצאים בתיק הפיזי. .בכך, קיים קושי בהשוואה שוטפת בין בקשות כופר שנדחו לאלו שהתקבלו לפי סכום .ההכנסה שהועלמה, נסיבות ההעלמה, קיומן או היעדרן של נסיבו ת מקלות, סכום הכופר .במקרים שהתקבלה בקשת הכופר וכיו"ב. .נוכח היקף ורגישות המסמכים האמורים ובדומה לניהול מסמכים במסגרת הליכי שומה .ברשות, מומלץ כי רשות המיסים תפעל לנהלם במסגרת מערכת ממחושבת ייעודית .לנושא, שתוכל, בין היתר , להוות תשתית ראייתית להחלטות ו ועדות הכופר שהתקבלו ואף .בסיס לוועדות כופר שיעסקו במקרים דומים בעתיד. .מנתוני הלוח עולה כי נכון לאוקטובר 2021 מטופלים במחוזות הפרקליטות 2,047 תיקים .אזרחיים הנוגעים לסוגיות מס בתחומי מס שונים בהיקף של כ-17 מיליארד ש"ח. מרבית .תיקי המיסים האזרחיים במחוזות מטופלים בפרקליטות מחוז תל אביב (63% ), וההיקף .הכספי הגלום בתיקים אלו 15 ( מיליארד ש"ח88% .) . .מהמתואר לעיל עולה כי בפרקליטות קיים עומס עבודה העלול לגרום להימשכות הליכים .דבר זה, מביא לסכנה ביכולת ייצוג רשות המיסים בבית המשפט באופן הולם ומקצועי. . נוכח העומס הקיים בבתי המשפטובפרקליטות ממליץ משרד מבקר המדינה ל פרקליטות, .לרשות המ יסים, לנציבות שירות המדינה ו לאגף התקציבים במשרד האוצר לבחון את מצב .התקנים של המחלקה הפיסקלית בפרקליטות ואת מידת התאמתם לצרכים. עוד מומלץ .כי הנהלת בתי המשפט תפעל להקצאת שופטים ייעודיים לתיקי מיסים לריכוז התיקים .ביניהם בכדי לייעל הטיפול. ריכוז הטיפול בתיקי המס בידי שופטים שיתמחו בנושאי מס, .ולפיכך גם ידונו בהליכים דומים ובסוגיות דומות וחוזרות, עשוי לקצר את משך זמן השמיעה .של כל הליך ואת משך הזמן עד ההכרעה. הדבר עשוי להגביר את האפקטיביות של .ההליך ואת היכולת להיתלות בו כתקדים במקרים דומים; קידום של הלכות מנחות; זירוז .מתן פתרון לסוגיות משפטיות סבוכות ועוד. .הועלה כי סוגיות החשש לניגוד העניינים המובנה בפעילות ועדות הערר, כפי שהועלו .בפסיקה האמורה לעיל ובדוחות הביקורת הקודמים, לא הוסדרו. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד המשפטים, הנהלת בתי המשפט ורשות המ יסים .לבחון את מנגנון הערעור על הכרעות של משרדי מיסוי מקרקעין ואת הדרכים לשיפור .פעולתו. מניתוח נתונים חלקיים שהזינו בשנת 2021 מפקחי המס מ -18 משרדי שומה למערכת .הממוחשבת לניהול תהליך הביקורת הממוחשב, עולה כי עיקר הטיפול של מפקחי המס .במשרדי השומה מתרכז בסוגיות כמו ביקורת הוצאות והפרשות חשבונאיות ( 31.7% ), דיווח .על עסקת רווח הון ( 14.2% ), ביקורת הכנסות ( 11.2% ,)שינוי מודל עסקי / אקזיט ( 10.9%) .( וטיפול ביתרות חובה של בעלי מניות 5.6% .) .מומלץ כי הרשות תבחן הטמעת מנגנונים שיאפשרו לבדוק מדדים שונים הקשורים .לאיכות השומות: גבייה ריאלית של תוספת מס, הקדמת מס, תיקון טעויות וכיו"ב .אשר יסייעו בבחינת הטיפול ב סוגיות האמורות על ידי מפקחי המס ותבחן דרכים .להגברת הבדיקות של סוגיות מס מורכבות ע "י מפקחי המס, כמו חוק עידוד, מחירי .העברה ושינוי מבנה , בהתאם לתיעדוף שיקבע על ידה. נוסף על כך, מומלץ כי .הרשות תפעל לבנות מודל לאיתור אוטומטי של שומות הדדיות ולעיגון נוהל למעקב .אחר הטיפול בשומות אלו. .מן הדברים עולה, כי תקציב המדינה בשנים האחרונות כולל הטבות מס בהיקפים של .עשרות מיליארדי ש"ח, כך בשנת 2019 ההטבות הסתכמו בכ-67 מיליארדי ש"ח(כגון: .הטבות לחיסכון פנסיוני ולקרנות השתלמות, הטבות במסגרת חוק לעידוד השקעות הון, .הטבות מס על הכנסות מהימורים), אולם לא נערכה בדיקה בדיעבד אם ההטבות השונות .אכן ניתנו לקבוצות האוכלוסייה שהמחוקק התכוון כי יקבלו אותן, ואם הן קידמו את .היעדים שקבעה הממשלה. מרביתן של הטבות אלו הוכנסו לדיני המס לפני שנים רבות .ומאז לא נערכה בחינת עומק של יעילותן בכלל ויעילותן של הטבות אלו ביחס לחלופות .אחרות (למשל, עדכון מדרגות מס, מתן מענקים ישירים). לאור ריבוי סוגי הטבות המס .והיקפן, בדיקה כזו מחייבת ניתוח בסיסי נתונים מפורטים לכל סוג של הטבה לפי פילוח .של עשירוני הכנסה, מיקום גיאוגרפי וכיו"ב, בדיקת הפוטנציאל ביישום חלופות אחרות .ועוד. אולם הדבר לא נעשה במשרד האוצר או ברשות המיסים. .מהלוח עולה כי בין שנים 2015 ו-2020 חל גידול במספר התיקים הפלילייםהמטריאליים .שטיפלה בהם הלשכה המשפטית של מע"ם 72 ,231 תיקים בשנת2015 לעומת292 תיקים .ב-2020 (גידול של 26.4% ) וגידול של28% בהגשת כתבי אישום בין שנים אלו. עוד עלה .כי לרשות המיסים אין נתונים בדבר כמה מכתבי האישום המטריאליים, המוצגים בלוח .לעיל, כוללים עבירות של חשבוניות פיקטיביות, אך על פי הערכת הרשות, מדובר ברובם .של תיקים אלו. .בנוסף, עולה כי בשנים 2015 - 2020 הגישה רשות המיסים מדי שנה בין כ-414 - 538 כתבי .אישום בגין עבירות מס, רובם בגין עבירות מס בסיסיות73, שהןעבירות שמרביתן מוגד ר ות .עבירות מינהליות. הטיפול בהן אינו דורש רמת מיומנות גבוהה כמו זו הנדרשת לטיפול .בתיקי מס מטריאליים. .מומלץ כי רשות המיסים תגבש מדיניות אכיפה וטיפול לשילוב מגוון עבירות מס במע"ם .אשר יגבירו את ההרתעה בקרב העוסקים מעלימי המס, במקביל לטיפולה בעבירות של .חשבוניות מס פיקטיביות. .עוד מומלץ כי מינהל הכנסות המדינה במשרד האוצר יבחן גיבוש מודל פער מס לכלל .מכלולי המס בישראל. .עלה כי סך גביית המס בהמשך לשליחת כ- 197,000 מכתבים בשנים2014 - 2021 היה כ- .4.94 מיליארדש"ח - מתוכם כ-3.7 מיליארד בגין גביית מס שנרשמה לאחר מאי2017 , . כאמור לעיל- כ-800 מיליוןש"ח לשנה בממוצע, בתקופה יוני 2017 - דצמבר2021. עם .זאת, כ- 23,000 מקבלי מכתבים לא השיבווכן עלו פערים בבדיקת המענים שהתקבלו .ובניתוח אנליטי של פילוח תוצאות שליחת המכתבים לפי שנים. כן, עלה כי לרשות אין .נתונים כמה מהם טופלו במישור הפלילי או האזרחי . .הנתונים אודות מקבצי המכתבים שנשלחו עד כה ותשואת המס בגינם ממחישים את .פוטנציאל המס הגלום ביצירת מערכת מידע משוכללת של אנליטיקה, כריית מידע, מיצוי .מאגרי מידע פנימיים וחיצוניים והצלבה ביניהם ומערכות נוספות ייעודיות של בינה עסקית. .מומלץ כי הרשות תפעל למיצוי קבלת המענים מכלל מקבלי המכתבים ותפעל לפיתוח .מערכות מידע נוספות המבוססות על בינה עסקית אשר יסייעו בהרחבת בסיס המס. .עלה כי שלא בהתאם להנחיית היועמ"ש לממשלה משנת 2010 לפעול לסיום הטיפול .בתיקים בתקופות של עד 24 חודשים, בהתאםלחומרת העבירה, נכון לינואר 2019 כ-700 . תיקים מתוך 1,800 ממתינים יותר משלוש שנים. על רשות המיסים לעמוד בהנחיית היועמ"ש לממשלה בדבר משך זמן הטיפול בתיקי מס .ולפעול להשלמתם, בתקופה הרלוונטית בהתאם לחומרת העבירה עד 24 .חודשיםמומלץ .כי רשות המיסים תבחן את הקצאת כוח האדם הנדרשת ללשכה המשפטית למול היקף .התיקים המטופל על ידה וכן חלופות אכיפה אחרות, במקרים המתאימים, עפ "י תבחינים .שייקבעו, על מנת לצמצם התמשכות תהליכי הטיפול בתיקי עבירות מס ולעמוד בהנחיית .היועמ"ש לממשלה בדבר משכי הטיפול המרביים. .מנתוני הרשות עולה כי נכון לנובמבר 2021 היוסה"כ 1,252,377 תיקי נישומיםפעילים .החייבים בדיווח ו- 781,650 תיקים לא פעילים של עצמאים וחברות. בנוסף, היו1.25 מיליון .תיקי שכירים שאינם חייבים בדיווח - תיקים להחזר מס ששולם ביתר. .מע"ם הוא מס המוטל על מחזור ההכנסות שממנו מקוזז המע"ם הגלום בחשבוניות .ההוצאה. כיוון שכך, הגבייה ממנו עשויה לעלות מאוד בעזרת טכנולוגיות לאיתור חריגות, .וככל שנעשית בקרה דיגיטלית בבדיקת חשבונית ההכנסה או חשבונית ההוצאה. לצד .חיזוק הבקרה הדיגיטלית, מומלץ לבחון מחדש שיוך תיקי מע "ם למשרדים האזוריים בשים .לב לשינוי במיקום הגיאוגרפי של מוקדי הפעילות הכלכלית מאז שהוקמו משרדים אלו. .עלה כי עיקר הבקשות שטופלו ב-3 הנציגויות בחו"ל (92% ) "נגעו לסוגיות של מכס ומעם . .בשנים 2017 - 2020 , רק20 .בקשות נגעו לבקשות לקבל מידע בתחום המיסוי הישירתחום .המכס אכן נדרש להיכלל במסגרת של שיתופי פעולה בין-לאומיים. עם זאת, גביית המכס .הניבה סך של 3.9 מיליארד ש"ח (כ- 0.98% ) מתקבולי המס לשנת2021 , וסוגיות מיסוי .ישיר אשר מניב כ-237 מיליארדי ש"ח בשנה זו, לא נכללובתחומי העיסוק של הנציגויות .בחו"ל. איחוד אגפי המס יאפשר ל רשות המיסים לייעל את עבודתה, לחסוך משאבים, לצמצם .הליכים כפולים בפנייה אל נישומים ומייצגים, לבסס את השומה על מידע הנמצא בשני .מערכי המס. כמו כן, מבחינת האזרחים, ראוי כי הטיפול בעניינם מול אגפי הרשות ייעשה .בנקודת שירות אחת, יצמצם עבורם את הנטל הבירוקרטי בניהול הליכי שומה מקבילים, .יחסוך זמן ומשאבים ויצמצם את אי-הוודאות שלהם מבחינת סופיות הליכי השומה. .מומלץ כי הרשות תיזום עבודת מטה לבחינת התועלות הגלומות במיזוג פעילות הגבייה: .ייעול המערכת והאחדת הטיפול וגם ח יסכון בבירוקרטיה ובנטל המינהלי המוטל על .משלמי המיסים. מהלך מעין זה יאפשר גם להקצות חלק מעובדי הגבייה לטיפול ביעדים .אחרים שנקבעו לרשות, ובכללם אכיפת החוק על איסור השימוש במזומן, תגבור מערכי .בקרת ניהול ספרים, תגבור כוח העזר ליחידת שומה בהתכתבות, תגבור מערכי השירות .וכיו"ב. .מומלץ לבחון את האפשרות להגביר את פעילות הנציגויות בחו"ל גם לתחומי המיסוי .הישיר , שזו ליבת הפעילות של רשות המס ושל מקבילותיה ברחבי העולם, זאת בפרט .לאור תהליכי הגלובליזציה, הדיגיטציה והפוטנציאל לשיתופי פעולה עם רשויות מס זרות. .הליכי גבייה נפרדים יוצרים לעיתים כפל מהלכי גבייה. כך, לדוגמה, עיקול המוטל על פי .חוק מע"ם אינו חל על חובות למס הכנסה. כך מתחייבת עבודה כפולה של הרשות כדי .להטיל עיקול נוסף גם במס הכנסה ולהפך. כך גם מאמצי גבייה אחרים: כפילות בשיחות .טלפון לחייבים, פעולות הוצאה לפועל, טיפול פרונטלי מול החייב, פריסת תשלומי החוב .וכיו"ב. .מנתונים אלו עולה כי בשנים 2019 - 2020 הוגשו14 כתבי אישום משולבים (מע"ם ומס .הכנסה) בעבירות בסיסיות בשני מערכי המס מתוך 677 כתבי אישום בעבירותבסיסיות .שהוגשו בשנים אלו, המהווים כ - 2.1% . עוד עלה כי בשנים אלו הוגשו 5 כתבי אישום .משולבים בעבירות מהותיות בשני מערכי המס, מתוך 377 כתבי אישום בגין עבירות .מהותיות שהוגשו בשנים אלו. דבר המהווה 1.4% מכתבי האישום בעבירות מהותיות בשנים .אלו. .מומלץ כי רשות המיסים תבחן את הצורך להגביר את הביצוע של חקירות מס משולבות .מס הכנסה ומע"ם, לשם ייעול פעילות החקירות, מיצוי המס ויצירת הרתעה בקרב נישומים ."מתוחכמים". .עלה כי הנתונים אותם אוספת הרשות אינם מאפשרים לה לאמוד את תשואת המס .הממוצעת והשעתית בתיקי מס הכנסה לפי סוגם, מורכבותם, שעות העבודה .שהושקעו בהם, באופן שיאפשר לה לנתח ולאתר בחירת תיקים לביקורת על בסיס .פרמטרים רחבים. .עוד עלה כי רשות המ יסים לא בדקה במודל אמפירי כמה מתשואות המס בגין .הפסדים אכן באות לידי ביטוי בגביית מס בפועל בשנים שלאחר מכן. כלומר, כמה .מהעסקים שצברו הפסדים נעשו רווחיים לאחר מכן והחלו לשלם מס. .מומלץ כי הרשות תאסוף באופן ממוחשב את כלל המידע הדרוש לה, וכי היא תנתח .מידע זה באופן שיביא לבחירה מיטבית של תיקים בעלי פוטנציאל חיוב וגביית מס .גבוהים, תוך מתן שיקול גם להגברת ההרתעה וציות על כלל הנישומים , ותעשה .שימוש במידע זה גם לצורך שיוך וטיפול בתיקים בהיבטים של סוגי נישומים, .פוטנציאל מס, הקצאת תשומות כוח אדם למשרדי השומה. .מנתוני הלוח עולה כי בשנת 2019 , הייתהתוספת המס בשלב א' כ-9.15 מיליארד ש"ח .מתוך סה"כ 15.1 ( מיליארד ש"ח תוספת מסכ-61% מתוספת המס) וכיבשלבי השומה .המאוחרים, תוספת המס הממוצעת גדולה יותר מאשר תוספת המס הממוצעת בשלב א'. .מכאן אפשר ללמוד כי חלק ניכר מערעורי הנישומים על שומת שלב א' נוגע לסוגיות שהמס .השנוי במחלוקת בהם בין הנישום לפקיד השומה גבוה יחסית. .משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות לבחון את היקף כוח האדם המאייש את היחידה .ובפרט אם מודל ההעסקה של סטודנטים במשרה חלקית מתאים לצורכי היחידה. בדוח חברת הייעוץ הומלץ להקים 15 - 20 צוותי עבודה ביחידה, ובהם 85 - 115 עובדים. .הערכה זו דומה להערכת מנהל היחידה משנת 2021 , שלפיה הפעלה מלאה של היחידה .דורשת כ-105 :איש80 סטודנטים ו-25 .קבועים .עלה כי שלא בהתאם להמלצת חברת הייעוץ, על הגדלת מספר העובדים ביחידה הארצית .לשומה בהתכתבות, נכון למרץ 2022, היחידה מונה 20 עובדים- חמישה סטודנטים ו-15 . עובדיםקבועים , מהם שלושה עובדים מקצועיים שאינם בתפקידי ניהול. .עוד עלה כי כיום לא מועסקים אנליסטים ביחידה הארצית לשומה בהתכתבות, זאת אף .שחברת הייעוץ המליצה לבסס את עבודת היחידה על ארבעה אנליסטים ולמנותם לשלוף .מידע איכותי ממאגרי הנתונים של שע"ם. בהיעדר אנליסטים, ל סוגיות מס שונות לא נעשית .אנליטיקה, ולכן הן אינן מטופלות, וסוגיות שנעשתה בנוגע להן אנליטיקה (למשל, זקיפת .שווי רכב) אינן מטופלות בשל האיוש החסר במספר עובדי היחידה. מומלץ כי הרשות תבחן את האפשרות ליצור מאגר ממוחשב של נתונים כלכליים מתוך .התדריכים של "קווי ההנחיה הכלכליים" הקיימים בידיה , וכך לתר ום לעבודת השומה .ולבחירת תיקים מושכלת לתוכנית העבודה , תוך הצפת חריגות בין השאר באמצעות .השוואה בין נתוני קווי ההנחיה לנתונים החשבונאיים המוצגים בדוחות הנישומים .הרלוונטיים. .עלה כי בשנת 2018 הייתה תשואת המס של היחידה כ-12 מיליון ש"ח; בשנת2019 - כ- .34 מיליון ש"ח; בשנת2020 - כ-56 מיליון ש"ח. נכון לנובמבר2021 , סך הגבייה ביחידה .בארבע שנות פעילותה היה כ -203 .מיליון ש"ח
.עלה כי נכון ליולי 2021 , מכהנים חמישה יושבי ראש בוועדות ערר לענייני קבילות פנקסי .ניהול חשבונות - כולם אינם עובדי מדינה, ובסך הכול - 21 חברים פעילים, מהם שלושה .עובדי מדינה, ו-18 חברי ועדה העוסקים בפעילותעסקית במגזר הפרטי כיועצי מס, כעורכי .דין וכרואי חשבון פעילים. עוד עלה כי ה פעם האחרונה שמונו חברי ועדה הייתה לפני יותר .משני עשורים, למעט מינויים של חברי ועדה עובדי מדינה.