מכון התקנים הישראלי . הרפורמה בתחום התקינה .נמצא כי מספר התקנים הוולונטרי ים הישראליים קטן מאוד יחסית למספר התקנים .הוולונטריים הבין-לאומיים הקיימים היום בעולם. ארגוני התקינה ISO 24 ו-IEC 25 פרסמו .קרוב ל - 30,000 תקנים וולונטריים בין -לאומיים, ובגרמניה26 לבדה יש כ - 34,000 תקנים .וולונטריים, ואילו מספר התקנים הוולונטריים הישראליים שפורסמו עד היום הוא כ- 3,500 . .מהתרשים עולה כי במדדים של התאמת מסמכים ובדיקות מכס ביבוא , זמני היבוא .ועלותם בישראל היו גבוהים פי כמה לעומת הממוצע ב- OECD ; כלומר בישראל נדרש .ליבואנים זמן רב יותר כדי לייבא טובין ועלות הבדיקות בתהליך היבוא גבוהה יותר. יתר .על כן, המצב היחסי של ישראל ביחס לממוצע ה- OECD הורע בין השנים2015 ו-2020 : .לדוגמה, ב-2015 עלויות בדיקות היבוא לישראל היו גבוהות ב - 250% מעלויות בדיקות .היבוא למדינות ה- OECD ,וב-2020 הפער התרחב לכדי 300%. . משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האוצר, למשרד הכלכלה ולממונה על התקינה .לפעול לשיפ ור במדדי ה יבוא של ישראל על מנת להביאם לממוצעי ה- OECD ואףלשפרם .מעבר לכך. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הכלכלה ולממונה על התקינה לאמץ יעד של הגדלת .מספר התקנים הוולונטריים בישראל, הנותנים מענה לצורכי המשק , ובפרט על ידי אימוץ .תקינה בין -לאומית. מומלץ למפות את תחומי התקינה בעולם ואת צורכ י בעלי העניין .במשק הישראלי, לעבד את המידע, לאתר את התחומים החופפים בעולם ולקדם את .אימוץ התקנים, כדי לצמצם כניסת מוצרים ושירותים באיכות נמוכה לשוק בישראל ולמנוע .פגיעה בצרכנים הצורכים מוצרים ושירותים אלה וגם להנהיג שפה טכנית אחידה .המאפשרת שיח בין סוגי התעשייה והמשק . .בדוחות על ביצוע משימות הנכללות בתוכנית העבודה של הממונה לשנת 2020 דווח כי .לא גובשה תוכנית רב -שנתית לאימוץ התקינה הבי ן-לאומית בתקנ ים הישראליים .הוולונטריים בגלל שינוי בסדרי העדיפויות מטעם המכון ו מינהל התקינה שבמשרד .הכלכלה, וכי ביצוע משימות אלה נדחה לשנת 2021 . .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הכלכלה לגבש את התוכנית הרב-שנתית לאימוץ .התקינה הבין-לאומית ב מסגרת התקנים הישראליים הוולונטריים וליישמה בהקדם. . נמצא כי הגדלת מספר נציגי הממונה על התקינה, בהתאם להחלטת הממשלה .מ-2014 לא נכלל בתיקון לחוק ובמועד סיום הביקורת, כללי התקנים של מכון .התקנים54, המחייבים את פרוצדורת התקינה במכון התקנים, קובעים55 כילממונה .אין זכות הצבעה בישיבות הוועדה וכי א חד מנציגיו רשאי להשתתף בישיבות .הוועדות. .כדי להביא להצלחת הרפורמה כך שתוביל להגברת התחרות, לשיפור בשירות שניתן .ליבואנים ולהורדת מחירי הבדיקות, על משרד הכלכלה להביא בחשבון את החסמים .שמנעו את הצלחת הרפורמה ולפעול להסרתם. .מומלץ כי מינהל התקינה במשרד הכלכלה יפעל לאיוש 18 המשרות שאינן מאוישות .ובפרט בתחומי הביקורת והאכיפה. מלוח 9 עולה כי מספר הביקורות לאכיפת תקנים רשמיים בשנת2019 - כ- 1,700 - היה .בשיעור של 0.56% מתוך מספר ההמלצות של מעבדות בדיקה באותה השנה (יותר .מ- 300,000 ). עוד עולה כי מספר הביקורות לאכיפת תקנים רשמיים ירד מכ- 2,300 בשנת .2017 לכ- 1,700 בשנת2019 , וכי הממונה אינו מטיל עיצומים כספיים (ראו להלן בפרק על .הטלת עיצום כספי) וכי מספר הקריאות להחזרת מוצרים שפורסמו בנושא תקינה ירד .מ-34 בשנת2017 לכ-20 ב-2019. . ,לצד זאתנמצא כי במהלך 2019 חל שיפור משמעותי בסגירת התיקים. עוד נמצא כי היקף .הפעילות הכולל של המפקחים בכל תחומי הפעילו ת (למעט מתן המלצות מקצועי ות .לבקשות פטור לפי 2()(ג2 )לצו יבוא חופשי) בכל אחת מהשנים 2017 - 2019 עמד על כ- .2,100 עד 3,200 פעולות. .עלה כי היקף פע ולות המפקחים בכל תחומי פעילותם הוא נמוך ביחס להיקף הטובין .שנכנסים למדינת ישראל, ושיעור ה ביקורות לאכיפת תקנים רשמיים ב -2019 עמד על .0.56% מתוך מספר ההמלצות של מעבדות בדיקה באותה השנה. הדבר עולה אף מרמת .הביצוע הנמוכה של תוכניות העבודה שעליה דיווח הממונה. .מומלץ כי הממונה יפעל להגברת פעולות הביקורות והאכיפה המבוצעות על ידו לשם קיום .פעילות פיקוח יעילה שמטרתה לאתר את הטובין שבהם הצהרת היבואן בדבר התאמת .הטובין לתקן הרשמי אינה נכונה. הגברת פעילות האכיפה תתרום להקטנת הסיכונים .לבריאות הציבור. דוח RIA 2020 העריך שביצועהשינויים המוצעים צפוי לחסוך ליבואנים כ-210 מיליון ש"ח .בשנה, באופן שצפוי להוזיל את המחירים לציבור הצרכנים בהיקף משוער של כ -420 . מיליוןש"ח בשנה, ואילו עלות השימור המוערכת של המצב הקיים גבוהה בכ-900 מיליון .ש"ח, במונחי צרכן, מעלות ביצוע השינויים המוצעים. במועד סיום הביקורת חוק ההסדרים .ותקציב המדינה לשנת 2020 לא הושלמו, והרפורמה טרם אושרה. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד האוצר ומשרד הכלכלה ימשיכו לקדם את השינויים .המוצעים ויעקבו אחר החסמים למימושם, תוך הפקת לקחים מתיקוני החקיקה משנת .2016 ו-2018 .ומהחסמים שעלו בדוח זה .משרד מבקר המ דינה ממליץ לבחון את האפשרות לפרסם מכרז לכל המעבדות .המאושרות לבדיקת טובין בתקנים אשר נמצאים בתחרות ולחזק את האיתנות הפיננסית .של המעבדות הפרטיות. ניתן להכיר במכון כספק יחיד רק בכל הנוגע לבדיקות עמידה .בתקנים שאין בהם מעבדות מתחרות. צעד זה יקדם את התחרות ויכול לסייע לשיפור .יכולת הקיום והתחרות של המעבדות הפרטיות. .נמצא כי בינואר 2021 טרם נקבעה מדיניות אכיפה כתובה לתחום התקינה, וכי כתיבה של .נוהל אחד 116 טרםהסתיימה . .מלוח 12 עולה כי בשנת2019 המכון, שהיה היחידשבדק עמידה של אריחי קרמיקה .בדרישות התקן, שיחרר כמיליארד פריטים וקיבל עבור הבדיקות כ-19 מיליון ש"ח. עלויות .הבדיקה גולמו במחירי אריחי הקרמיקה אשר נמכרו לצרכן הישראלי. .יצוין כי נושא הבדיקות של עמידות אריחי קרמיקה לתקנים ממחישה את חשיבות פתיחת .שוק בדיקות הייבוא של אריחי קרמיקה למעבדות נוספות לשם קידום התחרות לשם .הקטנת העלויות ליבואנים ובהתאם הוזלת המוצרים לצרכנים. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד האוצר ימשיך לבצע מעקב אחר עמידת המכון .בהסכם לפרישת עובדי המכון וכי לצד זאת, כאמור, יבחנו משרד האוצר ומשרד הכלכלה .את התועלת המשקית בהסכם הפרישה במימון המדינה לטובת הגדלת התחרות בשוק. .עלה כי הממונה על התקינה והמכס לא הגדיר מודל לזיהוי משלוחים חשודים על בסיס .מערכת הערכת סיכונים, וכי המעבדות הפרטיות אינן מחוברות למערכת הממוחשבת - ."מסלול", דבר שהיה מוסיף ליכולות המערכת הערכת הסיכונים. נמצא כי עד מועד סיום הביקורת ובחלוף שבע שנים מהמועד שבו ניתנו בידי הממונה .סמכויות להטיל עיצום כספי בחוק התקנים, ושלוש שנים מהמועד שבו ניתנו הסמכויות .בפקודת היבוא והיצוא משרד הכלכלה טרם סיים להיערך להטלת עיצומים כספיים .בהתאם לפקודת היבוא והיצוא ולחוק התקנים ומשכך לא הטיל עיצומים כספיים. בין .התהליכים שעדיין מתנהלים ב משרד הכלכלה בהקשר זה: פיתוח מערכת ממוחשבת .לניהול הטלה וגבייה של עיצומים (נמצא בשלב התארגנות); פרסום מכרז לגיוס עובד .שתפקידו ניהול תהליך ההטלה, הגב ייה והרישום של העיצום; והשלמת כתיבתם של .נהלים המסדירים את אופן פעילותו של העוצם ואישורם על ידי הנהלת המשרד. כמו כן, .על מנת להטיל עיצומים בהתאם לחוק התקנים נדרש להתקין את תקנות הפרסום117 . .לבקשת משרד הכלכלה נתן משרד המשפטים אישור להתקדם עם העיצומים בלי להמתין .לחיקוקן של תקנות אלה. .נמצא כי ב-2020 היובמינהל התקינה 54 משרות, מ הן 36 מאוישות, ואילו 18 משרות שאינן .מאוישות, 14 מהן בזרועות האכיפה של הממונה. נמצא כימעורבות רשות התחרות בענף בדיקות התקינה של טובין מיובאים החלה ביוני .2020 , בעקבות פניית משרד האוצר, במועד בו פרסמה הרשות טיוטה להערות הציבור .בעניין תחום בדיקות המעבדה. הרשות הייתה מעורבת גם בשני מקרים בעקבות פניית .משרד האוצר: הצגת עיקרי הרפורמה של המשרד בפני הרשות ביולי 2016 ; והשתתפות .הרשות בדיונים על ניסוח סעיף בהחלטת ממשלה 160 שעסק בגיבושנוהל161 . .מומלץ כי משרד הכלכלה - הממונה על התקינה ייזום הליכי שיתוף ציבור באופן עיתי .למול היבואנים לשם טיוב פעולותיו לעידוד התחרות ושפור השרות ליבואנים. .נמצא כי באוקטובר 2020 המסמכים המצורפים 135 שהגישו יבואנים למכון באמצעות .מערכת הגשת הבקשות של המעבדות מועברים למכס ולממונה בקובץ נעול בפורמט .PDF , שלא ניתן לעיבוד ממוחשב. הדבר מקשה על ניתוח סיכונים, למשל באמצעות ניתוח .נתונים משטר מטען על הטובין המיובאים, כאמור. .משרד מבקר המדינה ממליץ לממונה על התקינה ולמכס לפעול לפיתוח שיפורים .במערכת מסלול כדי שבקשות היבואנים יועברו באמצעות קבצים הניתנים לעיבוד .ממוחשב. .משרד מבקר המדינה מציין כי היעד של שיפור במצבו הפיננסי של מכון התקנים הושג .בחלקו. עם זאת, דוח מבקר המדינה מ -202057 מצא כיב-2018 מעבדותרווחיות באגף .הבניין סבסדו שתי מעבדות אחרות באותו האגף שהיו מופסדות (מעבדת הבנייה ומעבדת .הקרקע), וההפסד השוטף של שתי המעבדות, בשנת 2018 , הסתכם בכ-14 .מיליון ש"ח נמצא כי לממונה על התקינה אין נתונים על פרקי הזמן שחולפים מרגע הגשת בקשות .של יבואנים למעבדות ועד סיום הטיפול בהן, או על פרקי הזמן שנדרשו למעבדות לטפל .בבקשות היבואנים. כמו כן, לא נמצאו בידי הממונה תיעוד לבחינות שבוצעו על ידו בעניין .טיב השרות. .משרד מבקר המדינה מ מליץ למשרד הכלכלה לקיים הליך שיטתי לבדיקת השיפור ברמת .השירות בהתאם למטרות התיקון בחוק58, ,באופן עיתי לתעד את תהליך העבודה במלואו .ולשמור את ממצאי הבדיקות, כדי לתרום לשיפור השרות. .מלוח 4 ניתן ללמוד כי נכון לספטמבר 2020 שיעור התקנים וחלקי התקנים שבודקות .המעבדות המוכרות הפרטיות עומד על עד כ-6% ואילו המכון בודק 100% מהתקנים .הרשמיים. .נמצא כי כעבור שנתיים וחצי מקבלת תיקון 13 , ואף שהתיקון קבע כי בחינתהתקנים .הרשמיים הקיימים בעניין התאמתם לתקנים בין-לאומיים תושלם עד אוגוסט 2019 , טרם .הסתיים הטיפול ב-115 תקנים מתוך 266 התקנים הרשמיים (כ -43% מהתקנים שתיקון13 . חלעליהם) . תקנים אלה הועברו לבחינת הממונה על חוקיות היבוא במשרד הכלכלה, .והוא העבירם לאישור משרד האוצר. מאחר שבתקנים אלו נותרו שינויים לאומיים שלדעת .משרד האוצר אין מקומם בתקן הרשמי, הוא אינו מאשר אותם. .נוכח אי-ההסכמות והעמדות המקצועיות השונות של ועדות האימוץ ושר האוצר, ממליץ .משרד מבקר המדינה למשרד הכלכלה להסדיר מנגנון שיאפשר הכרעה במצב של .חילוקי דעות בין ועדות התקינה לשר האוצר ולראש הממשלה, על מנת שניתן יהיה לקדם .את השינויים בתקנים השנויים במחלוקת. מנגנון כזה נדרש כדי להכריע אם לקבל את .השינויים הבלתי מתחייבים או לא לקבלם וכדי למנוע מצב שתקנים אשר כוללים שינויים .בלתי מתחייבים ייוותרו בתוקף, דבר המקשה את יבוא הטובין. אם לא יוסדר מנגנון .הכרעה בנושא, המחלוקות יופנו למנכ"ל משרד ראש הממשלה, ואם מדובר במחלוקת .משפטית היא תופנה ליועץ המשפטי לממשלה. .נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, משרד האוצר ומשרד הכלכלה לא בדקו אם התממשו .הערכות דוח RIA 2016 לגביהחיסכון הצפוי למשק בעקבות תיקוני החקיקה. .מומלץ כי משרד האוצר ומשרד הכלכלה יבצעו בדיקה אם הערכות דוח RIA 2016 בדבר .החיסכון הצפוי למשק התממשו ואילו חסמים עומדים בפני מימושם, בפרט לקראת מימוש .דוח RIA 2020 , אשר יפורט להלן. בדיקה זוחשוב ה גם לאור ההסכם שעליו חתם משרד .האוצר ב-2017 עם המכון, ובו התחייב לממן 80% - 90% מעלות הפרישה המוקדמת של .300 עובדי המכון (ראו להלןבפרק על פרישה מוקדמת של עובדי המכון). בעקבות הסכם .זה פרשו 100 מעובדי המכון פרישה מוקדמת ב-2018 ותחילת2019 ( שלבים א' ו-ב'), ו-40 . עובדיםנוספים פרשו ב-2019 עד נובמבר2020 ( 'שלב ג). עלות הפרישה המוקדמת עד .נובמבר 2020 היא כ-264 ,מיליון ש"חמהם משרד האוצר מימן כ-219 מיליוןש"ח. .מלוח 2 ניתן ללמוד כי מספר המעבדות המאושרות עלה מ-31 בשנת2017 ל-42 בשנת .2019. ב-2018 אושרו6 מעבדות חדשות וב-2019 אושרו7. ב- 2018 הממונה חידש אישור .ל-31 מעבדות, וב-2019 .לשתיים מתרשים 2 עולה כי מספר האישורים שהפיק המכון עלהבכ- 10% בשנה במהלך 2017 - .2019 . בשילוב נתוני לוח6 ניתן לראות כי שיעור הבדיקות שהפיק המכון, בתקנים שנכנסו .לתחרות, היה כ-98% .מכלל האישורים .מהנתונים לעיל עולה כי נכון לספטמבר 2020 , הרפורמהבתקינה לא הצליחה להשיג את .המטרות שעמדו בבסיסה: מספר המעבדות המוכרות ע ומד על שלוש ושיעור הבדיקות .שהן מבצעות זניח - כ- 1.1% מכלל הבדיקות ו-2% מהתקנים שנכנסו לתחרות. משרד .הכלכלה הגיע למסקנה דומה, ובטיוטת דוח 102 בנושא "הערכת השפעות הרגולציה: עדכון .קבוצות יבוא" ציין כי נכון ליולי 2020 ., התחרות מצד המעבדות הפרטיות זניחה .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדי הכלכלה והאוצר לבחון מהם החסמים המונעים את .הגדלת מספר המעבדות הפרטיות הבודקות עמידה בתקן של טובין מיובאים, ולפעול .להגדלת חלקן של המעבדות הפרטיות בבדיקות אלו. מומלץ כי משרד הכלכלהיבחן הסדרת נציגי הממונה על התקינה בוועדות התקינה .הציבוריות של המכון לשם הגדרת מעמדם כחברים קבועים, בהתאם להחלטת .הממשלה. .הממונה מסר לביקורת כי ביצע בדיקה של עשרות מסמכי אישור שחרור מותנה והמלצות .לשנה. יצוין כי מדובר בכ- 0.02% ביחס לכ- 440,000105 ההמלצות של מעבדות הבדיקה .ושורות במערכת שהמעבדות ביצעו מנובמבר 2019 עד ספטמבר2020. .משרד מבקר המדינה ממליץ לממונה לבחון היקף בדיקות הנדרשות לביצוע על ידו .במהלך השנה וכן לפעול לתיעוד בדיקות אלו במת"מ, בדרך שתאפשר מעקב מיטבי אחר .ביצוע הבדיקות ותוצאותיהן. .נמצא כי בתקופה שממאי 2017 ועד מאי2019 חל שיפור של כ-10% בשיעור ביצוען של .הזמנות בתוך שבוע, ומספר הימים הממוצע עד ביצוע הזמנה ירד מ -10 ל-9. עם זאת, יצוין .כי אחוז הביצוע של ההזמנות בתוך יומיים בשנת 2018/2019 עמד על כ-60% .מההזמנות .עוד נמצא כי המכון מפרסם אמנת שירות רק ביחידה אחת 108. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי הממונה על התקינה יבחן הצבת יעדים בתחום שרות .הלקוחות למכון התקנים, כמו גם למכונים הפרטיים המאושרים על ידו, כחלק מהאישור .הניתן על ידו ויעקוב אחר עמידת המעבדות המורשות ברמת השרות ללקוחות המכונים. עוד מומלץ כי מכון התקנים יגבש יעדים רב שנתיים לשיפור השרות ללקוחות - לרבות .בכל הנוגע למשך הטיפול וביצוע ההזמנות, יפרסם באתר המכון אמנת שירות לכלל .יחידותיו וכי העמידה ברמת השרות תידון בוועד הפועל של המכון אחת לשנה. .הרפורמה בתקינה, שמטרתה הייתה לחולל שינוי של ממש בענף זה, לא השיגה את .ייעודה העיקרי. נכון למועד כתיבת דוח זה, התחרות מצד המעבדות הפרטיות מועטה, .דבר שגם משרדי הכלכלה והאוצר הכירו בו, ומיולי 2020 הם מקדמים רפורמה ממשית .נוספת בתקינה, המרוקנת מתוכן את הרפורמה הקיימת. זאת ועוד , הרפורמה לא עסקה .בהליך בדיקת הטובין עצמו, לרבות בהליך קבלת האישור הרגולטורי הנדרש במהלך .היבוא לפני שיווק הטובין, ובהתאמתו לנהוג במדינות המפות חות. לפיכך הנטל הרגולטורי .המוטל על היבואנים, הכרוך בבדיקות דגמים ומשלוחים של טובין מיובאים, הוקל אך .במעט. .הליך שיתוף ציבור של יבואנים ומעבדות מוכרות בנושא הרפורמה, שביצע משרד מבקר .המדינה, העלה כי בתקנים שבהם יש תחרות, השירות והמחיר שניתנו ליבואנים היו טוב ים .ותחרותיים יותר. .ממצאי הביקורת מעל ים כי רמת התחרות בבדיקות הטובין המיובאים - גם לדעת משרדי .הכלכלה והאוצר - עדיין נמוכה. יש כמה חסמים שמנעו את הצלחת הרפורמה, בין היתר, .המכון בודק עמידה של הטובין המיובאים בכל התקנים הרשמיים, ואילו המעבדות .המוכרות הפרטיות - רק בחלק מהתקנים; עמידה של המעבדות הפרטיות בכל הדרישות .של הממונה דורשת השקעת משאבים רבים ויקרים: זמן, ציוד והכשרת כוח אדם מקצועי, .ועם זאת אין ודאות לכך שתהיה דרישה לביצוע בדיקות בתחום שבו המעבדה הוכרה .ובנוסף מושתות עליהן עלויות אחרות שהמכון פטור מהן. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האוצר ולמשרד הכלכלה להמשיך לפעול להגברת .התחרות בתחום בדיקות העמידה בתקינה והגדלת נתח שוק הבדיקות של מעבדות .מוכרות, על מנת לעודד כניסה של מעבדות חדשות לתחום זה, להפחתת הנטל הרגולטורי .על היבואנים, להפחתת יוקר המחיה ולהרחבת מגוון הטובין הנמכרים - כל זאת בד בבד .עם עמידה על המשמר והקפדה על כך שכל הטובין שייכנסו בנמלי המדינה יעמדו .בתקנים רשמיים ולא יסכנו את בריאותו של הציבור. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי הממונה על התקינה יפעל להשלמת חיזוק מערך הפיקוח .והאכיפה במועד שנקבע בצו, על מנת למנוע שיווק טובין שא ינם עומדים בתקן ופגיעה .בציבור הצרכנים ולאפשר יישום כלל הפעימות שנקבעו בצו במועדן. מהליך השיתוף עם יבואנים ומעבדות פרטיותעלו התובנות הבאות : בתקנים שבהם יש .תחרות בין המעבדות, חל שיפור בשירות שמקבלים היבואנים; המעבדות הפרטיות עדיין .אינן אטרקטיביות דיין עבור היבואנים, עקב חסמים שונים; על הממונה על התקינה לייצר .תנאים זהים בפעילות המכון והמעבדות; ועל המכון להשקיע מתקציבו בשדרוג הציוד .ובפיתוחו הטכנולוגי. . מומלץ כי מינהל התקינה במשרד הכלכלה יפעל להשלמת היערכותו להטלת עיצומים .כספיים ויפעל למימוש סמכויותיו לשם הגברת יעילות האכיפה המבוצעת על ידו. .נמצא כי משרד האוצר מפקח על מספר העובדים שמעסיק המכון ומבצע בקרה שנתית .על דיווחי המכון. נמצא כי אף שבדיקת עמידת הטובין בדרישות התקן הרשמי שמבצע המכון נעשית .לעיתים לפי חלק עשרוני 137 של התקן הרלוונטי לתקינה של הטובין שנבדקים, הדיווח .שמעביר המכון לממונה כולל מידע רק על התקן שלפיו נבדקו הטובין ולא על החלק .העשרוני של התקן, ולכן לממונה אין המידע המלא על החלק העשרוני של התקן .הרלוונטי. למשל, בסדרת תקני 900138 או תקני20139 , כל חלק דןבקבוצה של מוצרים .שונים, וחשוב לנתח את ה ממצאים בהתייחס לחלק העשרוני של התקן ולא לתקן כולו. .בכך נמנעת מהממונה האפשרות לבצע ניתוח סיכונים מלא. .מומלץ כי מינהל התקינה והמכון יפעלו לשפר את מערכת מיטב, כך שדיווחיה למת"מ .יכללו גם מידע על חלקי התקן הרלוונטיים, על מנת לשפר את יעילות פעולות הפיקוח. יוצא אפוא כי בהתאם לרגולציה האירופית, עבור רוב מוצרי הצריכה, משטר האכיפה .מבוצע בשווקים ולא בכניסה לשוק, על בסיס מודל ניהול סיכונים, והרגולטור נסמך על .הצהרה מטעם היבואן כי המוצר עומד בתקינה המבוקשת.
.מומלץ כי משרד האוצר, משרד הכלכלה והממונה על התקינה ימשיכו בבחינת חלופות .להקלות ברגולציה על הליכי היבוא לישראל, בשים לב לתשתית החדשה שהונהגה .באירופה ולמדיניות הנהוגה בארה"ב ובמדינות נוספות. מומלץ לבחון מדיניות היבוא .לישראל באופן עיתי למול השוואות בינלאומיות.