חברת החשמל לישראל בע_מ . פרויקט להקמת מערכת מחשוב כוללת (.) - חברת החשמל לישראל בע_מ משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שהצוות מונה כשנתיים לאחר עליית המערכת לאוויר, וזמן רב עבר מאז שלב הפעלת המערכת ב- 2008 ועד ביצוע הפקת הלקחים לגביו, יש חשש שלא דווחו בעיות שהיו קיימות בעת העלאת המערכת לאוויר ונפתרו זמן מה לאחר מכן, כך שהלקחים משלב הפעלת המערכת לא שיקפו את מכלול הבעיות שהיו בה. משרד מבקר המדינה מעיר כי לאור מרכזיותו של תחום הדלקים בחברה והיקפו הכספי הגבוה, ונוכח הנחיית מנכ"ל חח"י מפברואר 2010 שלפיה מערכת ה- ERP היא הפלטפורמה המרכזית לתפעול המחשוב וחריגה מכך מחייבת הצדקה מפורטת ותיעשה רק בנסיבות חריגות, ומאחר שמפת הדרכים שהציג אמ"ת באותו המועד כללה את יישום תחום הדלקים ב - ERP עד אוקטובר 2012 - היה ראוי שאמ"ת יביא לבחינה ולאישור של המנכ"ל ושל ועדת ההיגוי העליונה את החלטת ועדת היגוי דישון שלא לכלול את תחום הדלקים במערכת ה- ERP . הביקורת העלתה כי אמ"ת דיווח לוועדת הביקורת של הדירקטוריון יותר משנה לאחר שהמנכ"ל דאז קיבל את ההחלטה שלא ליישם מרכזי רווח במערכת ה- ERP , בעת שיישום המודול הכספי של המערכת כבר היה בשלב מתקדם. במועד הדיווח לא ניתן היה לשנות את ההחלטה בנוגע לתפיסת היישום של המערכת ללא עלויות נוספות וללא דחייה בלוחות הזמנים של הפרויקט. משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל חח"י דאז כי לא דיווח לדירקטוריון על החלטתו ליישם את המערכת ללא מרכזי רווח מבוקרים במועד קבלת ההחלטה, מאי 2003 ., וממילא לא ביקש את אישורו משרד מבקר המדינה מעיר כי אף שכבר ב- 2009 הומלץ בסקר הסיכונים "לפעול ליצירת שלמות של המערכת" בכל הנוגע לתהליך התשלום לספקים, רק בפברואר 2013 ,, לאחר כארבע שניםהוחל בפעולות ממשיות ליישום הדבר במערכת ה - ERP באופן העומד בדרישות הבקרה על פי כללי ה- SOX. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי נוכח ההיקף הכספי הגדול של תשלומי חח"י לספקיה, עליה לפעול באופן שיבטיח את יישום הנושא על פי לוח הזמנים שנקבע ואת הבאתו לידי גמר. משרד מבקר המד ינה מעיר כי נוכח מורכבות תהליך בדיקת התאמתו של מודול הדלקים לצורכי חח"י ונוכח עלות המודול, היה ראוי לדחות את ההחלטה בעניין רכישתו עד תום הליך הבדיקה המלא, לרבות האפיון המפורט. הערה זו מקבלת משנה תוקף לאור העובדה שמסיכומי ישיבות ועדת היגוי דישון מפברואר וממאי 2011 עולה כי במועד רכישת המודול, אפריל 2011 , לא הייתה ודאות לגבי התאמתו לצורכי חח"י. הביקורת העלתה כי אמ"ת לא הביא לאישורה ולבחינתה של ועדת ההיגוי העליונה את ההחלטה שלא ליישם את תחום הגזברות במערכת ה - ERP , לרבות ההמלצה לפתח מנשק בין מערכת הגזברות לבין מערכת ה- ERP להעברת הפעילות הגזברית ולביצוע תשלומים; זאת אף שתפקידי הוועדה כוללים בקרה שוטפת על ביצוע הפרויקט ואישור חריגות מהתכנון. יודגש כי ההחלטה שלא ליישם את תחום הגזברות במערכת ה- ERP היא החלטה יסודית ומשמעותית שעל ועדת ההיגוי לדון בה ולבחון אותה. זאת ועוד, רק ב- 2011 , לאחר כחמש שנים, הוחל באפיון המנשק (ראו להלן). מעיון בדוחות הכספיים השנתיים של חח"י לשנים 2003 -2011 עולה כי בכל אחד מהם מצוין שהחברה אינה מגישה דוחות כספיים מבוקרים לפי מרכזי רווח. משרד מבקר המדינה מעיר כי אף שהגשת דוחות כספיים מבוקרים לפי מרכזי רווח הייתה אחת מהמטרות המרכזיות של הפרויקט, ואף שהדבר נדרש בתקנות משק החשמל וברישיונות החברה, הדבר לא מומש במערכת ה - ERP , בין היתר משום התנגדות ועד העובדים. הביקורת העלתה כי למרות הודעת מינהל החשמל לחח"י ממרץ 2004 כי יש לכלול את יישום מרכזי הרווח המבוקרים במערכת ה - ERP , המשיכה החברה בפיתוח המערכת על פי תפיסת היישום של חברה אחת - ללא מרכזי רווח. הבדיקה העלתה כי בניגוד לנוהל הפקת הלקחים, ואף שהמודולים העיקריים של מערכת ה- ERP יושמו כבר ב- 2008 ומקצתם בתחילת 2010 , התקיים בחח"יסקר שביעות רצון מהמערכת רק באוגוסט 2012 - כארבע שנים לאחר העלאת החלק הראשון שלה לאוויר וכשנתיים וחצי לאחר העלאת החלק השני לאוויר. זאת ועוד, אחת מהמלצות מסמך הפקת הלקחים ממרץ 2011 הייתה שיש לבצע סקר שביעות רצון לקוחות, אך בסופו של דבר הוא בוצע רק שנה וחצי לאחר פרסום המסמך. משרד מבקר המדינה מעיר כי תהליך התשלום לספקים באמצעות העברות בנקאיות והמחאות, שהסתכמו בשנת 2012 בכ-29 מיליארדי ש"ח, כרוך בהעברה ידנית של נתוני תשלומים ורישומם בשתי מערכות - מערכת ה- ERP ומערכת הגזברות. הדבר אינו עולה בקנה אחד עם עיקרון האינטגרטיביות של הקמת מערכת ה- ERP , שלפיו כל מקטעי המערכת משולבים בצורה הדוקה והזנת נתון במקטע אחד משפיעה על כל המערכת. כמו כן, הדבר יוצר כפילות בעבודה ומגדיל את הסיכון לטעויות. הביקורת העלתה כי אף שהוצאות הדלקים היו ההוצאה התפעולית הגדולה ביותר של חח"י בשנים 2011 ו- 2012 (12.9 ו-19.5 מיליארד ש"ח בהתאמה) ואף שכבר בשנת 2009 הומלץ בסקר הסיכונים להעביר את מערכת הדלקים לתשתית ה- ERP או לגבש פתרון מחשובי אחר- עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2013 , לא יושם במלואו פתרון מחשובי כולל לתחום הדלקים, לרבות לניהול תהליך רכש הדלקים; זאת אף על פי שתהליך מובנה לרכש ציוד ושירותים, למעט דלקים, הוטמע במערכת ה- ERP , כחמש שנים לפני מועד סיום הביקורת. יצוין כי תחום הדלקים נועד להיות מיושם עוד ב- 2006 .בשלב ג' של הפרויקט הביקורת העלתה כי אף שביטול שלב ג' הוא שינוי משמעותי ויסודי בתכנית הפרויקט, אמ"ת לא הביא את הנושא לבחינתה ולאישורה של ועדת ההיגוי העליונה, כנדרש בנהליו. משום כך גם לא הוצגו לוועדה הטעמים לביטול שלב ג' והשלכות הביטול. הביקורת העלתה כי אף שנוהל אמ"ת קובע כי אם נדרש שינוי בתכנית הפרויקט, יש לנתח את השלכותיו ואת הפערים בין תכנית הפרויקט לחלופות המוצעות, במועד ביטול שלב ג' אמ"ת לא הציג לוועדת ההיגוי העליונה תכנית יישום חדשה להמשך הפרויקט ומשום כך גם לא הציג את ההבדלים בינה לבין התכנית שבוטלה. תכנית יישום חדשה להמשך הפרויקט - מפת הדרכים, אושרה רק בפברואר 2010 , .'למעלה משנה לאחר ביטול שלב ג משרד מבקר המדינה מעיר כי הניצול המלא של תקציב הפרויקט למול הביצוע החלקי של תכולותיו משמעו חריגה מהתקציב. לפיכך היה על אמ"ת להציג לוועדת ההיגוי העליונה את השינויים בתקציב היישום של השלבים בפרויקט ושל המודולים השונים ולבקש את אישורה, כנדרש בנוהלי אמ"ת. משרד מבקר המדינה מעיר כי ועדת ההיגוי העליונה של הפרויקט לא התכנסה במשך שנתיים - מפברואר 2010 ועד פברואר 2012 , וכן לא התכנסה במשך שנה וחצי - מפברואר 2012 ועד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2013 . יוצא אפוא שהוועדה לא אישרה את תכנית העבודה השנתית של הפרויקט ואת תקציבו לשנים 2011 ו- 2013 ולא קיימה בקרה על יישום תכנית העבודה השנתית ועל מימוש התקציב של שנת 2012 . זאת בניגוד לנוהל אמ"ת הקובע כי עליה להתכנס בתדירות שתאפשר לה בקרה וניווט יעילים, ואף שתפקידה כולל גם את אישור תכנית העבודה ובקרה שוטפת על ביצוע הפרויקט ועל תקציבו. משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת ההיגוי העליונה כי נוכח מורכבות הפרויק ט והיקפו הכספי הגדול, מן הראוי שתתכנס בתדירות שתאפשר לה לקיים בקרה נאותה עליו, כפי שנקבע בנוהלי אמ"ת. הביקורת העלתה כי למרות הנוהל האמור והחלטות המנכ"ל וועדת הביקורת של הדירקטוריון כי יש להכין תקציב השקעה כוללת לפרויקט ההמשך ל- ERP , אמ"ת לא הכין תקציב השקעה כוללת לפרויקט לשנת 2013 . משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח היקפו הכספי הגדול של הפרויקט, ומאחר שהוא נמשך כעשר שנים ומתוכנן להימשך עוד כשבע שנים, עד 2020 , על אמ"ת להכין תקציב השקעה כוללת לפרויקט, כנדרש בנוהלי החברה. זאת על מנת שלמקבלי ההחלטות (ההנהלה והדירקטוריון) תהיה תמונה מדויקת וכוללת של נתוני התכנון והביצוע התקציביים של הפרויקט. הביקורת העלתה כי אף ש- 99% מתקציב הפרויקט נוצלו עד סוף 2009 , חלק גדול מתכולות המערכת טרם בוצע באותה ה עת. לדוגמה, מערכות הגזברות, הדלקים והתחבורה לא יושמו כלל, ויישומם של תחומים אחרים, כגון תחזוקה וניהול פרויקטים, לא הסתיים. הביקורת העלתה כי הוצאות ההדרכה וההטמעה של הפרויקט עד סוף שנת 2009 הסתכמו בכ-21.4 מיליון ש"ח. יוצא אפוא שהניצול התקציבי הכולל של הפרויקט בסוף 2009 עמד על 209 ,מיליוני ש"ח כלומר ניצול תקציבי של 110% , ולא 99% .כפי שהציג אמ"ת לוועדת ההיגוי העליונה .משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח העובדה שתכנון תקציב הפרויקט כלל גם תקציב להדרכה ולהטמעה, אמ"ת היה צריך להציג עלויות אלה כחלק בלתי-נפרד מהניצול התקציבי של הפרויקט. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי נוכח החריגה בעלויות הפרויקט, אמ"ת היה צריך לבקש את אישור ועדת ההיג וי העליונה להגדלת התקציב, כנדרש בנהליו. הביקורת העלתה כי בנובמבר 2005 ,, כאשר הסתמן עיכוב משמעותי בלוח הזמנים אמ"ת לא הביא לאישור ועדת ההיגוי העליונה עדכון של לוח הזמנים לשלב ג' כולו, אלא הציג תכנית עבודה שנתית בלבד. לפיכך לא הייתה בפני הוועדה תמונה מלאה של הדחייה בלוח הזמנים של שלב ג' והשלכותיה על יישום הפרויקט כולו. הביקורת העלתה כי אף על פי שהתקציב השנתי של הפרויקט כלל תקציב פיתוח, תחזוקה ותפעול, אמ"ת הציג לוועדת ההיגוי העליונה נתוני ביצוע מצטברים לשנים 2011 -2003 .שכללו את עלות הפיתוח בלבד משרד מבקר המדינה מעיר כי הצגת נתוני ביצוע תקציב הפיתוח בלבד, בלא עלויות תפעול ותחזוקה, היא הצגה חסרה של הנתונים. על אמ"ת לכלול בנתוני הביצוע את כלל עלויות הפרויקט ולהציגם באופן זה לוועדת ההיגוי, על מנת שזו תוכל לקבל החלטות על בסיס מידע מלא ואמין. משרד מבקר המדינה מעיר כי חח"י נמנעה מלהניח את תשתית המחשוב הנדרשת לקיום תקנות משק החשמל בדבר הגשת דוחות כספיים מבוקרים לפי מרכזי רווח. יודגש כי החלטת הממשלה ממרץ 2003 על הסדרת משק החשמל והתיקון לחוק משק החשמל מיוני 2003 , אין בהם כדי לבטל את חובתה של חח"י להגיש דוחות כאלו, כנדרש בתקנות משק החשמל. הביקורת העלתה כי אף שהחלטת המנכ"ל דאז על אי-יישום מרכזי רווח מבוקרים במערכת ה- ERP התקבלה כבר במאי 2003 , במצגת אמ"ת לוועדת הביקורת של הדירקטוריון ביוני 2003 לאהוזכר כי התקבלה החלטה כזו. .פרויקט הקמת מערכת ה- ERP הוא פרויקט אסטרטגי של חברת החשמל לישראל בע"מ, שבמסגרתו הוקמה המערכת לשם ניהול תהליכים עסקיים מרכזיים בחברה, לרבות בתחומי הכספים, הלוגיסטיקה, משאבי האנוש, התחזוקה וניהול הפרויקטים. עלותו של הפרויקט עד סוף 2012 הסתכמה בכ -442 מיליון ש"ח והוא טרם הסתיים. בביקורת נמצאו ליקויים בביצוע הפרויקט, ובכללם ליקויים באופן ניהול לוח הזמנים, התכולה והתקציב של הפרויקט. עוד נמצא כי מטרות מרכזיות של הפרויקט לא הושגו או הושגו באופן חלקי, ובכללן: הקניית היכולת להגיש דוחות כספיים מבוקרים לפי מרכזי רווח, כנדרש בתקנות משק החשמל ובר ישיונות החברה ועל פי דרישת רשות החברות הממשלתיות; יישום אינטגרטיבי של המערכת בתחומים מרכזיים כגון גזברות ודלקים; וצמצום מספר מערכות המידע בחברה. כמו כן נמצאו ליקויים בתהליך הפקת הלקחים מהפרויקט. על הנהלת חח"י לתקן את הליקויים שהועלו בדוח, ובכלל זה: לשפר את הבקרה של ועדת ההיגוי העליונה על הפרויקט על ידי כינוסה בתדירות גבוהה מזו שבה התכנסה בשנים האחרונות, תדירות שתאפשר בקרה שוטפת על תכנונה וביצועה של תכולת העבודה של הפרויקט במסגרת לוחות הזמנים והתקציב שקבעה הוועדה; לנהל תקציב השקעה כוללת לפרויקט, כנדרש בנוהלי החברה; לפעול ליישום מרכזי רווח במערכת ה - ERP על מנת לאפשר הגשת דוחות כספיים מבוקרים ליחידות העסקיות, כנדרש בתקנות משק החשמל וברישיונות החברה; להשלים את פיתוח המערכת לניהול תחום הדלקים, לרבות יישום תהליך רכש דלקים מובנה; לקיים בחינה מחודשת של מסקנות בדיקת ה ישימות של תחום הגזברות מ - 2006 לגבי נושאים אחרים בתחום זה, נוסף על נושא התשלומים, ולפעול באופן שיבטיח את יישום נושא התשלומים במערכת ה- ERP .לפי לוח הזמנים שנקבע מממצאי הסקר עולה כי יותר משליש מהעובדים שנדגמו המורשים להשתמש במערכת ה- ERP .אינם משתמשים בה או שמשתמשים בה במידה מועטה משרד מבקר המדינה מעיר כי על אמ"ת לתחקר את הסיבות לחוסר השימוש במערכת - האם הוא נובע מחוסר שביעות רצון או חוסר ידע, או שניתנו הרשאות שימוש במערכת לעובדים שלא נדרשים לעבוד בה. על אמ"ת גם לבחון אילו מודולים אינם עונים לצורכי העבודה ולטפל בשיפורם, ולנקוט צעדים להגברת השימוש במערכת, כדי להבטיח שיושגו מטרות פיתוחה. עוד מעיר משרד מבקר המדינה על כך שבתקופה שבין 2006 (אז התקבלה ההחלטה שלא ליישם את מערכת הגזברות ב - ERP ) לבין 2011 לאהחלה חח"י באפיון המנשק בין מערכת הגזברות לבין מערכת ה- ERP לביצוע תשלומים. אילו עשתה כן, אפשר כי הדבר היה מזרז במידה ניכרת את קבלת ההחלטה בדבר יישום כל פעילות התשלומים ב- ERP .ואת מימושה הביקורת העלתה כי אף שנוהל אמ"ת ונוהל מפת"ח קובעים כי יש לבצע בדיקת ישימות בשלב מוקדם של הפרויקט, ואף שאמ"ת ביצע בדיקות ישימות לתחומים אחרים שנכללו בשלב ג' של הפרויקט כבר ב - 2006 , בדיקת הישימות לתחום הדלקים החלה רק במאי 2010 , כארבע שנים וחצי לאחר המועד המתוכנן להתחלתו של שלב ג' בפרויקט - אוקטובר 2005. עוד העלתה הביקורת כי אמ"ת לא ביקש את אישורה של ועדת ההיגוי העליונה לדחיית בדיקת הישימות לניהול תחום הדלקים, ומשום כך גם לא הביא בפניה טעמים מהותיים המחייבים דחייה זו. משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח מרכזיותו של תחום הדלקים בחח"י, מן הראוי היה שאמ"ת יבצע בדיקת ישימות לנושא במועדה - כפי שנקבע בלוח הזמנים של הפרויקט וכנדרש בנהליו. העיכוב בביצוע בדיקת הישימות גרם לעיכוב בתהליך מחשוב תחום הדלקים כולו. עולה אפוא כי מודול הדלקים נרכש כחצי שנה לפני סיום הליך האפיון המפורט לבדיקת התאמתו לצורכי חח"י. משרד מבקר המדינה מעיר כי החלטת חח"י מ- 2013 לפעול באופן שונה מהמלצת בדיקת הישימות מ - 2006 וליישם את כל פעילות התשלומים ב - ERP , מעמידה בספק את המסקנה הכוללת שאליה הגיע בשעתו צוות הבדיקה, שלפיה אין ערך מוסף ביישום מערכת ה- ERP בגזברות על מערכת הגזברות הקיימת. לאור החלטה זו, מוצע לבחון נושאים אחרים בתחום הגזברות, נוסף על נושא התשלומים, אשר בעקבות בדיקת הישימות ב- 2006 הוחלט שלא ינוהלו במערכת ה- ERP . . מהלוח עולה כי עד אוקטובר 2008 הוחלפו41 מבין54 ( מערכות 76% ) שיועדו להחלפה בשלבים א' ו -ב' של הפרויקט ורק 43 מבין108 ( המערכות 40% ) שיועדו להחלפה במסגרת הפרויקטכולו. עוד עולה כי עד יוני 2013 הוחלפו רק מחצית מהמערכות (54 ) שיועדו להחלפה במסגרת הפרויקט על פי תכולת העבודה המקורית שלו. יודגש כי עם המערכות שלא הוחלפו נמנות מערכות מרכזיות כגון המערכות לניהול תחום הדלקים ומערכת הגזברות (ראו להלן).
משרד מבקר המדינה מעיר כ י אף שמטרה מרכזית של הפרויקט הייתה צמצום מספר המערכות, ואף שתכולת העבודה המקורית שלו כללה את החלפתן של 108 מהן, אמ"ת לא הביא לבחינתה ולאישורה של ועדת ההיגוי העליונה את השינוי במספר המערכות שיועדו להחלפה במסגרת הפרויקט, כנדרש בנהליו. משום כך גם לא נבחנו השלכות השינוי, לרבות העמידה ביעדי הפרויקט.