משרד הבריאות . חשש לניצול לרעה של מערכת הבריאות על ידי אנשים המתחזים לעולים לצורך קבלת טיפול רפואי יקר חוק השבות הוא אחד החשובים בחוקי מדינת ישראל. הוא מעגן את הרעיון שעומד בבסיס קיומה של המדינה, ומממש את זכותם של זכאי עלייה לעלות לארץ ולקבל בה את מלוא הזכויות, אולם יש לפעול בזהירות וברגישות הראויה כדי שהחוק לא ישמש פרצה לניצול של הזכויות לרעה, ובייחוד למתן טיפולים רפואיים יקרים על חשבון המדינה למי שלא זכאי להם. בכלל זה על משרד הפנים, על "נתיב", על המשרד לקליטת העלייה ועל משרד הבריאות לשתף פעולה ולפתח כלי בקרה אשר יסייעו לאתר מקרים של ניצול מערכת הבריאות לרעה, להפיק ממקרים אלה לקחים ולמנוע הישנותם. לדעת משרד מבקר המדינה, עד שיסתיים פרויקט "טיוב מערכת מבוטח" ראוי שהביטוח הלאומי יעדכן באופן ידני ומיידי את קופות החולים על העולים שאינם זכאים לקבל טיפול רפואי. מהבדיקה עלה כי 60 עולים חדשים שאשרתם בוטלה הוסיפו בכל זאת לקבל טיפול רפואי על חשבון הכללית. לבקשת משרד מבקר המדינה בדקה הכללית במהלך ספטמבר 2006 את רשימת60 מבוטלי האשרה23 , שהיו מנועים מלקבל טיפול. בדיקתה העלתה כי רק על שישה מהם קיבלה הכללית הודעה מהמוסד לביטוח לאומי; אולם ההודעה התקבלה שנה וחצי עד שש שנים לאחר מועד ביטול המעמד. באשר ל -54 העולים האחרים לא התקבלה הודעה עד מועד סיום הביקורת. מבדיקה ראשונית של "נתיב" עולה חשש שעולה ג' לא היה זכאי לקבל מעמד של עולה או כל מעמד אחר המאפשר עלייה, ובוודאי שלא לקבל טיפול רפואי על חשבון מדינת ישראל. יש לנקוט בכל האמצעים הקיימים כדי למנוע עלייה ארצה של אנשים שאינם זכאי עלייה. כאמור, זכותו של כל עולה לקבל טיפול רפואי מיד עם הגיעו לארץ אפילו אם הטיפול יקר מאוד. אולם עקב חשש לניצול לרעה של מערכת הבריאות מצד גורמים שאינם זכאי עלייה, יש מקום להרחיב ולהעמיק את כלי הבקרה. משרד מבקר המדינה בחן אם יש כלים לבקרה, ולו ראשוניים, המאפשרים לאתר מקרים של זיופים וניצול לרעה של מערכת הבריאות. הבדיקה העלתה כי ישנם כלים שבאמצעותם ניתן לאתר מקרים חריגים, אולם לא נעשה בהם שימוש, ואלה הם: יוצא אפוא שלגורמים המטפלים בבקשות לאשרת עולה אין הנחיות ברורות לטיפול במקרים של מבקש אשרת עולה החולה במחלה העלולה לסכן את בריאות הציבור. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות, המשרד לקליטת העלייה ו"נתיב" לגבש קריטריונים ורשימת מחלות שבאמצעותם יהיה אפשר להעריך את מצבו הרפואי של כל אדם המבקש לעלות ארצה ולקבוע אם יש מקום לאשר בקשה זו או שמא יש לדחותה. הבדיקה התמקדה בעולים שקיבלו שירותים רפואיים בתוך 60 ,יום ממועד בואם ושעלות הטיפול בהם נאמדה ביותר מ- 25,000 ש"ח לעולה, ומצאה 1,074 עולים כאלה. 90 מתוכם (כ- 8.4% ) עזבו את הארץ בתום הטיפולים, לפני מועד הבדיקה (יולי 2006 ). למקר ים אלה ניתנה תשומת לב מיוחדת, שכן הם מעוררים חשש לניצול של מערכת הבריאות לרעה. לדעת משרד מבקר המדינה, אדם, שמיד עם עלייתו לארץ פנה לקבל טיפול רפואי יקר בגין מצב רפואי שהיה ידוע לו עוד טרם בואו לארץ, ובתוך זמן קצר מתום הטיפול עזב את הארץ, יש מקום לבחון היטב שמא מלכתחילה לא היה זכאי עלייה על פי הכללים שבחוק השבות. וזאת מבלי לפגוע בזכאות כלל ציבור העולים לקבל שרותי בריאות מלאים ככל תושבי ישראל ואזרחיה, וכן מכך שהעולים עזבו את ישראל מכיוון שלא נקלטו בה כהלכה. חשוב לא פחות - על המערכות השלטוניות העוסקות בתחום - ובהן "נתיב" ומינהל האוכלוסין לבדוק מקרים אלה, להפיק מהם לקחים ולסגור את הפרצות שנוצלו לשם כך. להלן שתי דוגמאות של עולים שקיבלו טיפול יקר וסמוך לסיומו עזבו את הארץ: (א) עולה א' ילידת 1937 עלתה לישראל ב- 29.12.03 . עשרה ימים לאחר בואה היא פנתה באמצעות קופת החולים בה הייתה מבוטחת לקבלת טיפולים בבית חולים ציבורי, ועברה ניתוח בעמוד השדרה, כולל הכנסת משתלים. עלויות הטיפול הרפואי בה הסתכמו ב- 32,665 ש"ח, וכאמור מחיר זה אינו המחיר הכלכלי שנושא בו המשק. ב- 12.2.04 ., לאחר כחודש, עזבה א' את הארץ מהמקרים שלעיל עולה חשששל נסיון לנצל לרעה את מערכת הבריאות בישראל ולזכות בטיפול רפואי יקר. כלומר מתעורר חשש שמא אין מדובר בעלייה כחוק, אלא במעשה רמייה, כגון זיוף מסמכים, זיוף זהות או נישואים פיקטיביים, במגמה ליהנות בין היתר מטיפול רפואי יקר חינם. החוק אמנם מקנה זכויות, ובהן טיפול רפואי, לכל זכאי עלייה העולה לישראל, אף אם הטיפול הרפואי בו כרוך במשאבים יקרים. אולם משרד מבקר המדינה סבור כי רצוי שהגורמים המטפלים בעלייה, משרד הפנים, "נתיב" והמשרד לקליטת העלייה יגבשו פתרונות שימנעו, או יצמצמו, את האפשרות לניצול לרעה של מערכת הבריאות בי די מי שאינם זכאים לקבל טיפול רפואי. לדעת משרד מבקר המדינה על אותם גורמים להפיק לקחים ממקרים שקרו ובהם נמצא כי בעקבות פרטים כוזבים, זכו אנשים שאינם זכאים, לטיפול רפואי על חשבון המדינה ולפעול בהתאם לסגירת הפרצות שיימצאו.
בבדיקת 39 השאלונים כאמור לעיל עלה כי13 ( 33% ) מתוך39 העולים שאכן קיבלו טיפול רפואי יקר סמוך לאחר עלייתם, לא ציינו בשאלון הבקשה לקבלת אשרת עולה כי הם סובלים ממחלות או מבעיות רפואיות; אלא שמהות הטיפול הרפואי שקיבלו בארץ ומועד תחילתו מצביעים על כך שהמחלה או הבעיה הרפואית הייתה קיימת וידועה באופן ודאי עוד לפני ע לייתם. מדובר לדוגמה בטיפולים מסוג: ניתוחי לב, ניתוחי ראש, ניתוחי החלפת מפרקים, טיפולים כימותרפיים, טיפולים למחלות כבד וכו'. לדעת משרד מבקר המדינה, יש להבטיח שפרטי מצבו הרפואי של מבקש אשרת עולה ימולאו בשאלון הבקשה באופן מלא. יש מקום להדגיש בפני ממלא השאלון את ההשלכות של השמטת מידע רלוונטי אודות מצב בריאותו, ובה בעת לבחון כיצד לנהוג במקרים של השמטת מידע זה. במקרים הראויים יש מקום לעשות, בין היתר שימוש בסעיף העונשין שיש בתקנות21 .