צבא ההגנה לישראל . מאמן מפקדות רב-זרועי (ממר_ז) היעדרה של יכולת תחקור מתקדמת בממר"ז אינ ו עולה בקנה אחד עם מידת החשיבות שמקנים הרמטכ"ל וסגן הרמטכ"ל לשילוב סימולציה באימונים לשם שיפור יכולות התחקור. כמו כן, היעדרה של יכולת תחקור כאמור גורם לכך שלא ניתן לעמוד באופן מיטבי על תפקודו של המתורגל, ועקב כך עלולה להיפגע יעילות התרגיל והפקת הלקחים ממנו שמטרתה להביא לשיפור הכשירות. מומלץ שאמ"ץ כדורש המבצעי, בשיתוף אגף התקשוב, יוודא כי תושלם בממר"ז יכולת התחקור שאליה כיוון בתחילת הדרך, קרי, יכולת תחקור השוואתי בין ממר"ז לבין המערכות הזרועיות. על פי מסמך משימת פרויקט אב משנת 2013 , הממשק ממר"ז-חיל האוויר תוכנן להיות מפותח עד שנת 2015 ואולם בפועל, על אף שחיל האוויר הקצה תקציב ייעודי לנושא, הממשק לא פותח במועד שתוכנן ועד למועד סיום הביקורת לא הופעל בתרגילים רב-זרועיים. להלן הפרטים: עד מועד סיום הביקורת, יוני 2021 , טרם גיבשו אג"ת, אגף התקשוב ואמ"ץ, בשיתוף הזרועות, תוכנית ייעודית לממר"ז, הכוללת תכולות, משאבים ומקורות תקציביים. במצב זה ממשיכים להצטבר פערים בפיתוח המערכת ובעדכוני דוקטרינות אויב (על כך ראו בהרחבה בפרק "מימוש תכולות בתוכנית ממר"ז"). עד למועד סיום הביקורת לא פותחה בממר"ז יכולת תחקור המאפשרת השוואה ממוכנת בין תמונת המצב בסימולציה לבין תמונת המצב במערכות הזרועיות. להלן פירוט: במועד סיום הביקורת, יוני 2021 , טרם פותח ממשק ממר"ז-מערכת ייעודית מסוימת. אגף התקשוב לא הוציא מסמך משימת פרויקט ייעודי שיגדיר את הגורמים האחראים לפיתוח זה, ובשל מחלוקת בנושא זה בין אגף התקשוב לחיל האוויר, לא הוחל בפיתוח הממשק. אגף התקשוב הציג לאמ"ץ תמונת מצב, ולפיה פיתוח ממשק ממר"ז-פקע"ר מתקדם, אולם פקע"ר לא הכיר את ממר"ז עד לתחילת 2019 . סבבי הלחימה האחרונים, ממלחמת לבנון השנייה ואילך, המחישו אתהפיכתו של העורף לחזית לחימה, בשל היותו מצוי תחת ירי תלול מסלול נרחב ובלתי פוסק. אי -מימוש הממשק בין ממר"ז לפקע"ר אינו עולה בקנה אחד עם עיקר הצורך המבצעי כפי שהוגדר על ידי ראש חטיבת תוה"ד ביציאה לדרך של תוכנית ממר"ז - שילוב פקע"ר באופן ממוכן באימון המפקדות - ואינו תואם את צורכי התרגול בעת הנוכחית. בביקורת עלה כי לאחר שהסתיימה תוכנית ממר"ז בשנת 2017 לא היה באגף התקשוב בעל תפקיד צבאי שאחראי לטיפול בממר"ז ובעל ידע במערכת זו. משום כך לא ביצע אגף התקשוב בקרה ומעקב אפקטיביים בעניין פעילות החברה הפרטית שגיבשה את תוצרי ממר"ז. מאחר שממר"ז קשור לליבת העיסוק המבצעי של צה"ל, מומלץ כי אג"ת, במסגרת גיבוש תוכנית רב-שנתית חדשה לממר"ז יקבע מנגנון ניהולי באגף התקשוב שירכז וישמור את הידע המקצועי הנצבר במסגרת התוכנית, כדי שלא תהיה תלות בעניין זה בגורם אזרחי. עוד מומלץ כי אג"ת בשיתוף משרד הביטחון יבחן את הצורך בשילובו של מפא"ת כמלווה את התהליך, כפי שהוגדר מלכתחילה במסמך משימת פרויקט אב. בניית תוכנית רב- שנתית ותקצובה יאפשר ו המשך הפעלת הממר"ז לרבות עדכון תכולות במידה ועולה הצורך. מאז סיום תוכנית ממר"ז, סוף שנת 2017 , ועד מועד סיום הביקורת לא נקבעה תוכנית רב- שנתית ייעודית לממר"ז, ובכלל זה לא נקבעו לממר"ז לא תקציב ולא גורמים אחראים. זאת אף שהממר"ז מוסיף לשמש מערכת מרכזית לאימון סימולטיבי, ונדרשים בו בין היתר השלמת תכולות, עדכונים בשל השתנות שדה הקרב והאויב והתאמות טכנולוגיות למערכות הזרועיות. להלן פרטים: בביקורת עלה כי מאז נפסק תקצוב תוכנית ממר"ז והיא הפסיקה להתנהל לפי נוהל 10/1 ,ועד מועד סיום הביקורת, לא חלו שיפורים משמעותיים בתחום דימוי האויב בממר"ז למרות השינויים שחלו בתחום זה במציאות. זאת ועוד, כאמור, בהמלצתו על אישור תוכנית ממר"ז צפה אג"ת חיסכון בעלויות בעקבות פיתוח רכיבי המודל האוטומטי. בביקורת עלה כי לא נעשתה בחינה של החיסכון בעלויות בעקבות הפיתוח של תכולה זאת, ולא ניתן לקבוע אם הושג חיסכון, שכן האוטומציה שתוכננה טרם הושלמה במלואה. עלה כי עד למועד סיום הביקורת, יוני 2021 , הממשק ממר"ז-חיל הים לא פעל כנדרש, הגם שאגף התקשוב ציין בפני אמ"ץ בספטמבר 2018 .כי הממשק עובד עד סיום הביקורת, בשל אי-מימוש הקישוריות בין ממר"ז למערכות חיל הים, תרגילים רב- זרועיים מבוצעים ללא סימולציה ממוחשבת של הזירה הימית, אלא הדמיה באופן ידני על ידי מינהלת התרגילים של חיל הים. יוצא אפוא שעל פי נתוני מנה"ר, עלויות האפיון, הפיתוח והתמיכה האזרחית בשנות תוכנית ממר"ז הסתכמו בכ-75 מיליון ש"ח כולל מע"ם לפחות. מנה"ר לא ריכז בנפרד נתונים לגבי סכומי ההזמנות בגין הפיתוח של ממר"ז, ולפיכך אין באפשרותו להמציא דוח המבחין בין סכומי הזמנות אלה לסכומי ההזמנות בגין התמיכה האזרחית. זאת, אף על פי שמדובר במקורות תקציב שונים שיועדו לשימושים שונים. עקב כך גם לא ניתן לדעת מהי עלות הפיתוח של ממר"ז לעומת עלות התפעול שלו, ואג"ת לא העריך את היעילות הכלכלית של תרגול על בסיס ממר"ז, אלא רק את תרומתו להעלאת כשירות המתורגלים. זאת ועוד, אופן ניהול נתוני ההזמנות במנה"ר מקשה לבצע בקרה שמטרתה לוודא שלא הייתה חריגה מהסכומים שהוקצבו לפיתוח ותמיכה אזרחית בשנות התוכנית. עלה כי לפי הנתונ ים שבידי אג"ת, עלות האפיון , הפיתוח והתמיכה האזרחית בתפעול במסגרת תוכנית ממר"ז בשנים 2017-2013 הייתה פחותה בכ -37 מיליון ש"ח (כ-50% ) מהעלות לפי הנתונים שבידי מנה"ר שהוערכה בכ-75 .מיליון ש"ח משמעות הדבר היא כי בידי אג"ת - שהיה גורם הבקרה הצה"לי - לא היו נתונים מלאים לגבי מימוש התקציבים במסגרת תוכנית ממר"ז. מומלץ כי נתוני עלויות האפיון והפיתוח בתוכנית ממר"ז ירוכזו במנה"ר בנפרד מעלויות התפעול של המערכת. כמו כן מומלץ כי אג"ת ומנה"ר יאמתו וישוו את נתוני העלויות שבידיהם. אופן ניהול כזה יאפשר בקרה מלאה על עלויות תוכנית ממר"ז. על חטיבת תוה"ד, בהיותה הדורשת המבצעית, לעדכן הדמ"ץ בממר"ז ולהתאימו לצרכים המבצעיים. עוד מומלץ כי אג"ת בשיתוף אמ"ץ, אגף התקשוב והזרועות יגבש תוכנית רב-שנתית חדשה לממר"ז שבה יינתן ביטוי לתכולת הדמ"ץ ולמעקב עתי אחר שינויים בדמ"ץ. בביקורת עלה כי אג"ת לא בחן את היקף הורדת תקורות כוח האדם הצבאי שהביא עמו, אם הביא, פיתוח ממר"ז. מומלץ כי אג"ת יבצע הערכה עיתית, אשר תבחן את מידת החיסכון בעלויות שהביא עמו פיתוח המערכת לצורך הפקת לקחים ושיפור קבלת ההחלטות לגבי המשך ניהול הפרויקט. .עלה כי בידי אגף התקשוב לא קיימים מסמכים על אודות עלויות תוכנית ממר"ז והאישורים לצורך העברת תשלומים לחברה א' ולתעשייה ומשכך לא מתאפשרת בקרה מיטבית על הקצאת משאבים לתוכנית ועל יעילותה הכלכלית של התוכנית אל מול התכנון. עלה בביקורת כי מסמך הדמ"ץ משנת2018 לא נמצא אצל חטיבת תוה"ד ולא אצל אגף התקשוב. יוצא אפוא כי 12 שנים לאחר שנכתב דמ"ץ ממר"ז ותשע שנים לאחר חוות הדעת של החברה המייעצת וקבלת המלצתה לגבי עדכון הדמ"ץ על ידי אג"ת, מסמך הדמ"ץ לא עודכן, על אף השינויים שחלו מאז בדרישות המבצעיות, ועל אף השינויים שחלו בשדה הקרב שאותו אמור לדמות ממר"ז. כך למשל לא עודכן במסמך הדמ"ץ כי פיתוח המודל האוטומטי בוצע חלקית ויושלם בהתאם לסולם עדיפות שייקבע ולתקצוב; וכן לא נוספו במסמך הדמ"ץ דרישות מסוימות (על כך ראו בהרחבה בפרק "מימוש תכולות בתוכנית ממר"ז" ובפרק "דימוי שדה הקרב השלם על בסיס ממר"ז"). בביקורת לא נמצא סיכום של דיוני ועדת ההיגוי בראשות ראש חטיבת תוה"ד מהשנים 2017-2013 . מומלץ כי חטיבת תוה"ד תפעל לכנס את ועדת ההיגוי באופן תדיר ותפעל לתיעוד החלטותיה למעקב אחר יישומן, זאת על מנת לבחון פיתוחים עתידיים שהינם בהתאם לסדרי העדיפות שנקבעו בדרישה המבצעית. .יוצא אפוא כי בסך הכול תוקצבו פיתוח ממר"ז וכן התמיכה האזרחית בתפעולו בתרגילים בשנות התוכנית, 2017-2013 , בכ-88 מיליון ש"ח כולל מע"ם. בביקורת נמצאו פערים בנתונים המצויים בידי גורמים שונים בצה"ל ובמשרד הביטחון לגבי העלויות בפועל של פיתוח ממר"ז והתמיכה האזרחית בתפעולו בתרגילים, וכן נמצאו ליקויים בבקרה על השימושים בתקציבי התוכנית. להלן הפרטים: בביקורת עלה כי לא הוקמו מינהלת פרויקט מתוגברת ופורום לניהול סיכונים. עוד עלה כי אג"ת לא אישר את דרישת אגף התקשוב, שנסמכה על נוהל 10/1 , להקצות תקן של קצין אמל"ח ותקן של קצין פרויקט, ובמקום זאת אישר תקן אחד. לאיוש התקן שאושר נבחר קצין בדרגת רס"ן, והוא שימש מאז ראש תוכנית ממר"ז. עלה כי תוכנית ממר"ז שהיקפה התקציבי עומד על כ-88 מיליוני ש"ח, נוהלה במשך שנים על ידי בעל תפקיד אחד ולא נתמכה במנגנון ניהולי. מומלץ כי אג"ת, בשיתוף אמ"ץ, אגף התקשוב והזרועות, יוביל עבודת מטה שתבחן את המסגרת הארגונית המתאימה לניהול והפעלת מערכות סימולציה בצה"ל, זאת, בין היתר באמצעות בחינת הנעשה בגופים זרים דומים. .לממר"ז יש חשיבות רבה בתרגול רב-זרועי של המפקדות הראשיות בצה"ל. בשל היותו מערכת סימולציה המקושרת למערכות שלהן, הוא מדמה את סביבת העבודה שבה הן עובדות במצב שגרה ובמצב בחירום. בין השנים 2014 ועד 2020 בוצעו בצה"ל עשרות אימוני מפקדות, כולם באמצעות הממר"ז. בביקורת עלו ליקויים ביישום תוכנית ממר"ז לשנים 2017-2013 , הן מבחינת ניהול התכנית והן מבחינת מימוש תכולות בתכנית. עוד נמצא כי משנת 2018 לא נקבעה תוכנית המשך לממר"ז הכוללת תקציבים וגורמים אחראים, דבר הגורם לקשיים ניכרים בהמשך הפיתוח של ממר"ז. אי-השלמתם של חלק מהממשקים שבין ממר"ז למערכות הזרועיות אשר נקבעו בתוכנית ממר"ז וכן אי-השלמתו של המודל האוטומטי, פוגעים בשלמות וביעילות של התרגול הרב - זרועי. מומלץ כי אג"ת יוביל עבודת מטה, בשיתוף אמ"ץ, אגף התקשוב והזרועות, לצורך גיבוש תוכנית רב -שנתית ח דשה לממר"ז , שבה ייקבע בין היתר מנגנון ניהול יעיל שיבטיח שהזרועות משלימות את הפיתוחים הנדרשים מהן. עוד מומלץ כי באותה תוכנית ייקבע מנגנון שימור ידע באגף התקשוב, כדי שיהיה ניתן להשתמש בידע גם בפרויקטים תקשוביים מורכבים וארוכי טווח אחרים בצה"ל ולהבטיח רציפות מקצועית באגף התקשוב בטיפול באותם פרויקטים גם בהינתן חילופי בעלי תפקידים. על אף ההבנה בקרב הדרג הבכיר בצה"ל כי באמצעות פיתוח ועדכונים תדירים של דוקטרינות ויכולות בממר"ז ניתן להבטיח את הדימוי הריאלי של כוחותינו וכוחות האויב, עלה בביקורת כי קיימים פערים בתחום זה אשר פוגעים ביכולת המערכת לדמות את הסביבה המבצעית כנדרש, ועקב כך נפגעים יעילות התרגול והשיפור המבצעי שאפשר להשיג באמצעותו. כדי שממר"ז ישמר את ייעודו ככלי סימולטיבי לאימון רב-זרועי של המפקדות הראשיות בצה"ל, עליו לדמות עד כמה שניתן את המציאות שבה ייתקל המתורגל בשדה הקרב. לשם כך מומלץ כי אג"ת יוביל עבודת מטה, בהשתתפות אמ"ץ, אגף התקשוב והזרועות, שתהיה בה התייחסות לצורך בקביעת מנגנון ניהולי ותקצובי אשר יבטיח עדכון תדיר של המערכת בהתאם לשינויים החלים בין היתר באופי הלחימה וביכולותיו של האויב. בביקורת נמצא כי פיתוח המודל האוטומטי הושלם בנוגע לדרג מסוים ולא הושלם בנוגע לדרגים אחרים. מאחר שכאמור לא נקבעה תוכנית המשך לממר"ז משנת 2018 ואילך הכוללת תקציבים, הפערים בנוגע למודל האוטומטי שבו ועלו גם בשנים שלאחר תום תוכנית ממר"ז. בביקורת נמצא כי אגף התקשוב לא הפיץ משימות פרויקט ייעודיות לגבי אף אחת מתכולות הקישוריות. משנת 2015 ועד סוף שנת2018 נוהל פיתוחו של ממשק ממר"ז-חיל האוויר במסגרת תוכנית המאמן של חיל האוויר, באחריותו הכוללת של אגף התקשוב כמנהל תוכנית ממר"ז. פיתוחו של ממשק זה לא הושלם עד מועד סיום הביקורת, אף על פי שאגף התקשוב ציין לפני בית הספר לפו"ש ביולי 2017 .כי פיתוח הממשק בוצע פיתוח הממשק ממר"ז -חיל האוויר שבתוכנית המאמן של חיל האוויר היה אמור להתנהל כפרויקט ייעודי בתוך תוכנית ממר"ז. עלה כי חיל האוויר החליט משיקוליו לא להשלים את פיתוח הממשק במלואו ומשכך השלמת פיתוחו של הממשק, שהוגדר במשימת פרויקט אב כצורך רב-זרועי, לא מומשה. מן המסמכים ומן השיחות עלה כי אגף התקשוב לא הפעיל פיקוח ובקרה מספקים על קידום ממשק ממר"ז-חיל האוויר על ידי חיל האוויר - לא בשנים שבהן הייתה תוכנית ממר"ז תקפה ולא משנת 2018 .ואילך כן מומלץ שבתוכנית ההמשך לגבי ממר"ז יקבע אג"ת מנגנון ניהול שיבטיח שהזרועות משלימות את הפיתוחים הנדרשים מהן. .בין השנים 2014 ל-2018 חלה עלייה בהיקף תרגילי המפקדות הראשיות שהתקיימו על בסיס ממר"ז, אולם בשנים 2019 ו-2020 חלה ירידה בהיקפם עקב אירועים מבצעיים ועקב מגפת הקורונה. מומלץ כי צה"ל יבחן את הצורך בגיבוש מענה לירידה בהיקף התרגילים בשנים 2020-2019 .שהתרחשה בשנים אלו
במועד סיום הביקורת טרם הסתיים פיתוחם של ארבעה מהממשקים שתוכננו בין ממר"ז למערכות הזרועיות. זאת הן בשל ליקויים בניהול הפיתוח והן מאחר שתחולתה של תוכנית ממר"ז הסתיימה בסוף שנת 2017 ., ומאז התוכנית לא חודשה עוד עלה כי אגף התקשוב לא הוציא משימת פרויקט ייעודית לאף אחד מן הממשקים למערכות הזרועיות שתוכננו במסמך משימת פרויקט אב, ולא קבע מהי חלוקת המימון בינו לבין הזרועות בקשר לפיתוח הממשקים השונים. היעדר ממשקים של ממר"ז עם מערכות זרועיות גורם לפגיעה ביעילות המושגת באימון הרב-זרועי באמצעות ממר"ז. מומלץ כי במסגרת גיבוש תוכנית רב-שנתית חדשה לממר"ז, על ידי אג"ת, בשיתוף אמ"ץ, אגף התקשוב והזרועות, תיבחן השלמת הממשקים של הממר"ז מול זרועות האוויר, הים והיבשה ופקע"ר, אם כתוכנית בפני עצמה ואם במסגרת תוכנית אחרת שעניינה האימון הרב-זרועי. מומלץ לקבוע בתוכנית זאת תכולות, מקורות תקציביים, לוחות זמנים ואבני דרך ומנגנוני ניהול ובקרה.