צבא ההגנה לישראל . מאמן מפקדות רב-זרועי (ממר_ז) היעדרה של יכולת תחקור מתקדמת בממר"ז אינ ו עולה בקנה אחד עם מידת החשיבות שמקנים הרמטכ"ל וסגן הרמטכ"ל לשילוב סימולציה באימונים לשם שיפור יכולות התחקור. כמו כן, היעדרה של יכולת תחקור כאמור גורם לכך שלא ניתן לעמוד באופן מיטבי על תפקודו של המתורגל, ועקב כך עלולה להיפגע יעילות התרגיל והפקת הלקחים ממנו שמטרתה להביא לשיפור הכשירות. מומלץ שאמ"ץ כדורש המבצעי, בשיתוף אגף התקשוב, יוודא כי תושלם בממר"ז יכולת התחקור שאליה כיוון בתחילת הדרך, קרי, יכולת תחקור השוואתי בין ממר"ז לבין המערכות הזרועיות. על פי מסמך משימת פרויקט אב משנת 2013 , הממשק ממר"ז-חיל האוויר תוכנן להיות מפותח עד שנת 2015 ואולם בפועל, על אף שחיל האוויר הקצה תקציב ייעודי לנושא, הממשק לא פותח במועד שתוכנן ועד למועד סיום הביקורת לא הופעל בתרגילים רב-זרועיים. להלן הפרטים: עד מועד סיום הביקורת, יוני 2021 , טרם גיבשו אג"ת, אגף התקשוב ואמ"ץ, בשיתוף הזרועות, תוכנית ייעודית לממר"ז, הכוללת תכולות, משאבים ומקורות תקציביים. במצב זה ממשיכים להצטבר פערים בפיתוח המערכת ובעדכוני דוקטרינות אויב (על כך ראו בהרחבה בפרק "מימוש תכולות בתוכנית ממר"ז"). עד למועד סיום הביקורת לא פותחה בממר"ז יכולת תחקור המאפשרת השוואה ממוכנת בין תמונת המצב בסימולציה לבין תמונת המצב במערכות הזרועיות. להלן פירוט: במועד סיום הביקורת, יוני 2021 , טרם פותח ממשק ממר"ז-מערכת ייעודית מסוימת. אגף התקשוב לא הוציא מסמך משימת פרויקט ייעודי שיגדיר את הגורמים האחראים לפיתוח זה, ובשל מחלוקת בנושא זה בין אגף התקשוב לחיל האוויר, לא הוחל בפיתוח הממשק. אגף התקשוב הציג לאמ"ץ תמונת מצב, ולפיה פיתוח ממשק ממר"ז-פקע"ר מתקדם, אולם פקע"ר לא הכיר את ממר"ז עד לתחילת 2019 . סבבי הלחימה האחרונים, ממלחמת לבנון השנייה ואילך, המחישו אתהפיכתו של העורף לחזית לחימה, בשל היותו מצוי תחת ירי תלול מסלול נרחב ובלתי פוסק. אי -מימוש הממשק בין ממר"ז לפקע"ר אינו עולה בקנה אחד עם עיקר הצורך המבצעי כפי שהוגדר על ידי ראש חטיבת תוה"ד ביציאה לדרך של תוכנית ממר"ז - שילוב פקע"ר באופן ממוכן באימון המפקדות - ואינו תואם את צורכי התרגול בעת הנוכחית. בביקורת עלה כי לאחר שהסתיימה תוכנית ממר"ז בשנת 2017 לא היה באגף התקשוב בעל תפקיד צבאי שאחראי לטיפול בממר"ז ובעל ידע במערכת זו. משום כך לא ביצע אגף התקשוב בקרה ומעקב אפקטיביים בעניין פעילות החברה הפרטית שגיבשה את תוצרי ממר"ז. מאחר שממר"ז קשור לליבת העיסוק המבצעי של צה"ל, מומלץ כי אג"ת, במסגרת גיבוש תוכנית רב-שנתית חדשה לממר"ז יקבע מנגנון ניהולי באגף התקשוב שירכז וישמור את הידע המקצועי הנצבר במסגרת התוכנית, כדי שלא תהיה תלות בעניין זה בגורם אזרחי. עוד מומלץ כי אג"ת בשיתוף משרד הביטחון יבחן את הצורך בשילובו של מפא"ת כמלווה את התהליך, כפי שהוגדר מלכתחילה במסמך משימת פרויקט אב. בניית תוכנית רב- שנתית ותקצובה יאפשר ו המשך הפעלת הממר"ז לרבות עדכון תכולות במידה ועולה הצורך. מאז סיום תוכנית ממר"ז, סוף שנת 2017 , ועד מועד סיום הביקורת לא נקבעה תוכנית רב- שנתית ייעודית לממר"ז, ובכלל זה לא נקבעו לממר"ז לא תקציב ולא גורמים אחראים. זאת אף שהממר"ז מוסיף לשמש מערכת מרכזית לאימון סימולטיבי, ונדרשים בו בין היתר השלמת תכולות, עדכונים בשל השתנות שדה הקרב והאויב והתאמות טכנולוגיות למערכות הזרועיות. להלן פרטים: בביקורת עלה כי מאז נפסק תקצוב תוכנית ממר"ז והיא הפסיקה להתנהל לפי נוהל 10/1 ,ועד מועד סיום הביקורת, לא חלו שיפורים משמעותיים בתחום דימוי האויב בממר"ז למרות השינויים שחלו בתחום זה במציאות. זאת ועוד, כאמור, בהמלצתו על אישור תוכנית ממר"ז צפה אג"ת חיסכון בעלויות בעקבות פיתוח רכיבי המודל האוטומטי. בביקורת עלה כי לא נעשתה בחינה של החיסכון בעלויות בעקבות הפיתוח של תכולה זאת, ולא ניתן לקבוע אם הושג חיסכון, שכן האוטומציה שתוכננה טרם הושלמה במלואה. עלה כי עד למועד סיום הביקורת, יוני 2021 , הממשק ממר"ז-חיל הים לא פעל כנדרש, הגם שאגף התקשוב ציין בפני אמ"ץ בספטמבר 2018 .כי הממשק עובד עד סיום הביקורת, בשל אי-מימוש הקישוריות בין ממר"ז למערכות חיל הים, תרגילים רב- זרועיים מבוצעים ללא סימולציה ממוחשבת של הזירה הימית, אלא הדמיה באופן ידני על ידי מינהלת התרגילים של חיל הים. יוצא אפוא שעל פי נתוני מנה"ר, עלויות האפיון, הפיתוח והתמיכה האזרחית בשנות תוכנית ממר"ז הסתכמו בכ-75 מיליון ש"ח כולל מע"ם לפחות. מנה"ר לא ריכז בנפרד נתונים לגבי סכומי ההזמנות בגין הפיתוח של ממר"ז, ולפיכך אין באפשרותו להמציא דוח המבחין בין סכומי הזמנות אלה לסכומי ההזמנות בגין התמיכה האזרחית. זאת, אף על פי שמדובר במקורות תקציב שונים שיועדו לשימושים שונים. עקב כך גם לא ניתן לדעת מהי עלות הפיתוח של ממר"ז לעומת עלות התפעול שלו, ואג"ת לא העריך את היעילות הכלכלית של תרגול על בסיס ממר"ז, אלא רק את תרומתו להעלאת כשירות המתורגלים. זאת ועוד, אופן ניהול נתוני ההזמנות במנה"ר מקשה לבצע בקרה שמטרתה לוודא שלא הייתה חריגה מהסכומים שהוקצבו לפיתוח ותמיכה אזרחית בשנות התוכנית. עלה כי לפי הנתונ ים שבידי אג"ת, עלות האפיון , הפיתוח והתמיכה האזרחית בתפעול במסגרת תוכנית ממר"ז בשנים 2017-2013 הייתה פחותה בכ -37 מיליון ש"ח (כ-50% ) מהעלות לפי הנתונים שבידי מנה"ר שהוערכה בכ-75 .מיליון ש"ח משמעות הדבר היא כי בידי אג"ת - שהיה גורם הבקרה הצה"לי - לא היו נתונים מלאים לגבי מימוש התקציבים במסגרת תוכנית ממר"ז. מומלץ כי נתוני עלויות האפיון והפיתוח בתוכנית ממר"ז ירוכזו במנה"ר בנפרד מעלויות התפעול של המערכת. כמו כן מומלץ כי אג"ת ומנה"ר יאמתו וישוו את נתוני העלויות שבידיהם. אופן ניהול כזה יאפשר בקרה מלאה על עלויות תוכנית ממר"ז.
על חטיבת תוה"ד, בהיותה הדורשת המבצעית, לעדכן הדמ"ץ בממר"ז ולהתאימו לצרכים המבצעיים. עוד מומלץ כי אג"ת בשיתוף אמ"ץ, אגף התקשוב והזרועות יגבש תוכנית רב-שנתית חדשה לממר"ז שבה יינתן ביטוי לתכולת הדמ"ץ ולמעקב עתי אחר שינויים בדמ"ץ.