מטלות רוחב . טיפול באוכלוסיות נזקקים מקרב יוצאי אתיופיה - השלטון המקומי לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את העובדה שהחלטת הממשלה משנת 1999 להניח אתהתשתית לתהליכי תכנון, תיאום וביצוע של קליטת העולים .משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את המצב הקיים, שבו המענה היחיד לבני נוער יוצאי אתיופיה הצורכים סמים ומשקאות אלכוהוליים ניתן על ידי עמותה פרטית, וגם זאת רק למטופלים ספורים. הדבר מצביע על כך שהעירייה אינה מתמודדת התמודדות ממשית עם בעיית ההתמכרויות בקרב הקהילה האתיופית. עליה לפעול לאלתר לאיתור יזום נרחב של בני נוער וצעירים יוצאי אתיופיה הצורכים סמים ומשקאות אלכוהוליים ולהקים מערך לטיפול בהם ולמאבק בצריכתם של חומרים אלה. משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית אשדוד, כי העבודה במוקד הקליטה בתחום החינוך במקביל לעבודתם של גורמים אחרים בתחום זה מחייבת היערכות נאותה של העירייה בשלושה תחומים: הגדרת תחומי העיסוק של כל אחד מממלאי התפקידים תוך התייחסות פרטנית לפעילויות ולתחומי עיסוק חופפים; בחינת שאלת היעילות שבקיום הפעולות המקבילות על ידי כמה ממלאי תפקידים; קביעה של הסדרים מוגדרים לדיווח ולהעברת מידע בין הרכזות במוקד הקליטה לבין ממלאי תפקידים אחרים. 1. נמצא כי באשדוד נתנו את הטיפול הפרטני באמצעות שיחות, עד למועד עריכת הביקורת, עובדות סוציאליות שלא השתתפו בהכשרה בתחום האלימות במשפחה ולא עברו כל הכשרה בתחום הטיפול באוכלוסיית העולים מאתיופיה. משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי ידע ממשי בשני תחומים אלו הוא התשתית לקיום תהליך טיפולי אפקטיבי למטופלים בתחום זה. במהלך עריכת הביקורת במרס ובמאי 2007 קיבלה העיר ייה לעבודה במרכז שני עובדים סוציאליים יוצאי אתיופיה בהיקף של משרה וחצי46. 2. במרכז בנתניה היו שתי עובדות סוציאליות יוצאות אתיופיה במשרה ורבע בלבד שטיפלו ביוצאי אתיופיה. הן לא הצליחו לעמוד בנטל הטיפול, וכתוצאה מכך המתינו הנזקקים זמן רב לקבלת טיפול. במאי 2007 המתינו תשעה יוצאי אתיופיה . המעורבים באלימות במשפחה מנתניה במשך שנה ויותר לקבלת טיפול פרטני. להלן דוגמה: משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי נוכח הפער הגדול בין ההערכה בדבר אוכלוסייה גדולה של בני הנוער יוצאי אתיופיה הצורכים סמים או משקאות אלכוהוליים לבין מספר המטופלים מקרב אוכלוסייה זו, ונוכח חוסר ההכשרה של המטפלים יש לנקוט פעולות שיחזקו את יכולתה של העירייה לאתר את צורכי האלכוהול והסמים כדי להביאם למסלול טיפולי. במקביל יש להבטיח כי המרכז ייערך לתת מענה למטופלים יוצאי אתיופיה מבחינת כוח האדם הפועל בו. משרד מבקר המדינה מעיר לעיריות אשדוד ונתניה כי הפעולות שהן מקיימות בתחום המניעה בקרב בני נוער וצעירים מבין העולים מאתיופיה מצומצמות. טיפול לבני נוער שצורכים סמים או משקאות אלכוהוליים ני תן במקרים ספורים בלבד. העיריות אף לא פעלו להקמת מערכים עירוניים לצורך מתן שירותים אלה. נוכח המידע המחקרי המלמד על מספר גדול של בני נוער יוצאי אתיופיה הצורכים סמים ומשקאות אלכוהוליים על שתי העיריות להיערך לפעילות רחבת היקף בקרב בני נוער וצעירים יוצאי אתיופיה. נמצא כי באגפי הרווחה שבשתי העיריות לא הייתה תכנית לביקורי בית בבתי הזקנים יוצאי אתיופיה, והעובדים הסוציאליים נהגו לבקר בבתי זקנים בעיקר בעקבות תלונות בני משפחה או גורמים קהילתיים אחרים. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה ולעיריות אשדוד ונ תניה כי המענה הטיפולי בנושא האלימות במשפחה בקהילת יוצאי אתיופיה מחייב בחינה יסודית, בעיקר נוכח התוצאות הטרגיות בחלק מהמקרים שבהם מופעלת האלימות. המחסור במטפלים שקיבלו הכשרה מתאימה באשדוד ותקופות ההמתנה הממושכות לקבלת הטיפול בנתניה, מלמדים שהמענה בתחום זה אינו עונה על הצרכים ואינו תואם את אפיוני הנזקקים ואת מספרם. על משרד הרווחה לפעול ליצירת כלים מתאימים לטיפול בתחום האלימות במשפחה בקרב עולי אתיופיה, כפיתוח תוכניות טיפול רגישות תרבות, הכשרת אנשי מקצוע עם יכולת תרבותית לנהל שיח עם מטופלים יוצאי אתיופיה והכשרת מטפלים מקרב קהילה זו. נמצא, כי בעיריית אשדוד נבחרה ועדה למאבק בנגע הסמים המסוכנים בינואר 2006 , אך זו כלל לא התכנסה מאז מינויה. בעיריית נתניה נבחרה הוועדה רק בנובמבר 2007 בעקבות פניית משרד מבקר המדינה, והתכנסה לראשונה בדצמבר 2007. משרד מבקר המדינה מעיר לעיריות אשדוד ונתניה כי אי-הפעלת ועדה זו, שחובה להקימה, לא זו בלבד שאינה מתיישבת עם דרישות החוק, אלא אף עלולה לפגוע במאבק בנגע הסמים. בהיעדר ועדה פעילה כזו חסר לעיריות גורם הקובע את מדיניות הטיפול והמניעה והמבקר את אופן הטיפול של הגורמים המקצועיים. השיעור הגבוה של צורכי הסמים והאלכוהול בקרב אוכלוסיית הצעירים יוצאי אתיופיה מעצים את הצורך בהפעלת ועדה זו. לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום לבחון את עבודתן המשותפת של העובדות הסוציאליות, מרַכזות הסיעוד וחברות הסיעוד נוכח שתי בעיות שעלו בביקורת: ראשית, מידת ההסתמכות הרבה של העובדות הסוציאליות על ביקורים של גורמים אחרים, העלולה להביא לכך שזקנים נזקקים לא יזכו לקבל את הטיפול המקצועי והאישי שהעובדות האחראי ות לניהול תיק הטיפול שלהם אמורות להעניק להם. יצוין כי טיפול זה שונה ונפרד מבַקרת מצבו הפיזי של הנזקק והתנאים שבהם הוא חי; שנית, האופן שבו מנוהל המידע הרב המתקבל ממרַכזות הסיעוד ומחברות הסיעוד טעון שיפור. המידע אינו מנוהל באופן שיטתי ובדרך כלל אינו מועבר לעובדות הסוציאליות לזקן האחראיות לטיפול האישי, ולפיכך אינו הופך לתשומה בתהליך המעקב והטיפול המקצועי של המחלקה. . משרד מבקר המדינה רואה בחומרה רבה את השהיית הטיפול בעניינה של הזקנה הנכה במשך יותר משנה וחצי, תוך גרימת סבל רב למטופלת. על שלושה הגורמים שהיו מעורבים במחדל בטיפול - העירייה, משרד הבריאות וקופת חולים לאומית - לדון באופן פעולתם ולקבוע הנחיות שימנעו בעתיד אפשרות של טיפול כושל בזקנים זכאי גמלת סיעוד. היעדר יועצי נישואין המוכשרים לטפל ביוצאי אתיופיה לא איפשר לעיריות לתת לנזקקים מקרב העולים מאתיופיה שירות זה, ויוצאי אתיופיה ספורים השתמשו בשירותי התחנות שבשתי העיריות: בנתניה - ארבעה זוגות מאז שנת 2005 , ובאשדוד- שבעה זוגות החלו בטיפול ב- 2006 .אך הפסיקו אותו לאחר זמן קצר נזקקים אחרים יוצאי אתיופיה כלל לא הגיעו לטיפול בתחנה משהתברר שאין לה כלים לטפל בהם. להלן דוגמה לטיפול בנפגעי אלימות באשדוד: משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי ריבוי הגופים המטפלים בעולים מאתיופיה בלא שהוסדרו תחומי פעילותם והקשרים ביניהם הביא לכפילות בפעילות ולשיתוף פעולה לקוי בין הגורמים ולזרימת מידע לקויה. על העירייה להגדיר בכתב ובאופן ברור את המטרות ואת הפעילות של כל אחד מגופי הטיפול, תוך הדגשת המֵישַקִים ביניהם, ולוודא כי שיתוף הפעולה ושיתוף המידע בין הגורמים השונים מתקיים בפועל. משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי יש מקום להעסיק עובד שיסייע לקיים קשר בין ההורים לילדיהם בכל הפנימיות שבהן הושמו הילדים. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה ולעיריות כי נוכח הימנעותם של הזקנים יוצאי אתיופיה משהייה במרכזי היום הקיימים, יש מקום לבחון חלופות למתן המענה בתחום זה לזקנים מהקהילה האתיופית, אם בדרך של הקמת מרכז מיוחד לזקני הקהילה ואם בדרך של היערכות מתאימה במסגרת המרכזים הקיימים (בתחום כוח האדם, המזון והפעילויות) במטרה להביא לכך שזקני העדה יוכלו לשהות במרכזי יום. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות ולקופת חולים לאומית כי מן הראוי היה לבחון את היכולת של בני משפחת הזקנה להמציא מידע ולקבל החלטות, וכי ככלל אין מקום להשהות טיפול בנזקק בגלל מחדלים של משפחתו. מן הראוי היה לדאוג לסיום כל ההליכים הנוגעים לשינויים בדירת הזקנה סמוך ככל האפשר לשינוי במצבה הפיזי, ואף לבחון את האפשרות להשתמש במתקן מת אים או להחליף את הדירה כדי לאפשר לה תנועה מחוץ לדירתה. משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי אגף הרווחה בעירייה היה חייב לעקוב מקרוב אחר הטיפול בעניינה של הזקנה ולעמוד על כך שהשינויים הנדרשים בדירתה ייבחנו ויתבצעו במהירות, ואולי אף לבחון דרכים חלופיות כגון שימו ש במִתקן מתאים או החלפת דירה שיאפשרו לה תנועה מחוץ לדירה. לא היה מקום לעמוד מנגד ולהותיר את עניינה של הזקנה ללא כל טיפול. בביקורת נמצא כי במהלך השנים הבאות לא עיבד משרד הרווחה את מכלול הדיווחים שקיבל בהתאם להוראות התע"ס בקשר לעולים מאתיופיה שטופלו בלשכות הרווחה, וממילא לא ניתח נתונים אלה לצ ורך קבלת החלטות וקביעת מדיניות. רק בשנת 2006 קיים המשרד מיפוי של הפעולות לשירותים חברתיים ב- 22 רשויות מקומיות; המידע נוצל לצורך עבודת הוועדה הבין-משרדית האמורה 18 .)(ראו להלן בשתי הערים שנבדקו לא הובאו ממצאי הסקרים של משרד הקליטה 21 לדיון במועצת העירייה או בוועדת הקליטה של העירייה. משרד מבקר המדינה מעיר בעניין זה כי היה מקום שממצאי הסקרים ומסקנותיהם יעמדו בבסיס תהליכי קבלת ההחלטות של הנהלת העירייה בדבר קביעת המדיניות ותכנון העבודה וקביעת סדרי העדיפויות. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי נוכח הייחודיות התרבותית והחברתית של העולים מאתיופיה, יש להשתלמויות ייעודיות העוסקות בחברה ובתרבות האתיופית משנה חשיבות, והן מהוות מרכיב משמעותי העשוי לתרום להצלחת הטיפול הסוציאלי בנזקקים מקרב אוכלוסייה זו. על משרד הרווחה להיערך אפוא לעריכת השתלמויות לכל העובדים הסוציאליי ם המטפלים ביוצאי אתיופיה. עוד מעיר משרד מבקר המדינה למשרד הרווחה, כי עליו ליזום פעולות אשר יביאו להגדלת מספר יוצאי אתיופיה שיוכשרו כעובדים סוציאליים, ובתקופת הביניים להגדיל משמעותית את מספר המתרגמים שיבואו לעזרת המטפלים ביוצאי אתיופיה. בשנת 2004 גובשה במשרד הרווחה הערכה מחקרית בדבר אימוץ מדיניות רגישת תרבות. הערכה מחקרית זו גובשה לכדי מדיניות מערכתית רק בסוף שנת 2006 . נכון למועד סיום הביקורת טרם יושמה מדיניות זו מערכתית. לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת משרד הרווחה לקיים מדי תקופה ניתוח והערכה של מדיניות הטיפול שבחר לאמץ לעניין אוכלוסיית העולים מאתיופיה ולסכם את תוצאות הליך זה במסמך מדיניות, שיופץ לכלל הרשויות המקומיות שבהן מתגוררים העולים. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות למלחמה בסמים, כי נוכח המידע המחקרי בדבר המספר הגדול של בני נוער יוצאי אתיופיה הצורכים סמים ומשקאות אלכוהוליי ם, עליה להיערך לפעילות מניעה רחבת היקף בקרב אוכלוסיית בני הנוער יוצאי אתיופיה ולפעול לאלתר להפעלת תכנית טיפול בצורכים סמים ומשקאות אלכוהוליים מקרב אוכלוסייה זו29. מממצאי הביקורת באשדוד ובנתניה עולה כי בשלושת תחומי הנזקקות שנבדקו לא ניתן היה לתת למטופלים טיפול סוציאלי מיטבי במסגרת הקיימת: חסרו מטפלים היודעים את השפות שהעולים מדברים בהן או בעלי הכשרה מיוחדת בתרבות העולים מאתיופיה; ולצורך הטיפול בזקנים גם חסרו מסגרות טיפול ייחודיות (ראו להלן). משרד מבקר המדינה מעיר לעיריות כי באי -מילוי חובתן החוקית להפעיל את ועדת הקליטה באופן סדיר יש כדי לפגוע בתפקוד העירייה בשלושה תחומים מהותיים: בתהליך גיבוש המדיניות של העירייה בנושא קליטת העולים; בתיאום ובשיתוף הפעולה בין היחידות השונות בעירייה העוסקות בטיפול בע ולים; ובפיקוח על יישום תכניות בתחום קליטת העלייה ובמעקב אחריהן. לפיכך על העיריות להפעיל לאלתר את ועדת הקליטה. . מאתיופיה והטיפול בהם, ובכלל זה הטיפול בנזקקים מקרבם והסיוע הנדרש לרשויות המקומיות לצורך הטיפול, לא יושמה במשך יותר משבע שנים, דבר שפגע בטיפול לקליטת אוכלוסייה זו. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי נוכח המספר המצומצם יחסית של עובדי הסמך ביחס למספר הנזקקים, יש מקום לבחון עם כל אחת מהעיריות את הגדלת מספר עובדי הסמך הקיימים, כדי לתת מענה למשפחות המתקשות לתפקד בחיי היום יום ואין ביכולתן להפיק תועלת ממשית ממסגרות סיוע אחרות המוצעות לנזקקים. משרד מבקר המדינה מעיר בעניין זה לעיריות כי מרבית הקשרים של האגף עם העולים יוצאי אתיופיה נוגעים למתן סעד חומרי, ולנוכח קשר זה לא תמיד ניתן לאתר בעיות המצריכות טיפול סוציאלי. נוסף על כך, כמחצית מאוכלוסיית העולים אינה מוכרת לאגפי הרווחה. בעובדות אלו יש כדי להדגיש את החשיבות שבהרחבת הפעולות לאיתור ישיר של נזקקים מקרב העדה. יצוין כי בחלק מתחומי הנזקקות, כגון אלה שנכללו בבדיקת משרד מבקר המדינה (אלימות במשפחה, טיפול בזקנים והמאבק בשימוש בסמים), נדרש בעיקר טיפול סוציאלי, ואין לנזקקים בתחומים אלו נגיעה לתחום הסעד החומרי. על העיריות לבחון אפוא את היערכותן ואת המענה שלהן בתחום האיתור הישיר של הנזקקים מקרב אוכלוסיית העולים מאתיופיה שבתחומן, ולגבש תכנית איתור מוגדרת אשר תבטיח פעילות שיטתית ועקבית של עובדים, בעיקר בקרב העולים מאתיופיה שאינם מוכרים לגורמים המטפלים. .נמצא כי העירייה לא פעלה ליצירת תיאום בין פעולות כל הגורמים האמורים, ואף לא דאגה להפגיש נציגים מגופים אלה לדיונים משותפים לצורך קביעת מדיניות טיפול אחידה ומניעת כפילויות. כתוצאה מכך פעל כל גורם טיפולי לבדו, ללא תיאום עם גורמי טיפול אחרים, בלי שהעביר מידע לגופים אחרים ולעתים אף תוך ביצוע מטלה זהה לזו של גוף טיפולי אחר. מצב זה עשוי לפגוע במתן טיפול נאות. להלן דוגמאות: .5. המספר הגדול של בני נוער וצעירים יוצאי אתיופיה הצורכים סמים ומשקאות אלכוהוליים מחייב היערכות מיוחדת של הרשות למלחמה בסמים בתחומי המניעה והטיפול. על עיריות אשדוד ונתניה להפעיל מערך מניעה רחב היקף, להיער ך לאלתר לאיתור בני נוער וצעירים אלה שבתחומן ולטפל בהם. חובתה הראשונית של המדינה לפעול לתיקון מיידי של הל יקויים שנמצאו בדוח זה, תוך שיתוף פעולה וחלוקת מידע בין הגורמים השונים, ניצול מיטבי של המשאבים המוגבלים שהוקצו לנושא, ותיאום בין משרדי הממשלה, הרשויות המקומיות וגופי המגזר השלישי. שירותי הרווחה המקומיים והממלכתיים הנדרשים לתת סיוע סוציאלי לנזקקים מקרב העולים מאתיופיה חסרים, במקרים רבים, כלים למתן סיוע זה, ומתמודדים עם קשיים בשילוב העולים בחברה הישראלית. הנחישות להצליח והאומץ שמגלים העולים מאתיופיה, לאחר שעברו דרך חתחתים כדי להגיע לישראל, והתמודדותם עם מכשולים שנוצרו בדרך קליטתם ראויים לכל שבח. מציאות זו הנוגעת לגורמים המטפלים ולאוכלוסיית העולים ראוי כי תעמוד לנגד הגורמים הממלכתיים בבואם לקבל את החלטותיהם בנושא זה. ממצאי משרד מבקר המדינה מצביעים על קיומם של כשלים בהיערכות רשויות המדינה, ובכלל זה משרדי הממשלה והרשויות המקומיות בטיפול באוכלוסיית יוצאי אתיופיה בתחום הרווחה. הממצאים המדאיגים בנוגע למצוקה שבה מצויים חלקים רחבים מאוכלוסייה זו היו ידועים זה שנים, אך הרשויות השלטוניות לא הפנימו את צרכיהם הטיפוליים הייחודיים של יוצאי אתיופיה הנובעים מהרקע התרבותי שלהם; כמו כן לא נעשתה התארגנות מערכתית כוללת לטיפול באוכלוסייה זו, וכפועל יוצא מכך לא נעשה די בתחום הרווחה למען סיוע בקליטתם הראויה והטובה של יוצאי אתיופיה בישראל. 1. במשך שנים נקט משרד הרווחה גישה שלפיה יש לתת טיפול סוציאלי אחיד לכל אוכלוסיות הנזקקים ללא מתן מענה טיפולי מיוחד נוכח שוני תרבותי. סוגיות יסודיות כגון התאמת השירותים הקיימים לצו רכי אוכלוסיית העולים מאתיופיה, קשיי תקשורת בין העובדים בשירותי הרווחה למטופלים ורמת ההיכרות של המטפלים עם המאפיינים התרבותיים והחברתיים של בני העדה, יוצרים את הצורך ביצירת כלים מתאימים לטיפול בנזקקים מקרב יוצאי אתיופיה. 2. למצוקת כוח האדם במחלקות הרווחה ברבות מהרשויות המקומיות בארץ יש בבירור השלכות על המענה הניתן לאוכלוסיות הנזקקים מקרב העולים מאתיופיה. נתונים שונים בדבר היחס בין מספר העובדים בעיריות שנבדקו לבין מספר המטופלים (בעיקר בתחומי הטיפול במשפחה ובזקנים) מעוררים ספק בדבר יכולתם של גורמי הרווחה להיענות כנדרש לצרכים של הנזקקים מקרב אוכלוסיה זו. 3. על משרד הרווחה לפעול לקיום תכניות הכשרה ייעודיות לעובדי רשויות מקומיות העובדים עם נזקקים מקרב העולים מאתיופיה. ראוי כי ההשתתפות בהכשרות אלו תהיה תנאי לעבודה עם הנזקקים מקרב הקהילה. 4. המעקב אחר הטיפול בזקני ם הזכאים לגמלת סיעוד בכלל ובזקנים יוצאי אתיופיה בפרט חשוב להבטחת הטיפול הנאות בהם. על העיריות לקיים מעקב שיטתי אחר הטיפול בזקנים הסיעודיים יוצאי אתיופיה, ולהפעיל עבורם מסגרות טיפול ייחודיות ("מרכזי יום").
.משפחה, שכן המענה הרווח כיום, שלקשיש מועבר מידע בדבר סל ההגנה העומד לרשותו, אין בו כדי להעניק סיוע של ממש לקשיש נזקק וחסר ישע.