משרד הכלכלה והתעשייה . בטיחות העובדים בענף הבנייה .מתרשים 4 עולה כי מספר ההרוגיםבתאונות עבודה בענף הבנייה לכל 100,000 מועסקים .בשנת 2018 בישראל היה גדול מהמספר במרבית מדינות אירופה שפורטו, וקטן רק .ממלטה, בולגריה וקרואטיה. .מהתרשים עולה כי שישה מהקנסות (32% ) בסכום כולל של 201,000 ש"ח לא שולמו .במלואם עד יולי 2021 (מסך של 234,000 ש"ח- סכום הקנסות עם הטלתם) 67 . מבדיקת .משרד מבקר המדינה עולה כי עברו בין כחמישה לכ-17 חודשיםמהמועד האחרון .לתשלומם ועד יולי 2021 . . הועלה כי ביולי 2021 , במועד ביצוע הביקורת, רשם הקבלנים לא העביר את ששת .הקנסות שלא שולמו במלואם לגביית המרכז לגביית קנסות, אף שעברו, כאמור, בין .כחמישה לכ-17 חודשים ממועד הטלתם. יוצא אפוא כי בהיעדר נקיטת אמצעי גבייה .יעילים, לקבלן שהתרשל בהגנה על שלומם של עובד יו או שלא נקט אמצעי בטיחות .המתחייבים בחוק במקום העבודה, אין תמריץ לשפר את בטיחות העובדים באתרי הבנייה. מהתרשים עולה כי נכון לסוף שנת 2020 שולמו עיצומים בסך כ-2.1 מיליון ש"חמכ-42.7 . מיליון ש"ח- שהם כ-5% בלבד, שיעור נמוך מסך העיצומים שהוטלו בשנים2018 - 2020 . מהתרשים עולה כי נכון ליולי2021 - 71% מהעיצומים שהוטלו בשנים2018 - 2020 ולא .שולמו (כ -26.5 מיליון ש"ח) היו בטיפול מינהל הבטיחות ולא הועברו למרכז לגביית .קנסות. . מומלץ כי זרוע העבודה, בשיתוף המרכז לגביית קנסות, תשפר את התהליך להעברת .כספי העיצומים שעבר המועד לתשלומם לגבייה באמצעות המרכז לגביית קנסות, לרבות .מיכון התהליך במלואו, במטרה למצות את האפקטיביות של הטלת העיצומים. .מומלץ כי רשם הקבלנים יקיים תהליך מעקב סדור בנושא גביית הקנסות שלא שולמו .במועד, וכי קנס שלא שולם יועבר למרכז לגביית קנסות מייד לאחר המועד האחרון .שייקבע לתשלום. בכך ישפר הרשם את האפקטיביות של אמצעי משמעת זה לטובת .שיפור הבטיחות בענף הבנייה. .בביקורת עלה כי המידע שרשם הקבלנים מבקש ומקבל מהמשטרה על רישומים פליליים .של קבלנים כולל פרטי זהות של הקבלנים הרשומים והמנהלים, אך הרשם אינו מבקש .מהמשטרה רישומים פליליים של חברות קבלניות לפי מספר החברה, ועקב כך אין בידיו .מידע בדבר רישומים פליליים של החברות הללו. בכך נפגעת האפקטיביות של הליך .נקיטת אמצעי המשמעת. .מהמתואר לעיל עולה כי אף שגורמי המקצוע העלו את הצור ך בפעילות יחידת חקירות .במינהל הבטיחות - היחידה אינה פועלת. עוד עולה כי בשנים 2018 - 2021 הועברו תוצריהן .של 26 חקירות שביצע מינהל הבטיחות ליחידת התביעות לצורך הגשת כתבי אישום - 13 . חקירות שבוצעו בשנת2018 , חקירה אחת שבוצעה בשנת2019 , שתי חקירות שבוצעו .בשנת 2020 ועשר חקירות שבוצעו בשנת 2021 . בשל אי -פעילותה של יחידת חקירות .כאמור נפגעה האכיפה כלפי מי שביצעו עבירות בטיחות. .בביקורת עלה כי נכ ון לאוקטובר 2021 , לא פועלת במינהל הבטיחות יחידה ייעודית .לחקירות פליליות (להלן - יחידת החקירות). להלן פירוט: .יש לציין את פעולות רשם הקבלנים ומינהל הבטיחות לקידום נקיטת אמצעי משמעת נגד .קבלנים המפירים את הוראות הבטיחות בעבודה. .מומלץ כי מינהל הבטיחות ורשם הקבלנים יבחנו מדי פעם בפעם אם יש מקום לעדכן את .הנסיבות שבגינן יעביר מינהל הבטיחות לרשם תיקי בטיחות לצורך שקילת האפשרות .לנקוט אמצעי משמעת. .מכלל האמור עולה כי נוכח אישור פיגומים העומדים בתקן הישראלי רק מפברואר 2021 . וההיצע האמור של פיגומים אלה, במועד סיום הביקורת (דצמבר 2021 ) טרם התקיימו .התנאים הנדרשים לתחילת אכיפת החובה על ידי מינהל הבטיחות להתקין פיגומים אלה, .אף שעברו יותר משנתיים ממועד החלת חובה זו. עוד עולה כי ב דצמבר 2021 אושרו שבעה .דגמי פיגומים ששיווקו ארב ע חברות שונות. .מומלץ כי נוכח החשיבות של מניעת נפילה מגובה והצלת חיי אדם, נוכח הדחיות עד כה .של מועד תחילת האכיפה של החובה להתקין פיגומים המותאמים לתקן הישראלי עקב .היצע הפיגומים כאמור, ומאחר שעברו יותר משנתיים מאז החלת תקנות הבטיחות בעבודה .- מינהל הבטיחות יתחיל באכיפת החובה כאמור לא יאוחר מן המועד שקבע. עוד מומלץ .כי מינהל הבטיחות ו מכון התקנים יפעלו לקידום בחינת דגמי פיגומים נוספים, לשם .הגדלת ההיצע של הדגמים המאושרים . . בבדיקה הנוכחית עלה שמינהל הבטיחות מרכז את נתוני התאונות הקטלניות שהתרחשו .והסיבות להן ומפרסם את הנתונים בדוח השנתי שלו. לגבי יתר התאונות וכן לגבי מקרים .של "כמעט נפגע", מינהל הבטיחות אינו מרכז נתונים לגביהם ואינו מנתח אותם לצורך .הפקת לקחים. .מהתרשים עולה כי מספר תיקי עבירות הבטיחות שחקר והעביר מינהל הבטיחות ירד מ- .13 בשנת 2018 לשלושה בשנים 2019 - 2020 ,וכי בשנת 2021 העבירמינהל הבטיחות 10 .תיקים ליחידת התביעה, זאת לעומת כ - 13,000 .צווי בטיחות שניתנו בתקופה זו מומלץ כי מינהל הבטיחות והאגף למערכות מידע בזרוע העבודה יקדמו את הקמת .המערכת הממוחשבת לניהול הליך העיצומים במלואו, לרבות העברה לגבייה במקרה .הצורך, כדי שיתאפשר לנהל אותו באופן סדור ומבוקר. .מומלץ כי משרד הבינוי והמשטרה יסדירו את אופן העברת המידע בדבר ההרשעות של .חברות קבלניות, בדומה להסדר הקיים בדבר קבלת מידע לפי מספרי זהות. זאת כדי .שרשם הקבלנים יוכל להפעיל את סמכותו לנקיטת אמצעי משמעת נגד חברות שהורשעו .בעבירות הנוגעות לבטיחות בעבודה. מהתרשים עולה כי ב-30 מתוך32 המקרים( 94% )מהמקריםננקטו נגד הקבלנים אמצעי .משמעת ואלה נגעו ל רישיון של הקבלן - שלילתו, התלייתו בפועל או התלייתו על תנאי. .כמו כן עולה כי ב-73% מהמקרים שבהם ננקטו אמצעי משמעת (22 מקרים) גם הוטל .קנס על הקבלן. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את המשטרה, מינהל הבטיחות והפרקליטות על שיתוף .הפעולה בהקמת פל"ס. עם זאת, עלה כי שמונה מ -21 תיקי החקירה(38% ) שנחקרו .בפל"ס משנת 2019 ועד לאוגוסט 2021 הבשילו לכדי הגשת כתבי אישום, וארבעה (19% ) . נסגרו על ידי גופי התביעה ללא הגשת כתב אישום, זאת לעומת 72 מקרי המוות שאירעו .בענף בשנים 2019 - 2020 . . מומלץ כי גופים אלה ימשיכו להעמיק את שיתוף הפעולה ביניהם כדי לשפר את האכיפה .של הוראות החוק הרלוונטיות לבטיחות בענף הבנייה, ויפעלו להשלמת החקירות והטיפול .בכלל התיקים ולקביעת יעדים כמותיים ואיכותיים לפל"ס. .מומלץ כי לאחר שזרוע העבודה תאייש את המשרות שעל הוספתן הוסכם בסיכום .התקציבי עם משרד האוצר, זרוע העבודה ומשרד האוצר יבחנו את הצורך להקצות את 17 . המשרות הנוספות למינהל הבטיחות בהתאם לאמור בסיכום התקציבי, תוך בחינת .הדרכים למיצוי האפקטיביות של עבודת המפקחים, בפרט בענף הבנייה. מהתרשים עולה כי מספר המפקחים שביקרו באתרי בנייה גדל בכ-54% מהמחצית .הראשונה של שנת 2019 עדלמחצית הראשונה של שנת 2021 - מ-55 מפקחים ל-85 . .מפקחים .מהתרשימים עולה כי עם השנים חל גידול ניכר במספר צווי הבטיחות וצווי הפסקת עבודה .שנתן מינהל הבטיחות , בפרט לאחר הגידול בהיקף כוח האדם ובכמות הביקורים כאמור . .עוד הועלה כי בשנת 2020 מספר צווי הבטיחות שניתנו היה גדול פי יותר משישה ממספר .צווי הבטיחות שניתנו בשנת 2017 (כ- 5,800 צווים בשנת 2020, לעומת כ-900 צווים בשנת .2017), וכי מספר צווי הפסקת עבודה גדל בכ-43% באותה התקופה (מ-65 ל-93 צווים). .יצוין כי במחצית הראשונה של שנת 2021 ניתנו כ- 1,380 צווי בטיחות ו- 38 צווי הפסקת .עבודה. העלייה במספר צווי הבטיחות וצווי הפסקת העבודה בשנים 2017 - 2020 מחדדת .את הצורך במעקב שמבצע מינהל הבטיחות אחר ביצוע הצווים וכן אחר קבלת ההודעות .על תיקון ליקויי הבטיחות שצוינו בדוחות הביקור. מהתרשים עולה כי משנת 2017 עד שנת2020 עלה מספר הביקורים השנתי בענף הבנייה .בכ-74% (מכ- 7,000 ל- 12,250), זאת לעומתענף התעשייה שבו כמעט לא היה שינוי .במספר הביקורים באותה תקופה. אשר ל ענף החקלאות , הייתה עלייה של כ -32% . במספר הביקוריםמכ-230 לכ-300 . יצוין כילפי נתוני מינהל הבטיחות שהתקבלו אחרי .תום הביקורת, מספר הביקורים בענף הבנייה בשנת 2021 היה דומה לזה שהיה בשנת .2020 - 12,300 . .מהתרשים עולה כי בשנים 2015 - 2020 גדל יחס הביקורים מ-0.52 ביקורים בשנת2015 .ל-0.82 ביקורים בשנת2020 (עלייה של כ-58% .) נמצא כי המעקב של מינהל הבטיחות בנוגע להודעות על תיקון ליקויי הבטיחות שעל .המעסיקים למסור לו בהתאם להוראתו אינו שיטתי - הוא לא קבע מנגנון למעקב אחר .קבלת ההודעות, ואין במערכת המחשוב שלו אפיון של הצגת התראה או תזכורת על .שטרם התקבלה הודעה כנדרש. .מומלץ שמינהל הבטיחות יעקוב בשיטתי ות, באמצעות אפיון במערכת המחשוב, אחר .קבלת ההודעות על תיקון ליקויי הבטיחות שהוא מורה למעסיקים למסור לו, ויוודא שהוא .מקבל את ההודעות כנדרש. .מהתרשים עולה כי מספר העיצומים שהטיל מינהל הבטיחות בשנת 2019 היה כרבע .ממספר העיצומים שהטיל בשנת 2018 .עוד עולה כי בשנת 2020 מספר העיצומים שהוטלו .היה דומה למספר העיצומים שהוטלו בשנת 2018 ,הגם שמספר צווי הבטיחות שניתנו .בשנת 2020 היהגדול פי יותר מחמישה ממספר הצווים שניתנו בשנת 2018 (כ- 5,800 .לעומת כ- 1,100 .) . משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הגידול בהיקף כוח האדם במינהל הבטיחות בשנים .2019 - 2021 - מ- 95 משרות מאוישות ל-148 משרות מאוישות, ובפרט את הגידול במספר .המפקחים לשם הגברת הפיקוח. עם זאת, עלה כי לא אוישו 28 מ-176 המשרות שנקבעו .בתקן, וכי לא התווספו שבע מ-60 המשרות שעליהן סוכם בסיכום התקציבי. נוסף על כך .עלה כי בדיון של זרוע העבודה ומשרד האוצר לגבי הקצאת 17 המשרות הנוספ ות .שהתקיים בהתאם לאמור בסיכום התקציבי, התנגד משרד האוצר להקצאת משרות אלה, .מאחר שטרם אוישו כל משרות המפקחים . מהתרשים עולה כי על 424 מ-735 ( הקבלנים האמורים58% ) הוטל בשנים2018 - 2020 . ,עיצום אחדועל 145 ( קבלנים20% .) הוטלו בין שלושה לעשרה עיצומים .מומלץ כי מינהל הבטיחות יבחן את הליכי עבודתו ב נוגע ל הטלת עיצומים , במטרה .לאפשר את התייעלותם ולמנוע "צווארי בקבוק" נוספים, שבעטיים שוב יחליט מינהל .הבטיחות לצמצם את פעילותו בתחום זה (ראו להלן בנושא מערכת ממוחשבת לניהול .העיצומים). מומלץ כי מינהל הבטיחות יבצע בקר ה ומעקב בנוגע ל קבלנים שהוטלו עליהם .מספר רב של עיצומים ויבחן את הצורך בנקיטת צעדי אכיפה משלימים לשם הגברת .הבטיחות. .יוצא אפוא כי מינהל הבטיחות מנהל את מערך העיצומים בין היתר על בסיס קובץ אקסל .אשר נתוניו מוזנים ידנית למערך הגבייה, ואין לו מערכת ממוחשבת לניהול מלוא תהליך .הטיפול בעיצומים, לרבות שליחתם וגבייתם. בכך יש כדי לפגום באפקטיביות של הטלת .העיצומים - עקב התארכות משך הטיפול בהטלת העיצום, הגברת הסיכוי לטעויות אנוש, .סרבול העבודה, מעקב לקוי אחר התהליך, קושי להעביר את העיצומים לגבייה ובקרה .לא איכותית על התהליך, לרבות חוסר יכולת לקבל תמונת מצב מלאה לגביו. .אתרי הבנייה הם סביבות עבודה עתירות סיכונים, הכולל ים עבודה בגובה רב, שימוש .בכלים כבדים ו הנפת מטענים בעלי משקל רב. ואכן, שיעור ההרוגים בתאונות עבודה .בענף הבנייה גדול מזה שבענפים אחרים, ובכל אחת מהשנים 2020 - 2021 נהרגו32 . עובדים בענף הבנייה. שיעור ההרוגים מכלל המועסקים בענף הבנייה בישראל אומנם ירד .בעשור האחרון, אולם בהשוואה בין- לאומית הוא היה גדול יחסית במשך שנים פי שניים .ויותר מזה שבמדינות האיחוד האירופי. .נוכח היקף הנפגעים בענף הבנייה, משנת 2018 נקטה המדינה כמה מהלכים להגברת .הבטיחות בענף וצמצום מספר התאונות, ובהם הגדלת היקף הפעילות של המפקחים של .מינהל הבטיחות בענף הבנייה; הטלת עיצומים כספיים על מעסיקים בענף הבנייה שעברו .עבירות בטיחות; הקמת יחידת חקירות ייעודית במשטרה לתחום הבטיחות בעבודה בענף .הבנייה; ונקיטת אמצעי משמעת נגד קבלנים בגין עבירות בטיחות על ידי רשם הקבלנים. .מביקורת זו עולה כי על אף המהלכים שננקטו, יש פערים במערך הפיקוח והאכיפה: לא .מתקיימת אכיפה אפקטיבית די יה בנוגע לעבירות הבטיחות הפליליות בענף הבנייה, .ופעולותיו של מינהל הבטיחות בנוגע לניתוח הנתונים ולהפקת ה לקחים בעקבות תאונות .עבודה טעונות שיפור והרחבה . למינהל הבטיחות לא הוקצו מלוא המשרות לתחום .הפיקוח על הבטיחות בענף הבנייה, בהתאם לסיכום התקציבי בנדון, ולא אוישו מלוא .המשרות שהוקצו לו בתקן. .על זרוע העבודה, ו מינהל הבטיחות, המשטרה, רשם הקבלנים ומשרד האוצר לפעול .לתיקון הליקויים ולבחון את ההמלצות שצוינו בדוח זה, כדי להגביר את הבטיחות בעבודה .בענף הבנייה בישראל. .הועלה כי במועד הבדיקה (יולי 2021) , מבין20 ,מקרים שהועברו לחשכ"להושעו ארבעה .קבלנים על פי נוהל ההשעיה; לגבי שלושה מהם, הוקפאה בהמשך ההשעיה בשל בחינה .מחדש של הנוהל. כאמור, באוגוסט 2021 מספרהקבלנים המוכרים היה כ-770 . .מומלץ כי החשכ"ל יפעל להשלמת בחינת נוהל ההשעיה, כדי ליישמו לגבי הקבלנים .המוכרים שעימם מתקשרת המדינה. .עוד מומלץ כי לאחר השלמת הבחינה כאמור, משרדי האוצר , הבינוי והפנים , זרוע העבודה, .רשות החברות הממשלתיות ונציגי השלטון המקומי יבחנו אפשרות לגיבוש הסדר דומה .לנוהל ההשעיה בכפוף לכל דין, שיהיה רלוונטי לכלל החברות הממשלתיות, הרשויות .המקומיות והתאגידים שלהן, לפי העניין, המתקשרים עם קבלנים. זאת כדי להגביר את .הבטיחות של סביבת העבודה באתרים שבהם מבוצעות עבודות עבור גופים ציבוריים. .הועלה שמספטמבר 2018 עד יוני 2021 העביר מינהל הבטיחות לרשם הקבלנים41 תיקי .בטיחות, ובעניינם של 32 תיקים קיבלהרשם החלטה 65 . להלן בתרשים17 התפלגות32 .:החלטות הרשם בדבר נקיטת אמצעי המשמעת נגד הקבלנים .מהתרשים עולה כי מספר כתבי האישום שהגישה יחידת התביעות ירד מ-36 בשנת 2018 .לשבעה כתבי אישום ב שנת 2021. .נוכח האמור מומלץ כי מינהל הבטיחות יפעל להשלמת הנדרש להפעלת יחידת החקירות .אשר תעסוק באופן שוטף באכיפה פלילית ותבצע חקירות פליליות בסטנדרט הנדרש, .לשם הגשת כתבי אישום נגד מפירי החוק במקרים המתאימים. מומלץ כי מינהל הבטיחות .יקבע ליחידה יעדים כמותיים, לשם הבטחת מימוש מטרותיה. .משרד מבקר המדינה מציין את גיבוש דו חות התובנות על ידי פל"ס, שעשויים לקדם .תהליכים למניעת הישנותן של תאונות עבודה בנסיבות דומות לנסיבות המצוינות בדוחות. .עם זאת, מהביקורת עלה כי תחקירי פל"ס אינם מועברים למינהל הבטיחות לצורך למידה .והטמעה וכן כי מינהל הבטיחות אינו מקיים הליך מובנה דומה למקרים שאינם נחקרים .בפל"ס. .מומלץ כי פל"ס יפיץ את דוחות התובנות למינהל הבטיחות, לגורמים אחרים שדוחות אלה .עשויים להיות רלוונטיים עבורם ולארגוני עובדים ומעסיקים בתחום הבנייה - לרבות חברות .זרות הפועלות בישראל, וכן ישקול הפצתם לכלל הציבור - כל זאת לצורך הפחתת .התאונות בענף הבנייה. .עוד מומלץ כי מינהל הבטיחות ירכז את התובנות מהדוחות של פל"ס, לאחר שאלה יועברו .אליו, ויגבש על פי תובנות אלה המלצות, בשיתוף פל"ס, לצורך הטמעתן. .מהתרשים עולה כי בכל אחת מהשנים 2017 - 2020 שיעור העובדים שנהרגו בתאונות .עבודה בענף הבנייה היה גדול משיעורם בענפי התעשייה, השירותים והמסחר והחקלאות.
.מהתרשים עולה כי שיעור ההרוגים בתאונות עבודה בענף הבנייה בישראל בכל אחת .מהשנים 2011 - 2018 היהגדול במידה רבה - פי שניים ויותר בחלק מהשנים - מהשיעור .הממוצע ב-28 מדינות האיחוד האירופי. עם זאת, שיעור הירידה במספר ההרוגים באותן .שנים בישראל היה גדול מהשיעור הממוצע ב-28 מדינות האיחוד האירופי- כ-35% לעומת .כ-29% בהתאמה. יצוין כי במועד הביקורת הנתונים העדכניים ביותר לגבי מדינות האיחוד .האירופי היו לשנת 2018 . כאמור לעיל, מספר ההרוגים בתאונות עבודה בענף הבנייה .בישראל בשנת 2019 היה הגדול ביותר באותו פרק זמן, ובשנים2020 ו- 2021 ירד והיה .דומה לזה שהיה בשנים 2017 - 2018 .