גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאות . מעצרים פליליים בישראל - הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט מהאמור לעיל מתבקש שימונה גורם מטעם בית המשפט לניהול אולמות המעצרים, ושתיקבע באופן ברור חלוקת העבודה בין הגורמים האחראיים מטעם בית המשפט ובין יחידת נחשון. שוטר וקצין ממונה. זאת בייחוד נוכח הביקורת העולה מבתי המשפט בנוגע לאופן שבו מנוצלת תקופת המעצר לביצוע פעולות חקירה. מוצע עוד כי מדור אח"ם יבחן עריכת ביקורת תיקים חריגים לצד נעשית על בסיס הסיכון שהמעצר שנערך בהם היה לא-מוצדק, כגון ביקורת תיקי מעצר ימים. ביקורת חריגים תכלול תיקים שדגימתם תיקים שנפתחו בגין עבירות שעילת המעצר בגינן היא גבולית או מציבה אתגרים מורכבים וכדומה. בשונה מביקורת תיקי המעצר, המתמקדת בתמונת המצב הרחבה, ביקורת החריגים תתמקד באיתור מקרים גבוליים ובמתן כלים להתמודדות עימם, ותיטיב את הטיפול גם במצבים השכיחים. בביקורת ובדיונים שוטפים בין המשטרה ובתי המשפט במחוזות נציג שב"ס, ולא על ידי גורם מהנהלת בתי המשפט. על פי רוב, מפקד עלה, כי ככלל סדר הבאת העצורים לאולמות הדיונים נעשה על ידי המתחם האחראי לתאי המעצר בבית המשפט או מי מטעמו מנהל את שעות המעצר, בקשות השופטים והצדדים (סנגורים, חוקרים, תובעים סדר הבאת העצורים לאולם, וזאת בהתאם לאילוצים הנוגעים לליוויים: ועוד) ואילוצי אבטחה שונים של שב"ס. בהינתן שהנהלת בתי המשפט והמשטרה תומכים בקידום הגשת בקשות העולות מההסדר הניסיוני ויפעלו להטמיע דרך הגשה זו בהליכי מרחוק ובאופן מקוון בהליכי מעצרים, מוצע שיבחנו את התובנות המעצרים בהקדם האפשרי. המקור: צילום בתחנת משטרה באדיבות משטרת ישראל. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הירידה במספר העצורים שהולנו ואינם מיועדים להלנה משום שאין בהם תנאים סבירים נעשתה בניגוד בתחנות המשטרה. יחד עם זאת, הלנת עצורים בתאים שאינם תאי מעצר לחוק ולתקנות. על המשטרה להקפיד על הלנת עצורים בתאי מעצר המיועדים להלנה רק כשאין מנוס במקרים המתאימים ובהתאם לחוק. יוצא אפוא כי תיעוד חלקי של מועד יצירת הקשר עם עורך הדין סנגור ביקש להגיע לתחנת המשטרה בזמן סביר, ולבחון אם גורמי בדוח הקצין הממונה מונע מהמשטרה לאתר את המקרים שבהם החקירה המתינו להגעתו. יוער כי היעדר תיעוד מסודר ומקיף לכל הפעולות שחבה בהן המשטרה על מנת לשמור על זכויות העצורים שולל ממנה, מבית המשפט בדיעבד אם הוענקו לעצור זכויותיו. קושי זה אף מתגבר בדיונים שבהם שיפוטי בעוד העצור מוחזק במעצר, ובעת שהמשטרה נדרשת לבחון ומהסנגור כלי יעיל של פיקוח. תיעוד חלקי אף עלול להביא לבזבוז זמן הסנגור אינו רשאי לעיין בחומרי החקירה או אם החקירה לא תועדה באופן חזותי. על המשטרה לוודא כי החוקרים והקצינים הממונים מקיימים את כל מעצרים בשנה בצורה סדורה. כיום, תיעוד הפעולות מהווה כלי פיקוח השלבים המקדימים ליישום זכות ההיוועצות בקשר לעשרות אלפי ובקרה יחידי ברמה הארצית המאפשר גם בדיקה של טענות בתיק הדוח באופן מקוון באמצעות המערכות הממוחשבות. אם הם הכינו דוח מתעדים כנדרש את כל השלבים המקדימים. ככלל, עליהם להכין את ספציפי. מן הטעמים הללו, נודעת חשיבות לוודא כי החוקרים והקצינים ידני, עליהם להזינו במערכת הממוחשבת באופן המאפשר איתור וניתוח מן הראוי שהמשטרה תבחן כיצד לתעד את הפעולות שבהן היא חבה של הנתונים המצויים בו. בשל העומס המוטל על החוקרים והשוטרים, בדין באופן המדויק והיעיל ביותר. , חקירת חשוד, קרי 2002-על פי חוק סדר הדין הפלילי (חקירת חשודים), התשס"ב מן הלוח עולה כי בכמחצית מהחלטות השחרור של בית המשפט בפחות מאחוז אחד מדובר בהחלטה שיפוטית שתנאיה לא היו הייתה ההחלטה מצויה בסמכות מקבילה לסמכות הקצין הממונה. מאפשרים שחרור בתחנה. יתר החלטות השחרור כללו תנאי שחרור רשאי להורות עליה. בהחלטות מסוג זה ייתכן שניתן היה לשחרר את בסמכות קצין ממונה, אבל תקופת התנאי ארוכה מהתקופה שקצין אחד לפחות שמצוי בסמכות מקבילה-חלקית: סוג התנאי מצוי העצור בתחנת המשטרה על פי המתווה הנוסף שהציעה הסנגוריה הציבורית - שחרור בתנאי שמצוי בסמכות הקצין והארכת התנאי לתקופה שמעבר לסמכות הקצין בבית המשפט ובשלב מאוחר יותר. ניתן היה לעשות זאת, שיעור השחרורים ממעצר על ידי בית המשפט בין תנאים מחמירים המתבקשים על ידי המשטרה לבין החלטת בית בדיקה משמעותית. רק כך תוכל המשטרה לדעת אם יש פער משמעותי בתנאים המצויים בסמכות מקבילה לזו של הקצין הממונה מחייב המשפט ומהו המענה שעליה לתת - יישום רוח הפסיקה והטמעתה בהחלטות הקצין הממונה בשטח או הגשת ערעורים שיביאו לשינוי רוח הפסיקה, כמקובל. תנאיה, מצויה בסמכות מקבילה לזו של הקצין הממונה. כך, היא תוכל על המשטרה לבדוק את המעצרים שבהם החלטת השחרור, על כלל לבחון את מהות הפער שבין בקשותיה ובין החלטות בית המשפט, לרבות, כשהן התקבלו חרף התנגדותה. אי הזנת נתונים על תנאי השחרור של העצור אינה מאפשרת למשטרה לבחון אם העצור עומד בתנאי השחרור שהוצבו לו ולאוכפם. אי- הפרדה בין תנאי השחרור לפי סוגם אף מקשה על המשטרה לבחון את טיב החלטות השחרור והאם תנאיהם היו מצויים בסמכות קצין. הביקורת העלתה כי פעמים רבות עולים קשיים לאתר את הזכאים להחזר כספי הפיקדונות בשל סיבות שונות, ובהן היעדר פרטים מזהים או פרטי התקשרות מהימנים. כמו כן עלה, כי המשטרה והנהלת בתי המשפט פועלות בדרכים שונות בכל הנוגע להחזר כספי הפיקדונות הנתונים מעידים על מידה הולכת ופוחתת של שימוש קצינים בסמכותם מעיר, כי הסמכות לשחרר בערובה היא חלופה חוקית למעצר ונועדה המשטרה, מחייבים בחינה מעמיקה של המשטרה. משרד מבקר המדינה לשחרור בערובה, והחסמים המצויים ביסודם, כפי שפורטו בתשובת לתת מענה כשניתן לוותר על שהות במעצר, על מנת להבטיח התייצבות הטכניים והמהותיים המפורטים לעיל, ויבטיחו שהשימוש בסמכות במעצר. על המשטרה לבחון פתרונות אפשריים שייתנו מענה לחסמים עומד בחשיבותו מול זכותו של עצור לחירות כאשר אין הצדקה להחזיקו לחקירה או למשפט ולמנוע את שיבוש ההליכים. עומס עבודה אינו קצינים לשחרר בערובה יושפע משיקולים מקצועיים ולא ייפגע בשל עומס בעבודה או סיבות טכניות אחרות. במערכת בתי המשפט הצטברו לאורך השנים סכומי כסף גבוהים שהופקדו בהליכים שונים וטרם הושבו לזכאים, בהם גם בהליכי , מהם 74 מיליון ש"ח 312- היו בבתי המשפט כ 2019 מעצרים. באוגוסט וטרם 75 תיקי מעצרים 42,855 -) שהופקדו ב 47%( מיליון ש"ח 148-כ הושבו לזכאים. על משטרת ישראל להכין, בשיתוף עם הסנגוריה הציבורית, דף זה לפני העצור ולהסביר בלשון המובנת לו את התנאים המפורטים לייצוג, ועליה לתרגמו לשפות שונות. על הקצין הממונה להציג דף הסבר על הזכות לייצוג שיכלול את התנאים הכלליים המקנים זכאות בדף. באופן זה יוכל העצור לבחון בעצמו אם ברצונו לקבל ייעוץ מהסנגוריה הציבורית. בהיעדר תיעוד מסודר של מועד יצירת הקשר עם עורך הדין, ממועד בקשת העצור להודיע על מעצרו לעורך הדין ועד יישום המשטרה אינה יכולה לפקח ברמה הארצית על משך הזמן שנדרש הבקשה בפועל. כתוצאה מכך, המשטרה אינה יכולה לבחון את היקף המעצרים שבהם השוטר לא יצר קשר עם עורך הדין באופן מיידי ולמפות את החסמים ליצירת הקשר. הדוח ולאשר בחתימת ידו כי נמסרו לו כל ההודעות כנדרש בדין, כי קיבל הסבר על זכויותיו וכי ויתר מפורשות על זכויותיו. משרד מבקר המדינה ממליץ למשטרה לתרגם לשפות שונות את חלקי הדוח העוסקים בזכויותיו על מנת שהעצור יוכל לקרוא אותם ולהבינם. ) שהופיעו בנתוני 12%( מעצרים 21,000 -יוצא אפוא, כי עבור כ , לא נמצא כל תיעוד במאגרי דוחות 2018 - 2016 המעצרים בשנים המעצר של המשטרה. בשיעור משמעותי של מעצרים לא ניתן לבצע ניתוח מקיף ומעמיק המסמכים מבלי להזין את המידע שבתוכם למערכת הממוחשבת של הליך קבלת החלטת המעצר על ידי השוטר והקצין הממונה. סריקת היא פתרון חלקי בלבד, משום שזו לא מאפשרת למשטרה לנתח את החריגים בהם נדרשת סריקת מסמכים, על המשטרה לוודא שההליך דוחותיהם באופן מקוון באמצעות המערכות הממוחשבות. במקרים המידע שמצוי בתוך הדוחות. ככלל, על השוטרים והחוקרים להכין את מאפשר גם אחזור של מהות המסמך וסיווגו כדוח רלוונטי למעצרים המערכת הממוחשבת מעצרים שבהם הוכן דוח באופן ידני ולפעול להזין (דוח מעצר שוטר או דוח קצין ממונה). הסיווג יאפשר לאתר באמצעות דוחות מעצר הוצאו על ידי 123,549 מן האמור עולה, כי סך הכל . 2018 - 2016 המשטרה ולא נספרו בנתוני המעצרים בשנים יוצא אפוא כי נתוני משטרת ישראל על אודות היקף המעצרים הפליליים אינם מציגים אלפי מעצרים שבוצעו על ידי המשטרה בכל שנה. לפיכך, או שהתיק נגנז; מעצרי שטח שבהם העצור נעצר על ידי שוטר למשך או ט"מ כנגד העצור; מעצרים שבהם שונה סיווג התיק לאחר פתיחתו בסמכות המעצר: מעצרים שבעקבותיהם לא נפתח תיק פלילי מסוג פ"א המשטרה לא מציגה לציבור את היקף השימוש המלא שהיא עושה זמן קצר ושוחרר בשטח; מעצרים שבהם הובא העצור לתחנת המשטרה אי תשלום חוב להוצאה לפועל וכדומה; מעצרים שבהם הופק דוח קצין וקצין ממונה החליט לשחררו; מעצרים בעקבות עבירות תנועה, או בגין ממונה ומסיבה שאינה ידועה נשמטו מנתוני המעצרים. חובות המשטרה לשחרר אדם במועד המוקדם ביותר שבו אינה והבקרה יחולו גם על תקופות מעצר ימים שהוארכו בצו שיפוטי עבודת החוקר ועל הפעלת שיקול דעתו. מן הראוי כי הפיקוח מתקיימת עוד עילת מעצר מחייבות פיקוח ובקרה מהותיים על לצורכי חקירה, ולא רק על הליך המעצר הראשוני שניתן בהחלטת נמצא כי מתוך שבעה מחוזות במשטרת ישראל, בשלושה מחוזות . בארבעת 2018 - 2017 לא התבצעו בקרות בנושא המעצרים בשנים המחוזות שבהם נערכה בדיקה בתחום המעצרים רק אחת הייתה דומה לבקרה המקצועית שמבצע מדור אח"ם ועמדה בדרישות מחליפה את חובת המחוזות לבצע פעולות בקרה וביקורת בתדירות הנוהל. יודגש כי עריכת ביקורת מעצרים על ידי מדור חקירות אינה ובמתווה הקבועים בנוהל אח"ם. אח"ם קבע, אגב עבודת הביקורת על מעצרי ימים, מתווה של הנחיות מקצועיות לבדיקת נושא המעצרים. המתווה נותן מענה לדרישות נוהל אח"ם לביצוע בקרה בנושא מעצרים. על קציני החקירות בתחנות, בפיקוח קציני החקירות במרחבים ובמחוזות, לבצע בקרה על המעצרים על פי המתווה המקצועי של אח"ם והנוהל. נמצא כי הבקרה התהליכית הנערכת על ידי מדור חקירות באח"ם במרחבים ובתחנות. על חטיבת החקירות לפקח על טיב הבקרות אינה בוחנת את טיב הפיקוח והבקרה של קציני החקירות במחוזות, המקצועיות שבתחום אחריותה על מנת לוודא את אחידותן ורמתן. מבדיקת מבקר המדינה עולה כי בתי המשפט מגבילים את שעות הגשת ככלל, לא ניתן להגיש בקשות מעצר לאחר השעה תשע בבוקר אלא בקשות המעצר בבתי משפט השלום לשעות הבוקר המוקדמות בלבד. . כמו כן, נוהלי המעצרים במחוזות ברחבי הארץ אינם 96בנסיבות חריגות אחידים, וכל אחד מבתי המשפט - הן השלום והן המחוזיים - פועל בתחום המעצרים על פי נהלים פנימיים-מקומיים שגובשו באופן פרטני. משרד מבקר המדינה בחן את תיעוד השלבים המקדימים בכ שבהם הוחלט על המשך 2018 - 2016 דוחות קצין ממונה מהשנים מעצרו של העצור. חלק מהשלבים אי-אפשר לממש כלל, הואיל וחסרים במשטרה כלים בסיסיים למימוש השלב, כפי שיפורט להלן: משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה, כי במחצית מהמעצרים שנבדקו הובא העצור לפני הקצין הממונה לאחר שחלפו שלוש שעות את דחיית ההבאה לפי הפקודה, ולחלופין כי זמינות הקצין הממונה הקצין הממונה אינן נדרשות לצורך קבלת ההחלטה או אינן מצדיקות את החשש שחלק מפעולות החקירה שנעשו עד להבאת העצור לפני ממועד הבאתו לתחנת המשטרה ובניגוד לפקודה. שיעור זה מעלה לא הייתה מספקת. על חטיבת החקירות לפקח על כך ברמה הארצית והשוטפת ולוודא ממונה תוך שלוש שעות ממועד הבאתם לתחנה, בכפוף לחריגים. על המשטרה להקפיד כי שוטרים וחוקרים מביאים עצורים בפני קצין שמועד הבאת העצור לפני קצין ממונה, כפי שנרשם על ידו בטופס, לא נמצא תיעוד לכך שהמשטרה קיבלה החלטות או נקטה פעולות בעקבות הדיון אצל המפכ"ל על מנת להבטיח שהחלטות קצין תורן יתקבלו לאחר היוועצות עם קצין החקירות. מוצע כי אח"ם יאכוף את בתיק החקירה ובמערכות הממוחשבות. למשל, באמצעות הוספת שדה ההנחיה שקצין תורן ייוועץ בקצין החקירות בעזרת תיעוד ההיוועצות לתיעוד ההיוועצות עם קצין החקירות בדוח הקצין הממונה. חקירות הוא אחד הגורמים למעצרים בלתי מוצדקים. מוצע לחטיבת בבקרות שערכה המשטרה עלה כי אי-קיום חובת ההיוועצות בקצין החקירות לבחון כיצד לאכוף את ההנחיה. הנחיות אח"ם לעניין ניצול זמן המעצר לביצוע פעולות חקירה הן מפורטות וברורות. ואולם, מכל האמור לעיל נראה כי נושא זה עדיין המשטרה ובפסיקות בתי המשפט. אין ספק שנושא זה משליך באופן מחייב פעולות הטמעה נוכח העובדה שהוא שב ועולה בביקורות של ברור על זכויות עצורים ועל משאביהם של כלל הגורמים. על המשטרה לפעול למיפוי החסמים בדבר אי-ניצול זמן המעצר לביצוע פעולות חקירה, ולבחון אם קיימים פתרונות פרטניים שיכולים לסייע לשיפור ולהטמעה יסודיים של הנושא. , שבה ועלתה אפשרות השימוש בהיוועדות חזותית 2015 רק בשנת .3 ומשרד המשפטים חזר לדון בדרכי ההסדרה של הנושא בהתאם להמלצות צוות גוטליב, כפי שיפורט להלן: המקור: ניתוח כלכלי של משרד האוצר ממרץ גם פניות אלו לא הובילו להתקדמות בהסדרת נושא ההיוועדות החזותית בדיוני מעצר, והצעת החוק לא קודמה. על גורמי השב"ס המלווים את העצור לבית המשפט. מצב דברים זה גם עלול להגביר את עומס העבודה על שופטי המעצרים ועל מזכירויות בתי המשפט. מקיפה על זכותם של עצורים, שכן יובאו לפני שופט רק אלו שמוצדק בשעות קבלת בקשות המעצר יכולה להקל על העומסים וליצור הגנה פעולתם של כל גורמי אכיפת החוק המעורבים. נראה כי גמישות נוספת הגשת בקשות במזכירויות בתי המשפט ואת השפעתם למעשה על מוצע כי הנהלת בתי המשפט תבחן את הטענות המועלות בקשר למועדי לקיים דיון בעניינם. בהינתן שמדובר במשאבים מוגבלים, מן הראוי כמו כן, יש לשקול קביעת הנחיות ונהלים אחידים ברמה הארצית שיישקל מתווה מדורג של הבאת בקשות בפני בית המשפט, ככל הניתן. לטיפול בבקשות בהליכי מעצרים חלף הנהלים הנפרדים בכל מחוז. יוצא אפוא כי הליכי הביקורת והבקרה במשטרת ישראל בתחום המעצרים מורכבים משלושה נדבכים: (א) מבחן מקצועי - יאפשר בעתיד השוואה בין תחנות ומחוזות, אך לא נותן מענה לפער בין הידע לוקה בחסר; (ג) ביקורת אח"ם - מקצועית ומקיפה אך נערכת במספר באופן מספק משום שאינה מתבצעת בכל המחוזות ורמתה המקצועית תחנות ומחוזות ביחס למספר רב של מעצרים, אך עדיין אינה נערכת התיאורטי ליישום בפועל; (ב) בקרה מחוזית - מאפשרת השוואה בין קטן של מעצרים. במרחבים ובתחנות - תובא בפני הפיקוד הבכיר במשטרה על מנת שיוכל כך, מוצע כי פעילות הבקרה והביקורת - שנערכת באח"ם, במחוזות, התמריץ של תחנת המשטרה לעמוד בחובותיה על פי דין יגבר. לשם לנוכח כלל האמור, מוצע כי המפכ"ל יוודא כי מספר הבקרות גדל וכי לאמוד את טיבה ותדירותה. בקשות מרחוק בהליכי מעצרים. פתרון זה יוכל לסייע בצמצום העומסים בהליכים אלו על מזכירויות בתי המשפט ולאפשר את הרחבת זמינותם. מיליון ש"ח 7.87 -נמצא כי במשטרה צבורים כספי ערובה בסך כ שהופקדו בהליכי מעצרים וטרם הושבו לזכאים. להלן בלוח התפלגות :2018 - 2014 הלכה למעשה, כל נתיבי הפעולה שהועלו על ידי הצוות שהוקם בהנהלת לא הושלמו. נתיבי פעולה אלו עשויים לקדם ואף לפתור את בעיית בתי המשפט לטיפול באיתור הזכאים והחזר כספי ערובה לא קודמו או איתור הזכאים ולצמצם את שיעור כספי הפיקדונות המצויים במערכת בתי המשפט. היעדר טופס אחיד ומקיף מקשה על בית המשפט לעקוב אחר שיפוטיות קודמות הנוגעות לקידומה. חרף חשיבות נושא זה התפתחויות בחקירה, קצב התקדמותה ומילוי הנחיותיו בהחלטות העביר ראש 2019 , רק בחודש יוני 2017 והפערים שנמצאו מאז שנת מדור חקירות באח"ם הנחיות מקצועיות לכתיבת הדוח הסודי. נוסח האישור של העצור על קבלת ההודעות אינו מבהיר דיו לעצור הממונה. נוסף על כך, נוסח האישור של העצור אינו מאפשר לו להבין כי שהוא אכן מאשר שהוא קיבל רק את ההודעות שסומנו על ידי הקצין עליו לאשר את קבלת כל ההודעות שבהן חב הקצין הממונה, ולא רק את ההודעות וההסברים הנדרשים על פי החוק. כפועל יוצא מכך, העצור אינו ההודעות שסומנו, וכי עליו לחתום על האישור רק לאחר שקיבל את כל יכול לדעת שרק חלק מההודעות הנדרשות למימוש זכויותיו ניתנו לו. לעלויות מיותרות, להכבדה משמעותית על שב"ס, הנאלץ לקלוט עצורים ולהסיעם לבתי המשפט, ולצפיפות ולעומס שלא לצורך במתקני שב"ס ובבתי המשפט. על אף האמור, נראה כי המחסור בנתונים במערכות הממוחשבות מקשה ההחלטות, כגון: מה שיעור החלטות השחרור שמתקבלות על ידי קצין לערוך מחקר ארצי מקיף בנושא המעצרים על מנת לבחון את הליכי קבלת ממונה מכלל החלטות השחרור; מה תנאי השחרור שקבע קצין ממונה; ובמקרים בהם החלטת השחרור התקבלה על ידי בית המשפט - מה הפער בין התנאים שביקש להציב הקצין לבין התנאים שקבע בית המשפט. המשפט יש יתרונות רבים - צמצום הפגיעה בזכויות העצור, הפחתת לשחרור עצורים כבר בתחנת המשטרה מבלי להביאם לדיון בבית משאבים המוקצים להחזקתו והפחתת עומסים אצל הגורמים המעורבים. בית המשפט. כתוצאה מכך, המשטרה אינה יכולה לאתר את ההחלטות ברמה הארצית ובאופן שוטף בין החלטות הקצין הממונה להחלטות הפערים בתיעוד הנתונים מונעים מהמשטרה לערוך השוואה מלאה שבהן נדרש היה לעשות שימוש בסמכות קצין ממונה והדבר לא נעשה; ולמפות את הנסיבות שהביאו לכך. היעדרם של נתונים אף משפיע על האפשרות שבית המשפט יפקח על פעילות המשטרה בנושא. הובא העצור לשחרור בתנאים בבית המשפט חלף שחרורו בידי הקצין הבקשות המוגשות לבית המשפט, משום שאין בידיה הנתונים המלאים בתנאים ולטייב אותו. כמו כן, אין בידי המשטרה הכלים לבחון את טיב של הקצין הממונה, והיא אינה יכולה להפיק לקחים לגבי הליך השחרור הממונה. משכך, אין בידיה לבצע בקרה על אופן הפעלת שיקול הדעת של כל תנאי השחרור המבוקשים בבקשה להוצאת צו מעצר ושל התנאים שקבע בית המשפט. הביקורת שנערכת על ידי מדור חקירות באח"ם מקצועית ומקיפה. למחוזות בתיקי מעצר שבהם אדם נעצר על ידי שוטר ולאחר מכן החקירה בכל שנה. ככלל, הביקורת נערכת באופן אקראי ובחלוקה עם זאת, היקף הבדיקה מצומצם ביחס למספר המעצרים ותיקי שוחרר על ידי קצין ממונה. מדור חקירות באח"ם לא עורך ביקורת על מעצרי ימים שהוארכו על ידי בית המשפט או על הארכות מעצר עד תום ההליכים המשפטיים. לא ניתן להשיב את הכספים בשל אי-המצאת פרטים. כך למשל ההצעות הנוגעות לגישה לנתוני מרשם האוכלוסין, הקמת אתר אינטרנט והשקת טופס מקוון, ככל שהדבר יתאפשר. פרטים כלשהם עלולה להקשות עליה להשיב את הכספים במידת הצורך, שהמזכירות תודיע לזכאי, בכפוף לחתימתו על היידוע, שאי-המצאת כפי שנעשה במשטרה. אם לא תינתן הסכמה למסירת הפרטים מוצע הפקדת הכספים במזכירויות בתי המשפט פרטים מזהים של המפקיד, נוסף על כך, מוצע להנהלת בתי המשפט לבחון אם אפשר לדרוש בעת וכי יהיה עליו לפנות לבית המשפט באופן יזום לצורכי ההחזר. בהינתן העיסוק רב-השנים של מערכת בתי המשפט בסוגיית כספי להנהלת בתי המשפט לשקול פעולות נוספות על אלו שביצעה עד כה, הפיקדונות ונוכח שיעורם הגבוה של הכספים שטרם הוחזרו, מוצע בשילוב זרועות עם גופים נוספים, אשר יסייעו בקידום הפתרון לבעיה. בנק הדואר במזומן ולא רק באמצעות העברה בנקאית; ובחינת סיוע טופס מקוון להזנת פרטי התקשרות ותשלום; קבלת הכספים באמצעות בין אלו השקת השירות באתר אינטרנט ופרסום השירות לציבור; השקת אפשרי לאיתור פרטי התקשרות מעודכנים מגורמים אחרים. נמצא כי תהליך איתור הזכאים באמצעות האפו"כ טרם התקדם. על הנהלת בתי המשפט לתת מענה לאילוצים המונעים את העברת הכספים שנעשו לגביהם ניסיונות איתור ללא הצלחה לטיפול האפו"כ. )66% ( מעצרים 44,000 - מעצרים בלבד. מתוכם, רק בכ 67,000 .הועברה בקשת העצור למינוי סנגור רק לאחר סיום החקירה היקף הבקשות המועברות לסנגוריה לאחר סיום החקירה הוא כשני שלישים מסך המעצרים שנבדקו ומעלה תמונה מטרידה. היות שבקשת היוועצות בסנגור רק לאחר סיום החקירה מביאה, שהתופעה דורשת בדיקה מעמיקה של המשטרה. בדיקת הנסיבות הלכה למעשה, לוויתור על זכות שנועדה לסייע לעצור, הרי ולמידתן תיתן למשטרה כלים לוודא כי העצור המוחזק אצלה מקבל את ההחלטה באופן עצמאי ומיטבי. מתוך כ ) הופק 23%( מעצרים 2,561 -בקשה למינוי סנגור לפני החקירה, ב טופס הבקשה למינוי סנגור ציבורי לאחר שכבר נחקר העצור, בניגוד להוראת הקצין הממונה. הדבר מעלה את החשש כי הופרה זכות ההיוועצות של העצורים הללו. בטרם תיישם פתרון לממשק ממוחשב, על המשטרה להקפיד כבר עתה על רישום שעת העברת הבקשה וקבלתה והזנתה במערכת הממוחשבת. , העביר אח"ם לידי המחוזות 2019 במהלך הביקורת, בחודש יוני טופס אחיד. הטופס הופץ לשימוש ארצי, אך עדיין לא הוזן למערכת הממוחשבת של המשטרה. ברי כי הזנתו תקל על השימוש בו ותסייע לפקח על טיב השימוש בו. על המשטרה לוודא כי סעיף הוויתור על זכות ההיוועצות בהודעה על שיאפשרו ביקורת שיפוטית על ההליך לצד הפחתת הנטל הנובע חלופות טכנולוגיות עכשוויות לתיעוד החזותי או הקולי של ההליך, והשעה של ויתור העצור על זכותו. כמו כן, מוצע למשטרה לבחון זכויות חשוד טרם חקירה יתורגם לשפות שונות ויכלול את התאריך מתיעוד זה. , קיימים 2018 - 2016 מעצרים בין השנים 174,173 נמצא כי מתוך במערכות הממוחשבות נתונים מלאים על בקשה למינוי סנגור בכ- מומלץ כי תערוך בדיקה מקדמית (פיילוט) בנושא, שילווה באיסוף ששוחרר ולא התייצב לדיון בעניינו, המשטרה תידרש לאתרו. לפיכך, המשטרה יוצרת לכאורה הפרדה מלאכותית בין עצורים שהרי כל עצור נתונים ובניתוחם. יוער כי לאור מעמדם הראייתי של מסמכים הנערכים על ידי המשטרה, ובפרט השפעתם על האפשרות להעלות טענות הנוגעות למימוש זכות ההיוועצות, על המשטרה להקפיד על מילוי הטפסים כדבעי. , ואולם במועד 31.12.18 תאריך היעד שנקבע למשימות אלה היה , הן טרם הושלמו. 2019 סיום הביקורת ביוני על המשטרה לבדוק מהן הסיבות לשוני במשך החזקתם החציוני של עצורים בגין עבירות שונות, האם שונות זו מוצדקת וכיצד ניתן לצמצמה. נמצא כי ישנה אי-הלימה בין מגמת השימוש בסמכות העיכוב לבין מגמת השימוש בסמכות המעצר והיקף תיקי החקירה שטופלו באותה התקופה. על המשטרה לבחון את הפערים בשימוש בסמכות העיכוב לעומת המעצר ואת הסיבות לכך. - כלומר, ששוטרים אכן מעדיפים להשתמש בסמכות העיכוב על פני הארצית ובתיק הספציפי, שהיא עושה שימוש מידתי וראוי בסמכויותיה סמכות המעצר ומונעים בכך פגיעה יתרה בחשודים. על המשטרה להחזיק בנתונים מלאים על השימוש בסמכות העיכוב וכן לתעד במערכות הממוחשבות את השימוש בסמכות זאת, לרבות תיעוד שמאפשר זיהוי חד-ערכי של המקרים. ככלל, על השוטרים להכין את הדוח באופן מקוון באמצעות המערכות הממוחשבות. אם הם הכינו את לפרמטרים המופיעים בו, על מנת לאפשר את איתורם וניתוחם של הדוח ידנית, עליהם להזינו במערכת הממוחשבת לאחר מעשה, בהתאם ניתן ללמוד מן הלוח כי כשהעבירה החמורה ביותר המיוחסת לעצור יום). היא עבירת מין משך המעצר החציוני, ממועד המעצר למועד 16 - שעות (כלומר כ 400-השחרור, הוא הארוך ביותר: כ מסתמן כי אין הלימה בין חומרת העבירה המיוחסת לעצור לבין משך החזקתו החציוני של העצור במעצר. . כמו כן, במהלך השנים האחרונות לא חל העדיפות שניתנה בחוק למעצר בצו של שופט, שיעור המעצרים מבדיקת משרד מבקר המדינה את נתוני המעצרים עולה כי למרות 5% שמקורם בצו שיפוטי הוא שינוי משמעותי בשיעור זה. מבדיקת משרד מבקר פערים בין נתוני המעצרים לדוחות המעצר: המדינה עולה, כי נתוני המעצרים בשנתון הסטטיסטי של המשטרה מציגים תמונה חלקית של היקף השימוש בסמכות המעצר על ידי המשטרה. הצגה חלקית זו נובעת מכמה טעמים, כמפורט להלן: הראוי שתציג את התמונה המלאה. כמו כן, על חטיבת החקירות לבחון זאת ועוד, משהחליטה המשטרה להציג את נתוני המעצרים לציבור, מן מדוע מעצרים שבהם הופק דוח קצין ממונה לא נכללו בנתוני המעצרים. שיעור המקרים שבהם שוטרים לא סימנו את עילת המעצר בדוח מעצרם ועד לשחרורם וכן את משכי ההחזקה בתחנת המשטרה עד המעצר; וכן שוני רב בין המחוזות במשך החזקת העצורים (ממועד תחילת החקירה ועד הבאה לפני קצין ממונה). ככל שלשכת עורכי הדין אינה מחזיקה ברשימה מעין זו, יהיה על לעדכון הרשימה לעיתים מזומנות מול הלשכה ולפרסמה באתר המשטרה לפנות אליה על מנת שזו תגובש. על המשטרה לפעול האינטרנט. ככל שהמשטרה סבורה כי בעידן הטכנולוגי רשימה מעין זו מיותרת, הרי שעליה לפעול לשינוי החוק בנושא. נמצא כי אין הנחיה ברורה לחוקר לבצע את השלבים למימוש זכות ההיוועצות ולתעד זאת, כפי שחייב קצין ממונה. משכך, נוצר פער בתיעוד שלבים אלה שאינו מאפשר פיקוח ברמה הארצית ובאופן עולה החשש שברוב המעצרים מתייתר ביצועו בדיעבד של שלב מימוש בחובותיה, לו תידרש לכך בהליך שיפוטי. זאת ועוד, במצב דברים זה והסנגוריה. פער זה מקשה על המשטרה להמציא תיעוד המלמד שעמדה שוטף על ידי כלל הגורמים המעורבים בהליך - המשטרה, בית המשפט השלבים המקדימים על ידי הקצין הממונה. לחוקריה להשתמש בנוסח זה בכל החלטה על מעצרו של אדם, ולא בדוח הקצין הממונה שמפרט שלבים אלו, על המשטרה לשקול להורות השלבים המקדימים למימוש זכות ההיוועצות. לאור קיומו של טופס הנוסח החדש של ההודעה לחשוד על אודות זכויותיו לא מפרט את להסתמך על נוסח אזהרת חשוד בלבד. ככלל, על החוקרים להכין את הכינו דוח ידני, עליהם להזינו במערכת הממוחשבת לאחר מעשה, כדי הדוח באופן מקוון באמצעות המערכות הממוחשבות. אם החוקרים שניתן יהיה לאתר ולנתח את הנתונים המצויים בו. כל זאת כדי לאפשר פיקוח ובקרה על מימוש זכויות העצור. , 13:30 יצוין כי גם אם על פי התקנות שעות הפעילות במזכירות הן עד בפועל נוהלי המעצרים מצמצמים אותן. עובדה זו הועלתה בדיונים וכפי שנאמר לעיל, אף סוכם בדיון בין המשטרה להנהלת בתי המשפט המשטרה ושב"ס עולים בדיונים רבים ובהזדמנויות שונות, כפי שפורט שעות הפעילות בכל הנוגע לבקשות מעצר וההשפעה שלה על העצורים, שהנושא ייבחן במסגרת פורום נשיאי בתי המשפט. הקשיים מהגבלת 2019 לעיל. עובדה זו אף עמדה ביסוד הצעתה של המשטרה ממרץ לבנות מתווה מדורג של הבאת בקשות לפני בית המשפט. לגופו של עניין, הגבלת שעות הקבלה של בקשות המעצר בבתי המשפט הפועלים בתחום המעצרים, וכתוצאה מכך על זכויות העצור. יחידות לשעות הבוקר המוקדמות משפיעה באופן ממשי ומשמעותי על כל החקירה נאלצות לתכנן את פעולות החקירה ולבחון את המשך החזקת לבחון את התיקים בסד זמנים קצר; ומספר הדיונים הרב מטיל עומס העצור במעצר בהתאם לאילוצי המערכת; יחידות התביעה צריכות ועד למועד סיום 2018 מאז הדיון במשרד המשפטים בדצמבר הביקורת, וככל הנראה בהיעדר הסכמה של כלל הגורמים המעורבים - לא הוכרעו המחלוקות אף שנדונו באופן חוזר ונשנה, מעצר. כללו של דבר, במשך שנים - מאז שהוגש דוח צוות גוטליב בנושא, לא הוכרע ולא קוּדם נושא ההיוועדות החזותית בדיוני 2013 בשנת ולא קודם הליך של חקיקה. זה כעשור שבה ועולה הטענה מצד הנהלת בתי המשפט והסנגוריה הציבורית כי משטרת ישראל אינה עושה די שימוש בסמכויותיה לשחרר של הקצין הממונה, ויש אפוא להרחיבן. חרף העובדה כי המשטרה שלא לצורך. מנגד טוענת המשטרה כי הדבר נובע מהסמכויות המוגבלות עצורים בתנאים בתחנת המשטרה, אלא מביאה אותם לבית המשפט כדי ליישב מחלוקות אלו, אין 2014 נדרשה לספק נתונים עוד בשנת בידיה נתונים בנושא. בהיעדר נתונים על היקף השימוש בסמכות שנקבעו בבית המשפט - קיים קושי לברר את תמונת המצב המלאה. על הקצין הממונה, דרך הגשת בקשה במזכירות בית המשפט ועד לתנאים לשחרור עצור לחלופת מעצר ואילו תנאים הוצגו לעצור - משלב החלטת המשטרה להשלים את איסוף הנתונים לשם בחינת נושא השחרור על מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה שמשטרת ישראל אינה מחזיקה בנתונים סדורים ומלאים על מועדי העברת הבקשות למינוי סנגור למינוי סנגור ובדוח הקצין הממונה שדה שיש למלאו לציון שעת שעת העברת הבקשה לידי הסנגוריה הציבורית; אין בטופסי הבקשה ציבורי. נוסף על כך, בנוהלי המשטרה אין הוראה מחייבת לתיעוד העברת הבקשה; ואין הליך מסודר לתיעוד אישור קבלת הבקשה על ידי הסנגוריה הציבורית. נוכח קיומה של שונות מסוימת ברמת המקצועיות של המחוזות השונים שמכוח החוק. השוואת הרמה המקצועית בין תחנות המשטרה נדרשת סדור בין התחנות בנוגע למידת עמידתן בהנחיות המקצועיות ובחובות בתחום המעצרים. שונות זו עלתה במספר בדיקות שנערכו במהלך ; 912017 ביקורת מבקר המדינה: שיעור המעצרים הלא מוצדקים בשנת לכל הפחות, לחלק מאוכלוסיית העצורים בהתאם לקריטריונים שייקבעו על ידה, כגון עצורים ללא עבר פלילי בעבירות קלות. יש לראות בחיוב את פעילותה של הנהלת בתי המשפט בשנתיים האחרונות לצמצום שיעור כספי הפיקדונות ולאיתור הזכאים, עם זאת טרם נמצא פתרון מלא לבעיה. מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי יש קושי להסביר את מקור הפער בשיעורי שליחת הבקשות לייצוג לפני חקירה בפערים הבקשות לפני חקירה. ישנן תחנות בהן היה שינוי משמעותי בנושא כלכלי באזור שתחת סמכות תחנת המשטרה לבין שיעור העברת נתוני הסנגוריה הציבורית אין הלימה מובהקת בין המצב החברתי חברתיים וכלכליים בין עצורים בתחנות השונות. זאת, משום שלפי זה במהלך השנים. כמו כן, עדיין קיים פער בין מצבם של קטינים לבגירים. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי חוק המעצרים מחייב אותה להחזיק רשימה מאת לשכת עורכי הדין של עורכי דין פרטיים. לא נמצא כי ניתן מענה לפנייה האמורה. רוב הגורמים המעורבים סבורים שיש יתרונות רבים לקיומם של דיוני בתי המשפט, לשב"ס ולתקציב המדינה בכללותו. כמו כן, היא תוכל בעולם, והיא עשויה להביא תועלת לעצורים ולחסוך במשאבים למערכת מעצר בתנאים מסוימים באמצעות היוועדות חזותית. שיטה זו מקובלת לסייע בהפחתת הצפיפות בתאי ההמתנה בבתי המשפט ולצמצם את במחלוקות שהועלו לאורך השנים, תוך שקילת מכלול השיקולים כאמור. את הסדרת ההיוועדות החזותית בחקיקה, ובמסגרתה לדון ולהכריע בסוגיית ההיוועדות החזותית. על משרד המשפטים לשקול לקדם כמויות הליוויים. האמור בפרק זה ממחיש את הצורך בהכרעה בהקדם בחלוף הזמן מאז ההסדר הניסיוני הקודם ועם התקדמות הטכנולוגיה, מוצע לכל הפחות לשקול מתווה מחודש של הסדר ניסיוני. קיים קושי להסתפק בביקורת הנעשית בדיעבד לאחר שנקבעו והוטמעו על פיקוד המשטרה לשקול לקבוע מנגנון בדיקה שיוודא הלימה בין במחוזות יעדים שנתיים שאינם עולים בקנה אחד עם יעדי המפכ"ל. יעדי המפכ"ל השנתיים לבין יעדי המחוזות והמרחבים עוד בטרם נקבעו והתפיסה שבבסיס קביעת יעדי מערכת אמו"ן בקרב השוטרים, למשל והוטמעו בשטח. עוד מוצע לאמוד את מידת ההטמעה של הערכים באמצעות העברת שאלונים עיתיים. השתנה משמעותית שיעור 2018 לשנת 2014 מהלוח עולה כי בין שנת . גם בסכומים שהוחזרו 88% התיקים שהושבו בהם כספים ועמד על בשיעורם). 4% - בגובה הסכומים ו 17%( לזכאים חלה עלייה מסוימת - 2014 כלומר, חל שיפור ביכולת ההחזר של הכספים לאורך השנים . ואולם, נראה שקיימת מגמה ברורה של ירידה במספר התיקים 2018 ) וירידה 60%( שבהם התקבלו הפקדות של כספי ערובה במשטרה ).44%-בשיעור הסכומים שהופקדו (כ על המשטרה לעשות ככל שביכולתה בכדי למנוע החזקת עצור לתקופה שעות, ובכלל זה לערוך בקרת רוחב באמצעות נתונים 24 העולה על מהמערכות הממוחשבות ולאתר מקרים חריגים לבדיקה. הבקרה תמנע השעות, 24 מצבים שבהם ייתכן כי העצור מוחזק במעצר מעבר למגבלת ותוודא שמתועדים הנימוקים וההצדקה להוצאת כמה צווי מעצר. משכך, ישנה חשיבות לקיבוע שעת המעצר המוקדמת ביותר המתחילה שעות המעצר עד להבאה בפני בית המשפט, בפרט אם 24 את מניין נעשה שימוש בסמכות העיכוב. על חטיבת החקירות לבחון כיצד ניתן לקבע באופן מובנה ומסודר בתיק החקירה ובמערכות הממוחשבות את שעת המעצר המוקדמת ביותר בעניינו של עצור. זאת ככל שלא מתקיימת עילת מעצר חדשה בתיק לאחר שחרורו של העצור ממעצרו הקודם. ) 57% ( דוחות 48,000 - המעצרים שנבדקו, רק בכ 84,000 -מתוך כ פורט מועד הבאת העצור לתחנת המשטרה. אי-הקפדה על מילוי דוחות מעצר שוטר. 202,000 - הפיקה המשטרה כ 2018 - 2016 בשנים ) לא פירט השוטר בדוח המעצר עילה כלשהי 24%( מתוכם 48,000 -בכ 149,000 - הפיקה המשטרה כ 2018 - 2016 המצדיקה את המעצר. בשנים ) לא פירט הקצין מהי 1%- מתוכם (כ 2,449 -דוחות קצין ממונה, וב עילת המעצר. בהיעדר פירוט של עילת המעצר, לא ניתן לדעת מה היו השיקולים של השוטר או הקצין בעת קבלת ההחלטה על המעצר. על חטיבת החקירות לוודא כי השוטרים והקצינים מקפידים לסמן את עילת המעצר. מן הראוי כי כשנעשה שימוש במערכת הממוחשבת לצורך מילוי טפסים, מילויָם ייעשה במלואו ועל פי הנהלים והדין. תיעוד לא מסודר וחלקי של פרטי המעצר במערכות הממוחשבות מונע מהמשטרה לערוך בחינה כוללת, מהירה ופשוטה של השימוש בסמכות כן, במצב זה המשטרה אינה יכולה לבחון אם יש פערים בין המחוזות ורחבה יותר מהליכי הבקרה המחייבים בחינה פרטנית של תיקים. כמו המעצר. בדיקה באמצעות המערכות הממוחשבות מטבעה הינה מקיפה השונים בראייה כלל-ארצית. על ידי קצין ממונה; השוואת עילות המעצר והעבירות שקבע השוטר בעצור ממועד המעצר, דרך הבאת העצור לתחנה, ועד לקבלת החלטה המערכות הממוחשבות נוכח אי הקפדה על התיעוד: משך זמן הטיפול להלן, מספר דוגמאות לבדיקות שלא ניתן לבצע במלואן באמצעות בעניינו של עצור לעומת אלו שקבע הקצין הממונה (ראו להלן) ; בחינת אופן הפעלת שיקול הדעת של גורמים אלו. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את מחויבות המשטרה לשדרוג את שדרוג הטפסים בהתאם לחומרת הפערים העולים בממצאי הבקרה הטפסים הקיימים במערכות הממוחשבות שלה. על המשטרה לתעדף והביקורת בתחום המעצרים והפערים שבמאגרי המידע. בבואה לשדרג את הטפסים על המשטרה לבחון כיצד תוכל להקל על עבודת החוקרים והשוטרים מחד ולהטמיע את חשיבות מילוי הטפסים במלואם מאידך. בדין, ובייחוד כאשר הפעלת הסמכות גוררת עימה פגיעה בזכות לחירות יחד עם זאת, תיעוד הוא תנאי בסיסי לבחינת עמידת המשטרה בחובותיה ולכבוד. כמו כן, ניתוח נתונים ממאגרי המידע שבמערכות הממוחשבות האיזון בין חובותיה השונות - קיום חקירה יעילה וחתירה לחקר האמת, יכול להביא לשיפור עבודת המשטרה. על כן, היא נדרשת למצוא את עמידתה על קיום זכויות העצור ותיעוד פעולותיה כנדרש בדין. מועד הבאת העצור לתחנה בדוח מעצר שוטר מונע מהמשטרה לבחון אם החוקרים והשוטרים עומדים בפקודותיה. מעצרים שעת המעצר הייתה זהה. 456- המעצרים הכפולים, ב 746 מתוך מהמעצרים הנותרים שעת 290-ככל הנראה כפילות זו נבעה מטעות. ב המעצר הייתה שונה. הפער בשעות המעצר בין שני המעצרים שנרשמו 24-לאותו עצור הוא משמעותי, היות שצו המעצר הראשוני מוגבל ל זה עלול לגרום להחזקתו בפועל של עצור לפי שעת המעצר המאוחרת, מקביל הן לפי השעה המוקדמת והן לפי השעה המאוחרת. מצב דברים שעות בלבד. משכך, רישום כפול של אותו מעצר יוצר מרוץ זמנים השעות הקבועות בחוק. 24-מעבר ל המתנה להתייעצות עם גורמי התביעה, שמובילה להארכת מעצרו של התביעה להסדיר מנגנון הקובע כללים ותנאים בדבר אפשרויות אדם ללא צורך, עומדת בניגוד לחוק המעצרים. על המשטרה וגורמי ההתייעצות לצורך קבלת ההחלטה על המשך ההחזקה במעצר, על מנת שהחזקתו של עצור לא תתארך ללא הצדקה. על פי נתוני שב"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה הועלה הצורך באיסוף נתונים בקשר לתופעת שחרור 2015 נמצא כי מאז עצורים בהוראת קצין ממונה כששהו בין כותלי בית המשפט ולפני שהובאו לדיון. בהיעדר תמונה מעודכנת על היקף התופעה, ואם אכן שעות, מדובר בפגיעה משמעותית 24 מהעצורים משוחררים בתוך 40%-כ ולא מוצדקת לכאורה בחירותם של חשודים. יתר על כן, תופעה זו מביאה רק לאחר איסוף נתונים וקבלת תמונה מעודכנת על היקף תופעת שעות תוכל המשטרה לבסס את עמדתה, 24 השחרור של עצורים בתוך להתייחס לטענות המועלות כנגדה ולתכנן את פעולותיה בהתאם כדי שמספר המקרים של שחרור לפני הבאה לדיון יצומצם. אמת, יוכל לאפשר העברת מידע מיידית על ההחלטה לשחרר עצור. בשב"ס ובין המערכות במשטרה, שעל ידו יועבר מידע עדכני בזמן זאת ועוד, לדעת משרד מבקר המדינה ממשק ממוחשב בין המערכות באורח זה תימנע הסעה ללא צורך והחזקה מיותרת שלו בבית המשפט, וייחסכו עלויות של שני הגופים. על שב"ס והמשטרה לשקול יצירת ממשק ממוחשב כאמור. מעצרים, ונבדקה זמינות בתי המשפט לקבלת בקשות מעצר ולקיום דיונים בהליכים אלו, הדחופים מעצם טבעם. המשטרה נדרשת במסגרת הליכי מעצר לאזן בין חובותיה - קיום חקירה יעילה וחתירה לחקר האמת, עמידתה על קיום זכויות העצור נתונים המלמדים ברמה הארצית על היקף השימוש בסמכות המעצר המעצרים במקרים ספציפיים ובסוגיות של מדיניות. נמצא שאין די ובקרה יחידי המאפשר למשטרה להתמודד עם מחלוקות העולות בתחום ותיעוד פעולותיה כנדרש בדין. תיעוד הפעולות מהווה כלי פיקוח ובסמכות השחרור. נמצאו פערים מקצועיים במשטרת ישראל, היעדר בשנים האחרונות. נמצא כי הנהלת בתי המשפט מגבילה את זמינותה המקצועית בתחום המעצרים חרף התקדמות משמעותית באיכותם הקפדה על זכויות עצורים, תיעודן ואי-שימוש מספק בפיקוח ובבקרה למשטרה, לא הסדירה את אופן ניהול הדיון באולם בית המשפט ואינה החזקתם של עצורים ולשמירה על זכויותיהם, כמו היוועדות חזותית פועלת באופן אחיד ברמה הארצית. כמו כן, פתרונות להקלה על תנאי והחזרת כספי ערובה לזכאים, לא קודמו דיים. על כל גורם המעורב בתחום המעצרים להביא בחשבון שההחלטות שהוא מקבל בתחום זה משפיעות במישרין על זכויותיו החוקתיות של העצור שקולים למול זכותו של עצור לחירות, במיוחד במקרים בהם אין עוד ההחלטות באופן שלא יפגע בזכויות אלו. בעניין זה, עומסי עבודה אינם ועל פעילות הגורמים האחרים, לרבות המשאבים שיידרשו למימוש הצדקה להחזיקו במעצר.
פרק זה בחן את תחומי האחריות הנוגעים לשימוש בסמכות המעצר נוסף על כך, נבחנו פעולותיה של הנהלת בתי המשפט הקשורות להליכי של משטרת ישראל ואת השפעת הפעולות וההחלטות הנוגעות לעניין.