משרד האוצר . החברה לאיתור והשבת נכסים של נספי השואה בע_מ ופעולות המדינה לאיתור ולהשבה של נכסי הנספים - משרד האוצר משרד מבקר המדינה מעיר לחברה להשבה כי היה עליה לעדכן את תכניות הסיוע בהתאם לניצולן התקציבי. מן הראוי כי החברה גם הייתה מתייעצת עם הרשות לזכויות ניצולי שואה 53 , העוסקת בסיוע יומיומי לניצולים, לשם ניצול מיטבי של תקציב הסיוע. לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה היה לעשות במהלך שנות פעילותה עבודת מטה הבוחנת את הסיוע הישיר לניצולים לעומת הסיוע העקיף, וזאת כדי לסייע לניצולי השואה באופן המיטבי. .משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה להביא לידיעתו של משרד התרבות את נושא "אוצרות הגולה" לפני סיום פעילותה. על משרד התרבות לעשות כל שבידיו כדי להוציא לפועל מיזם חשוב זה. לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לוודא שתהיה התאמה בין עמידה ביעדים שנקבעו לעובד לבין גובה התגמול הניתן לו וכן לקבוע מתודולוגיה לחישוב התגמול. על החברה לנהוג בכספי הציבור שעליהם היא מופקדת באחריות ובקפדנות. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה להשבה כי פעלה באופן בלתי תקין כשהחלה לשלם תמריצים לפני קבלת אישור מהגורם המוסמך - ראש יחידת השכר ברשות - בפרט שתיקון החקיקה בנוגע לקיצור תקופת פעילות החברה, המצדיק לכאורה את תכנית התמריצים, התקבל רק כחצי שנה לאח ר מכן, במרץ 2014 . משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החברות כי היה עליה לזרז את הטיפול בעניין תכנית התמריצים, בפרט בשל העובדה שהיא הייתה מודעת למעלה משנתיים לבקשת החברה. נוכח העובדה שתכנית התמריצים לעובדים בחברה עשויה להוות תקדים, על הרשות לפקח אחר עמידת החברה בכללים שנקבעו לתכנית התמריצים ולבדוק את עלויותיה לעומת התועלת המופקת ממנה. . משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי אין להסתמך על מגעים לקבלת כספים מגוף כלשהו לצורך הכנת תקציב סיוע שנתי. על החברה ו על כל הנוגעים בדבר לחתור לפתרון מהיר ומיטבי בעניין מניות אוה"ה שבהן היא מחזיקה . על החברה היה לבחון את תקציב הסיוע לניצולים שעמד לרשותה בפועל לקראת סוף 2014 ולהודיע על צמצום הסיוע במועד הקבוע בחוק לגופים הקבועים בחוק ולניצולים. בד בבד, כאמור לעיל, על החברה לקבוע לגבי כל אחד יורשים". ]להם[ מהנכסים שבניהולה אם יש "יסוד סביר להניח שלא יאותרו לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לממש נכסים הנכללים בקבוצה זו כך שתמורתם תשמש לסיוע לניצולי שואה לאחר התייעצות עם הרשות לזכויות ניצולי השואה. כמו כן, על החברה לשקול את היתרונות והחסרונות בהמשך ניהול ההליך המשפטי לעומת מימוש המניות היום והעברת התמורה כסיוע לניצולים. יעדי המימוש .(מספר הנכסים) מימוש בפועל .(מספר הנכסים) שווי המימוש בפועל משרד מבקר המדינה מעיר לחברה להשבה כי חברה א' הכינה תכנית מימוש לפי הזמנת החברה להשבה, וכי אם החברה להשבה לא הייתה מרוצה מהתכנית, היה עליה להגדיר באופן ברור את דרישותיה כך שהתכנית תתאים ליעדיה ולצרכיה. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי נוכח מועד סיום פעילותה הקרב של ונוכח משאביה המוגבלים, עליה לקבוע כללים מעודכנים, על פי חוק הנכסים, להגבלת משך חקירה לאיתור יורשים ולהתנהלות במקרה שבו מאותרים רק חלק מהיורשים. יעדיהמימוש .(שווי כספי במלש"ח) המימוש בפועל .(שווי כספי במלש"ח) המימוש בפועל .(מספר הנכסים) משרד מבקר המדינה מעיר לחברה להשבה כי נוכח העובדה שנותרו בניהולה מאות נכסים, עליה לקבוע לגבי כל אחד מהם אם יש "יסוד סביר להניח שלא יאותרו יורשים" לגביהם. נכסים הנכללים בקבוצה זו - יש לקבוע לגביהם בהקדם יעדים למימוש גם לשנת 2016 , הכוללים גם את מספר הנכסים למימוש ולא רק את שוויים הכספי, ותמורתם תשמש לסיוע לניצולי שואה. על החברה לקבוע בהקדם יעדים למימוש גם לשנת 2017, ת וך קביעת סדר עדיפויות במימוש הנכסים, ולפעול למימוש היעדים. .עוד מעיר משרד מבקר המדינה לחברה להשבה כי אף שהחברה הוקמה בראש ובראשונה למטרת השבת נכסים ליורשי נספים, היא לא הגדירה את יעד ההשבה כ"יעד על" מדיד (הן במספר הנכסים והן בשווים) ולכן יש קושי בהערכת תפקודה. מתוך יעד על כאמור ניתן היה לגזור יעדי משנה לפעילות החברה. מהנתונים שהעבירה החברה למשרד מבקר המדינה עולה כי במועד סיום הביקורת השיבה החברה כ- 15.6% מכלל הנכסים שאיגמה. נוכח סיום פעילותה הקרב, על החברה לקבוע יעדי השבה מדידים ולהחיש את הליכי ההשבה ליורשים, וכן לפרסם בציבור את הישגיה. לדעת משרד מבקר המדינה, על מדינת ישראל להיות חוד החנית בנושא חקר המוצאות של יצירות אמנות ותרבו ת שהיו שייכות לנספי השואה, ובמידת הצורך לאמץ שיטות עבודה הנהוגות במדינות אחרות המטפלות בנושא. לשם כך, על משרד התרבות להכריע בעניין תקצוב נושא חקר המוצאות של יצירות אמנות בזוזות במוזאונים ולבחון אם נושא זה מוסדר כראוי בקוד האתי, ובמידת הצורך ליזום הסדרים מש לימים, ולהתייעץ עם נציגי המוזאונים. על משרד התרבות להחליט מיהו הגורם שיפקח על הנושא ולסיים את הליך מינוי חברי מועצת המוזאונים. משרד מבקר המדינה מציין כי כבר ב -2014 קיבל משרד התרבות הערכות תקציביות מכמה מוזאונים, וכל שעליו לעשות הוא להכריע בעניין. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה לקבוע כללים בנוגע לפרק הזמן לחקירה לאיתור נכס ובנוגע לתקציב החקירה כדי להקצות את משאביה ביעילות ולנהוג בחיסכון בכספי החברה, בפרט נוכח סיום פעילותה הצפוי. על החברה לאמוד את שווי הנכס כבר בשלב האיתור, וזאת כדי שהשקעת המשאבים תהיה ביחס מתאים לשווי הנכס. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי משרד התרבות, בהתייעצות ע ם מוזאון ישראל ויתר המוזאונים, יקבע,, קריטריונים, או לכל הפחות כללי אצבע, עבור קבוצות שונות של פריטים, למשאבים שיושקעו בחקר מוצאות של יצירות אמנות ותרבות. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התרבות כי עליו לפעול בהקדם למציאת הדרך המתאימה להסדרת חובתם של המוזאונים לבצע חקר מוצאות ולהכריע בעניין התקציב המתאים לכך. משרד מבקר המדינה מעיר למוזאון תל אביב כי עליו למצוא, בסיוע משרד התרבות, את הדרך המתאימה לביצוע חקר מוצאות ליצירות הנמצאות בידיו על פי הקריטריונים שיקבע משרד התרבות. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התרבות כי עליו לעשות מיפוי מקיף של המוזאונים ושל גופים אחרים בישראל שעשויות להימצא בהם יצירות אמנות ותרבות שייתכן שהן נכסים של נספי שואה (כגון בנקים, חברות ביטוח, בתי מכירות פומביות ואספנים פרטיים), ולהפנות מחדש את תשומת לבם של המוזאונים לנושא חקר המוצאות. .החברה להשבה הוקמה כשישים שנה לאחר תום מלחמת העולם השנייה במטרה לעשות צדק היסטורי ולהשיב נכסים של נספי שואה המצויים בישראל ליורשיהם. עלות פעילותה של החברה עד דצמבר 2016 צפויה להיות כ-186 מיליוןש"ח, רובה מנכסי הנספים. מאז הקמתה איתרה החברה רכוש של נספי שואה ממקורות שונים בישראל בשווי כולל של כ-1.8 מיליארד ש"ח והשיבה ליורשים נכסים בהיקף של כ -280 מיליוןש"ח (כ - 15.6% משווי הרכוש שאותר). הנדל"ן שמנהלת החברה, בהיקף של 652 מיליון ש"ח, נמצא בהליכי איתור (איתור יורשים יזום), הליכי השבה שונים (בדיקת בקשות, החלטות חלקיות) ושחרור נכסים. כדי להגשים את מטרותיה הציבוריות והערכיות כפי שהוגדרו בחוק, על החברה להכין בהקדם תכנית עבודה עד סוף 2017 , מועד סיום פעילותה בחוק, ולעדכן את נהליה בהתאם כדי לוודא שייעשה שימוש מועיל וי עיל במשאבים העומדים לרשותה בפרק הזמן המצומצם שנותר לפעילותה. החברה העניקה סיוע לניצולי שואה בהיקף של כ-750 מיליוןש"ח באמצעות תכניות סיוע שהכינה ותמכה בארגוני סיוע לניצולי השואה ובארגונים להנצחת זכר השואה. בשנת 2015 צמצמה החברה את הסיוע , בשל היעדר תקציב , ובשנת 2016 .הפסיקה אותו כליל המשך הסיוע מותנה במימוש נכסים ללא יורשים המנוהלים על ידי החברה , ובכלל זה מניות אוה"ה ששווים בדצמבר 2015 עמד על206 מיליון ש"ח. מדינת ישראל אמורה לשמש דוגמה ולהוביל את הטיפול בהשבת הרכוש, בין באמצעות החברה להשבה ובין באמצעות מוסדות השלטון הרלוונטיים. על הגורמים הרלוונטיים לשתף פעולה ביניהם ולהחיש את הטיפול בנכסיהם של נספי השואה, כך שהצדק ההיסטורי שאליו חתרה מדינת ישראל ייעשה וייראה, בין היתר באמצעות פרסום שיעור הנכסים שהושבו ליורשי הנספים. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי מן הראוי שתקבע גם לבכיריה יעדים מדידים - ולא רק תכנית עבודה לאגף שבראשו עומד הבכיר - ותבדוק את עמידתם בהם, כדי שתפקודם יצדיק את תשלום התגמולים. מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי החברה החלה לשלם תמריצים באוגוסט 2013 , לאחר קבלת אישור מוועדת מינהל וכוח אדם בחברה ומדירקטוריון החברה, אך ללא אישור מהגורם המוסמך ברשות החברות ועוד בטרם התקבל תיקון החקיקה ממרץ 2014 המקצר את חיי החברה. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי היה כי החברה הייתה מתייעצת עם משרדי הממשלה הרלוונטיים לגבי הקריטריונים לתמיכתה בארגוני הסיוע לניצולים, זאת כדי לשקלל בקריטריונים את צורכי הניצו לים לעומת הסיוע שהם מקבלים מהארגונים הנתמכים על ידי המשרדים הללו. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי בכל הנוגע לתכניות הסיוע של הרשות הדומות לתכניות שלה, היה עליה לשתף פעולה עם הרשות במשך השנים: להשתלב ככל הניתן בתכניות הסיוע של הרשות וכן להפעיל מוקד סיוע משותף, וזאת כדי לוודא שייעשה שימוש יעיל ומועיל במשאבים המוגבלים העומדים לרשותה לטובת ניצולי השואה. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החברות כי היה עליה לבחון מחדש את סיווג החברה בתוך שנה, או לכל הפחות במהלך השנים, מאחר שקריטריונים המשפיעים על הסיווג - כגון מספר עובדים ונכסים חוץ -מאזניים - השתנו בחברה במהלך השנים. בשל הסיווג הגבוה והבלתי מוצדק שילמה החברה עבור שכר חלק מהבכירים וגמול הדירקטורים סכום גבוה בהרבה מ זה שהייתה משלמת לו הייתה מסווגת בסיווג המתאים. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח היקף הנכסים הרב המנוהל על ידי החברה ושטרם הושב ליורשים ונוכח גילם המופלג של הניצולים, היה על החבר ה להציב יעדים מדידים כדי שתצליח לנצל ביעילות המיטבית את הזמן שנותר לפעילותה לשם מילוי מטרותיה. בהתאם לכך, היה עליה להכין תכנית עבודה תלת-שנתית לשנים 2017-2015 - לאחר מתן "תקופת הרצה" לתיקוני החקיקה - ולקבוע בה את סדר העדיפויות לפעולות שעליה לבצע עד סיום פעילותה תוך פירוט התקציב הדרוש לה והשינויים בנהלים ובכוח האדם שלה.
הדיונים בנוגע להעברת נכסים מרמ"י לחברה ובנוגע לשיערוכם נמשכו למעלה משבע שנים; הדיונים בנוגע לשיערוך הנכ סים שטרם שווקו לצד שלישי נמשכו כשנה וחצי. גם לאחר קבלת החלטת הנהלת רמ"י בנובמבר 2015 , עד מועד סיום הביקורת לא העבירה רמ"י את מרבית יתרת שווי הנכסים לחברה. על רמ"י לזרז את העברת יתרת שווי הנכסים לחברה כדי שהחברה תוכל לפעול למימוש מטרותיה בהקדם. על החברה לפעול בנחישות לקבלת יתרת שווי הנכסים, שכן מדובר בכספים המיועדים לניצולי השואה וליורשיהם.