נושאים מערכתיים . טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון .מן המקובץ עולה כי מס"א מתפקד בתור גוף לאומי והוא משרת את כלל מערכות .האכיפה והביטחון. פעילותו הרב-תחומית של מס"א נעשית, כאמור, בידי שני .קצינים, שני סטו דנטים וחמש בנות שירות לאומי ובמערכות מחשוב מיושנות .באופן שמקשה את טיוב הנתונים, את תיעוד ההמלצות של מס"א ואת המעקב .אחר יישומן. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעילותו של מס"א על אף המחסור בכוח .אדם מיומן ובאמצעים טכנולוגיים מתאימים. מומלץ להסדיר את כלל התפקידים .והמשימות המוטלות על מס"א, לבחון מחדש את מיקומו במבנה הארגוני של .המשטרה, להקצות לו את התקנים ואת המשאבים החומריים הנחוצים לו ולוודא .כי במסגרת פעילותו האמורה נשמר האיזון בין הצרכים המודיעיניים והחקירתיים .של המשטרה ובין זכויות הפרט. .הועלה כי מס"א אינו מקב ל דיווחים שוטפים ומלאים מכלל הגופים החוץ - .משטרתיים העוסקים בפשיעת סייבר. לפיכך, סיכומי מס"א השנתיים מציגים .תמונה חלקית לגבי מצב העבריינות במרחב המקוון בישראל, ואין בהם השוואה .לנתונים בנושא זה שפורטו בדוחות מקבילים של גופים פיננסיים ושל גופים .מהמגזרים העסקי והשלישי ולפרסומים אקדמיים. .נמצא כי בקרות שעושה חוליית הסייבר על ניהול תיקי החקירה בנושא במחוזות, .אינה כוללת בדיקת יישום המלצות מס"א. לשם ייעול ניהול תיקי החקירה .במחוזות מומלץ שחטיבת החקירות תשקול כיצד לנהל מעקב ובקרה בנוגע .ליישום המלצות מס"א על ידי כלל יחידות מערך הסייבר והזי"ט. .עלה כי אין בפרקליטות תיעוד מלא בנוגע לפניות ששלחה למפעילות האתרים .בשנים 2018 עד2020 , וכי אין בידה נתונים באשר לזהות המבקשים להסיר את .התכנים. .מומלץ כי הפרקליטות תפעל ליישם את המלצות ועדת ארבל ופסיקת בג"ץ לאור .ההערות שנכתבו בפסק הדין בנוגע לתיעוד החסר ולהשלמות הנדרשות בנוהלי .היחידה בנוגע לרכיבים הרלוונטיים לפעילותה בנושא זה. הגברת השקיפות בנושא .זה תתרום לאיזונים הנדרשים בפעילותה הוולונטרית של הפרקליטות למול ערכי .חופש הביטוי והשימוש במרחב המקוון. .עלה כי יחידת הסייבר ממליצה לציבור הרחב להגיש תלונות במשטרה .במקרים שבהם התוכן הפוגעני עולה כדי עבירה פלילית, ואינה מפרסמת .לציבור את האפשרות להגיש אליה בקשות מאת הציבור הרחב להסיר .תכנים שונים מהמרשתת. מומלץ, כי משרד המשפטים ישקול להנגיש לכלל .הציבור את שירותי האכיפה במישור הוולו נטרי; בשים לב לכך שתיעוד .ההליכים יהיה שקוף לציבור, ויתבצע התיעדוף הנדרש בהתאם לכלים .ולמשאבים העומדים לרשותה. .בעניין זה העלתה הביקורת, כי הפרקליטות פועלת במישור האכיפה .הוולונטרי לבקשת עובד ציבור שנפגע או גורם ממונה בהסכמה העובד. .נמצא כי ההגנה במסגרת זו ניתנת לעובדי משרד הרווחה ולשוטרים, ולעתים .לעובדי ציבור אחרים, בהם עובדי משרד המשפטים, אך הפרקליטות אינה .פועלת במישור זה עבור נפגעים מקרב הציבור הרחב. מומלץ כי משרד .המשפטים יבחן דרכים לקיום ההגנה הניתנת לעובדי ציבור בצורה שווה .וישקול מתן מענה גם לנפגעים מקרב הציבור הרחב, בהתאם למשאביו. . מהלוח לעיל עולה כי החל בשנת2015 הפעילה הב"ה אכיפה וולונטרית עצמאית לשם .הסרת פרסומים נגד שופטים. פעילות זו, אשר לא נכללה במפורש במסגרת הסמכות .המנהלית שהוקנתה בחוק בתי המשפט למנהל בתי המשפט, עוגנה בנוהל פנימי שעודכן .בדצמבר 2019 .באישור היועץ המשפטי לממשלה . על אף יעדי הרכש שקבעה המשטרה ליחידות הסייבר והזי"ט, בדיונים שונים ובבדיקות .עיתיות שנעשו ביחידות השונות התברר כי קיים מחסור ניכר בציוד בסיסי ומתקדם .ביחידות הסייבר והזי"ט, שאינו עומד בהלימה עם תוכניות הרכש לשנים 2019 עד2020 . .בעשור שחלף מאז תוקן חוק המחשבים, חלו שינויים רבים ומואצים בטכנולוגיות .המשמשות לפשיעת סייבר 139 ולכן חמש העבירות המפורטות לעיל, הכלולות בחוק .האמור, מהוות למעשה מסגרת משפטית לא מעודכנת לטיפול בהן.: (א) שיבוש פעילות .תקינה של מחשב או הפרעה לשימוש בו; (ב) עבירות באמצעות מחשב; (ג) חדירה לחומר .מחשב שלא כדין; (ד) חדירה לחומר מחשב שלא כדין כדי לבצע עבירה אחרת; (ה) .עריכת תוכנה או ביצוע פעולות שעלולות להביא לידי שיבוש פעולתו התקינה של מחשב .או הפרעה לשימוש בו; פעולות שתוצאתן היא מידע כוזב; האזנת סתר או פגיעה בפרטיות. .בבדיקת תיקוני החקיקה הנדרשים, מוצע כי הוועדה להתאמת המשפט לאתגרי החדשנות .תיתן דעתה לפערים שבין החקיקה הקיימת ובין צורכי מערכת האכיפה בשנים האחרונות .בטיפול בעבריינות במרחב המקוון, תוך שמירה על זכויות הנוגעים בדבר. להלן .הממצאים: לאור פסיקת בג"ץ, הממליצה לשקול יוזמת חקיקה בנוגע לפעילותה הוולונטרית של .יחידת הסייבר בפרקליטות המדינה129 , ובהינתן שהפעילות האמורה עלולה לפגוע בזכויות .היסוד לחופש ביטוי ולמחאה, מומלץ כי בעת שתישקל ההסדרה בנוגע לפעילות .הפרקליטות, תינתן הדעת גם על הסדרת סמכויות הנהלת בתי המשפט למנוע פגיעה .בשופטים במרחב המקוון, בתנאים שייקבעו. .פעילות הפרקליטות במישור האכיפה הוולונטרי נעשית ללא הסמכה .מפורשת בחוק, אלא מכוח הסמכות השיורית של הממשלה ומכוח סמכויות .העזר של היועץ המשפטי לממשלה. .לאור זאת ובעקבות פסיקת בג"ץ, על פיה יש לשקול יוזמת חקיקה מסדירה .ומפורטת, מומלץ כי משרד המשפטים יפעל להסדרה ולהסמכה של .פעילותה הוולונטרית של יחידת הסייבר בפרקליטות המדינה בנושא. מהלוח עולה כי בשנת 2019 הסתמנה עלייה תלולה במספר האתרים שלגביהם .פעלה יחידת הסייבר במישור הכופה, מ-146 אתרים בשנת2018 ל- 5,406 בשנת .2019 (עלייה של כ- 3,700% ). עם זאת נמצא כי העלייה בפעילות יחידת הסייבר .בתקופה האמורה נגעה לתכני פדופיליה, ואולם עלייה ז ו לא התקיימה בכל .הנוגע לאתרים שפרסמו זנות, לאתרי הימורים ולאתרים של ארגוני טרור. .במחצית הראשונה של 2021 הפעילה הפרקליטות את סמכותה רק לגבי עשרה .אתרי הימורים. מפילוח נתוני התיקים שטופלו בידי יחידות הפרקליטות בשנים 2017 עד2020 התברר כי .457 מהם נגנזו109 (כ-66% ), ורק ב -86 תיקים (כ -12% ), שהם כ-2% ממספר התלונות .שעניינן חוק המחשבים הוגשו כתבי אישום. נוכח אופייה הייחודי של העבריינות במרחב המקוון ומורכבותה, ובשים לב לפוטנציאל .העלייה המתמדת בפשיעה במרחב זה, מומלץ כי המרכז להכשרה ולהשתלמות שופטים .ישקול את הצורך הגובר להגדיל את היקף ההכשרות המקצועיות לשופטים בתחום .האמור. .לאור הודעתו, מומלץ כי משרד המשפטים יכלול בהצעתו לשינויי חקיקה, בין היתר, .את הנושאים האלה: הסדרת החיפוש בחומר מחשב הנוגע לחיפוש ראיות על ידי .התביעה, וכן הסדרת החיפוש בחומר מחשב הנוגע למימוש זכויות היסוד של .נחקרים ושל נאשמים בפלילים לעיין בחומר החקירה בעניינם ולהגן על פרטיותם .ועל הפרטיות של צדדים שלישיים. .מומלץ כי במסגרת קידום הצעת החוק האמורה יוודא משרד המשפטים כי .ההצעה משקפת את האיזון הדרוש בין חופש הביטוי ובין מתן מענה הולם .לטיפול בעבירות שעניינן פרסום תוכן המסית לאלימות, לטרור, לגזענות או .תכנים בלתי חוקיים אחרים. מומלץ גם כי משרד המשפטים יקיים בחינה בין- .לאומית של החקיקה בנושא עובר להנחת הצעת החוק על שולחן הכנסת. .הסתמכות על עובדים זמניים בתחום הסייבר במשטרה אינה יכולה למלא את המחסור .בכוח אדם מיומן וקבוע. הממצאים האמורים מצביעים על הצורך בבחינה של דרכים .נוספות לצמצום הפער בין הצרכים במערכי הסייבר והזי"ט לבין כוח האדם שהמשטרה .מסוגלת לגייס, ולצורך זה בין היתר, לבחון את העלות הכלכלית הנוספת הדרושה לכך. . מן הנתונים בלוח עולה כי במסלולי גיוס כוח האדם הזמני, ובמיוחד ביחס לשמ"זים, קיים .פער בין התקן לבין המצבה ולמעשה, גם הפתרון הזמני שגיבשה המשטרה אינו נותן .מענה מלא לבעיית גיוס כוח האדם לטיפול בפשיעה מקוונת. .מומלץ כי המשטרה תפעל להסדר ה של תקינת כוח האדם הנדרשת לפעילותם של .משרדי הזי"ט על פי הצרכים המקצועיים בתחום התקשוב והטכנולוגיה. .בהעדר הסדרה מפורשת בחקיקה של היקף החיפוש המותר בחומר מחשב, עלולה .להיפגע זכות הנאשם לעיון בחומרי החקירה הנוגעים לאישומו המצויים במחשב. .מניתוח הנתונים בלוח מתברר כי בארבעה מתוך ששת המחוזות לא הושלם איוש תקן .המשרות הקיים. נוסף על כך, בכל המחוזות חלק ממצבת החוקרים הוקצה למשימות .שאינן חקירת פשעי סייבר, אלא למשימת מיצוי ראיות של משרדי הזי"ט. למעשה, מתוך .מצבת כוח האדם בכל מחוז כ -38% (בממוצע) מחוקרי המחשב אינם עוסקים בתפקידים .שיועדו להם במחלקי הסייבר. למעשה, מדובר בפער של 54% בין כוח האדם שהוקצה .ודרוש לפעילות מחלקי הסייבר במחוזות לבין כוח האדם שמבצע את הפעילות. .על פי חוק הסמכויות הקיים, חשד לביצוע מרמה והונאה במרחב המקוון אינו .עילה להגבלת גישה או חסימת אתר במרשתת. נוכח העובדה שנפגעי עבירות .אלה משתייכים לעיתים לאוכלוסיות מוחלשות, מומלץ שמשרד המשפטים יבחן .את המענה הנדרש לשם הגנה על נפגעי עבירות אלה במרחב המקוון. . הועלה כי לא הוסדר בחקיקה היקף החיפוש המותר בחומר מחשב. כמו כן הנחיית .פרקליט המדינה מנובמבר 2020 , אינה מרפאת את הפגיעה האפשרית בפרטיותם .של צדדים שלישיים שאינם נוגעים בדבר באמצעות החיפוש בחומרי מחשב שנמצאו .ברשותם של חשודים ושל נאשמים. .עולה מן הנתונים כי למשטרה אין כוח אדם מיומן במקצועות הסייבר בהיקף הנדרש .לצרכים שהיא הגדירה, אך היא לא גייסה מומחים חיצוניים מחד גיסא, ולא הכשירה .שוטרים מתאימים מאידך גיסא. בולט במיוחד החוסר במומחים במקצועות המודיעין .במרחב המקוון לשם ביצוע התפקידים הנדרשים ביחידת הסייבר בלהב, כאמור. . בעשורהשלישי של המאה העשרים ואחת רבים מחומרי המחשב הדרושים לגורמי .החקירה לצורכי החקירה הפלילית שמורים במרחב המקוון (ענני מידע במובחן .מאובייקטים במרחב הפיזי) ולכן אינם ניתנים לתפיסה מוחשית. מוצע למחלקת ייעוץ .וחקיקה לתת את הדעת על המענה החקיקתי הנדרש, בשים ל ב להשפעות שיש .להבחנה בין המקרים שבהם קבלת מידע באמצעות תקשורת בין מחשבים נופלת .להגדרת "האזנת סתר", אם לאו. .הפערים בתחום סמכויות החיפוש שהעלתה המשטרה נוגעים בסוג יות מורכבות .הדורשות ליבון ודיון מעמיק. משום כך, מומלץ שמשרד המשפטים יבחן את הסוגיות .האמורות בשיתוף המשטרה, תוך איזון בין הצרכים המבצעיים של המשטרה לבין .זכות היסוד לפרטיות. מומלץ כי הוועדה המתמדת תיישם את המלצות הצוות המשותף בדבר חיזוק שיתופי .הפעולה הבין-רשותיים, ובהם גופי א כיפה וביטחון. אלו יסייעו למשטרה לשפר את .יכולותיה באיסוף מידע מודיעיני, ברכישת ידע מקצועי ומיומנויות טכנולוגיות, לשם .טיוב אמצעי החקירה בפענוח פשיעה ואיתור חשודים באירועי עבריינות במרחב .המקוון. .נמצא כי עד תחילת שנת 2022 לא נחתםהמזכר בין מס"ל ובין המשטרה. .בשים לב להסתייגויות שפירטה יחידת הסייבר בפרקליטות בנוגע לתוכן המזכר, .מומלץ שגורמי אח"ם יפעלו בנוגע לתיקון הוראות טיוטת המזכר באופן שיטיב .לשקף את האיזון הראוי בין ההגנה על מאגרי המידע ועל המערכות הממוחשבות .של גופים במשק ובין צורכי המאבק בעבריינות במרחב המקוון. .מומלץ כי מס"ל והמשטרה יקדמו את החתימה על מזכר ההבנות לאחר עדכונו .ויפעלו ליישומו. .נמצא כי מס"א פועל בתחום החקירות ללא הרשאה, תוך התמודדות עם הקשיים .שיפורטו להלן, הנובעים בעיקר מהפער בין סמכויותיו לבין המשימות והתפקידים .שעליו לבצע: מנתוני הלוחעולה כי בכל המחוזות הוקצו חוקרים ושוטרים למשרדי הזי"ט בכ -33% ויותר .מכוח האדם הנדרש על פי התקינה שנקבעה למשרדים אלה. העובדים הללו נגרעו .מעבודתם ביחידות השונות במחוזות ובכך הקצאתם משנה את התפקיד שהם מבצעים .באופן סדיר במחוזות ומאידך, יצרה מחסור של כוח אדם המיועד על פי התקינה הקיימת .לעבוד בתפקיד אחר במחוז. משרד מבקר המדינה בדק את מידת ההתאמה של הציוד שיש במשטרה ואת היקף הרכש .הנדרש של העזרים והכלים הטכנולוגיים לשם מניעת עבירות ואיתור עבריינים במרחב .המקוון. להלן הממצאים: .מומלץ כי המשטרה תבחן את הצרכים המקצועיים שהצביעו עליהם הצוות המשותף .וחטיבת הסיגינט-סייבר בנוגע להגדרת התפקיד הנדרשת עבור חוקרי פשיעת סייבר ואת .הנתונים הנוגעים לפערי התקינה מול המצבה בפועל ותגבש הסדרה כוללת של ניהול .כוח האדם המקצועי במחלקי הסייבר. נוכח הצמצום בתקן (15% ( ) ובמצבה19% ) של .כוח האדם שפועל ביחידות הסייבר המחוזיות, על המשטרה לבחון האם גריעת החוקרים .מעבודתם הסדירה במחלקי הסייבר פוגעת ביכולת הטיפול בעבירות במרחב המקוון .ובמענה שניתן לציבור. המחסור באמצעים האמור ים פוגם ביכולת האיסוף המודיעינית ובאמצעי התקיפה לסיכול .פשיעת סייבר ומקשה על החוקרים לאתר פעילות עבריינית במרחב המקוון ולהתחקות .אחריה. בהיעדר אמצעים טכנולוגיים כאמור מתקשים מערכי הסייבר והזי"ט למצות ראיות .דיגיטליות בכלל האירועים. כדי לממש את התוכנית האסטרטגית ואת יעדי המפכ"ל, מומלץ שאח"ם ימפה את צורכי .מערך הסייבר והזי"ט בתחום המשאבים החומריים, בדגש על החסרים בציוד הטכני .ובאמצעים הטכנולוגיים, יחשב את עלותם ויעביר לבחינה ולאישור פיקוד המשטרה הבכיר .את המיפוי הכולל לשם קבלת החלטה בנוגע לרכש הנדרש. .ההצטיידות בכלים טכנולוגיים מתקדמים הכרחית כדי לאפשר למשטרה להתמודד עם .האתגרים של הפשיעה המקוו נת באופן מיטבי, אולם העלויות של ההצטיידות בכלים .טכנולוגיים אלה הן משמעותיות וצפויות להיות מאות מיליוני ש"ח. מומלץ כי המשטרה .ומשרד האוצר יבחנו את האופן שבו ניתן יהיה להסיר חסמים ת קציביים שעומדים בפני .המשטרה כדי לממש באופן המיטבי את הצורך בהתעצמות הטכנולוגית המתבקשת .ולנוכח הפשיעה הגואה במרחב המקוון. . מהתרשים עולה כי בשנת 2019 מספר כרטיסי האשראי שפרטיהם נחשפו זינק .ביותר מ- 330% לעומת מספרם בשנת2016, והגיע ל- 10,500 . .נמצא כי אין קשר רציף וקבוע ואין ממשקי עבודה בין מערך הסייבר והזי"ט במשטרה .ובין גורמי אבטחת המידע במגזר הפיננסי והעסקי. בעקבות הנחיית ראש אח"ם .מאפריל 2021 , מומלץ שאח"ם יגבש מתווהלשיתוף פעולה ברובד המודיעיני עם .גופים רלוונטיים בתאגידים בנקאיים ומסחריים המקיימים ניטור אפקטיבי אחר .ניסיונות הונאה ומרמה במרחב המקוון. .הועלה כי הפקת הדוח היומי של מס"א נעשית באמצעות טיוב נתונים ידני .שאינו ממוחשב. .טיוב נתונים רבים בתחום הפשיעה המקוונת באופן ידני אינו יעיל, ובהיקפי .מידע ניכרים אינו מדויק ואף יכול להכביד על רציפות פעילותו הכוללת של .מס"א בתחום הסיוע ליחידות החוקרות. מומלץ כי היחידה הארצית תפעל .לצייד את מס"א במערכת הטכנולוגית הנדרשת שתאפשר לייעל את הפקת .הדוח היומי ותדייק את ממצאיו. .על אף הגידול בשיעור של 150% בהיקף הפשיעה בתחום הכופרה בעולם שהוערך בשנת .2020 בכ-20 ,מיליארד דולר והנזק הכלכלי הכבד שנגרם למשק הישראלי, המוערך .כאמור במאות מיליוני ש"ח, לא נמצא כי המשטרה גיבשה תוכנית להתמודדות עם תופעת .פשיעה ייחודית זו. .מוצע כי המשטרה תרכז מאמץ לשיפור יכולותיה בתחום זה כדי לתת מענה הולם לאירועי .הכופרה שהציבור נפגע מהם. מתן מענה הולם לנושא זה ישפיע גם על אמון הציבור .בעבודת המשטרה בתחום הפשיעה במרחב המקוון. .בדוח משנת 2017 העיר מבקר המדינה כי הגידול הניכר בעבירות המתבצעות במרחב .המקוון ובנזקיהן והתעצמות היכולות הטכנולוגיות שמשמשות את העבריינים, מדגישים .את חובתה של המשטרה להקים מערך מקצועי שיבטיח טיפול יעיל בפשיעת הסייבר .המתוחכמת טכנולוגית וייתן מענה למאפייני פשיעה זו. משרד מבקר המדינה בחן את .החלטות המשטרה לאורך השנים בקשר למיקומו במדרג הארגוני ו לסמכויותיו של המערך .לחקירת עבירות מחשב ומיצוי ראיות ממחשב במשטרה (להלן - מערך הסייבר והזי"ט) .ולהלן הממצאים. .מומלץ כי הוועדה המתמדת תבחן את החלופות המעשיות ליישום המלצת הצוות .להקים מרכז ידע להתמודדות עם העבריינות במרחב המקוון כמפורט לעיל; זאת בין .היתר, כדי לתכלל את ההכשרות הרב-ארגוניות והבין -ארגוניות הנדרשות בנושא .הפשיעה הפיננסית, במיוחד עבור רשויות החקירה הנוגעות בדבר - במשטרה .וברשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור. מומלץ כי המשטרה תבחן את הדרכים להשלמת הפערים הנוגעים למומחיות .הנדרשת בתחומי הסייבר לביצוע משימות מוד יעין, חקירות ומבצעים במסגרת .הטיפול בעבריינות במרחב המקוון. .הנתונים המפורטים בלוח מצביעים על הכשרה מקצועית בהיקף מצומצם שניתנת לעובדי .משרד המשפטים בתחום המשפט והטכנולוגיה (לכ -23% מכלל הפרקליטים בתחום .הפלילי), באופן שעלול להקשות על מילוי תפקידם בניהול תיקי עבריינות במרחב המקוון .באופן מיטבי. . בהיעדר הוראת חוק ברורה בנושא, אין מענה לשאלות יסודיות שרשויותהחקירה .נדרשות אליהן בבואן לערוך חיפוש בחומר מחשב ולתפוס ראיות פליליות .במרחב המקוון. .נמצא כי למשטרה אין אפיקי שיתוף פעולה קבועים עם רשויות אכיפה זרות, .בעיקר עם גורמי האכיפה בארה"ב, ובכך נפגעת יכולתה להחליף מידע מודיעיני .עם גופי שיטור רלוונטיים במדינות שוחרות סייבר, העשויה לסייע לה בסיכול .פשיעה חמורה במרחב המקוון. .נוכח האמור לעיל ולשם ייעול המאבק בעבריינות במרחב המקוון חסר הגבולות, מומלץ .כי המ שטרה תגבש תפיסת הפעלה עדכנית, הכוללת: עדכון המבנה הארגוני הקיים; .הסדרת תשתית פעילותם של כל גופי המודיעין, החקירות והמבצעים במערך הסייבר .והזי"ט; אפיון ממשקי העבודה בין הגופים המשטרתיים וקביעת שיתופי הפעולה הנדרשים .בינם ובין הגופים הנוגעים בדבר במרחב הממשלתי ובזירה הבין- לאומית. כמו כן מומלץ .שהמשטרה תגבש תובנות בנוגע להיקף הפשיעה על סוגיה השונים ותפעל לכתיבת .מתודולוגיה ותוכניות פעולה מפורטות שייתנו מענה ראוי לאיומים במרחב זה. .התמודדות עם סוגי פשיעה במרחב המקוון דורשת, בין היתר, מוכנות טכנולוגית והקצאת .משאבים טכניים ואנושיים המבוססים על נתוני הפשיעה המקומית והעולמית. מומלץ כי .המשטרה תשקול העמדת משאבים אלו כנדרש. היחידות המשטרתיות האמורות עוסקות באיסוף מודיעין בקשר ל פשיעת סייבר אך .אינן מאורגנות במבנה אחיד והיררכי, וחלקן אף אינן כפופות מקצועית ומנהלית .לחטיבת המודיעין המרכזית באח"ם. .הביזור הקיים של יחידות המודיעין באח"ם, במטה הארצי ובמחוזות: חטיבת .המודיעין, חטיבת הסיגינט-סייבר, מודיעין יחידת הסייבר בלהב, המודיעין במחוזות .וחטיבת הדוברות, עלול להקשות על המשטרה לאגם משאבים ולרכז ידע, מיומנות .מקצועית, מומחיות ויכולות איסוף וניתוח מודיעין במרחב המקוון הן בבניין הכוח והן .בהפעלתו. יוצא אפוא כי הביזור הקיים מקשה על ביצוע של פיקוח ובקרה ברמה .הארצית על טיב הטיפול של אח"ם בתיקי העבריינות במרחב המקוון. מומלץ .למשטרה לשקול לאגם משאבים בתחומי איסוף ומחקר מודיעין במרחב המקוון, .באופן שיסייע בהגברת המיומנות והיכולות בתחום זה. .במצב דברים זה על המשטרה להמשיך ולעקוב אחר ההשפעות של אי -היישום .המלא של התוכנית בשים לב לצרכי האכיפה בתחום זה. מן הממצאים עולה כי אין בחקיקה בכלל ובהוראות חוק הסמכויות בפרט, סמכויות .אכיפה המקנות לרשויות את הזכות לבקש צווי הגבלה שיפוטיים המחייבים את .מפעילי האתרים במרחב המקוון להסיר תכנים ומסרים פוגעניים או לחסום את .הגישה לאתרים מסוכנים במרשתת. .הועלה כי במצב הקיים אין בין מס"ל ובין מערכת האכיפה, חלוקת סמכויות .ותפקידים ברורה. כמו כן, אין הגדרות מפורטות ומחייבות בנוגע לממשקי העבודה .בין מס"ל ובין יתר הרשויות הנוגעות בדבר, ובפרט בנוגע לחובת שיתוף המידע בין .מס"ל ובין המשטרה. .היעדרה של מסגרת חקיקתית מתאימה להתוויית שיקול הדעת של גורמי .החקירה, התביעה והשפיטה בכל הנוגע לתפיסת מחשב ולחדירה אליו, וכן .לחיפוש בחומר מחשב, פוגע ביכולת לבצע חקירה יעילה של פשעי סייבר ולמנוע .אותם מחד גיסא, ובזכויות הפרט לכבוד האדם ולקניינו, להגנה על הפרטיות .ולקבלת הליך הוגן מאידך גיסא. הועלה כי עד מועד סיום הביקורת, ולאחר יותר משבע שנים, הליכי קידום הצעת .חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - המצאה, חיפוש ותפיסה), התשע"ד-2014 , .שנועדה לעדכן את דיני ההמצאה, החיפוש ותפיסת הראיות, לרבות בנוגע לתוכנה .ולחומר מחשב, טרם הושלמו. משלא תוקנה החקיקה בנוגע לחיפוש בחומרי מחשב, .המשטרה נדרשת לפעול במגבלות הדין הקיים לשם השגת ראיות פליליות. .מומלץ לגורמי משרד המשפטים להשלים את העדכונים הנדרשים בטיוטת הצעת .חוק החיפוש, ולהפיץ לעיון הציבור תזכיר חוק המשקף את האיזונים הנדרשים .בין צורכי רשויות האכיפה והבטחת יכולתן לקיים פעולות אכיפה יעילות לגילוי .עבירות ומניעתן ובין זכויות היסוד של הנחקרים ושל צדדים שלישיים. . על פיקוד אח"ם לקדם את צמצום פערי הרכש וההצטיידות באמצעים טכנולוגיים .ובמשאבים חומריים נוספים למאבק בעבריינות במרחב המקוון כאמור. .נכון למועד סיום הביקורת סגל הפיקוד הבכיר של המשטרה טרם אישר את תוכנית .ההכשרות לשיטור דיגיטלי; לא אושר תקציב ייעודי ולא אושרה תוספת התקנים. .לפיכך עד מועד תום הביקורת, התוכנית לא החלה לצ את לפועל, ו בענף שיטור .דיגיטלי במכללה מתקיימים רק קורסים בסיסיים הנוגעים לעבירות מחשב, שאינם .עוסקים בשמירת כשירות השוטרים בעידן הדיגיטלי וברכישת המיומנויות הדרושות .לכך. .עלה כי הגם שיש צורך מודיעיני ומבצעי במיסוד שיתוף הפעולה בין המשטרה ובין .גופי מערכת הביטחון, בדגש על קהיליית המודיעין, אין ממשקי עבודה קבועים בין .הגופים. .על פי דוח הצוות המשותף, אי-גיבושה של תמונת מודיעין אחודה בין גופי המודיעין .בישראל מונעת שיתוף פעולה אפקטיבי עם גורמי חקירה במדינות אחרות. מומלץ .כי צוות המודיעין של הוועדה המתמדת, שבו שותפים כלל גורמי האכיפה, ידון על .אפיקי היישום של המלצת הצוות המשותף להקים צוות עבודה מודיעיני בין-ארגוני, .שיגבש תמונת מצב רחבה על אודות תופעות הפשיעה במרחב המקוון. .תמונת המצב המודיעינית לשנת 2020 העלתה כי היעדר כלים טכנולוגיים .מותאמים מגבילים את יכולת איסוף המודיעין על תשתיות מבריחי נשק וסמים .באמצעות המרחב המקוון ועל תשתיות העוסקות בהונאת אתרי ממשל ישראלי .במרשתת, הפועלות בשיתוף פעולה עם ארגוני טרור. הממצאים מצביעים על הצורך בהשלמת פעולות ההסברה הנדרשות לציבור הרחב .וחיזוק שיתוף הפעולה הבין-ארגוני בנושא זה. מומלץ כי המשרד לבט"פ יבחן דרכים .להעלאת מודעות הציבור לאמצעי ההגנה הנדרשים והנגישים לו מפני פגיעה .במרחב המקוון באמצעות פרסום בערוצי תקשורת מגוונים ובאמצעות שיתוף פעולה .בתחום ההסברה בין המשטרה ובין גופים ממשלתיים וגורמים חוץ -ממשלתיים .הנוגעים בדבר. . סיכול התפשטות נזקי העבריינות במרחב המקוון מצריך יצירת מודעות גבוהה בקרב .כל שכבות הציבור לאחריות המוטלת עליהן לנקוט אמצעים כדי למנוע פגיעה .כמעט ודאית בהן כתוצאה מפשיעת סייבר. טיפול המשטרה כאמור אינו כולל .הסברה לציבור בקשר לאמצעי הגנה מומלצים במערכות ממוחשבות, כמפורט .לעיל. הואיל ואבטחת רובד ה-DNS במרשתת מקטינה את הסיכון לפגיעה במערכות .המחשוב והתקשורת, מומלץ כי המשטרה תבחן את האפשרות להדריך את הציבור .להטמיע את אמצעי ההגנה האלה במערכות הממוחשבות שברשותם; או לרכוש .שירותי DNS Resolving .כאמור .מן הנתונים שהוצגו עד כה עולה, כי בשנת 2019 החלההמכללה להפעיל את .ההכשרה המקצועית המתקדמת של שוטרים במקצועות הסייבר. עוד עולה כי בשנים .2020 עד2021 התקיימו רק מחצית מקורסי ההכשרה שפותחו בתחום הסייבר .(חמישה מתוך עשרה). נוסף על כך בפרק זמן זה רק כ-38% ( ממצבת העובדים228 . מתוך600 ) המועסקים ביחידות הסייבר השונות הוכשרו לעסוק בתחום זה. .מומלץ כי המכללה לשוטרים תגדיל ככל הניתן את מספר הקורסים המיועדים .להכשרות בתחום הסייבר בהתאם לאמור בתוכניות ההכשרה. עוד מומלץ, כי .המשטרה תפעל להגדיל באופן ניכר את מספר המשתתפים בקורסי ההכשרה כדי .להשלים את הכשרתם של כלל השוטרים ה עוסקים במאבק בעבריינות במרחב .המקוון, בהתאם לדרישות התפקיד ולמשימות שאותן הם נדרשים למלא. .נמצא, כי במכללה לשוטרים לא נקבע מערך סדור לשמירת הכשירות של העובדים .בתחום הסייבר לאורך החיים המקצועיים שלהם. .על המכללה לשוטרים לבנות תוכנית סדורה לשמירת הכשירות של ה שוטרים .המועסקים ביחידות הסייבר השונות ולשלב אותה במערך ההכשרות בתחום הסייבר. .נדרשת אפוא הכשרה של החוקרים בכמה רבדים: רובד בסיסי - זיהוי סממני .עבריינות במרחב המקוון המצריכים סיוע מקצועי בתחום הסייבר; רובד מתקדם - .זיהוי האמצעים הטכנולוגיים שבהם התבצעו העבירות; רובד מחקרי - הבנת הדגם .העסקי של פעולות ההונאה המתוחכמות. מומלץלאגף ההדרכה ולמכללה להשלים את בחינת מידת התאמתן של מגוון .תוכניות ההכשרה המפורטות במסמך ושילובן במערך ההכשרות המיועדות עבור .שוטרים ולתפריט המוצע בתוכנית ההכשרות לשיטור דיגיטלי. מומלץ כי המשטרה .תקדם שיתוף פעולה בין -לאומי בתחומי ההכשרות המקצועיות, לרבות ברישום .לקורסים מקוונים שניתנים בחו"ל. .תוכנית ההכשרות לשיטור דיגיטלי מיועדת כאמור לרוב בעלי התפקידים במשטרה, .אולם היא אינה מיועדת למוקדנים וליומנאים המשרתים בתחנות המשטרה. .נוכח זאת, על המשרד לבט"פ לבוא בדברים עם מס"ל ועם הגופים הממשלתיים .הנוגעים בדבר, כדי לגשר על הפער שבין האחריות והסמכות המוקנית למשטרה .לטפל בסיכו ל פשיעת סייבר ללא כלים מקצועיים מחד גיסא, ובין היכולות .האופרטיביות של מס"ל אך ללא סמכות חוקית להפעילן במקרי פשיעה, מאידך גיסא. .הועלה כי אין לחוליית עזרה משפטית במ ת״ם נתונים ותיעוד על אודות כמות .הבקשות בנושא שבהן היא מטפלת. היעדר מאגר נתונים מפורט בחוליית עזרה .משפטית מקשה על מת״ם לבצע פיקוח ובקרה בנוגע לטיפול בבקשות לעזרה .משפטית ולוודא כי הבקשה הועברה לגורם הרלוונטי וכן לקבל את תוצאות .הטיפול בבקשה. היעדר מאגר נתונים מפורט כאמור מקשה לבצע פיקוח ובקרה .בנוגע לטיפול בבקשות לעזרה משפטית ולוודא כי הבקשה הועברה לגורם .הרלוונטי וכן לקבל את תוצאות הטיפול בבקשה. מומלץ כי מת"ם תפעל לתיעוד .כל הבקשות המוגשות לעזרה משפטית ותעקוב אחר השתלשלות הטיפול .בבקשות ובתיקי החקירה נשוא בקשות אלה. מעקב כאמור עשוי לשקף חסמים .טכניים, פרוצדורליים ומהותיים ולאפשר בחינה של דרכים שיאפשרו לקצר את .משך הליכי החקירה בחו"ל. כמו כן מומלץ, שניהול הבקשות האמורות ייעשה .באופן מקוון, באמצעים טכנולוגיים מתקדמים ולא באופן ידני. .בביקורת עלה כי מתוך כלל התיקים שנפתחו והנוגעים לעבריינות במרחב המקוון, ב- .29% מתיקי החקירה סוגרת המשטרה על הסף תיקים בעילת "אין עבירה פלילית" 79 . עוד .עולה כי במאי 2021 הציגה חטיבתהסיגינט -סייבר למפכ"ל נתונים על הפערים בטיפול .בתיקים אלו ועל פי הנתונים שהוצגו, בשנת 2020 נפתחו 14,077 תיקי חקירה שסומנו .כ"קשורים לאינטרנט" 80, אולם כ-75% ( מהם 10,639 תיקים) נסגרו בעילות שונות: כ-45% . בעילת "עבריין לאנודע" וכ -36% ."מהם בעילת "אין עבירה פלילית .הביקורת העלתה כי הידע המקצועי המצוי ברשות חוקרי המשטרה בתחום הנכסים .הווירטואליים אינו מספק להם כלים מקצועיים לשם פענוח עבירות מורכבות במרחב .המקוון. .הביקורת העלתה כי תחום המודיעין המבצעי ההתקפי שנועד לחשיפה, לאיתור .ולמניעה של פשיעת סייבר נמצא בשלבי הרצה ופיתוח. .עקב חשיבות הנושא מומלץ שאח"ם ישלים את גיבושו ואישורו של הנוהל, ויפעל .להשלמת ההתקשרויות הנדרשות להפעלת הנוהל. .כאמור, פעילות מס"א בציר הוולונטרי טרם הוסדרה. במצב הקיים מס"א .אינו נתון לפיקוח רגולטורי בנוגע לאמצעים שהוא נוקט בפעילותו לשמירה .על זכויות של לקוחות הפלטפורמות מושא בקשותיו לקבלת נתונים ומידע, .לרבות הגנת הפרטיות וחופש הביטוי. .מהנתונים ניכר כי החלפת הדיווחים והמידע בין מס"ל למס"א מסייעת לטפל .בפעילות העבריינית במרשתת. אולם נמצא כי למס"א אין את האמצעים והיכולת .האופרטיבית לטפל במידע שמעביר לו מס"ל. .בעקבות האמור , נבדק מצב התקן שקבעה המשטרה לחוקרי עבירות מחשב במחלקי .הסייבר במחוזות אל מול המצבה שלהם, ולהלן הממצאים87 : .נמצא כי יש גורמים במגזר העסקי- פיננסי שאינם נוטים לדווח למשטרה על עבירות .במרחב המקוון הידועות להם, והדבר עלול להשפיע על היקף המידע המצוי ברשות .המשטרה על אודות היקף הפשיעה בזירה זו ועל מאפייניה. .הממצאים מצביעים על פערי ידע בנוגע לשימוש בכלים טכנולוגיים ומיומנויות מקצועיות .חדשניות לשם מניעת העבירות, חקירתן, זיהוי החשודים והעמדתם לדין. קיום הכשרות .בתחום הסייבר חיוני כדי לאפשר למשטרה ולמערכת המשפט להשתלב בעשייה .הדיגיטלית של יתר הרשויות העוסקות בטיפול בעבריינות במרחב המקוון ולשתף פעולה .עם ארגונים עמיתים בחו"ל, שבהם כבר הוטמעו השינויים הטכנולוגיים הנדרשים .להתמודדות עם העבריינות בזירה זו. ההכשרות המקצועיות לחוקרי הסייבר, לדרג .הפיקודי, לפרקליטים ולשופטים דרושות גם כדי לחזק את אמון הציבור ביכולתם של גופי .האכיפה ובתי המשפט לתת מענה לעבריינות בזירה זו. על פי נתוני המשטרה בעשרת החודשים הראשונים בשנת 2020 חל גידול של כ-58% .במספר עבירות ההונאה הקשורות למרשתת ביחס לשנת 2019 . בשנת2020 גדל מספר .ההתראות על אירועי סייבר שהתקבלו במרכז המבצעי של מס"ל מאזרחים ובתי עסק ב- .50% בהשוואה לשנת 2019. כמו כן, בשנים 2018 עד2019 53% מהתיקים שנפתחו .בפרקליטות עסקו בפשיעה כלכלית (הלבנת הון, הונאה ומכירת פרטי כרטיסי אשראי .גנובים). .על אף האמור לעיל, אין ברשות הגופים הממלכתיים נתונים עדכניים על אודות היקף .התופעה בישראל, וקיים קושי לקבל תמונת איומים אמינה וברורה. .מהתרשים עולה כי בשנים 2016 עד2020 חלגידול של כ - 250% במספר תיקי החקירה .שעניינם עבריינות במרחב המקוון (מ- 2,506 ל- 8,821 ); וכי מספר התיקים שעניינםעבירות .מרמה, סחיטה והטרדה גדל - פי שלושה ויותר . .מניתוח נתונים שנמסרו לביקורת ויפורטו להלן בפרק בנושא " חקירת העבירות .במרחב המקוון" נמצא כי בשנים 2018 - 2020 נפתחו במשטרה 36,009 תיקים44 .שעניינם עבריינות במרחב המקוון ומהם נגנזו על הסף 10,302 תיקים (כ -29% .) .( מתוך יתרת התיקים 25,707 ), נסגרו 19,253 תיקים (כ-75% .) מתברר עוד כי מתוך .התיקים שנסגרו, בכ-63% מהם עילת הסגירה היא עבריין לא נודע (ע ל "ן). .סגירת תיקים בהיקף כה רחב ראויה כשלעצמה לבחינה ומעידה שדרושות פעולות .נוספות שיסייעו להביא לאיתור העבריינים ולצמצום תופעות הפשיעה במרחב .המקוון, בדגש על הגברת שיתוף הפעולה הבין-לאומי עם גורמי אכיפה רלוונטיים .בחו"ל. מומלץ כי המשטרה תיישם את ההנחיות לתיעוד של פרטי התיקים שנסגרו .ככלל, ועל אירועים שבהם המוביל הראייתי בתיק החקירה אינו בשטח ישראל .בפרט, כדי לאפשר ניתוח והפקת תובנות בזיקה למגמות הנוגעות לפשיעה במרחב .המקוון וזאת בראי מגמת ה עלייה במספר תיקי החקירה הנפתחים למול מגמת .הירידה בהגשת כתבי אישום בתיקים אלו. . כלל הנתונים האמורים מצביעים, מחד גיסא על גידול במספר תיקי החקירה .שעניינם עבריינות במרחב המקוון (כ -51% ) וירידה בכמות התיקים הכלליים .(כ-10% ), ומאידך גיסא על מגמת עלייה בשיעור כתבי האישום בתיקים הכלליים .(כ-5% ) אל מול ירידה בשיעור התיקים הקשורים לאינטרנט שבהם מוגשים כתבי .אישום (כ-19% .) .סגירת תיקים בהיקפים של כ -75% ומיעוט הגשת כתבי אישום לעומת מספר .התיקים שנפתחו עשויים להצביע על האתגרים העומדים לפני המשטרה בטיפול .בתיקים אלו ועל יכולתה המוגבלת לתת מענה מיטבי לציבור הישראלי בתחומי .פשיעה זו. מומלץ כי המשטרה תבחן ותנתח את מכלול הנתונים האמורים לצורך .הערכת הצמיחה העתידית הצפויה, מיפוי הפערים ביכולת לספק מענה, גיבוש .תפיסת הפעלה להתמודדות עם נתונים אלה, והכנת תוכנית עבודה לצמצום פערים .שתכלול את הגברת שיתוף הפעולה הבין-לאומי. פעילות בדרך זו תתרום להעלאת .אמון הציבור במשטרה שעשוי להשתקף בהגברת הנכונות לדווח לה על היחשפות .לעבריינות במרחב המקוון. .לפי הערכות בין -לאומיות, הנזק הכלכלי המצטבר שגרמה הע בריינות במרחב .המקוון ברחבי העולם בשנת 2020 הסתכם בכשישה טריליון דולר- פי שניים מהנזק .המוערך בשנת 201538, והוא צפוי לגדול בכל שנה בכ-15% ולהאמיר לסך10.5 . טריליון דולר בשנת2025 . . מהנתונים בעולם עולה כי מספר אירועי הכופרה והנזק המצטבר שגורמים אירועים אלה .גדלים משנה לשנה, ובשנים 2018 עד2020 גדל מספר האירועים כמעט פי1.5 , והיקפם .הכספי הכולל עלה מ-8 מיליארד דולר ל-20 מיליארד, כמתואר בתרשימים שלהלן. .מנתוני הסקר עולה כי כמעט אחד מכל מאה בתי עסק בישראל שנפגעו נחשף לאירוע .כופרה ועם הזמן נפגעים מאירועי כופרה עוד ועוד בתי עסק גדולים ובהם מאות עובדים. .על פי התחשיב הכלכלי שפורסם בסקר, הנזק למשק הישראלי כתוצאה מאירועי כופרה .נאמד בסך כ -333 מיליוןש"ח בשנה 47 . .במצגת שהציגה חטיבת הסיגינט סייבר לראש להב 433 בנושא האתגרים המרכזיים בנוגע .לאירועי כופרה צוין כי בשנים 2018 - 2020 נפתחו במשטרה 115 תיקי חקירה בלבד בגין .אירועי כופרה ועל פי האמור במצגת "רוב התיקים נגנזו בעילת על"ן או חוסר עניין לציבור". .השוואה של נתונים אלה לנתונים העולים מהסקרים שנעשו בארץ ובעולם בקשר לאירועי .כופרה מעידה שמספר הדיווחים של אזרחים או בתי עסק בישראל למשטרה על אירועי .כופרה הוא קטן ושולי לעומת מספרם ההולך וגדל בפועל. לאור הגידול הנרחב בעבירות .אלה בשנים האחרונות ובהינתן תופעת תת -הדיווח למשטרה כאמור, ניתן להעריך כי .שיעור הנפגעים בשנת 2021 אף גבוה מהמתואר לעיל. .הנתונים מצביעים על שונות ניכרת במספר התיקים שנפתחו בשנת 2020 בכל אחד .מהמחוזות. .על פי תפיסת ההפעלה של המשטרה, העבריינות ב מרחב המקוון מתרחשת בזירה .על-טריטוריאלי ת. נוכח העומס ההולך וגובר על קציני החקירות בתחנות וביחידות .ברחבי הארץ, ישנה חשיבות בבחינה וניתוח של הנתונים האמורים ושל הסיבות .לשונות הקיימת בין המחוזות. משום כך, מומלץ שאח"ם יבחן את עומסי העבודה .במחלקי הסייבר במחוזות השונים, כדי לטייב את דרך הטיפול בתיקים ולהביא .למיצוי חקירתי. .עלה כי בחלוף ארבע שנים מהמועד שבו הציגה יחידת הסייבר את הצעתה לתיקון החוק .לאיסור הלבנת הון, החליט צוות ייעודי של הוועדה המתמדת ביולי 2021 לפעול לתיקון .חקיקה שיכלול את עבירות המחשב כעבירת מקור בחוק איסור הלבנת הון. עם זאת , .התיקון טרם בוצע. נוכח האמור ולנוכח העובדה שפשיעת הסייבר הופכת עם השנים לכלי .מרכזי בביצוע עבירות להשגת רווח כלכלי באמצעים פליליים, מוצע למחלקת ייעוץ .וחקיקה במשרד המשפטים לפעול לקידום התיקון הנדרש לחוק איסור הלבנת הון, כפי .שהוסכם והוחלט ביולי 2021142 . מומלץ כי המשטרה תרכז מאמץ בקידום שיתוף פעולה עם גופים עמיתים נוספים .ברחבי העולם ועם ארגונים בין- לאומיים הנוגעים בדבר. כמו כן מומלץ כי פיקוד .אח"ם יבחן עם המשרד לבט"פ ועם משרד החוץ את האפשרות להשתלב במערך .החדש שהוקם ביורופול בשנת 2020 .לטיפול בעבירות סייבר בתחום הפיננסי .משרד החוץ ציין בת גובתו כי הוא והמשטרה נושאים ונותנים עם הנציבות .האירופית על חתימת הסכם לחילופי מידע פרטי ( International Agreement on .the Exchange of Personal Data .) .נמצא כי מס"א אינו מתעד את ההמלצות שהוא מפיץ ליחידות המשטרה .במערך הסייבר ואת פירוט תוכנן ואינו מקבל מהן משוב בנוגע ליישום .המלצותיו. מומלץ אפוא, כי לשם שימור הידע הארגוני ואפיון מועילות .פעילותו יתעד מס"א את ההמלצות שמסר ליחידות המשטרה במערך .הסייבר והזי"ט, כדי לעקוב אחר היקף הפעולה בתחום זה ואחר תרומתה .להגברת המניעה והאכיפה במרחב המקוון. .פעילות מס"א ב ציר הוולונטרי נעשית ללא הסמכה בפק"א, בנוהל או .בחקיקה. בהיעדר הסדרה פורמלית ושקופה של פעילות מס"א הנתונה .לפיקוח ולבקרה, היא מתבצעת ללא מימון ייעודי, ולכן מס"א אינו מקבל .את מלוא המשאבים הנדרשים לו לשם ביצועה. .הועלה גם, כי מס"א אינו מתעד את מידת ההיענות של הפלטפורמות בארץ .ובחו"ל לצווים השיפוטיים שהמציא להן ולבקשות שהגיש. בנסיבות אלה .אין ברשות מס"א נתונים בדבר אופן יישום הצווים והערכת מידת מועילותם. .במצב החוקי הקיים מתקשה המשטרה לחקור עבירות שהראיות לביצוען .שמורות מחוץ לשטח המדינה וכך, למשל, לעקוב אחר ביצוע עסקאות בנכסים .וירטואליים החשודים בשימוש למימון פעילות עבריינית. .נוכח זאת, מומלץ שמשרד המשפטים יבחן עם מס"ל ועם המשטרה חלופות לקביעה .בהצעת החוק המתגבשת של חלוקת התפקידים בין הגופים בטיפול במקרים שיש .בהם היבטים משולבים של הגנת סייבר מחד גיסא ופשיעת סייבר מאידך גיסא. הנתונים דלעיל מצביעים על כך שיותר משליש מהתלונות שהוגשו למשטרה בגין עבירות .במרחב המקוון נסגרו על הסף. ההיקף הגדול של סגירת תיקים ללא טיפול כלל מעלה .את החשש כי המשטרה מתקשה בזיהוי עבריינות בתחום זה ובהבנת מאפייניה. נוכח זאת, .על המשטרה לבחון את נסיבות סגירת התלונות ולהפיק את הלקחים הנדרשים לגבי .הנהלים הנדרשים וההכשרות הנדרשות לשם איתור רכיבי העבירות בנושא. .מהנתונים האמורים עולה כי בשנים 2018 - 2020 למעלה מ -45% מהתיקים נסגרים .בעשרת הימים הראשונים לאחר פתיחתם; למעלה מ-60% מהתיקים נסגרים בתוך30 .ימים ממועד פתיחתם וכ-19% מהם נסגרים לאחר תקופה של למעלה מ-100 ימים. עוד .נמצא, כי 3,843 ( תיקים13% .) נסגרו ביום פתיחתם .נתונים אלה מצביעים על קושי ניכר ביכולות החקירה המשטרתיות בתחום העבריינות .במרחב המקוון. .בשים לב להתפתחויות בתחום המידע והטכנולוגיות בעולם הפשיעה, השימוש לרעה .במרחב המקוון, ופוטנציאל הפגיעה החמורה בציבור, מוצע למשרד המשפטים לבחון .בשיתוף המשרד לבט"פ את הצורך בעדכון חוק המחשבים גם בהיבטי ענישה. .הועלה כי במשטרה גובשה, אך טרם אושרה, הגדרת תפקיד ייחודית עבור "חוקר סייבר" .לעבירות תקיפת מחשב וחומר מחשב, המובחנת מההגדרה הכללית של "חוקר מחשב .מיומן", הנוגעת לכלל העבירות שבוצעו במרחב המקוון ובאמצעי תקשוב דיגיטליים. .לאור המלצות הצוות המשותף והצרכים שהועלו במשך השנים מאז הביקורת הקודמת, .מומלץ כי הוועדה המתמדת תבצע מיפוי צרכים של תשתית טכנולוגית להתמודדות כוללת .עם העבריינות במרחב המקוון, אשר ישמש בסיס להליכי בחינה והחלטה לצורך שיפור .היכולות המבצעיות הקיימות של המשטרה. במסגרת זו יש לתת את הדעת על התאמת .מערכות המידע לצורכי המודיעין והחקירות, הנגשת הכלים הטכנולוגיים, פיתוח מאגרי .המידע, מקורות המידע ותהליכי עיבוד המידע וניתוחו. .לאור הפערים בידע המקצועי המצוי ברשות חוקרי המשטרה, מומלץ למשטרה להקנות .לחוקרים במערך הסייבר והזי"ט ידע מקצועי על בסיס מתודולוגיה מתאימה שתכלול .סדר פעולות שתפקידן להתחקות אחר הפעילות העבריינית במרשתת. .בהינתן כי העבריינות במרחב המקוון היא חוצת גבולות, יש חשיבות בקיום קשרי .חוץ עם ארגונים מדינתיים ובין-לאומיים לשם מניעת הוצאתן לפועל של תקיפות .סייבר, לזיהוי עבריינים ולאיכון מוקדי פשיעה. הממצאים העולים בפרק זה מצביעים על פערים שהצטברו לאורך שנים בשל הצורך .בהסדרה עקב תיקוני חקיקה שלא הושלמו, ובשל הצורך במתן מענה שלם ומעשי לאיום .במרחב המקוון בהתאם להתפתחות הטכנולוגית המהירה. מומלץ כי משרד המשפטים .בשיתוף כלל הגורמים הרלוונטיים, יפעל לקדם את התיקונים הנדרשים בחקיקה הקיימת, .תוך בחינת השפעתם על כלל זכויות הציבור באמצעות איזון בין צורכי מערכת אכיפ ת .החוק ובין הזכויות המוקנות לפרט בדין. .בשנת 2019 התקיימו שבעה ימי השתלמות לשופטים בנוגע לסוגיות משפטיות בעידן .הדיגיטלי, שהם כ-6% מכלל ימי ההשתלמות(111 ) שהתקיימו לשופטים ורשמים באותה .שנה. בשנה זו השתתפו בהשתלמויות רק כ-18% מהשופטים והרשמים שכיהנו אותה עת .בבתי המשפט בישראל, ואילו בשנת 2021 השתתפו ביום העיון היחיד שהתקיים בנושא- .5% ( מהשופטים והרשמים המכהנים44 .)
.מן המקובץ עולה כי בפני המשטרה ניצבים חסמים משפטיים לביצוע רכש המוצרים .הטכנולוגיים הנדרשים.