משרד הפנים . הגנת הפרטיות – אבטחת מידע ואיכותו במאגרי מידע ממשלתיים מבירור שערך משרד מבקר המדינה עם הקב"ט בינואר 2009 עולה כי ההסדר שתואר בתשובת הביטוח הלאומי עדין לא יושם. יודגש שבבדיקה חוזרת של הנתונים שעשה משרד מבקר המדינה, נמצא כי יותר מ - 14,000 שיבושים (כ -1% ) אירע ו בתקופת המערכת הנוכחית. יש לציין כי רישום נתונים שגויים לגבי פרטים אישיים כגון שם, כתובת ומעמד עלול לגרום לעיכובים בטיפול בתושבים, לקביעת זכאות לא נכונה לסיוע ולאי -גביית חובות על ידי מגוון גופים ממשלתיים 15 . מן הראוי שרשות האוכלוסין תיערך לבדיקת אמינות הנתונים ולתיאום טיוב הנתונים השוטפים וההיסטוריים עם המשתמשים החיצוניים במאגר מרשם האוכלוסין; כן ראוי שתקבע אחראי להכנת נוהל שעניינו בקרת איכות לנתוני המרשם וביקורת שוטפת עליהם. .הועלו כ- 200,000 רשומות של אזרחים פעילים שנולדו בארץ בשנות ה- 50 , שחסרים בהן מספרי הזהות של האב והאם. הדבר מקשה על בדיקות ייחוס הנדרשות לקביעת זכאויות (כגון יורשים), התחייבויות או מגבלות התלויות בבני משפחה. עוד הועלו כמיליון רשומות של תושבים פעילים שבהן רשום תאריך עלייה ולא נרשם מאיזו ארץ עלו, וכ- 65,000 רשומות של תושבים פעילים שבהן רשומה ארץ העלייה ולא נרשם תאריך העלייה. בכ-550 .רשומות של עולים נמצא שתאריך העלייה קדם לתאריך הלידה משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שבעבר נג נב מידע ונמכר לגורמי חוץ ואף היו ניסיונות של מתחזים להוצאת מידע ממאגרי הביטוח הלאומי, שיפור השירות ללקוחות אינו יכול לבוא על חשבון אבטחת המידע. משרד מבקר המדינה מעיר כי יש לראות בחומרה את העסקת המוקדנים ללא "כרטיס חכם" אישי שמאפשר את זיהוים, דבר המונע לחלוטין את יכולת המעקב אחר מוסרי המידע ומהווה פגיעה קשה באבטחת המידע של הארגון. בביטוח הלאומי קיים ליקוי מבני מתמשך בעניין אבטחת מידע. הוועדה העליונה לאבטחת מידע בראשות סמנכ"ל משאבי אנוש דאז התכנסה לראשונה בספטמבר 2006 ופעלה במשך כתשעה חודשים. הממונה על אבטחת מידע כפוף ישירות לסמנכ"ל תקשורת ומערכות מידע (תמ"מ), מתוקף תפקידו של הממונה על אבטחת מידע הוא נדרש לבקר חלק מפעילות מערכות המידע של הארגון שהן תחת סמכותו של סמנכ"ל תקשורת ומערכות מידע (תמ"מ), כפיפות זו פוגעת באי-תלותו . נוסף על כך, הוא אינו מקבל עליו את מרותו של הקב"ט בהתאם לכללי שירות הביטחון הכללי מ- 2004 . מן הראוי שהנהלת הביטוח הלאומי תגדיר מבנה יעיל לניהול אבטחת המידע במוסדּה ותפעל באופן מיידי ליישומו. לא נמצא שמשרד הפנים והמשטרה שיתפו פעולה בחקירה. שיתוף פעולה כזה היה עשוי להניב ת וצאות חיוביות. לדעת משרד מבקר המדינה יש . לראות בחומרה את כישלונה של רשות האוכלוסין בהגנת ושמירת פרטיותם של אזרחי המדינה. התברר ש יש אי -התאמות בין נתוני רשות האוכלוסין לבין נתוני ביקורת הגבולות - חלקן נובעות משינוי שיטת הרישום של תנועות במערכת רישום ביקורת גבולות בשנת 2006 , וחלקן-מפיגורים בקליטת העדכונים למערכת "אביב" או מאי-שליחת עדכונים ממערכת אחת לאחרת. משרד מבקר המדינה העלה, כי עד מועד סיום הביקורת לא היה נוהל לבדיקת הלוג והורשו להשתמש בלוג לאיתור חריגים רק אנשי ביקורת ובקרה במשרד הפנים כגון המבקרת הפנימית. עוד נמצא שלא נקבעו סנקציות ברוח חוק הגנת הפרטיות נגד מי שמנצל את המערכת לרעה. לדעת משרד מבקר המדינה, יש לאפשר לממונים על אבטחת מידע אצל הלקוחות החיצוניים לבקר את פעילות המשתמשים במרשם ויש לקבוע סנקציות נגד המנצלים את השימוש במערכת לרעה. בבדיקה של משרד מבקר המדינה על נתוני הלוג בתקופה מרס-יולי 2008 נמצא כי הוצגו שאילתות באמצעות הרשאות הגישה של 78 ממשתמשי המערכת, כשאלה שהו בחו"ל ולכאורה לא הייתה להם גישה למערכת. כמו כן הוצגו שאילתות באמצעות הרשאות הגישה של חמישה משתמשים שלפי הרישומים במערכת "אביב" נפטרו לפני מועדי ביצוע השאילתות. עוד העלתה הביקורת שפרטי חשבון משתמש של אחד ממפעילי הספק עדיין היו בשימוש שלוש שנים לאחר שעזב את החברה. המקרים המתוארים לעיל מלמדים שמשתמשים מסרו את ססמאותיהם לשימוש אחרים בניגוד לכללי השימוש במער כת "אביב" ובניגוד לחוק הגנת הפרטיות או לחילופין שהמשתמשים לא שמרו עליהן כיאות והן נגנבו או שהייתה חדירה למערכת על ידי זר. משרד מבקר המדינה בדק מקרים של ריבוי שאילתות לגבי אותו אדם בתקופה מרס עד יולי 2008 והעלה ש -25 משתמשים הרבו בהצגת שאילתה על שלושה אנשים מפורסמים, דבר המעורר חשש לביצוע שאילתות שלא לצורכי עבודתם. .משרד מבקר המדינה מעיר, שיש לראות בחומרה את המחדלים שנמצאו בתחום השימוש בשאילתות. הצעדים שמשרד הפנים נקט לתיקון המצב הינם חלקיים בלבד ועליו ועל האחראים לאבטחת מידע אצל כל לקוח חיצוני שיש לו גישה למאגר המידע, בין היתר, לבדוק אם כל השאילתות היו לצורכי העבודה. אם יימצא שמשתמשים אלה הציגו שאילתות שלא לצורכי עבודה, יש לנקוט נגדם בצעדים משמעתיים או להגיש תלונה במשטרה. . משרד מבקר המדינה מעיר כי הבדיקה במסגרת סקר הסיכונים לא הייתה שלמה מפני שרשות האוכלוסין הגבילה את היקפה. הבדיקה נעשתה רק בסביבת הייצור13 . עוד נמצא כי במסגרת סקר הסיכונים לא אישרה רשות האוכלוסין בדיקות חדירה למערכת. סקר סיכונים למערכת "אביב", שהיא מערכת מידע עיקרית של משרד הפנים, בוצע לראשונה רק ביוני 2008 , אף שנתונים ממרשם האוכלוסין פורסמו כבר ב - 2006 באינטרנט וקיים חשש שזלגו ישירות מן המערכת. יש להטעים כי אי-ההתאמות בין מרשם האוכלוסין ובין הרישום במערכת ביקורת הגבולות פוגעות במהימנות הנתונים במערכות אלה וגם במהימנות הנתונים במערכות אחרות שמתעדכנות לפיהן. כמו כן נגרמים עיכובים בטיפול בתושבים בלשכות רשות האוכלוסין מאחר שיש לאמת ולתקן את רישומי הכניסות והיציאות באופן ידני לפני מתן שירותים מסוימים. לדעת משרד מבקר המדינה, יש לפתור את בעיית אי-ההתאמות בין המערכות בין היתר על ידי שילובן זו בזו או על ידי מיזוגן למערכת אחת. 2. משרד התחבורה מחזיק ומעדכן מאגר ממוחשב של תמונות הנהגים במדינת ישראל. משרד הפנים קיבל עדכונים ממאגר התמונות עד שנת 2007 , לפי הסכם שנחתם בין המשרדים. הביקורת העלתה כי למרות קיום מאגרי תמונות של תושבי ישראל במשרדים הנ"ל טרם הוסדר השימוש אף באחד מהם במערכת רישום ביקורת הגבולות לשם זיהוי אלה שעוברים בגבולות ולגילוי זיופים. 3. )משרד החוץ מנפיק דרכונים רשמיים (כגון דרכונים דיפלומטיים לממלאי תפקידים מסוימים; גם בנציגויות המשרד בחו"ל מונפקים מסמכי נסיעה בעבור אזרחים ישראליים. התברר כי חלק מהנתונים על הנפקות אלה אינו מועבר למשרד הפנים ולמערכת רישום ביקורת גבולות, לכן אין אפשרות אוטומטי ת לוודא את מקוריות המסמכים. עקב כך עלולים האזרחים להיתקל בעיכובים בלתי -מוצדקים בעת מעברם בגבולות המדינה כשנבדקת מקוריות מסמכיהם. 4. לארגון אינטרפול מאגר מידע על כ -14 מיליון דרכונים גנובים ומבוטלים ברחבי העולם. אין במערכת רישום ביקורת גבולות מישק מקוון למאגר זה, ולכן ניסיונות כניסה או יציאה עם מסמך נסיעה בלתי-תקין לאו דווקא יאותרו. בעיה זו הועלתה בדוח ביקורת פנימי של משרד הפנים מאפריל 2008 (ראו להלן) שבו הומלץ שגם מדינת ישראל תשלח עדכונים על דרכונים ישראליים גנובים ומבוטלים למאגר האינטרפול כדי למנוע את ניצולם לרעה במעברי גבול בחו"ל. עד מועד סיום הדוח, דצמבר 2008 ., לא הייתה התקדמות בנושא זה
בין המסמכים שמסר משרד הפנים למשטרה היה סיכום בדיקה על נתוני המאגר שהופץ באינטרנט, שהכין הספק, בו נכללו כעשרה גופים שקיבלו עדכוני מרשם רבים, ואחד מהם אף זוהה כמקבל נתונים בצורה דומה למבנה המאגר שהופץ באינטרנט. משרד מבקר המדינה העלה שגוף זה לא נחקר על ידי המשטרה. סגן ראש מפלג הונאה ירושלים, שהיה אחראי לחקירה, הסביר לנציג משרד מבקר המדינה כי סיכום הבדיקה נשקל לפני החלטת המשטרה להפסיק את החקירה.