משטרת ישראל . מערך הזיהוי הפלילי במשטרת ישראל חוות הדעת של מומחי המעבדה נדרשות כדי לאפשר לתביעה להסתמך על ראיית ט"א במסגרת ניהול ההליך הפלילי לצורך הוכחת אשמתו של חשוד. זו למעשה הסיבה המרכזית לכך שהמשטרה מקיימת ומפעילה את המעבדה וזו גם תכליתה העיקרית של המעבדה. העובדה שמאות תיקים ממתינים לכתיבת חוות דעת, שהיא תנאי לשימוש בראיית ט"א לצורך הגשת כתב אישום, מלמדת על קיומו של חסם כבד משקל בהליך סיכום החקירה ומיצויה. חסם זה, הפוגע במישרין ביכולתה של המשטרה למצות הליכי חקירה בתיקי פשע, מחייב טיפול בדרך שתבטיח צמצום ניכר במספר התיקים הממתינים לחוות דעת ובמשך ההמתנה לקבלתן. משרד מבקר המדינה מעיר למז"פ ולמשטרה כי שדרוג הטכנולוגיה והמערכות במעבדה וביחידות החקירה, היה אמור לתרום לייעול עבודת המעבדה, כך שתוכל לענות על צורכי יחידות החקירה בזמן קצר. תיקים רבים נמצאים בהמתנה ממושכת לבדיקת משווה, והדבר מעיד על כשל בהיערכותה של מז"פ להתמודדות עם צורכי החקירה ומערך התביעה ועלול להביא לפגיעה בשלום הציבור או ברכושו, עקב העיכוב באיתור חשודים. על משטרת ישראל ומז"פ לסכם בהקדם את בחינת דרכי ההתייעלות הנחוצים ולנקוט את הפעולות הדרושות על מנת שהמעבדה תוכל לתת מענה מהיר לתהליך בדיקת מעתקי טביעות האצבע מתחילתו ועד השלמתו. בדיקת משרד מבקר המדינה ביולי 2017 על אופן מילוי הוראותבטיחות האש ו ההצלה, ו התקנת אמצעי בטיחות אש במעבדות מז"פ, העלתה ליקויים במעב דות במטא"ר. נמצא כי חסרים גלאי עשן במעבדת הנשק ובארכיב מעבדת השוואת ט"א. במעבדת ההצתות, במעבדת סימנים וחומרים נמצאו מטפי כיבוי אש שמועד בדיקתם חלף. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עליה לנקוט את כל הפעולות שיבטיחו את קיום הוראות הדין במבנה המטא"ר ובמעבדות מז"פ השוכנות בו, להכין תכניות כיבוי אש ולהביאן לאישור כב"ה וכן להסדיר את יישומן. על כב"ה לוודא כי הפעולות הנדרשות יקוימו והוראות הדין ימולאו בהקדם. נמצא כי במחסן מז"פ לחומרים הדליקים והמאכלים לא מותקנים שלטים בהתאם לחומרים המסוכנים המאוחסנים בו, וזאת שלא כנדרש. עוד נמצא שהשלטים בדבר האיסור לעשן ו להשתמש במקורות אש מותקן על המחסן בלבד, ולא הוצב גם בסביבת המחסן. עקב כך שוטרים בבניין מטא"ר מעשנים ליד מחסני החומרים הדליקים, באופן שעלול לגרום להצתה ו להתפשטות מהירה של אש בשל החומרים הדליקים במחסן. זאת ועוד, נמצא כי המחסן לאחסנת גלילי גז שנמצא בקרבת מחסני החומרים המסוכנים אינו משולט כנדרש בהתאם לתכולתו. בחלק מגלילי הגז נמצאו וסתים חלודים שמצב תחזוקתם גרוע. הביקורת העלתה ליקויים חמורים בכל הנוגע לקיום הוראות התקנות בדבר אופן הא חסון של החומרים במעבדה לפיתוח ט"א, במעבדה האנליטית ובמעבדת סימנים וחומרים. רק באחד הארונות שבמעבדות מז"פ ובמחלקי הזיהוי בתחנות המשטרה שנבדקו - ארון המוצב במעבדת חקירת הצתות - הותקנו שלטים מתאימים, ובכל שאר הארונות אחסון החומרים והשילוט הנדרש לא עלו בקנה אחד עם התקנות. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עליה להבטיח את בטיחותם ובריאותם של השוטרים במז"פ גם נוכח מגבלות תשתית הקיימות. בביקורת שעשו נציגי משרד מבקר המדינה באוגוסט 2017 במעבדות מז"פ במטה הארצי בירושלים ובמחוזות המשטרה נמצא כי המעבדות לא עמדו כנדרש בהוראות ובהנחיות של תקנת המעבדות, להלן הפרטים. .משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה, כי עליה לבחון את השפעת הפעולות שהיא נוקטת לייעול הטיפול בתיקי המוצגים הקשורים לחקירת עבירות סמים וחומרים מסוכנים על יכולתה של המעבדה האנליטית לטפל בכל התיקים הנמסרים לה בלוח זמנים המתאים לצורכי החקירות. נמצא כי במועד הביקורת , באוגוסט 2017 , אחד ממכשירי הבדיקה שנרכשו ניצב באריזתו במסדרון מחוץ למעבדה, וכי המכשיר השני עדיין לא סופק. . מהביקורת עולה כי המשטרה רשמה בספר המלאי כי מכשיר הבדיקה השני התקבל אף שהוא לא נמסר בפועל לחזקתה, ונוסף על כך שילמה לספק את מלוא התמורה בעד מכשיר זה, בלי שקיבלה ערבות כנדרש ובסכום של יותר מ-25% .מערך ההזמנה משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי היה עליה לתאם את זמני רכישת מכשירי המדידה הרגישים ואת מועד התשלום בעדם בהתאם ליכולתה לקלוט אותם ולהתקינם במעבדה האנליטית, וכ ן היה עליה להוסיפם למלאי לפי הוראת התכ"ם. על הגורמים במז"פ, באח "ם ובחשבות המשטרה להקפיד על ביצוע הוראות החשכ"ל בעניין ניהול מלאי הטובין והתשלום בעדו. המשטרה מעסיקה במעבדות מז"פ במטה הארצי ובמחלקי הזיהוי במחוזות המשטרה יותר מ -500 מומחים, טכנאים, לבורנטים וחוקרי זירה. במועד הביקורת לא היה במז"פ ממונה על הבטיחות. עקב כך נפגע הפיקוח על קיום הוראות הדין בתחום הבטיחות, הגיהות והבריא ות התעסוקתית כנדרש. .כמו כן נמצא שלא מתבצע במעבדה רישום ומעקב סדור אחר טיפול המומחים בחוות הדעת ואחר נתינתן. .מהתרשים עולה כי בכל שנה מספר תיקי המוצגים ששלחו יחידות החקירה למעבדה היה גדול ממספר התיקים שבדק סגל המעבדה. יצוין כי קיימת מגמה מתונה של גידול במספר התיקים שהמעבדה בודקת בכל שנה. בביקורת נמצא כי העקרונות שגיבש צוות 2016 דומים לעקרונות ולהמלצות שכבר גיבש צוות 2014 . בפועל חוסר יכולתה של המעבדה לטפל מדי שנה בתיקי מוצגים בעבירות סמים וחומרים מסוכנים נותר בעינו. בביקורת עלה כי המשטרה לא קיימה את חובותיה על פי תקנות הניטור, ומלבד סקר מקדים לבדיקות סביבתיות-תעסוקתיות שקיימה במאי 2016 ,במעבדת נשק ביתר המעבדות והאתרים במטה הארצי ובעשרות מחלקי הזיהוי במחוזות המשטרה לא בוצעו סקרים מקדימים וניטור סביבתי בעקבותיהם. בדיקת מבקר המדינה בספטמבר 2017 העלתה כי לא כל מחלקי הזיהוי במחוזות ובמרחבי המשטרה פועלים בהתאם לנוהל המשטרה. להלן בלוח 2 תפורט שיטת הפעלת המחלקים לפי מחוזות ומרחבים נכון למועד הבדיקה (ספטמבר 2017.) משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העיסוק של מז"פ ברעלים ללא היתר. על המשטרה לנקוט בפעולות הדרושות כדי שניתן יהיה לחדש בהקדם את היתר הרעלים ולפעול לפיו. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ו למז"פ כי ההסמכה של הרשות לשיטות בדיקה במעבדות מז"פ מוגבלת ליישומן באותה מעבדה בתנאים שנבדקו ואושרו בתהליך ההסמכה. לפיכך, שיטות בדיקה הנהוגות במעבדות שטח אינן מוסמכות גם אם הן בהתאם לשיטות מוסמכות הקיימות במעבדות מז"פ. האיסוף והטיפול במוצגים מזירות עבירה הקשורים בתיקי חקירה , והטיפול במוצגים במעבדות השטח הם הנדבך הראשון וההכרחי של הבדיקה המדעית במעבדות מז"פ, ולפיכך הסמכת השיטות והבדיקות הננקטות בשלבים הראשונים של שרשרת המוצג היא מרכיב חשוב בהבטחת איכות התהליך שנועד להבטיח תוצאות מהימנות . נוכח העובדה כי לפגמי ם בתהליכי הבדיקה האמורים עלולות להיות השלכות מרחיקות לכת, מוצע כי המשטרה תפעל להסמכת השיטות הנהוגות לטיפול בכל תהליך שרשרת המוצג במז"פ וביחידות החקירה - משלב איסוף המוצגים והטיפול במעבדות השטח ועד לסיום הבדיקות וביסוס חוות דעת מומחה. .מהתרשים עולה כי משנת 2010 לשנת2016 הוכפל מספר התיקים ששלחו יחידות החקירה לבדיקת מעבדת הדנ"א. משנת 2014 ואילך שולחות יחידות החקירה למעבדה יותר מ - 5,000 תיקים בשנה. הגידול המתמשך במספר המוצגים ששלחו יחידות החקירה הביא לכך שבשנים האמורות הצטבר במעבדת הדנ"א עו מס ונוצר פיגור תמידי בטיפולו של סגל המעבדה במאות תיקים. מהביקורת עולה כי הפקת פרופיל דנ"א במעבדה בפרק הזמן שבין ינואר 2015 ליולי2017 ארכה בממוצע71 .יום כמו כן נמצא כי בשליש מהתיקים ארך הטיפול בתקופה זו יותר מ -90 יום, וכי ב -59 תיקים הוא ארך יותר משנה קבלת התיקים למעבדה. תגבור מעבדת דנ"א בתקנים מכל מחוז היה מגדיל את התקן הייעודי שלה ב-20 תקנים, מכפיל את כוח האדם במעבדה, ומאפשר להדביק את הפיגור התמידי בטיפול בתיקי המוצגים. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי מתווה המפכ"ל לא יושם שכן רק מחוזות ירושלים וחוף הקצו תקנים לתגבור כוח אדם במעבדה, וגם זאת באופן חלקי - שני תקנים ממחוז ירושלים ותקן אחד ממחוז חוף. בשבעת החודשים הראשונים של שנת 2017 התקבלו לטיפול המעבדה 3,029 תיקי מוצגים וטופלו רק 1,643 תיקים. מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי עד יולי 2017 הצטברו במעבדה 1,716 תיקי מוצגים הממתינים לבדיקה (300 מהם מהשנים 2015 ו-2016 .)זהו כשליש ממספר התיקים ( 5,494 ) שהועברו לבדיקת המעבדה בשנת 2016 , והוא אףגדול ממספר תיקי המוצגים שבהם הצליח סגל המעבדה לטפל בתקופה האמורה. עקב יכולתה המוגבלת של המשטרה היא הגבילה את סוגי העבירות שלשם חקירתן מורשות יחידות החקירה לשלוח למעבדה מוצגים המתאימים לבדיקת דנ"א ואת סוגי המוצגים מזירות עבירות אלה שניתן לשלוח. אף לאחר יישום ההגבלות האמורות התקשתה המשטרה לבצע את הבדיקות לל א עיכובים ניכרים ונמשכה דחיית הטיפול במאות תיקי מוצגים. מאחר שעיקרו של מתווה המפכ"ל לא יושם כאמור, נותר פער ניכר בין הטיפול בתיקי המוצגים בפועל לבין הטיפול הנדרש. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי נוכח החשיבות והערך המוסף של ראיות דנ"א לפענוח תיקי חקירה ולגיבוש כתבי אישום נגד חשודים, עליה לבחון חלופות שונות כדי לשפר את יכולות הטיפול והבדיקה של המעבדה ולספק פתרון מקיף שיאפשר למלא את צורכי יחידות החקירה. על פעולות המשט רה בתחום זה להוביל להדבקת הפיגור המשמעותי שהצטבר בטיפול בתיקי המוצגים, וכן עליה לפעול שגם בטווח הארוך הטיפול בתיקים לא יחרוג מלוח זמנים המתאים לצורכי החקירות. מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בהתאם למדיניות המשרד לביטחון הפנים ולחשיבות שנותן פיקוד המשטרה להתמודדות עם עבירות הפע"ר, מפקדיהם של חוק רי הזירה מנחים את החוקרים לאסוף מזירת העבירה את כלל המוצגים שניתן להפיק מהם פרופיל דנ"א. אולם נוכח הוראת מז"פ ולפיה יש לקבל לבדיקה מזירות פע"ר נוסף למוצגים עם דגימות נוזלי גוף - רק מוצגים שהיה ליחידה החוקרת עניין מיוחד בהם ובהתאם לקיבולת המעבדה, נשלח לבדיקת מעבדת דנ"א רק חלק מכלל המוצגים שנאספים בזירות פע"ר והדגימות שנלקחות מהם. להלן הפרטים: בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי כל התהליכים ושיטות הטיפול במוצגים שנוקטים חוקרי הזירה ומומחי המעבדות הניידות - לרבות דיגום ואיסוף של המוצגים; ביצוע הבדיקות המדעיות במעבדות השטח; וכן כלל השלבים השונים בתהליך שרשרת המוצג שאינם מתבצעים במעבדות מז"פ - אינם מוסמכים והרשות אינה מבצעת פיקוח בעניינם. שיעור ההצלחה של הפקת פרופיל דנ"א במבצע "ביתי מבצרי" מלמד על יכולתה הגבוהה של מעבדת הדנ"א להפיק פרופיל דנ"א ממוצגים ומדגימות שנלקחו מזירות עבירה. ממצאים אלה מעידים אף הם על הצורך בהגברת השימוש ביכולות אלו בחק ירת תיקי פע"ר, כדי להשיא את הסיכוי ללכוד את מבצעי העבירות ואת רמת ביטחונו האישי של האזרח. ממצאי הביקורת מחייבים את המשטרה לבחון מחדש את אופן הטיפול של מעבדת הדנ"א במוצגי עבירות פע"ר. אם לא ייבדקו המוצגים והדגימות הנאספים בזירות העבירה האמורות יפחתו סיכויי גילוי העבריינים וירדו לטמיון משאבים שהשקיעו חוקרי הזירה ויחידות החקירה. על המשטרה לפעול בתחום זה גם לאור מדיניות השר לביטחון הפנים, אשר קבע כי הטיפול בעבירות אלו הוא אחד מיעדי המשרד והעניק חשיבות מיוחדת להתמודדות עמן. יש לתת את הדעת גם על החשיבות שמייחסים מפקדי יחידות המשטרה למיגור עבירות הפע"ר, וכן על שיעור ההצלחה הגדול שהושג במבצע "ביתי מבצרי". בביקורת עלה כי אין במשטרה פקודה או נוהל המנחה את יחידות החקירה ומסדיר את אופן הטיפול בדגימות מרגע נטילתן ועד הגעתן למעבדת המאגר. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי כדי להבטיח טיפול מיטבי בדגימות דנ"א שניטלו מחשודים, עליה להסדיר בהקדם בנוהל את כל היבטי הטיפול בהן. במסדרונות הסמוכים לכניסות למעבדה האנליטית, למעבדת פיתוח טביעות אצבע ולמעבדת חומרים וסימנים במבנה המטא"ר, הציבה מז"פ מקלחת חירום ומשטפי עיניים. נמצא כי מתקנים אלו אינם מחוברים לרשת המים של המבנה ולפיכך אינם פעילים. יתרה מזו, נמצא כי שלא לפי הוראת תקנת המעבדות, המרחק מחלק מעמדות העבו דה עם חומרים מסוכנים למקלחת החירום ולמשטפי העיניים במעבדות האמורות לעיל גדול מעשרה מטרים. מהביקורת עולה כי אגפי אח"ם ואג"ת לא הגישו לסמפכ"ל המלצה כאמור; הסמפכ"ל לא קיים דיון כדי לקבוע מהי השיטה המיטבית להפעלת מז"פ בחקירת זירות עבירות פע"ר בשעות החשיכה, וגם לא הנחה את מחלקי הזיהוי במחוזות המשטרה כיצד עליהם לפעול. .נמצא כי שלא בהתאם להוראת נוהל המשטרה, חלק ממחלקי הזיהוי מופעלים דרך קבע בשעות החשיכה לחקירת זירות פע"ר , ולא רק במקרים חריגים כפי שהוגדר בנוהל המשטרה. לסוגיית שיטת הפעלת החוקרים במחלקי הזיהוי בחקירת זירות פע"ר בשעות החשיכה יש השפעות על השירות הניתן לאזרח קורבן העבירה, על סיכוי ההצלחה לאתר ט"א ומוצגים בזירה מחד גיסא ועל הסיכון לפגוע בהם מאידך גיסא. משרד מבקר המדינה מעיר לפיקוד המשטרה כי עליו להשלים בהקדם את עבודת המטה המתבצעת בנושא, ובהתאם לתוצאות עבודה זו עליו להנחות את יחידות המשטרה. . ,בביקורת שבוצעה במחלקי הזיהוי בתחנות המשטרה בבת ים, בחדרה בזבולון (קריות), בבאר שבע ובאשקלון נמצא כי שלא לפי הוראת תקנת המעבדות, אין במעבדות האמורות מקלחות חירום ומשטפי עיניים. זאת ועוד, ראש מדור הכוונה ופיקוח במז"פ מסר למשרד מבקר המדינה כי רק באחת ממעבדות מחלקי הזיהוי בכל מחוזות המשטרה - מעבדת מחלק הזיהוי במשטרת אשדוד - הותקנו מקלחת חירום ומשטף העיניים, וכי בשאר המעבדות אין מקלחות חירום ומשטפי עיניים כנדרש. בביקורת נמצא כי המתחמים המשמשים לבדיקת כלי רכב של מחלק הזיהוי בתחנות בת ים, חדרה, זבולון, אשקלון ובאר שבע אינם תואמים את הגדרות המפרט וחסרים בהם אמצעים שנועדו לאפשר את הבדיקה בסביבה בטוחה , ולמנוע או להפחית את החשיפ ה לפגיעה ולגורמים מסכנים: המתחמים פתוחים ואינם ממוזגים, אין בהם תאורה מתאימה, לא הותקנו בהם מגבה הידראולי, כננת ומנוף חשמלי. מהביקורת עולה כי אף שדרישות מחלקת שירותי הכבאות וההצלה בעיריית ירושלים לגיבוש תכנית בטיחות וליישום ההנחיות שייכללו בה ניתנו כבר לפני כשמונה שנים, המשטרה המשיכה לפעול בלא שיישמה תכנית בטיחות מאושרת המסדירה את הטיפול בסיכונים במבנה מטא"ר. ,על היועץ המשפטי למשטרת ישראל לפנות ליועץ המשפטי לממשלה כדי שינחה אותו אם בנסיבות העניין חל על המשטרה המתווה שנקבע בהנחיית המשנה לפרקליט המדינה מנובמבר 2006. בביקורת נמצא כי רכיב החיווי לא פעל, ולא ניתן היה לדעת אם הגלאי תקין ויכול להתריע על דליפת גז המימן. עוד נמצא כי בדיקת תקינות המערכת האחרונה שעשתה מז"פ בוצעה בינואר 2015 . הטיפול והכיולהבאים היו אמורים להתבצע בינואר 2016 , אךבמועד הביקורת, שנה וחצי לאחר מכן, הם עדיין לא בוצעו. יודגש בעניין זה כי לאירוע שריפה במעבדות מז"פ עלולות להיות השלכות הן על בטיחות השוטרים והשוהים במבנה מטא"ר, והן על מצב הראיות בתיקי חקירה הנדרשות להבאת עבריינים לדין. ,בבדיקה נמצא כי למז"פ, המשתמשת כאמור בחומרים רעילים ומסוכנים היה היתר רעלים בתוקף בשנים 2011 -2008 ., אך מאז ההיתר לא חודש במועד הביקורת עסקה מז"פ ברעלים, ללא ההיתר הנדרש על פי חוק חומרים מסוכנים ותקנותיו. יצוין כי עיסוק ברעלים ללא היתר הוא בגדר עבירה פלילית. בביקורת נמצא כי המשטרה לא הכינה תכנית בנושא ניהול הבטיחות והבריאות התעסוקתית, העוסקת בפעולות מז"פ במעבדות המטא"ר ובמעבדות מחלקי הזיהוי במחוזות המשטרה. יודגש, כי תכנית הבטיחו ת נועדה להבטיח כי יאותרו גורמי הסיכון במערך הזיהוי הפלילי ויינקטו אמצעים מתאימים להתמודדות עמם, באופן שתימנע פגיעה בשוטרים ובאזרחים השוהים בתחנות המשטרה ובמשרדיה. לפי חוק ארגון הפיקוח, האחריות לקיום הוראות דיני הבטיחות והבריאות התעסוקתית, לרבות בנוגע להכנת תכנית הבטיחות, מוטלת בראש ובראשונה על פיקוד המשטרה. . לאור חשיבות הנושא והמשמעות הנודעת לו על תהליכי העבודה במעבדת השוואת ט"א, על המשטרה והמשנה לפרקליט המדינה לסיים ולסכם מוקדם ככל האפשר את הבחינה וההחלטה בדבר השימוש בדוח הגילוי ובחוות דעת מומחה בהתחשב בצורכי התביעה וההליך הפלילי. נמצא כי במהלך הבדיקה במגרש פתוח, חוקר הזירה וכלי הרכב חשופים למפגעי מזג האוויר (שמש יוקדת, חום, גשם ורטיבות), באופן שעשוי לטשטש ראיות ולפגוע בבדיקה 40 .)(ואף פוגע ברווחתו של חוקר הזירה זחילה של חוקר הזירה במגרש פתוח, מתחת לרכב, כדי לחשוף את נתוני הזיהוי, יש בה כדי לסכנו שכן הוא עושה שימוש בחומצות מסוכנות העלולות לטפטף עליו, או להיפגע ממפגעים באדמת המגרש החשופה. 1. נמצא כי מערכת הספקת מימן למעבדה האנליטית במז"פ לאטופלה ולא כוילה במשך יותר משבע שנים, וזאת אף שכבר עברו יותר משש שנים ממועד הטיפול והכיול שנקבע לה (אוקטובר 2011 ). עוד נמצא כי תוויות הזיהוי על הצנרת המובילה את גז המימן נשחקו ואינן קריאות עוד. יוער כי לתקינות מערכת ההתרעה מפני דליפה נודעת חשיבות רבה, שכן גז המימן הוא גז דליק ביותר ונפיץ, חסר ריח וצבע . משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי אין די בסקר הסיכונים שהיא ביצעה ביולי 2017 . בשונה מהוראת תקנות הניטור, הסקר אינו כולל הערכה ותיעוד של מקומות ופעילויות במז"פ המעוררים חשש ל חשיפתם של העובדים לריכוזים של גורמים כימיים ופיזיקליים מזיקים. הסקר אף לא כולל החלטות לגבי הניטור הנדרש במעבדות. זאת ועוד, סקר הסיכונים נערך רק במעבדות מז"פ במטא"ר ולא נערך במעבדות השטח. הוראות תקנות הניטור נועדו לשמור על בריאות ה שוטרים במז"פ העוסקים בגורמים מזיקים. יש חשש כי אי -מילוי ההוראות פוגע בשוטרים העוסקים בגורמים מזיקים שערכי החשיפה שלהם חורגים מהקבוע בתקנות הניטור. על המשטרה לקיים לאלתר בדיקות סביבתיות -תעסוקתיות בכל המעבדות, היחידות והאתרים שבהם שוטרים עוסקים בגורמים מזיקים. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי העובדה שאלפי דגימות דנ"א לא נקלטו במאגר עקב שגיאות וחוסר בנתונים מלמדת על כשל מקצועי של יחידות החקירה במשטרה המחייב פעולת תיקון והסדרה, שכן מצ ב זה פוגע ביכולתה לפענח תיקי חקירה באמצעות קישור ביצוע העבירות לחשודים על סמך פרופיל דנ"א. על המשטרה לוודא שיחידות החקירה יזינו את כל הנתונים הנדרשים בדגימות הניטלות מהחשודים, ולוודא שהן יצורפו למאגר, כדי למנוע הישנות מקרים שבהם ניטלות דגימות דנ"א מחשודים שלא לפי ההנחיות המקצועיות. .גם אם לטענת המש טרה הסיכון לזיהום מוצגי דנ"א הוא זעיר, החומרה הנובעת מפגיעה בדנ"א שהשאיר חשוד על מוצג, או מזיהומו בדנ"א שאינו מעורב בעבירה הנחקרת, מחייבת את הגורמים האחראיים לכך במשטרה - פיקוד מז"פ ומפקדי היחידות במחוזות המשטרה האחראים פיקודית על קציני הזיהוי וחוקרי הזירה - לפעול ללא דיחוי לתיקון הליקויים שעלו בביקורת. בכלל זה עליהם לדאוג לתנאים פיזיים נאותים במחלקי הזיהוי ובמעבדות השטח כדי להפחית את הסכנה לזיהום המוצגים. על פיקוד מז"פ להמשיך לקיים תהליך בקרה עיתי כדי להבטיח את קיום ההנחיות למניעת זיהום מוצגי דנ"א בכל שרשר ת המוצג - מזירת העבירה ועד הגעתם למעבדת דנ"א במטא"ר. .מנתוני התרשים עולה כי עד סוף יולי 2017 לא הופקו פרופילים מ-73% מהדגימות שהתקבלו במעבדה באותה שנה, וכי בשנת 2016 לא הופק פרופיל דנ"א מ- 2.3% .מהדגימות שנקלטו באותה שנה משרד מבקר המדינה מ עיר למשטרה כי העיכוב בהפקת פרופילי דנ"א מהדגימות ובהכללתם במאגר עלול לפגוע במאמץ המשטרתי בחקירת אירועים פליליים ובסיכוי לאתר חשודים ולהגיש נגדם כתבי אישום. בפרק הזמן שבו דגימות נמצאות בהמתנה במעבדה להפקת פרופיל דנ"א ולהשוואתו יכול החשוד לבצע עבירות נוספות, להדיח עדים, להשמיד ראיות וכיוצא באלה. על המשטרה להאיץ את הפעולות להדבקת הפיגור בהפקת הפרופילים, ולפעול לכך שכדרך שגרה שלבי ההפקה וההשוואה של כל הדגימות במעבדה יתבצעו מיד לאחר קליטתן. זיהום של מוצג בדנ"א זר - של חוקר זירה, שוטר או אזרח - עלול לפגוע בדנ"א שהיה אפשר להפיק מהמוצג ולמנוע את האפשרות לזיהויו. לחלופין, במקרים חריגים עלול זיהום כאמור להביא לכך שאדם שאינו מעורב בעבירה הנחקרת יקושר לעבירה זו, בעקבות גילוי הדנ"א שלו על המוצג המזוהם. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי התנאים הפיזיים, הפרקטיקה הנהוגה במחלקים והצפיפות השוררת במעבדות אינם מאפשרים לחוקרי הזירה ליישם את כל הדרכים למניעת זיהום המוצגים המפורטות במצגת למניעת זיהום דנ"א . כמו כן לעיתים חוקרי הזירה עצמם אינם ממלאים את כל הוראותיו של ראש המעבדה לגבי שימוש בציוד מיגון אישי. במצב דברים זה יש חשש לזיהום מוצגי הדנ"א המטופלים במעבדות השטח. בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי אף שה משטרה התקינה ביחידותיה עשרות עמדות ואף שחוקרי הזירה ושוטרים ביחידות החקירה הודרכו והוסמכו להשתמש בהן, במועד הביקורת בחלק מהיחידות עדיין ממשיכים להטביע ט"א מחשודים באמצעות דיו על טופסי נייר, ולפיכך מעבדת ההשוואה קיבלה לבדיקה טופסי דיו שהוטבעו במהלך שנת 2017 . ראש מעבדת ההשוואה מסר לנציגי משרד מבקר המדינה ביולי2017 כי איכות טופסי הדיו הסרוקים המגיעים למעבדה ירודה מאוד, וכי על פי ממצאי בדיקת האיכות שמתבצעת במעבדה יש לתקן 80%-70% מהם והדבר גוזל שעות עבודה רבות מסגל המעבדה. לעומת זאת, שיעור התיקונים הנדרשים בקובצי ט"א שהוטבעו בעמדות הוא 5%-3% בלבד. מנתוני המשטרה עולה כי אלפי דגימות מחשודים ששלחו יחידות המשטרה למעבדה בין ינואר 2015 לספטמבר2017 , לא נקלטו במאגר עקב שגיאות וחוסר במידע שנלווה לדגימות. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עליה להקפיד על שימוש מלא בעמדות האלקטרוניות - להוציא מקרים שבהם לא קיימת עמדה, או שהיא תקולה, זאת כדי לקבל הטבעות ט"א באיכות גבוהה וכדי לחסוך בשעות עבודה רבות שלא לצורך של סגל המעבדה העומל על תיקון ממצאי טופסי הדיו. .בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בחודשים יוני ואוגוס ט 2017 במחלקי הזיהוי במרחב שפלה במחוז מרכז, במרחבים לכיש ונגב במחוז הדרום ובמרחב איילון במחוז תל אביב, נמצא כי אף שכבר בינואר 2017 הונחו קציני הזיהוי במחוזות לסרוק את הטפסים, חלק ממחלקי הזיהוי טרם השלימו את סריקתם של אלפי טופסי הדיו למאגר ט"א המשטרתי. עיון בטופסי דיו שטרם נסרקו במרחב נגב העלה כי מדובר בטפסים שהוטבעו בט"א של חשודים בשנת 2015 , בין היתר עקב ביצוע עבירות כגון: גניבה חקלאית, החזקת נשק שלא כדין, הסעת שוהים בלתי חוקיים, השתייכות לארגון טרור, קבלת דבר במרמה, תקיפה, סחר באמצעי לחימה, ייצוא וייבוא של סם מסוכן, סחר בסמים, גניבת רכב וזיוף רכב. ראש המעבדה מסר ביולי 2017 למשרד מבקר המדינה כי אף על פי שמחלקי הזיהוי החלו לסרוק טופסי דיו ישנים, לא חל למעשה כל שינוי במספרם הכולל של טופסי הדיו שלא נסרקו וחסרים במאגר המשטרתי. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי לעיתים העיכוב הניכר בסריקת טופסי הדיו עלול לפגוע בסיכוי לגלות התאמה בין ט"א שנלקחה מחשוד לט"א מזירות עבירה שטרם פוענחו ולגבש כתבי אישום נגד חשודים אלו. על המשטרה לפעול ללא דיחוי לסריקת כל טופסי הדיו שהצטברו למאגר ט"א המשטרתי. מבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה ביולי 2017 במעבדת ההשוואה נמצא כי במעבדה ממתינים כ -700 תיקים לכתיבת חוות דעת מומחה שהתבקשו על ידי יחידות החקירה לצורך הגשת כתבי אישום. ממלאת מקום ראש המעבדה מסרה באוקטובר 2017 לנציג משרד מבקר המדינה כי להערכתה מומחי המעבדה כותבים כ- 1,100 חוות דעת בשנה הנוגעות לתיקי מעתקים שבהם נמצא גילוי התאמת ט"א. יוצא אפוא כי שיעור התיקים שהצטברו במעבדה ביולי 2017 לקראת מתן חוות דעת מומחה הוא כ-64% מסך התיקים שנכתבות בעניינם חוות דעת בשנה. .מערך הזיהוי הפלילי הוא הגוף העיקרי, ובתחומים אחדים אף היחידי, העוסק בישראל בזיהוי פלילי באמצעות דיגום ושיטות בדיקה מדעיות וטכנולוגיות. בשנים האחרונות קיימת מגמת גידול במספר המוצגים שיחידות החקירה במשטרה מפנות לבדיקת מז"פ. הראיות שמציגה מז"פ לביסוס כתבי האי שום המוגשים לבתי המשפט מהוות נדבך מרכזי בהכרעות שיפוטיות במשפט הפלילי. מערכי הבדיקה העיקריים שמפעילה מז"פ - דנ"א, ט"א ובדיקת הסמים והחומרים המסוכנים - אינם נותנים מענה מהיר ומספק לצורכי החקירה המשטרתיים. אף שהמענה הטכנולוגי קיים במעבדות - מוצגים, דגימות דנ"א וטביעות אצבע שנאספו בזירות עבירה למיניהן זוכים לטיפול במעבדות זמן ממושך לאחר שהגיעו אליהן, דבר הפוגע במאמצי החקירה ובסיכויים לגילוי העבריינים. על המשטרה לתת מענה למצב זה כדי שהטיפול במוצגים יהיה מיטבי. התמודדות עם חלק מהליקויים המועלים בדוח מחייבת עבודת מטה רחבה של פיקוד המשטרה, והטמעת שיטות עבודה מוסמכות, סדורות ומבוקרות לכל אורך שרשרת המוצג - מזירת העבירה ועד סיום הטיפול בו במעבדות מז"פ. תיקון ליקויים בתחום זה יגביר את האפקטיביות והמקצועיות של מז"פ בטיפול החקירתי הפורנזי ובהבאת ראיות לבתי המשפט. ממצאי הביקורת עולה כי המשטרה אינה מקיימת את כל הוראות הדין הנוגעות לבטיחות, לגיהות ולבריאות תעסוקתית אף שמערך הזיהוי הפלילי משתמש ברעלים ובחומרים מסוכנים ודליקים, דבר העלול לסכן את השוטרים במעבדות. על המשטרה למלא את חובתה למנוע חשיפת שוטרים במעבדות מז"פ במ טא"ר וביתר יחידות המשטרה לגורמי סיכון הכרוכים בעבודתם, או למצער להפחית במידה ניכרת. המשטרה מחויבת בהקפדה על קיום הוראות הדין הן בהיותה גוף אכיפה מרכזי והן לנוכח אחריותה לבטיחותם ולבריאותם של שוטריה. .מערך הזיהוי הפלילי מפעיל במסגרת תפקידו שיטות מדעיות וטכנולוגיות הכרוכות בחשיפת השוטרים וסביבתם לגורמים מזיקים ולמפגעים. ממצאיו של פרק זה משקפים תמונת מצב חמורה, שאפשר ללמוד ממנה כי המשטרה לא קיימה את הוראות הדין בכל הנוגע לבטיחות, לגיהות ולבריאות תעסוקתית כנדרש - במטא"ר ובמחוזות המשטרה, ויש לראות זאת בחומרה. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עליה לפעול ללא דיחוי למניעת חשיפה של השוטרים במז"פ ובסביבתם לגורמי הסיכון או למצער להפחיתה משמעותית. על המשטרה, כגוף האחראי במדינה על אכיפת החוק, לקיים את הוראות הדין החלות עליה בתחומים חשובים אלו, ובראש ובראשונה להימנע מעיסוק ברעלים ללא היתר ושלא כדין, ולבצע סקר בטיחות מקיף בכל היחידות והמעבדות של מז"פ במחוזות. יש לבדוק במסגרתו של סקר זה גם נושאי בטיחות שלא נבחנו בביקורת הנוכחית של מבקר המדינה. על בסיס ממצאיו של סקר זה והוראות הדין ייקבע כיצד יתוקנו הליקויים בתחום זה בכלל יחידות מערך הזיהוי הפלילי הרלוונטיות במטא"ר ובמחוזות המשטרה. בביקורת נמצא כי אף שמכלי האחסון בכלוב עלו על גדותיהם, המשטרה המשיכה לפנות אל תוך הכלוב חומרים ואריזות באופן שהחומרים שהצטברו בו אוחסנ ו באורח מסוכן ולא יציב. עוד נמצא כי כאשר דלת הכלוב נעולה, עובדי המעבדות במז"פ משאירים פסולת מסוכנת ורעילה מחוץ לכלוב. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עליה לזרז את הכנתה של תכנית בטיחות כוללת למז"פ בהתאם להוראות תקנות ארגון הפיקוח בהתאמות המחויבות מההבדלים במאפייני הארגון. משרד מבקר המדינה מציין כי במהלך כל אותן שנים ולנוכח הקביעה שנשקפה סכנה לפגיעה בנפש וברכוש, היה על האחראים לשירותי הכבאות וההצלה בעיריית ירושלים, ולאחר מכן על כב"ה, לפעול בהתאם לסמכותם ולאכוף את הוראות הדין בנוגע להבטחת בטיחות אש והצלה במבנה המטא"ר.
. בביקורת נמצא כי המנדפים שהתקינה המשטרה במעבדות מז"פ הוצבו שלא על פי ההוראות שנקבעו בתקנת המעבדות ובתקן, כמפורט להלן: (1 ) בחלק מהמעבדות הותקנו המנדפים באופן שהמרחקים ביניהם היו קצרים מהמותר. (2 ) בחלונות המעבדה במחלקי הזיהוי בבאר שבע ובאשקלון הותקנו מפוחים שהשאיבה שלהם מבצעת פעולה הפוכה משאיבת המנדף - במקום לסלק את המזהמים מפני עובד המעבדה היא גורמת לפיזורם לכיוון חוקר הזירה המבצע את הבדיקה במנדף. (3 ) נמצאו מנדפים שהיו עמוסים בציוד ובחומרים או אף חסומים, באופן שפגע ביעילות השאיבה שלהם. (4 ) מפוחי השאיבה שלמנדפי מעבדת פיתוח ט"א והמעבדה האנליטית במטא"ר מותקנים בגובה של כשלושה עד חמישה מטרים מעל פני החצר, במפלס החלונות של קומות המעבדות והמשרדים במטא"ר, באופן שהמזהמים הנשאבים נפלטים בקרבת דיירי המבנה. (5 ) שאיבת האוויר בחלק מהמנדפים הכימיים במטא"ר ובמעבדות אינה מבוצעת באמצעות דופן אחורית כפולה, אלא מהחלק העליון של חלל המנדף. (6 ) במעבדת חקירת הצתות ובמעבדה בתחנת באר שבע התקינה המשטרה בחלל המעבדה, בצמוד למנדפים ולעמדות העבודה שבהם מבוצעות בדיקות תוך שימוש בחומרים מסוכנים, מטבחון המשמש את סגל המעבדה לשטיפת כלי אוכל ולחימום מזון.