משטרת ישראל . ההיערכות ליישום חוק זכויות נפגעי עבירה, התשס_א-2001 - משטרת ישראל הועלה, שרק ב - 3.4.05 , לאחר המועד הקובע להחלת החוק, הוגש לאישור ועדת חוקה נוסח תקנות זכויות נפגעי עבירה (תיקון), התשס"ה - 2005 , ובו התיקונים הנדרשים. ביולי 2005 אישרה ועדת חוקה את תיקון התקנות, והן פורסמו ברשומות בסוף ספטמבר 2005 . כך שחצי שנה לאחר שהיו אמורים ליישם את החוק במלואו, עדיין לא היו תקנות עדכניות שיסדירו את הליך הטיפול בנפגעי העבירה על פי הוראות החוק. לדעת משרד מבקר המדינה, לאחר חלוף יותר מחמש שנים מתחילת החוק, היה על המשטרה לבחון מחדש את יישום הסעיף המעלה את הצורך במתן הגנה ייחודית, ברמה השונה מהקיים, לנפגע ה עבירה. על המשטרה לקבוע קריטריונים לצורך מיוחד בהגנה, ולפעול בצורה שונה מהנהוג במקרים אלו. הועלה, שרק בסוף אוקטובר 2005 , שבעה חודשים לאחר המועד הקובע להחלת כל סעיפי החוק, הועבר ליחידות המשטרה החוזר ובו ההנחיה ליישום סעיף 7 .לחוק הועלה, שמתחילת שנת 2006 ועד 12.7.06 , חרף כל הפעולות שנקט מדור נפגעי עבירות, הגיע שיעור הזנת הנתונים מהתיקים המשטרתיים למערכת מנ"ע ל - 32% ( בלבד 13,399 מתוך 42,398 תיקים שהיו צריכים להזינם). השיעור הנמוך של הזנת פרטי הנפגעים למערכת מקשה על נפגעי עבירה רבים לממש את זכותם על פי החוק. . בהצעת החוק לא צוינה דרך מימונו של החוק כנדרש בחוק יסודות התקציב. כן עלה, כי טרם חקיקת החוק לא נעשתה, בגופים האחראים ליישומו, עבודת מטה שתגדיר את האמצעים הנדרשים, את היקפם ואת דרך המימון. רק באוקטובר 2001 , כארבעה חודשים לאחר תחילת החוק הכין אג"ת במשטרה סיכום עבודת מטה שלפיה הוערכה עלות יישום החוק בכ-74 מיליון ש"ח, שמהם כ-65 מיליון ש"ח הוצאה שוטפת וכ -9 מיליון ש"ח הוצאה חד -פעמית. אג"ת ציין, שהחוק אושר בלא שנלקחו בחשבון התוצאות הצפויות ממנו, וכן שאם לא יוקצו לו המשאבים הנדרשים לא תוכל המשטרה לעמוד בדרישותיו. אי לכך המליץ אג"ת לפעול בשני כיוונים בו-זמנית: להעביר בקשה לקבלת משאבים באמצעות המשרד לבט"פ, ולהיערך למימוש דרישות החוק ברמה המינימלית ההכרחית. יצוין, כי בדצמבר 2002 הודיע את"ב במשרד לבט"פ לסגנית היועץ המשפטי במשרד לבט"פ , שמשרד האוצר מתנה את הקצאת התקציבים באישור שינוי החקיקה בכנסת, ועמד על הצורך לזרז את הטיפול בו. בתשובה ציינה סגנית היועץ המשפטי במשרד לבט"פ שאין היא "רואה כל הצדקה לדרישה להמתין עם האישור התקציבי עד לאחר שתאושר החקיקה". היא הדגישה, כי הבהירה בשיחה שהתקיימה עם נציגי את"ב במשרד לבט"פ, ש"יש לעמוד על כך שיוקצה התקציב למערכת הממוחשבת מיידית על מנת לאפשר למשטרה ולשב"ס להיערך במועד על פי התפיסה המצומצמת של החוק". ראש מדור תביעות במשטרה מסרה למשרד מבקר המדינה, כי בחלק גדול מהתיקים האמורים, המגיעים לטיפולה של התביעה המשטרתית, אין הפרטים הללו מוסתרים כנדרש בהנחיה ליישום סעיף 7 .לחוק )(ב רק ב -4% (2 ) מתחנות המ שטרה יושמו במלואן הוראות החוק והתקנות מכוחו. ב- 33% (18 ) מהתחנות יושמו ההוראות באופן חלקי, וב - 43% (23 ) לא יושמו ההוראות או יושמו במידה מועטה. ב- 20% (11 ) מהבקרות לא נבדקה מידת יישום הוראות החוק, או שהממצאים אינם ברורים דיים. יודגש, כי אף שמבצעי הבקרות המשטרתיות העלו ברוב המקרים שההוראות אינן מבוצעות כנדרש, לא נמצאו, בין הבקרות שנמסרו למשרד מבקר המדינה ביולי 2006 , בקרות חוזרות כדי לבדוק באיזו מידה, ואם בכלל, שופר הביצוע בעקבות הערותיהם, אף לא במקרים שהבקרות נערכו בשנת 2005 . יתר על כן, יש מקרים שבהם התריע הבודק, בסיכום ממצאי הבקרה, שייערכו בקרות חוזרות, אך, כאמור, הן לא בוצעו עד מסירת הבקרות למשרד מבקר המדינה. .והחלתו בפועל נעשתה רק ביולי 200325., חצי שנה מאוחר יותר צו שני ליישום חלקי של כמה סעיפי חוק נוספים פורסם ברשומות רק בסוף פברואר 200526 , וגם צו זה הוצא בידי המשרדים בעיקר בשל הלחץ שהופעל בידי ועדת חוקה בעקבות המעקב שביצעה אחר יישום החוק. . המדינה (להלן- נש"מ), למשרד מבקר המדינה, כי משרד המשפטים אמנם תוקצב בשנת 2002 בתקני פרקליטים לצורך יישום החוק, כשהמשרות נוצרו באופן הדרגתי במהלך השנים 2002 -2003 . נש"מ הסבירה כי משום ש"משרות הפרקליטים ברמה של עוזר-סגן בכיר הן זהות ואחידות בכל הפרקליטויות לא ניתן זיהוי מיוחד למשרות אלו"; ומאחר שבשנים האחרונות התקבלו החלטות ממשלה על קיצוצים רוחביים בכל משרדי הממשלה, נאלצו משרד המשפטים והפרקליטות, כשאר משרדי הממשלה, לקצץ בתקני כ"א על פי ההחלטות שהתקבלו. הועלה, שאין ברשות תחום עררים שבפרקליטות המדינה נתונים שוטפים ועדכניים על משך זמן הטיפול בעררים האמורים. בהיעדר נתונים אין לדעת אם משך הטיפול עומד בדרישות החוק, ואין תחום העררים יכול להסיק מסקנות ולהפיק לקחים. כאמור, כאשר מידע אינו מועבר באמצעות מערכת מנ"ע, ונפגע העבירה זכאי לקבלו כחוק, מוטלת האחריות להעברת המידע על הגורם המטפל. במקרים שצוין בבקרות המשטרתיות שלא נמצאו הטפסים הנדרשים, או שלא נמצאו בתיקים טופסי בקשת מידע, לא זו בלבד שהחוק והתקנות מכוחו לא יושמו, ושהשוטרים בתחנה לא קיימו את הוראות הנוהל המשטרתי, אלא נפגעה גם העברת המידע לפרקליטות או לתביעה המשטרתית. זאת משום שבהיעדר טופס בקשת מידע בתיק אין הפרקליטים והתובעים המשטרתיים יכולים לדעת אם היה נפגע העברה מעוניין בקבלת מידע, ולכן לא מובטח שהם ידאגו להעבירו אליו. מממצאי הבדיקה עולה, כי משך זמן הטיפול החציוני19 , ממועד גילוי החשוד ועד גזר ה דין, הוא כ -11 חודש. משך זמן הטיפול החציוני בשלב החקירה, מגילוי החשוד ועד העברת התיק לתביעה, הוא כחודש; משך זמן הטיפול החציוני בתביעה, מקבלת התיק ועד הגשת כתב אישום, הוא כ -4-5 חודשים. ומשך זמן הטיפול החציוני מהגשת כתב האישום ועד מתן גזר הדין הוא כ-7 .חודשים יצוין, שכבר בפברואר 2003 תיקן אג"ת במשטרה את ההערכות של העלות התקציבית של יישום החוק וציין במסמך, שגם המשרד לבט"פ היה מכותב אליו, כי אין לכלול בעלות יישום החוק את "פריסת מערכת התביעות". כך שבפועל קטן האומדן של עלות יישום החוק במשטרה בכ -2.4 מיליון ש"ח. ואולם המשרד לבט"פ לא הפחית את דרישותיו ממשרד האוצר, והמשיך להציג את עלות יישום החוק בכ-8 מיליון ש"ח, בפניותיו מנובמבר 2003 וגם מינואר 2004. הועלה, שצו להחלה חלקית של סעיף 10 לחוק הובא על ידי השרים לאישור ועדת חוקה, ואושר על ידה כבר ב - 6.1.03 ,, אולם הצו לא הועבר אז לחתימת השרים משרד מבקר המדינה מעיר, כי המענה שניתן בשטח אינו עומד בדרישת החוק להקמת יחידות סיוע ייעודיות. מערכת מנ"ע לא קיימה שיחות יזומות אל נפגע העבירה כנדרש במסמך העקרונות, כדי לעדכנו, למשל, בנוגע לשחרור ממעצר של חשוד או נאשם בעבירת מין או אלימות חמורה; מערכת מנ"ע לא העבירה לנפגע מידע על התנאים המגבילים שהושתו על הפוגע ואשר נועדו להגן עליו; במקרים שבהם הוטלו על נאשם כמה עונשים, מסרה מערכת מנ"ע לנפגע מידע על עונש אחד בלבד, לאו דווקא על פי מידת חומרתו; הועלו שיבושים הנוגעים להעברת המידע משב"ס, כגון, לנפגע הועבר מידע שכלול בו גם העונש שקיבל האסיר בשל תלונה אחרת; כן הועלו . שיבושים הנוגעים להעברת המידע מהפרקליטות, למשל, כאשר בתיק הפרקליטות היו כמה נפגעים לעומת כמה חשודים, עשוי נפגע העבירה לקבל מידע אודות חשוד שאינו קשור בהכרח לתלונתו, משום שלא התאפשרה הפרדה. יצוין, שחלק מהבעיות הקשורות בהעברת מידע מהתיקים שטופלו בידי הפרקליטות קיימות גם לגבי תיקים שטופלו בתביעה המשטרתית. מדיון שהתקיים ב- 5.7.06 , בראשות המשנה למנכ"ל המשרד לבט"פ ובהשתתפות נציגי תהיל"ה והמשטרה, אפשר ללמוד שביולי 2006 עדין לא פעלה מערכת מנ"ע באופן תקין. בסיכום הדיון שערכה תהיל"ה נאמר כי הנתונים המועברים מדי יום מהמשטרה לתהיל"ה מגיעים לעתים לא שלמים, ומבנה בסיס הנתונים משתנה לעתים קרובות בעקבות שינויים שמבצעים במשטרה. בסיכום צוין שכדי לייצב ולפתח את המערכת, יכתבו אנשי תהיל"ה, עד סוף יולי 2006 , תיק אפיון מפורט ומלא. רק לאחר שהמשרד לבט"פ, המשטרה, השב"ס והפרקליטות יאשרו את מסמך האפיון החדש תיבחן המערכת ויוחלט על מידת שדרוגה. הועלה, כי לאחר שאזל המלאי לא הופקו דפי מידע נוספים, וכבר מאמצע שנת 2004 ועד סיום הביקורת הם לא הופצו במקומות שנקבעו בתקנות. 5 . חוסר אחידות בנתונים : ממסמכי המשטרה עלה כי עיקר התקלות והעיכובים בתפעולה של מערכת מנ"ע נובעים מהיעדר מכנה משותף בנתונים המצויים אצל גופי האכיפה (משטרה, שב"ס, פרקליטות והנהלת בתי המשפ ט). הקושי צץ מחדש בכל פעם שיש צורך להעביר מידע בין המערכות הממוחשבות של גורמי האכיפה, משום שאין אחידות בהגדרות ובקודים של הנתונים. הדבר גורם לכך שלגוף אחד יש קושי בהבנת הנתונים של הגוף האחר, ובכל פעולה יש צורך בהתאמה מחודשת בין נתוני הגופים המעורבים, אך לא תמיד ניתן לבצעה. הועלה, שעד מועד הביקורת לא נקטה המשטרה הליכים לרישום מאגר המידע של מערכת מנ"ע, הנדרשים בחוק הגנת הפרטיות והתקנות מכוחו. רק במאי 2006 , .לאחר הערת הביקורת, החלה המשטרה בהליכים הנדרשים הועלה שרק בדצמבר 2005 , שמונה חודשים לאחר המועד הקובע להחלת החוק בשלמותו, החלה המשטרה, באמצעות חברה חיצונית, באפיון מערכת ניהול הלקוחות הממוחשבת. במחצית הראשונה של חודש יולי 2006 , שנה ורבע מהמועד הקובע, טרם הוכנס המוקד האנושי לפעולה סדירה והופעל רק באופן ניסיוני. לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרדים האמונים על יישום החוק להסדיר ביניהם את המנגנון שלפיו יופקו ויופצו דפי המידע כנדרש בתקנות. 3. עיכובים בהתחברות הגופים למערכת מנ"ע : ב- 31.3.05 , ( יום לפני המועד הקובע להחלת כל סעיפי החוק 1.4.05 ), הפיץ ראש מדור מחשוב אגף חקירות במשטרה חוזר על הפעלת מערכת מנ"ע לתפוצה רחבה במשטרה. הועלה, כי חרף דחיית המועד האחרון להחלת החוק בשנה ורבע (עד אפריל 2005 ,) במועד הקובע עדיין לא היו המערכות הממוחשבות של התביעה המשטרתית, שב"ס והפרקליטות מחוברות למערכת מנ"ע. מערכת התביעות התחברה למערכת מנ"ע רק בחודשים האחרונים של שנת 2005 , וקליטה שוטפת של נתוני התביעה במערכת מנ"ע החלה רק בחודשים הראשונים של שנת 2006 . מערכת שב"ס התחברה למערכת מנ"ע בתחילת 2006 , כתשעה חודשים לאחר המועד הקובע, והפרקליטות התחברה עוד יותר מאוחר - ביולי 2006 , כשנה ורבע לאחר המועד הקובע. כך שבתחילת 2006 , שלושת רבעי שנה לאחר המועד הקובע, לא פעלה מערכת מנ"ע אף באופן חלקי. יתר על כן, מתחילת 2006 ועד יולי 2006 , מועד חיבור הפרקליטות למערכת, העבירה מערכת מנ"ע רק מידע חלקי, ולעתים, בשל היעדר מידע מהפרקליטות, אף חל שיבוש או אי- דיוק במידע שהועבר באמצעותה לנפגע העבירה. 4. התקשרות ללא הסכם כתוב : עוד הועלה, כי המשטרה לא התקשרה עם תהיל"ה באמצעות הסכם בכתב, המפרט את דרישותיה הביצועיות של המשטרה מתהיל"ה בחלקה בפרויקט מערכת מנ"ע ולוחות זמנים לביצוען. אילו סוכמו הדברים בכתב מלכתחילה, עוד בנובמבר 2004 , היה בכך כדי לסייע להפעיל את מערכת מנ"ע במועד, ולהימנע מהצורך לערוך אפיון מחודש למעלה משנה לאחר המועד הקובע לתחולת החוק בשלמותו (ראו להלן). הועלה שהכרזות הופצו בעברית בלבד, ורק ביוני 2006 החלה הפצת כרזות גם בשפות אחרות (ערבית, אנגלית, רוסית ואמהרית). כן עלה, שבכרזות שהפיצה המשטרה ובטפסים שהפיקה עבור הנפגעים לא נמצא כל המידע שנקבע בתקנות. למשל - המידע על ארגוני סיוע. רק ביוני 2006 החלה המשטרה לטפל בהפקת טופס חדש שיכלול גם מידע זה. אף יצוין, שבבקרות שביצעה המשטרה בתחנות המשטרה (ראו להלן) עלה, שלא בכל התחנות נמצאו הטפסים הנדרשים, ובמקומות אחרים לא נמצאו הטפסים בשפות זרות אלא בעברית בלבד. כאמור, חובתו של העובד הסוציאלי המטפל ליידע את הקורבן על זכותו להביע עמדה באמצעות הוועדות. עם זאת, לדעת משרד מבקר המדינה , מן הראוי שהמשרדים יבחנו את האפשרות להודיע על כך גם בדפי המידע ובטפסים שמפיקים המשרדים לנפגעי העבירה. הועלה, שב- 27.6.04 הועברו המלצות הוועדה הבין-משרדית לשר המשפטים דאז, מר יוסף לפיד, אולם מאז לא קודם העניין. . החברה הישראלית הכירה זה מכבר כי נפגעי עבירה זכאים להגנה על כבודם ועל חירותם מפני פחד, אימה ופגיעה. זכות חוקתית זו, הנגזרת מהוראות חוק יסוד: כבוד האדם וחרותו, עוגנה בחקיקה ראשית בחוק זכויות נפגעי עבירה, התשס"א - 2001 . הוראות החוק מבטאות איזון בין זכויות נפגעים לבין זכויות חשודים ונאשמים, וכן בין הרצון להיטיב עם הנפגעים, לבין המציאות הארגונית והתקציבית המוגבלת של רשויות אכיפת החוק. הזכויות המוקנות בחוק עוסקות בשלושה מישורים עיקריים: הזכות לקבלת מידע, זכויות ה נוגעות לניהול ההליך הפלילי והזכות להגנה. למשרד לביטחון הפנים על זרועותיו: המשטרה ושירות בתי הסוהר ולמשרד המשפטים יש תפקיד מרכזי בהבטחת הזכויות שמקנה החוק לנפגעי העבירה. עליהם לדאוג שהמידע, שנפגע העבירה זכאי לו על פי החוק והתקנות מכוחו, יועבר אליו במלואו וב שפה הנהירה לו, אם באמצעות מערכות ממוחשבות (האינטרנט ומענה קולי ממוחשב), ואם באמצעות גורם אנושי (מוקד אנושי או הגורם המטפל בנושא). עליהם להסדיר את דרך המימון של דפי המידע המפרטים את זכויותיו, את שמות הגופים הנותנים שירותי סיוע ודרכי הגנה אפשריות, ולהבטיח את הפצתם במקומות שבהם ניתן שירות לקהל רחב כמפורט בתקנות. על משרד המשפטים להקים לאלתר את יחידות הסיוע שיבטיחו את מימוש זכויותיו של נפגע העבירה כנדרש בחוק. על המשטרה להקפיד לקיים בקרות תקופתיות בתחנות המשטרה, ולדאוג שהוראות החוק והתקנות מכוחו יקוימו על ידן במלואן. משרד מבקר המדינה סבור כי על הגורמים הממונים על יישומו של החוק להקפיד ולקיים את הוראות החוק בדחיפות, וללא עיכובים. רק כך תוכל החברה הישראלית למלא אחר האחריות החוקתית, החוקית והמוסרית הכבדה המוטלת על כתפיה, לעזור לנפגעי העבירה ככל הניתן, ולהקל את סבלם ואת מצוקתם. זוהי רוחו של חוק זכויות נפגעי עבירה, זו תכליתו, וברוח זו יש לקיימו.
מהאמור לעיל עולה, שחילוקי הדעות בין המשרד לבט"פ לבין משרד האוצר בנוגע למימון החוק מנעו את יישומו במועד. אף שהמשרד לבט"פ היה אמור ליטול על עצמו חלק מהעלויות הכרוכות בו, רק במאי 2004 הוא אישר את הקצאת התקציבים להקמת מענה קולי ממוחשב, שהיה תנאי בסיסי ליישום החוק. יצוין, כי האישור ניתן עוד בטרם אושרו תיקוני החקיקה שיאפשרו את מתן המידע לנפגעי עבירה באמצעות הטלפון, כך שלפחות מבחינה זו ניתן היה להקצות את הכספים, ולהתחיל בהקמת המערכת הממוחשבת עוד בפברואר 2002 , המועד שבו הוגשה התכנית להקמתה. הדבר היה עשוי לתרום ליישום החוק במועדו המקורי.