סייבר ומערכות מידע . ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו .נמצא כי גופי התמיכה הצה"ליים אינם תומכים במערכות אמצעי הזיהוי כך שבפועל אין .גורם שמנהל את הפניות והתקלות כמקובל. כמו כן, התקלות אינן מנוהלות במערכת .ממוחשבת לניהול תקלות. בהעדר ניהול ממוחשב ושיטתי, מקמש"ר, המנהל את מערכות .אמצעי הזיהוי, אינו יכול לבחון אילו תקלות פתוחות קיימות בכל מערכת, אינו יכול לסווג .את מידת החומרה ומידת הד חיפות של הטיפול בתקלות, וכן אינו יכול לוודא שהן מוסדרות .בתוך פרק זמן סביר . .מומלץ כי מקמש"ר יסדיר את ניהול התקלות במערכות אמצעי הזיהוי במערכת ממוחשבת .על ידי גוף תמיכה צה"לי מוסדר . .נמצא כי הסכם השירות (SLA )בין צה"ל לבין ספק התוכנה של מערכת טביעות האצבע .אינו מיושם אף שעלותו השנתית היא בהיקף של כ- 700,000 .ש"חלמשל , לא מתקיימת .ישיבה דו-שבועית בהשתתפות איש התמיכה מטעם הספק והמטה לצורכי מעקב אחר .הטיפול בתקלות, וכמו כן הספק לא שולח דוחות חודשיים המפרטים את מידת ההתקדמות .בטיפול בתקלות. .להלן כמה דוגמאות לסעיפים בהסכם שמסתמן כי הם עלולים לא לספק מענה הולם: .נמצא כי קצין האמל"ח לא ניהל תהליך לניהול השינויים והשיפורים המבוקשים במערכת .א' ובמערכת ב', שנמצאות בשלבי תחזוקה, כפי שמוגדר במתודולוגיות ניהול פרויקטים .מקובלות. עוד נמצא כי בקשות לשינויים במערכת ב' לא תועדו במער כת ממוחשבת נגישה .ללקוח. כתוצאה מכך, מענה לבקשות לשינויים במערכת ב' ניתן רק בעת שדרוג תשתיתי .של המערכת, כ -15 .שנים לאחר מועד הפעלתה .מומלץ כי כל דרישה לשו"ש במערכות אמצעי הזיהוי תתועד במערכת ממוחשבת המנהלת .את המשימות לביצוע, וכי ינוהל תהליך סדור של שינויים ושיפורים שבמסגרתו ידונו .הדרישות ויוחלט אם לטפל בהן ובמסגרת איזו חבילת מסירה. עוד מומלץ לשלב את .השו"שים שהוחלט לבצע במסמך האפיון באופן שהוא יכיל מידע עדכני של המערכות. .מומלץ כי מקמש "ר יפעל לצמצום הסיכונים שקיימים במערכות אמצעי הזיהוי, .למשל: יפעל לשיפור האיכות של תצלומי השיניים באמצעות קידום ההכשרות של .מפעילי עמדות צילום חלל הפה וצמצום תחלופת כוח האדם בעמדות אלו. .נמצא כי במערכות אמצעי הזיהוי התגלו תקלות אשר לא תועדו ולא טופלו או שטופלו זמן .רב לאחר מועד הגילוי שלהן. נמצא כי טופסי הסירוב להרכשת כתמי דם לא נשמרים במערכת ב' ועקב כך לא .ניתן יהיה לאחזר אותם בקלות במידת הצורך. כמו כן, יש חוסר יעילות בכך שרק עם .הגעת הדגימות לאוסף כתמי הדם נדרש להזין במערכת את פרטי מי שסרב, אף .שהסירוב היה כבר בשר"ח. .מומלץ כי יחידת מיט"ב תוסיף למערכת ב' החדשה שו"ש שיאפשר את קליטת ט ופסי .הסירוב ואת סימון מי שסרב להרכשת כתמי דם במערכת ב' כבר ב תהליך ההרכשה .בשר "ח. .נמצא כי מקמש "ר לא הכין תוכנית עבודה מפורטת להקמת מערכות אמצעי הזיהוי כנדרש .לפי מתודולוגית מקובלות לניהול פרויקטים ובהק"א 10/1 , לרבות מערכת ב' החדשה .הנמצאת לקראת שלבי מבצוע ומערכת ג' שמובצעה. בהיעדר תוכנית עבודה מפורטת .הכוללת את רשימת הפעילויות והערכת משך הזמן שלהם, נבצר ממקמש"ר לבחון אם .הפרויקט מתנהל בהתאם לתכנון ועומד בלוחות הזמנים ובדרישות הנוגעות לתכולה .ולהעריך מחדש את לוחות הזמנים כתוצאה מעיכובים בפרויקט. זאת ועוד, בהיעדר תוכנית .עבודה מפורטת נבצר מהמשתמשים להכין "מפת דרכים" ( Roadmap ) עדכנית של יכולות .המערכת לטווח הבינוני והארוך. .על מקמש "ר בשיתוף הרבנות וענף תכלית לגבש תוכנית עבודה לביצוע השלמות שלב א' .למערכת ג' אשר תכלול את כל הפעילויות המתוכננות, את הערכת המשאבים הנדרשים .ואת משך הפעילויות וכן עליו להכין לוחות זמנים כוללים. מומלץ כי צה"ל יוודא שבכל המאגרים הביומטריים שברשותו יישמר רק מזהה של .המתגייס, ולא מידע ביוגרפי נוסף. נמצא כי בשר"ח לא מקבלים המתגייסים הודעה ובה כל המידע הנדרש בחוק בדבר .חובתם החוקית למסור כל אחד מאמצעי הזיהוי הביומטריים. כאמור תמונת הפנים מוצגת .למתגייסים כחלק מתחנת הרכשת טביעות אצבעות על אף שאינה מופיעה בתקנות ואין .חובה בחוק למסור אותה. .נמצא כי צה"ל אינו מוחק ממאגרי אמצעי הזיהוי את הרשומות של אנשים שקיבלו פטור .משירות צבאי, גם לאחר שחולף זמן משחרורם וכבר לא יחזרו מסטטוס "פטור" לסטטוס ."משרת מילואים". מומלץ כי אכ"א יגביר את פעולתו לצמצום הפערים בהרכשת אמצעי הזיהוי החסרים, תוך .תיעדוף ההשלמות לפי אופי שירותם של החיילים (שירות קרבי, רמות סיכון וכיו"ב), סוג .אמצעי הזיהוי (טביעות אצבע) ומספ ר הפעמים שנקראו להשלמה. במסגרת המאמץ .לצמצום הפערים מומלץ לקדם את היוזמה להפעלת תחנה ניידת להרכשת אמצעי זיהוי, .בכלל זה תצלומי שיניים. .נמצא כי מאגר הנתונים הביומטריים של צה"ל המכיל מאות אלפי רשומות אינו שלם. .במאגר קיימות כמה מאות אלפי רשומות של משרתי חובה וקבע שנכון למועד סיום .הביקורת באפריל 2022 , חסרים בהם אמצעי הזיהוי האלו: 0.5% ,מטביעות האצבע 6.6% . ,מתצלומי הרנטגן 32.8% מתצלומי חלל הפה ו- 3.8% מדגימות הדנ"א. עוד נמצא כי יש .חוסרים של מאות טביעות אצבע של חיילים שהתגייסו בשנים 2016 ו-2017 ושל כמה אלפי .תצלומי שיניים עבור אנשי קבע שהתגייסו בין השנים 1994 - 2004 . כמו כן, נמצאוחוסרים .באמצעי זיהוי של מתגייסים מלפני עשר שנים ומעלה. נמצא כי ל-1 מכל 87 משרתים .פעילים יש רק אמצעי זיהוי אחד, דבר שמעלה חשש ליכולת הזיהוי ש להם. .עוד נמצא, כי אם עמדת הרכשה מושבתת לפרק זמן של מחזור גיוס אחד, ההשלמה של .אמצעי זיהוי עלולה להימשך כ-6 חודשים (אף שבפרק זמן זה החיילים נמצאים בתקופת .הכשרה, עדיין תיתכן פגיעה גם בבסיסים עורפיים בשעת חירום). לנוכח חוסרים אלו יש .חשש שתפגע פעולת הזיהוי של חללים בעת הצורך. .מומלץ כי אכ"א יגדיר במסגרת המתודולוגיה הסדורה לניהול פרויקטים את השלבים .במחזור חיי הפרויקט שבהם נדרשת מעורבות של הלקוח ונדרש אישורו לכך שהמערכת .מפותחת בהתאם לדרישותיו. למשל שלב איסוף הדרישות וביצוע מבדקי קבלה לתוצרי .ביניים לפני מבצוע המערכת. עוד מומלץ כי אכ"א יפעל להטמעת הדרישות של הלקוחות .- הרבנות הצבאית ומיטב - במערכות אמצעי הזיהוי לאורך כל מחזור חיי הפרויקט. נמצא כי המערכות החדשות - מערכת ב' החדשה ומערכת ג' - פותחו ללא שיתוף הלקוח .לאורך כל מחזור חיי הפרויקט. למשל, לא התבצעו סקרים בשיתוף נציג המשתמש כנדרש .בהק"א 10/1 לבדיקת יישום הדרישות ביחס לאפיון המערכת ולא בוצעו בדיקות מדורגות .בשיתוף הלקוח. נוכח זאת, בשלב מבצוע מערכת ג' הועלה כי ישנם תהליכים עיקריים .שלא אופיינו אשר היה אפשר לאפיין אותם בשלב מוקדם יותר במחזור החיים אם הלקוח .היה שותף בתהליך. במערכת ב' החדשה לא בוצעו בדיקות בשיתוף הלקוח עד לסיום .הפיתוח במשך כשנה. .נמצא כי נוצר עיכוב של כשנה בלוחות הזמנים להקמת מערכת ג' וכן עיכוב צפוי של כחצי .שנה בלוחות הזמנים להקמת מערכת ב' החדשה, אולם עיכובים אלו והסיבות להן לא .הוצגו לפני לקוחות המערכת ולפני ועדות ההיגוי כדי לקבל את אישורם לעיכוב או כדי .לטפל בהסדרתם. זאת ועוד, במועד סיום הביקורת באפריל 2022 ,לא נקבע מועד למסירת .מערכת ג' עם השלמות לשלב א'. .מומלץ כי ענף תכלית ישלים את מבצוע מערכת ב' החדשה ו השלמות שלב א' של מערכת .ג' בהתאם ללוחות זמנים שיקבעו וכי מקמש"ר יבצע בקרה על עמידה בלוחות זמנים אלו. .נמצא כי מערכות אמצעי הזיהוי לא נוהלו לפי מתודולוגיות מקובלות לניהול פרויקטים , .ובכלל זה נמצאו פערים בנושאים האלו, אשר מנהל הפרויקט אחראי להם: הכנת תוכניות .עבודה ומעקב אחר ביצוען, ניהול ושיתוף של הלקוח, העלאת הפרויקטים לדיון בישיבות .של ועדות היגוי, ניהול סיכונים, ניהול שינויים וניהול תקלות (ראו פירוט בהמשך). .עוד נמצא כי פרויקט מערכת ב' החדשה, שהחל ב יוני 2021 ונכון ליוני 2022 נמצא בשלב .מבדקי קבלה, התנהל ללא מנהל פרויקט האחראי לבחון את מידת העמידה שלה ביעדים .של לוחות זמנים, תכולה ומשאבים ותוך הבטחת שביעות רצונו של הלקוח מהמערכת. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הפעולות שנקט צה"ל במהלך הביקורת כדי לוודא .שיש לחברה ב' המספקת תמיכה טכנית למערכת א', גישה מאובטחת למערכות אמצעי .הזיהוי ואת הפעולות שנקט כדי לבקר גישה זו. .נמצא כי בניגוד לנורמות מקובלות בתחום, צה"ל לא פיתח לתהליך אמצעי הזיהוי תוכנית .המשכיות עסקית שמכסה את כל התהליכים הקשורים לאמצעי הזיהוי ואת כל היחידות .המעורבות בתהליכים אלו, ולא הגדיר מהם החלקים בתהליך שהם קריטיים לאירוע חירום. .עוד נמצא כי צה"ל לא ביצע תרגול הפעלה במתכונת חירום של כל המערך הנדרש לזיהוי .חלל. במצב זה חשוף צה"ל לסיכונים שיגרמו להתאוששות ממושכת, כגון: פגיעה או .השבתה באמצעי ההרכשה שרכישתם המחודשת צפויה לארוך תקופה של כמה חודשים. .משרד מבקר המדינה מציין כי תקן רציפות התפקוד בצה"ל מתייחס למתקנים פיזיים ואינו .מתייחס לתהליך השלם של אמצעי הזיהוי המורכב מתהליכי משנה אשר מערבים כמה .יחידות וכמה מתקנים פיזיים. .מומלץ כי צה"ל יגבש תוכנית התאוששות עסקית לתהליך אמצעי הזיהוי ובמסגרתה יב חן .את מכלול התהליכים, הסיכונים וההשלכה של התממשותם, ויגדיר את רמת המענה שניתן .לכל סיכון. עוד מומלץ כי צה"ל יערוך באופן עיתי תרגולי חירום כך שיכוסו כל התהליכים .הקשורים לאמצעי הזיהוי וכל היחידות המעורבות בתהליכים אלו. .נמצא כי לגבי אתרים חלופיים שנקבעו מראש, צה"ל לא וידא כי המערכות נגישות באופן .קבוע גם מאתרים אלו. עוד נמצא כי לגבי מערכות שאינן מחייבות עבודה באתר חלופי .מסוים, למשל: מערכת א', צה"ל לא הגדיר דרישות ומדדי התאוששות לביצוע המעבר .לגישה אל יהן מעמדת מחשב אחרת ברשת הצה"לית, ונדרשות פעולות מסוימות כדי .שמשתמשי הקצה יוכלו לקבל גישה למערכות אלו מעמדה אחר ת. .מומלץ כי עבור אתרים חלופיים שהוגדרו מראש, יסדירו יחידת שחר בשיתוף קצין האמל "ח .והמשתמש המבצעי גישה קבועה של המשתמשים למערכות אמצעי הזיהוי. עבור .משתמשים שיידרשו לה יכנס למערכות מכל עמדת מחשב ברשת הצה"לית, מומלץ כי .יחידת ממר"ם תפרסם נוהל DR מפורט עבור התחברות חלופית של משתמשי הקצה .למערכות אמצעי הזיהוי. עוד מומלץ לתרגל באופן עיתי את המשתמשים המבצעיים .בעבודה מאתרים חלופיים או מעמדות מחשב אחרות. .נמצא שנכון למועד סיום הביקורת באפריל 2022 אין שימוש בשדה "סוג שירות", ולכן הוא .בבחינת מידע עודף. כמו כן נמצא כי המידע הנשמר בשדה זה אינו מתעדכן, ועקב כך .נפגעת שלמות ומהימנות הנתונים במאגר המידע. .מומלץ כי ענף תכלית יבחן אחת לשנה, כנדרש בתקנות אבטחת מידע, את מבנה הרשומות .של מערכות אמצעי הזיהוי ויסיר שדות שאין בהם יותר צורך. .בביקורת משרד מבקר המדינה הועלו פערים בנושאים האמורים אשר הוצגו לגופים .המבוקרים במאי 2022 לצורך ביצוע פעולות תיקון נדרשות. נמצא כי שו"שים פותחו במערכת ב' החדשה ובמערכת ג', בהם שדרוג תשתיות טכנולוגיות .שבוצע במערכת ב' החדשה, מבלי שהתקבל אישור מיחידת ההגנה בסייבר כנדרש .במדיניות ההגנה. .מומלץ כי ועדת האמל"ח תבחן את השינויים המתוכננים במערכות אמצעי הזיהוי ואת .הצורך שלהם בקבלת אישור יחידת ההגנה ובמיוחד ביחס לשדרוג של השרתים במערכת .א' הצפוי להתחיל ביולי 2022 ולהסתיים במאי 2023 . .נמצא כי במערכת ב' לא נשמר חיווי על מתגייסים שאינם יכולים לבצע את ההרכשה .עקב מוגבלות רפואית או פיזית, ולכן חיילים אלו מזומנים לבצע הרכשה חוזרת אף .שלעיתים במועד החדש הם לא יוכלו לבצעה. .מומלץ כי מיטב תוסיף דרישה לשו "ש במערכת ב' החדשה שיאפשר לציין מדוע לא .ניתן לבצע את ההרכשה. באופן זה יוזמנו להשלמות אמצעי ה זיהוי רק החיילים .שאפשר להרכיש מהם את האמצעים באותו המועד. .נמצא כי צה"ל לא גיבש נוהל אבטחה פיזית ייעודי למערכות אמצעי הזיהוי כנדרש בתקנה .4 לתקנות אבטחת מידע, זאת אף ששמור בהן מידע ביומטרי, אישי ורגיש החייב ברמת .אבטחה גבוהה. .על צה"ל לפעול לכתיבת נוהל אבטחה פיזית, כנדרש בתקנות. .נמצא כי במערכות אמצעי הזיהוי אין מסמכי יסוד או תוצרים הנדרשים בתהליכי עבודה .לפי מתודולוגיות מקובלות לניהול פרויקטי מערכות מידע ולפי הק"א 10/1 .ללא מסמכי .יסוד ותוצרי ביניים אלו נשקף סיכון שהמערכות שמפותחות אינן תואמות לדרישות .המשתמשים. להלן דוגמאות: .1. מסמכי דרישות - למערכת ב' החדשה אין מסמך דרישות מבצעיות כנדרש בהק"א .10/1 אלא קיימת מצגת עם רשימה כללית של תכולות שלא קיבלה את אישור הלקוח. .2. תוצרי ביניים - מערכת ב' החדשה מפותחת לפי השיטה הזמישה , שבה אמור הלקוח .לקבל תוצרים לעיתים תכופות, אולם במשך תשעה חודשים מתחילת הקמת המערכת .ביולי 2021 .לא נמסרו ללקוח יחידות של המערכת ולא בוצעו מבדקים בשיתוף הלקוח .מומלץ כי מקמש"ר תנהל את מערכות אמצעי הזיהוי בהתאם למתודולוגיות מקובלות .לניהול פרויקטי מערכות מידע, ובהתאם להק"א 10/1, ו תגבש את מסמכי העבודה .הנדרשים לפי מתודולוגיות אלו. .נמצא כי מערכת א' ומערכת ב' הוגדרו בסיווג סודי עם חסינות בינונית למרות שמערכות .אלו נדרשות לעמוד ברמת אבטחה גבוהה לפי תקנות אבטחת מידע, ולמרות הנזק הרב .שעלול להיגרם מדליפת מידע ביומטרי רגיש שמוחזק במערכות אלו. .מומלץ כי מחב"ם יבחן מחדש ויתקף באופן עיתי את סיווג מערכות אמצעי הזיהוי באופן .שיביא בחשבון את הסיכונים העדכניים הנשקפים למידע שמוחזק במאגרים אלו וכן את .הסיכון שקיים לנושאי המידע כתוצאה מדלף מידע. .נמצא כי למערכות אמצעי הזיהוי של צה"ל אין מענה הגנה מפורט במסמך הכולל את .דרישות ההגנה הייעודיות למערכות אלו בהתאם לסיווג שלהן. עקב כך לא ניתן לבחון את .מידת עמידת מערכות אמצעי הזיהוי בדרישות אבטחת המידע שנקבעו במדיניות ההגנה. .כמו כן נמצא פער ביישום דרישות ההגנה במערכות אמצעי הזיהוי כפי שמפורט בפרקים .רלוונטיים. .על מקמש"ר לוודא שעקרונות מדיניות ההגנה מעוגנים במסמך מענה הגנה וכן מיושמים .במערכות אמצעי הזיהוי הנמצאות בשלבי פיתוח ותחזוקה. כמו כן, מומלץ שמדי שנה .מקמש"ר יוודא שמענה ההגנה של המערכות מאפשר להתמודד באופן הולם עם הסיכונים .הנשקפים באותה עת ועם תרחישי האיום העדכניים. .נמצא כי למרות שמערכות אמצעי הזיהוי הן מערכות הכוללות מידע ביומטרי רגיש, הן אינן .מוגדרות ככאלו המטופלות במסגרת עבודתה של ועדת הגנת מערכות מידע שמתפקידה .לעקוב אחר יישום מדיניות הגנת הסייבר הלכה למעשה. .על מקמש"ר להעביר לאישור ועדת הגנת מערכות מידע את מענה ההגנה שיגובש .למערכות אמצעי הזיהוי. כמו כן על מקמש"ר לוודא שהוועדה בוחנת באופן ע יתי את מידת .העמידה של המערכות במדיניות ההגנה בהתאם לסיכונים הכרוכים במידע האגור בהן. .נמצא כי בצה"ל יש כמה גורמים העוסקים בהיבטים שונים בתחום אבטחת המידע של .מערכות מידע ובהם: יחידת הגנת הסייבר בממר"ם, מחב"ם, קצין האמל"ח וגורמי מדיניות .ההגנה באגף התקשוב, אולם אין גורם אחד שנושא באחריות לכל היבטי אבטחת המידע .של מערכות אמצעי הזיהוי ותפקידו ואחריותו הוגדרו בהתאם לתקנה 3 בתקנות אבטחת .מידע ובהתאם למדיניות ההגנה של צה"ל. .מומלץ כי צה"ל ימנה ממונה אבטחת מידע האחראי למערכות אמצעי הזיהוי כנדרש בחוק .הגנת הפרטיות ובתקנות אבטחת מידע. .נמצא כי הגורמים העוסקים באבטחת המידע לא גיבשו ואישר ו נוהלי אבטחה למערכות .אמצעי הזיהוי כנדרש בתקנות אבטחת מידע שיבטיחו את רמת האבטחה הנדרשת במאגר . .כתוצאה מכך מסמכים שמתייחסים להיבטי אבטחה מסוימים נכתבו על ידי גורמים שונים .באופן שאינו מספק את המענה הדרוש על פי התקנות. למשל, הרבנות כתבה נוהל .הרשאות משתמשים למערכת א' אשר מכיל הגדרות בעלי תפקידים אך חסר בו מידע כמו .הצורך במידור - הגדרת הרשאות לפי תפקידים כמקובל במסמכי ניהול הרשאות; נאסר .להכניס טלפון נייד למעבדת טביעות האצבע, אך הגבלה זו אינה מתועדת בנוהל כתוב; .לא קיים נוהל פיתוח מאובטח (ראו תת-פרק בהמשך). .מומלץ כי ממונה אבטחת מידע יגבש ויאשר נהלים בתחום אבטחת המידע למערכות .אמצעי הזיהוי, בדומה לנוהלי יה"ב שיבטיחו את רמת האבטחה הנדרשת במערכות .ובמאגרי המידע שלהן. .נמצא כי מסמך מדיניות ההגנה של צה"ל לא עודכן מאפריל 2015 , במשך 7 שנים, .שבמהלכן חלו שינויים טכנולוגיים וכן חלו שינויים בחובות החלות על צה"ל בנושא אבטחת .מידע בעקבות פרסום תקנות אבטחת מידע משנת 2017 . במצב זה מסמך מדיניות ההגנה .אינו מספק מענה עדכני לסיכונים שנשקפים בתחום זה כנדרש. .מומלץ כי מצו"ב יעדכן את מסמך המדיניות כך שיכלול את הנושאים המפורטים במסמכי .מדיניות מקובלים בתחום הגנת הסייבר כמו ההנחיה בנושא מדיניות של יה"ב, וכן יעדכן .אותה באופן עתי בהתאם לשינויים הטכנולוגיים ולסיכונים בתחום, באופן שיעמדו .בדרישות החוק והתקנות הרלוונטיים. .ענף תכלית הכין תרשים רשת של מערכת א' ומערכת ב', המציג בין היתר את המבנה .הפונקציונלי שלהן. עם זאת, נמצא כי תרשים הרשת של מערכת א' ומערכת ב' לא מכיל .את כל הפירוט הנדרש בתקנות אבטחת מידע, ובכלל זה פירוט בנוגע לתשתיות ולמערכות .החומרה, לסוגי תקשורת ולרכיביה, ולמערכות התוכנה המשמשות להפעלת המאגר . כמו .כן, בתרשים לא צוין מועד העדכון האחרון שלו. היעדר מיפוי עדכני בדבר הטכנולוגיות .הקיימות עלול לפגוע ביכולת של צה"ל לזהות את הסיכונים והאיומים הנשקפים למאגרים .ובכלל זה לזהות פרצות אבטחה ידועות בחלק מהרכיבים ולהתגונן מפני הסיכונים .הנשקפים בגינן. מומלץ כי ענף תכלית יעדכן את תרשים הרשת של מערכות אמצעי הזיהוי כנדרש בתקנות .אבטחת מידע. .נמצא כי ממועד הקמת מערכת א' ומערכת ב' בשנים 2005 - 2006 ועד למועד סיום .הביקורת באפריל 2022 ( פרק זמן של יותר מ-16 )שניםצה"ל לא ביצע סקרי סיכונים בנוגע .למערכות. זאת אף שלפי תקנות אבטחת מידע נדרש לבצע במערכות אלו שחלה עליהן .רמת אבטחה גבוהה, סקר סיכונים מדי 18 חודשים. .על אכ"א לוודא ביצוע סקרי סיכונים בנוגע למערכות אמצעי הזיהוי שנדרשות לעמוד ברמת .אבטחה גבוהה, מ די 18 חודשים לפחות כנדרש בתקנות אבטחת מידע. .מומלץ כי קמש"ר יוודא השלמת רכש המצלמות ושילובן במערכת ב' החדשה כך .שכל ארבע עמדות הקצה של צילום חלל הפה יפעלו. .עוד מומלץ כי צה"ל ישלים את הטיפול באסדרת המקור החוקי לנטילת כל אמצעי הזיהוי .שהוא סבור כי עליו לאסוף ממתגייסים. .בביקורת משרד מבקר המדינה הועלו פערים בנושאים האמורים אשר הוצגו לגופים .המבוקרים במאי 2022 .לצורך ביצוע פעולות תיקון נדרשות .נמצא כי גורמים העוסקים במערכות אמצעי הזיהוי שמכילות מידע פרטי ורגיש, אשר לפי .תקנות אבטחת מידע רמת האבטחה שלהן נדרשת להיות גבוהה, לא עוברים הדרכה .מובנית בנושאי הגנת הפרטיות והגנת הסייבר וכן לא מתרגלים אותה. .מומלץ כי חטיבת ההגנה האחראית לביטחון מערכות המידע, בשיתוף עם מחלקת ביטחון .המידע, יקיימו פעולות הדרכה שישולבו עם תרגולים מעת לעת בנושאים הקשורים בהגנת .הפרטיות, באבטחת מידע ורשומות מי דע ממוחשבות, וזאת בהתאם לסיכום בין אכ "א .לרשות להגנת הפרטיות. את פעולות ההדרכה והתרגול הללו יש להעביר לכלל בעלי .ההרשאות למערכות אמצעי הזיהוי בצה"ל אשר מכילות מידע רגיש או מסווג. .מומלץ כי אכ"א תקדם את סנכרון המידע של תצלומי השיניים בין מערכת ד' .למערכת ב' על מנת שהמידע במערכות אמצעי הזיהוי יוכל לשמש לצורך זיהוי .חלל ללא הצורך בגישה למערכת נוספת. .נמצא כי מקמש"ר לא הכין תוכנית לניהול סיכונים הקשורים למערכות אמצעי הזיהוי .כנדרש במתודולוגיות מקובלות ובהק"א 10/1 ולא פעל להפחתתם או למניעתם. .מומלץ כי מקמש"ר יבצע מיפוי עיתי של כל הסיכונים הקשורים למערכות אמצעי הזיהוי .ויטפל בהם בהתאם לתוכנית סדורה, זאת לפני התממשותם. .מומלץ כי אכ"א יבחן האם הסכם השרות מול חברה א' נותן מענה הולם לצרכי .המשתמשים בהתרחש אירוע רב-נפגעים, כמו לחימ ה, ובו יידרש שימוש מוגבר במערכת. .כמו כן, מומלץ כי אכ"א יפעל ליישום הסכם השירות ובכלל זה יקיים ישיבות עיתיות עם .הספק כדי לעקוב אחר אופן הטיפול בתקלות ואחר הוספת השינויים למערכת. על אכ "א .לוודא שהדיווחים על התקלות יבוצעו במערכת ממוחשבת שתהיה נגישה לו, כדי שיוכל .לנתח את הנתונים ולבצע מעקב אחר קצב הטיפול בתקלות באופן שיאפשר בחינה .כמותית (KPI )של מדדי שירות. .נמצא כי אף שבכל כרטיס FTA יש כפילות של המידע (שני כתמי דם), האוסף הפיזי של .כתמי הדם נשמר במקום יחיד וצה"ל לא יצר יתירות על ידי חלוקה של שני כתמי הדם .שבכל דגימה באוסף לשני מקומות פיזיים שונים. נוכח זאת בעת אירוע של פגיעה ב ארכיון .צה"ל יש סיכון ל אובדן מלא של המידע או למניעת הגישה אליו. .מומלץ כי צה"ל יבחן את הצורך בחלוקת אוסף כתמי הדם לשני מקומות כדי להפחית את .הסיכון האמור . .נמצא כי יחידת ממר"ם, בניגוד למקובל בתחום, לא ביצעה תרגולים עיתיים של אחזור .המידע מגיבויים כדי לבדוק את תקינות הגיבויים ואת העמידה ביעד אחזור הנתונים. תרגול .זה לא בוצע היות והוא מצריך ביצוע תהליכים מקדימים ובהם הקמה של סביבה נפרדת .שאליה יבוצע השחזור, כדי שלא לפגוע בנתונים העדכניים הקיימים. .נוכח החשיבות שיש לבדיקת תקינות ואיכות הגיבויים, מומלץ כי אחת לתקופה יבוצע .תרגול של אחזור מלא מגיבוי, כולל ביצוע ת הליכים מקדימים. .נמצא כי ועדת אמל"ח דנה בפרויקט הקמת מערכת ג' לפני מבצועו, בשלב מתקדם שבו .הועלו פערים משמעותיים שהצריכו קבלת החלטה אם לגרוט אותו. עוד נמצא, כי ועדות .היגוי שהתכנסו בנושא מערכת ג' לא עקבו אחר ביצוע החלטותיהן. למשל, למרות .שבסיכום הדיון שהתקיים בעניין מבצוע מערכת ג' ביוני 2021 הוטלה משימה על רע"ן .אד"ם לתגבר באופן מיידי את צוות הפיתוח בשני תוכניתנים נוסף על שני התוכניתנים .הקיימים, במועד סיום הביקורת באפריל 2022 צוות הפיתוח כללשלושה מתכנתים במקום .ארבעה. .מומלץ כי ועדת אמל"ח תתכנס לעיתים תכופות יותר לקראת מבצוע השלבים הבאים של .מערכת ג', כדי לוודא את העמידה בלוחות הזמנים ובתכולות הנדרשות וכדי לוודא שננקטו .צעדים לצמצום פערים משמעותיים שנמצאו בתהליך המבצוע. .בביקורת נמצא כי מידע שמור מחוץ למערכות המידע ובכלל זה מידע על צנעת חייו .האישיים של האדם וכן מידע רפואי. להלן דוגמאות: מומלץ כי אכ"א יפעל בשיתוף אגף תכנון לעדכון הנהלים הרלוונטיים לניהול פרויקטי .מערכות מידע ( 10/01 ו-10/6 ,) באופן שיכללו התייחסות מפורטת לנושאי החובה הנדרשים .במתודולוגיות מקובלות לניהול פרויקטי מערכות מידע ולהתאמת המתודולוגיה לניהול .פרויקטים בשיטה "הזמישה". עוד מומלץ כי יגובשו כלי עזר ליישום המתודולוגיה ותבחן .הקמת גוף תומך לניהול פרויקטים (כמו (PMO שייתן מענה לצורך זה. .נמצא כי בעת אירוע חירום, תקלה הנוגעת להפעלת השר "ח או כל מניעה אחרת להפעלתו .עלולה לעצור את תהליך ההרכשה של אמצעי הזיהוי. בשל תהליך הרכש הממושך של .המכונות המשמשות להרכשה ובשל היעדר ניהול מלאי, ההשבתה עד להפעלה מחודשת .של התהליך עלולה לארוך כמה חודשים. .עוד נמצא כי גם תקלה משביתה בציוד בעת שגרה תגרום לפגיעה ניכרת בביצוע .ההרכשות ולהיעדר אפשרות להפעיל את העמדה התקולה במשך חודשים רבים27 . כמו .כן, לצה"ל אין הסכמים עם גופים אחרים המחזיקים בציוד דומה שיכולים לסייע בעת אירוע .חירום. .החתמת מתגייסים על "טופס סירוב" כאשר הם לא מסכימים ל מסור דגימת דם .שמלכתחילה אין מוטלת עליהם חובה למסור , עלולה להתפרש אצל המתגייסים באופן .שבו כביכול מימוש זכותם לאי הסכמה היא "סרבנות", על כל הקשרי מונח זה בשיח .הצבאי. .מומלץ כי צה"ל ינסח מחדש את הטופס המתעד חיילים שבחרו שלא למסור דגימות דם, .באופן שאי-ההסכמה לא תשתמע כדבר פסול א ו שלילי, לדוגמה: "טופס ויתור על מסירת .דגימת דם" או "טופס אי-הסכמה למסירת דגימת דם". .נמצא כי לא הוסדר השימוש במאנ"ח "מרכז הצבי " של הרבנות הצבאית בהתרחש אר"ן .מעורב של אזרחים וחיילים. כמו כן, אף שצה"ל מחזיק במאגר ובו מאות אלפי רשומות של .אזרחים וחיילים הכולל אמצעי זיהוי ייחודיים כדוגמת טביעות עשר אצבעות וכן כפות ידיים, .לא הושלמה הבחינה של אפשרות השימוש במאגרי אמצעי הזיהוי המוחזקים בצה"ל לצורך .זיהוי חללים בהתרחש אר "ן. .מומלץ כי ועדת אמל"ח תתכנס באופן עיתי כדי לעקוב אחר התקדמות פיתוח מערכות .אמצעי הזיהוי. כמו כן, על אכ"א להגדיר לרבנות את מחויבותה בתור המשתמש המוביל .של מערכת ב' ובכלל זה את הובלת ועדות ההיגוי הניהוליות. .נמצא כי המתודולוגיה לניהול פרויקטים בצה"ל (הק"א 10/1 ) שפרסם אגף תכנוןאינה .ייעודית לניהול פרויקטי מערכות מידע ועקב כך איננה כוללת התייחסות מפורטת לנושאי .חובה שנדרשים במתודולוגיות מקובלות לניהול פרויקטי מערכות מידע. כמו כן, .המתודולוגיה אינה כוללת כלי עזר שיסייעו לגופים ביישומה: תקנים, קווים מנחים, נוהלי .עבודה ותבניות אחידים בתחום ניהול הפרויקטים. עקב כך, כל גוף מנהל את הפרויקט .שלו בהתאם לנוהלי עבודה, תבניות וכלי עבודה שגיבש. עוד נמצא כי המתודולוגיה לא .כוללת התייחסות לניהול פרויקטים לפי השיטה הזמישה אף שצה"ל מפתח מערכות לפי .מתודולוגיה זו, למשל: מערכת ב' החדשה. .נמצא כי אין בידי אכ"א ת וכנית לבקרה שוטפת על העמידה של מאגרי אמצעי הזיהוי .בדרישות תקנות אבטחת מידע, וכן לא בוצעו ביקורות בנושאים אלו. עוד נמצא כי פקודות .המטכ"ל בנושא הגנת הפרטיות 15 לא עודכנו ממועד כתיבתן בשנת 1996 (פרק זמן של26 . ,)שניםלכן אינן מתייחסות לתקנות אבטחת מידע שפורסמו בשנת 2017 . נוכח רגישות המאגרים של אמצעי הזיהוי, על אכ"א להכין תוכנית לבקרה שוטפת על .מידת העמידה של המאגרים בתקנות אבטחת מידע ולוודא את ביצועה אחת לשנתיים או .במסגרת סקר סיכונים. עוד מומלץ כי אכ"א בשיתוף אגף התקשוב יפעלו להשלמת עדכון .פקודות המטכ"ל בנושא הגנת הפרטיות. .מומלץ כי צה"ל יכין מסמך הגדרות למאגרי אמצעי הזיהוי כנדרש בתקנות, ויפעל מול .הרשות להגנת הפרטיות בנושא רישום המאגרים. נמצא כי אף שצה"ל מחזיק במאגרי מידע רבים שבהם שמור מידע רגיש ומידע אישי על .אזרחים רבים, עד מועד סיום הביקורת באפריל 2022 לא ביצעה הרשות להגנת הפרטיות .ביקורות ופעולות פיקוח רוחביות על מאגרי המידע בצה"ל בכלל, ועל מאגרי אמצעי הזיהוי .בפרט, כדי לוודא שהמאגרים עומדים בתקנות אבטחת המידע. יצוין כי במאי 2021 קיימה .הרשות להגנת הפרטיות פגישת עבודה עם אכ "א לקידום נושא הגנת הפרטיות בצה"ל .אולם נושא יכולת ביצוע הפיקוח והאכיפה טרם הוסדר. .מומלץ כי בד בבד עם הליך תיקון החקיקה המתקיים תפעל הרשות להגנת הפרטיות .להסדיר את יכולת הפיקוח והאכיפה על מאגרי המידע שברשות צה"ל, ובכללם מאגרי .אמצעי הזיהוי. עוד מומלץ כי אכ"א בשיתוף הרשות להגנת הפרטיות יוציאו לפועל את .תוכנית העבודה שגובשה כתוצאה מהפגישה במאי 2021 ובכלל זהיקדמו את ההדרכות .בצה"ל בנושא עמידה בתקנות אבטחת מידע ויגבשו תכנית להכשרת בעלי תפקיד שיוכלו .לשמש מפקחים פנימיים בתוך צה"ל. .נמצא כי צה"ל (שלפי התקנות הוא בעל מאגר המידע) לא מינה גורם לתפקיד מנהל .המאגר הביומטרי כנדרש בתקנות אבטחת מידע ולא הגדיר את תחומי אחריותו וסמכותו .בהתאם לתקנות. מומלץ כי צה"ל ימנה מנהל מאגר שהוא קצין בכיר כנדרש בתקנות. .נמצא כי אף שמאגרי אמצעי הזיהוי שברשות צה"ל מקיימים את התנאים שנקבעו בחוק .ולכן חייבים ברישום, צה"ל לא רשם אותם. עוד נמצא כי צה"ל לא גיבש מסמך הגדרות .למאגרי אמצעי הזיהוי כנדרש בתקנות אבטחת מידע, הכולל מידע חיוני הקשור למאגרים .ולאופן השימוש בהם כמו פירוט הסיכונים העיקריים של פגיעה באבטחת המידע ואופן .ההתמודדות מולם. .נמצא כי במאגרי המידע של עמותה א' נשמר מידע אישי המזוהה עם חיילים, וכי במרשתת .יש אינדקציה שעמותה א' מחזיקה במידע רגיש זה. .מומלץ כי צה"ל יבחן להעביר לעמותה א', המחזיקה במאגרי מידע שבהם פרטי חיילים, .מזהה אחר במקום המספר האישי. .נמצא כי אף שבמערכת א' ובמערכת ב' שמור מידע ביומטרי רגיש והן מחויבות בביצוע .מבדקי חדירה מדי 18 חודשים, לפי תקנה5 (ד) לתקנות אבטחת מידע, לא בוצעובהן .מבדקי חדירה ממועד הקמתן בשנים 2005 - 2006 ועד מועד סיום הביקורת באפריל 2022 . (פרקזמן של כ-16 שנה). עקב כך לא ניתן להעריך את מידת עמידות המערכות בפני .איומים וחולשות ידועים ולהכין תוכניות להתמודדות עימם. כמו כן, נמצא כי גם במערכת .ב' החדשה הנמצאת בשלב בדיקות לפני מבצוע לא בוצעו מבדקי חדירה. .על אכ"א לוודא ביצוע מבדקי חדירה למערכות אמצעי הזיהוי הנדרשים ברמת אבטחה .גבוהה, מידי 18 .חודשים לפחות כנדרש בתקנות אבטחת מידע .נמצא כי צה"ל לא בחן אחת לשנה כנדרש בתקנות אם שמור מידע עודף במאגרי אמצעי .הזיהוי, וכן נמצא כי במאגרי המידע של מערכות אמצעי הזיהוי ( מערכת א' ומערכת ב') .שמור מידע עודף. .מומלץ כי צה"ל יבחן אחת לשנה כנדרש בתקנות אם שמור מידע עודף במאגרי אמצעי .הזיהוי. עוד מוצע כי במסגרת הבחינה, ככל שימצא מידע שנדרש אולם אין לו הסמכה .בדין, צה"ל ידאג להסדרת ההסמכה של מידע זה. .נמצא כי צה"ל אינו מוחק ממאגרי אמצעי הזיהוי את רשומות המידע, ובפרט את המידע .הביומטרי על חיילים אשר הלכו לעולמם (נפטרים) ואשר לא בוצע לגביהם תהליך זיהוי. .מכיוון שכבר אין צורך בזיהוים, המידע עליהם אשר נשמר במאגרים הוא מידע עודף ויש .למוחקו. יודגש כי מידע ביומטרי על נפטרים עלול לשמש ביתר קלות למטרת התחזות .וגנבת זהות, שכן אין מי שיתלונן על השימוש שנעשה במידע זה. .מומלץ כי צה"ל ימחק ממאגרי אמצעי הזיהוי אחת לתקופה את המידע הביומטרי על חיילים .שהלכו לעולמם ואשר לא בוצע לגביהם תהליך זיהוי. .אם בסיום עמ"ט "הצבי לישראל" יוחלט לשמור את המידע הביומטרי במסגרת ההיערכות .לאסון לאומי עתידי, מומלץ להגביל את הגישה של משתמשים לרשומות אלו בזמן שגרה. .אם בסיום העמ"ט יוחלט שלא להשתמש במידע הביומטרי באסון לאומי, מומלץ כי צה"ל .ימחק ממאגרי אמצעי הזיהוי אחת לתקופה את המידע הביומטרי על חיילים שקיבלו פטור .משירות צבאי.
.צה"ל מנהל מערכות מידע של אמצעי זיהוי שמטרתן לזהות חללים. מדובר במערכות .שבאמצעותן מנוהלים מאגרי מידע ביומטריים הכוללים מידע רפואי, אישי ורגיש, ולכן .נדרש כי רמת האבטחה של המאגרים תהיה גבוהה לפי תקנות אבטחת מידע. .ממצאיו של דוח זה משקפים פערים משמעותיים באבטחת המידע המצוי במערכות רגישות .אלו, וכן הם מעידים על אי-קיום חלק מתקנות אבטחת מידע ועל אי -יישום ד רישות שנכללו .במסמכי מדיניות הגנת סייבר. מצב זה יוצר סיכון לפגיעה באמינות (שלמות), בזמינות .ובסודיות של המידע שבמאגרים. .הדוח כולל ממצאים נוספים הנוגעים להליכי תפעול וניהול של מערכות המידע של אמצעי .הזיהוי. בין היתר נמצא כי מערכות המידע אינן מנוהלות ביעילות ולפי מתודולוגיה סדורה .לניהול פרויקטי מערכות מידע, ועקב כך יש חשש שמערכות אמצעי הזיהוי לא יוכלו למלא .את ייעודן. כמו כן נמצא כי מנהל הפרויקט לא הכין תוכניות עבודה למערכות אמצעי הזיהוי .ולא וידא שהקמתן וניהולן של המערכות עומדים ביעדים המקובלים של תכולה, לוחות .זמנים, עלויות ושביעות רצון הלקוח. .על ראש אכ"א לפעול לתיקון הליקויים ולבחון את ההמלצות שבדוח זה.