משרד הכלכלה והתעשייה . פעילות הממשלה לעידוד השתלבות המגזר החרדי בשוק העבודה האגף להכשרה מקצועית אינו מכיר ברוב ההסמכות וההכשרות הצה"ליות של החיילים במסגרת מסלולי שח"ר, כך שהם אינם מקבלים תעודה ממשלתית רלוונטית. מן הראוי שמשרד התמ"ת יפעל בשיתוף עם צה"ל למציאת הדרך שתאפשר לו להסמיך את בוגרי שח"ר גם למקצועות אזרחיים, כדי להקל את קליטתם בשוק העבודה האזרחי לאחר שחרורם. משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד התמ"ת להקפיד לכנס את ועדת ההיגוי בתכיפות רבה יותר ולתעד כראוי את הישיבות שהתקיימו. (ד) ועדת ההיגוי היא ועדה מקצועית שבין יתר תפקידיה מוטלים עליה קביעת מדיניות התכנית ואישור מסלולי הלימוד. משרד מבקר המדינה מעיר כי אף שעניינים אלה נוגעים לתח ום האקדמיה, הגורם המקצועי המייצג את המדינה בוועדה ועומד בראשה הוא כאמור משרד התמ"ת - שאינו אמון על תחום זה. . ,זאת ועוד, בשל הקושי הקיים אצל גברים חרדים לצאת לשוק העבודה ראוי לשקול כי בהמשך לאיסוף הנתונים יפנה משרד התמ"ת את אלה שכבר החליטו לרכוש השכלה גבוהה או החלו בכך אך נדחו, נשרו או פרשו מהלימודים, לאפיקי לימוד והכשרה אחרים שבאמצעותם יוכלו להשתלב בשוק העבודה - כדוגמת קורסים להכשרה מקצועית. לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי ות"ת, כגורם האמון על התכנית להגדלת מספר החרדים הרוכשים השכלה הגבוהה במסגרת התכנית הרב-שנתית, תפעל לקבלת נתונים אלה ממוסדות הלימוד הרלוונטיים ולריכוזם לצורך ניתוח, הפקת לקחים והסקת מסקנות שיהא בהם כדי לסייע למציאת דרכים להקטין את שיעורי הנשירה ואי -הקבלה, וכך לעמוד ביעדי התכנית. משרד מבקר המדינה מעיר כי האמור אך מחזק את הצורך בהחשת טיפולן של ות"ת והמועצה להשכלה גבוהה בקידום התכנית ויישומה. . התברר כי רק בינואר 2012 , דהיינו בעיצומה של שנת הלימודים התשע"ב ( 2011-2012 .), הגישה ות"ת את התכנית המפורטת לאגף התקציבים משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את העובדה שלראשונה יש התייחסות בתכנית הרב -שנתית לנושא נגישות החרדים להשכלה הגבוהה, דבר המצביע על ההכרה בחשיבותו. עם זאת, על ות"ת לפעול לקידום וליישום התכנית המפורטת בהקדם, שכן התכנית הרב-שנתית מצויה כבר בשנה השנייה לתחולתה. כמו כן, לאור החשיבות הלאומית של נושא שילוב החרדים בשוק העבודה, ראוי לבחון את מצבם של החרדים שכבר סיימו את לימודיהם, לשם הפקת לקחים שיסייעו לקבוע למשל אילו תחומי לימוד ראוי לעודד. . הנתונים מראים כי בשנת 2010 חל גיד ול ניכר במספר הפונים והמרואיינים לעומת שנת 2009 , ככל הנראה על רקע פתיחתם באותה עת של ארבעה מן המרכזים, וכמות ההשמות עלתה על המתוכנן. יחד עם זאת, היקף המשתתפים (פונים ומרואיינים) בתכנית בשנה זו עדיין נמוך מהיעדים שהציב משרד התמ"ת בשיתוף תב"ת. משרד מבקר המדינה מעיר כי שינוי כגון הקטנת היעדים, היה צריך להידון בוועדת ההיגוי ולקבל את אישורה, דבר שלא נעשה. מממצאי הביקורת עלה כי ועדת ההיגוי מיעטה מאוד להתכנס (לכל היותר אחת לשנה, ובמשך למעלה משנה וחצי לא התכנסה כלל). מכאן שמשרד התמ"ת לא היה מעורה דיו בקביעת מדיניות תכנית מפת"ח ויעדיה מדי שנה בשנה. עוד מתברר כי דיוני הוועדה לא תועדו (למעט ישיבה אחת) ולא ניתן לבחון אם היא מילאה את תפקידה כנדרש. מממצאי הביקורת עולה כי משרד התמ"ת לא קיים תהליך ראוי של הפקת לקחים בעקבות ממצאי שלושת הדוחות לעיל: ממצאי הדוח הראשון הוצגו בא פריל 2008 בישיבת הוועד המנהל של תב"ת והוחלט להרחיב את התכנית, לאור הפונים הרבים. כן הוחלט כי יתקיים דיון עקרוני ויופקו הלקחים מן התכניות בכללותן. אולם לא נמצא שהדבר נעשה. אשר לממצאי שני הדוחות הנוספים, לא נמצא כי משרד התמ"ת דן בהם. יתר על כן, ספק אם ממצאי הדוח השני, המתייחסים להשמת המשתתפים, עדיין רלוונטיים - שכן הוא בוצע לפני יותר משלוש שנים לגבי כ -770 משתתפים בשני המרכזים שפעלו באותה עת, ומאז גדל מאוד מספר המשתתפים וכך גם מספר המרכזים. עוד יצוין כי אחד ממרכיבי התכנית הוא ליווי ומעקב אחר המשתתף במשך שלוש ש נים, אולם מאחר שמחקרי ההערכה בנוגע למשתתפים בוצעו רק במהלך השנה הראשונה של התכנית הרי שמרכיב זה והאפקטיביות שלו כמעט לא נבדקו. אשר על כן, לדעת משרד מבקר המדינה ראוי היה לעשות מחקר הערכה מקיף ועדכני יותר על התכנית. לפי מדדי המעקב שנקבעו לעמותה שמפעילה את תכנית "פרנסה בכבוד" בחוזה ההפעלה שחתמה עם תב"ת, יעד ההשמה בקרב המסיימים הוא 75%-50% . אך לא ניתן לבדוק את העמידה ביעד זה בפועל, מכיוון שמשרד התמ"ת לא דרש מתב"ת לכלול בנתוניה את מספר התלמידים שסיימו את הלימודים, הצליחו בבחינות, וקיבלו תעודות הסמכה. משרד מבקר המדינה מעיר כי העובדה שאין נתונים מלאים במה"ט על מקבלי הדיפלומות כבר הועלתה בביקורת שעשה במה"ט בעבר49 , וכעת מתברר כי הליקוי טרם תוקן. ראוי כי מה"ט יסדיר נושא זה ללא דיחוי. לדעת משרד מבקר המדינה ראוי היה שמשרד התמ"ת יבחן את הנתונים גם לפי חתכים של אוכלוסיית היעד. יודגש, כי אין באמור כדי לקבוע כי תכנית מפת"ח מנועה מלטפל באוכלוסיות אחרות (שכן, גם סיוע למבקשים להחליף את מקום עבודתם הוא חשוב), ואולם ראוי כי מקבלי ההחלטות יחזיקו במלוא המידע בדבר המשתתפים בפועל בתכנית, לצורך קבלת החלטות מושכלות יותר ולשם בחינת תרומתה לקידום יעדי הממשלה. הבדיקה העלתה כי עד סוף 2011 פרסם מינהל מחקר וכלכלה מחקרי הערכה רק לגבי תכניות ח"ן, מפת"ח (ראו לעיל בפרקים הנ וגעים לתכניות הללו) ותכנית נוספת שכבר הסתיימה ועסקה ביזמות עסקית. אשר ליתר התכניות, ובהן פרנסה בכבוד, צופיה, שח"ר וחרדים לעתידם טרם הושלמו המחקרים שהיו יכולים לסייע למשרד לקבל הערכה שלמה ומקיפה על אודות תרומת התכניות האמורות להשתלבות החרדים בשוק העבודה. יצוין עוד כי עבור אף אחת מהתכניות לא בוצעה הערכת עלות מול תועלת. הליך הבקרה של האגף להכשרה מקצועית, ובכלל זה של הממונה על הכשרת אוכלוסיות מיוחדות, על נתוני ביצוע ההכשרות - התמדה בלימודים, הסמכה, והשמה בעבודה - לקוי. האגף אינו מקבל דיווח שיטתי ומלא על הנתונים האמורים ואינו עוקב אחריהם באופן קבוע ורצוף. אין ברשותו מידע חשוב על פעילות ההכשרות, מה שמונע ממנו לבצע תהליך של הסקת מסקנות וקבלת החלטו ת מושכלות לגבי פעילות התכניות ולגבי שינויים נדרשים, שיסייע לייעולן. . לאור הגידול הניכר בתקציב (עד פי שבעה), ניתן היה לצפות לגידול ניכר במספר הסטודנטים החרדים בשנים התשס"ו -התשס "ח. אולם מבדיקת נתוני ות"ת ומשרד האוצר נמצא כי אף שחלה מגמת גידול מבורכת כשלעצמה, היה היקפה נמוך משתוכנן לפי התקציב, שכן ניצולו בשנים אלה היה דל. כך, למשל, בשנת הלימודים התשס"ח הועברו למסגרות הארגוניות ולמוסדות שלימדו בהן כ- 23,200 מיליון ש"ח (כ-50% )ניצול עבור הוראה של כ-880 .סטודנטים מנגד, במהלך השנים נענו בשלילה פניות של מוסדות אקדמיים שביקשו לקיים אצלם לימודים למגזר החרדי, זאת לאור ההחלטה האמורה של המועצה להשכלה גבוהה מ - 2003, שלא לאשר מסגרות נוספות מעבר לשתי הקיימות. יוצא אפוא כי התקציב המיועד להגדלת מס פר הסטודנטים החרדים לא הגיע לידי מיצוי מחד גיסא, ולא אושרו פניות של מוסדות אקדמיים אשר ייתכן שהיו מביאות להגדלת מספרם מאידך גיסא. רק בשנת 2009 פנתה המועצה להשכלה גבוהה לאגף התקציבים בבקשה לעדכן את הקריטריונים כדי לתת מענה להיקף נרחב יותר של ביקוש ולאפשר אפיקי לימוד נוספים. . מממצאי הביקורת עולה כי על מנת להתמודד עם חסם זה קיים משרד התמ"ת החל מיולי 2011 , שלושה כנסים בין מעסיקים לדורשי עבודה בירושלים ובחיפה, אך הוא לא קבע תהליך רציף וקבוע לכנסים ולפעולות כאלה. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התמ"ת לתכנן כנסים כאלה תכנון מוקדם: להסדיר את תדירותם ולקיימם באזורים שבהם מתגוררת אוכלוסייה חרדית, ולאחריהם להפיק לקחים. עוד ראוי להגדיל את מודעותם של מעסיקים לכלי העידוד הממשלתיים (ראו להלן בפרק "פעולות ל תמרוץ מעסיקים") וכן להפגישם עם מעסיקים שחרדים כבר מועסקים אצלם. . הביקורת העלתה כי טיוטת הדוח מספטמבר 2008 לא גובשה לכדי מסמך רשמי של ועדת המשנה למוקדי עוני. כפועל יוצא לא יושמה החלטת הממשלה, ולפיה יש להגיש המלצות פרטניות והצעות אשר ישולבו במסגרת המדיניות הכלכלית החל בשנת 2008 . כך נמנע מהממשלה המידע הנחוץ כדי להחליט על דרכי הפעולה שיש לנקוט כדי להקטין את העוני. בהיעדר תכנית הכוללת המלצות פרטניות נמנע מוועדת האג'נדה כלי לעקוב באמצעותו אחר תוצאות התכנית כפי שנקבע בהחלטת הממשלה. ביוני 2010 מינה משרד התמ"ת עובד לתפקיד ראש תחום תעסוקת חרדים ומיעוטים. הלה גיבש ביוני 2011 מסמך המלצות מפורט לקידום תעסוקת חרדים והגיש אותו לשר התמ"ת, מר שלום שמחון. אולם עד מועד סיום הביקורת טרם אישר שר התמ"ת תכנית מפורטת לקידום תעסוקת חרדים. עד נובמבר 2011 לא גיבש משרד התמ"ת תכנית אופרטיבית לביצוע המלצות הוועדה בראשותו של פרופ' אקשטיין. הועלה גם כי טרם הוקם במשרד הת מ"ת מטה לעידוד התעסוקה בקרב האוכלוסיות מעוטות ההשתתפות. משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם המלצות ועדת טרכטנברג הן מפורטות (כגון הקמת מרכזי הכוון תעסוקתי ומימון תכניות להכשרה מקצועית ולימודים אקדמיים) אולם הן אינן מהוות תכנית עבודה אופרטיבית-תפעולית שבה נקבעים יעדים כמותיים שנתיים, בהתאמה ליעדי התעסוקה שנקבעו בהחלטת ממשלה41 .)(ראו להלן .הנה כי כן, מדובר במטלות בעלות חשיבות לאומית -חברתית -כלכלית מהמעלה הראשונה, אך התמונה שעולה מצביעה כי התקדמות הטיפול של משרדי המשלה בהן מועטה ואטית. על פי החלטת הממשלה מינואר 2011 , משרד התמ"ת ומשרד האוצר בשיתוף משרד המדע נדרשו לגבש עד ה - 1.4.11 תכנית סיוע לחרדים המשרתים בצה"ל ובשירות האזרחי אשר תשלב אותם בתעסוקה עם תום תקופת שירותם. אולם עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2011 , טרם גיבשו המשרדים האמורים תכנית כזאת. משרד מבקר המדינה מעיר כי קביעת יעדים לגיוסם של החרדים לשירות הצבאי והאזרחי, בלי שנקבעה תכנית סדורה לשילובם בתעסוקה בתום השירות (כולל מתן האפשרות להכשרתם המקצועית במהלך השירות וכן ביצוע סדנאות הכנה לשוק העבודה), משמעותה החמצת ההזדמנות להעניק להם כלים באופן מרוכז ומוסדר אשר יקלו עליהם להשתלב בתעסוקה מועילה (ראו להלן בפרק "פעולות להכשרה תעסוקתית במהלך השירות האזרחי"). יש לפעול לקידום גיבושה של התכנית בהקדם, ומוצע לכלול במסגרתה מנגנון של ליווי ומעקב שוטף אשר בעזרתו ניתן יהיה לבחון את יעילותה. בפועל לא קבעה הממשלה באותה עת יעדים ספציפיים (מדדי משנה) להעלאת שיעור התעסוקה בקרב הקבוצות מעוטות ההשתתפות, ובהן החרדים.
הממשלה ומשרד התמ"ת לא קבעו יעדי ביניים הנגזרים מהיעד שקבעה הממשלה לשנת 2020 . לכן חסר משרד התמ"ת כלי בקרה שיאפשר לו לבחון אם פעולות ההכשרה וההשמה מספיקות כדי לעמוד ביעדי הממשלה לטווח הארוך. מדדי ההצלחה הכמותיים שקבעה תב"ת (ראו להלן) נגזרו מהמשאבים המוקצים למרכזי ההשמה לאוכלוסייה החרדית וממספר הקורסים להכשרה מקצועית שאישר האגף להכשרה מקצועית, ואלה מצומצמים יחסית. לשון אחר - במועד עריכת הביקורת למשרד התמ"ת לא היה כלי בקרה שיוכל להצביע כי אין די במשאבים אלה כדי להתקדם בהשגת יעדי הממשלה. באופן הזה הופכת קביעת יעדי הממשלה לפעולה שספק אם היא בת השגה. במסמך של אגף התקציבים מפברואר 201147 צוין כי "כשלון ביישום המדיניות צפוי להוביל לאבדן תוצר משמעותי ולהצבת איום קיומי בטווח הארוך. אם לא יתרחש שינוי בשיעורי התעסוקה באוכלוסיות השונות, צפוי שיעור התעסוקה הכללי לרדת ב -2 נקודות אחוז בשנת 2020 , כאשר כל שינוי של נקודת אחוז בשיעור התעסוקה הכללי מתואם כיום עם שינוי של כ-1.5 ."נקודות אחוז בבסיס התוצר לדעת משרד מבקר המדינה, המציאות הנוכחית מחייבת את משרד התמ"ת להגביר ולהדגיש את מאמצי ההכשרה וההשמה, בעיקר בקרב גברים חרדים, לעקוב אחר היקפי הפעילות של ההכשרה וההשמה ולבדוק אם די בהם כדי לעמוד ביעד שקבעה הממשלה.