הרשות הממשלתית למים ולביוב . אספקת מי שתייה בשעת חירום . נמצא כי רשות המים אינה עושה ביקורת בקרב ספקי המים שהם הוועדים המקומיים .במועצות האזוריות79, ולפיכך אין לה תמונת מצב מהימנה על מידת מוכנותם של מעל ל- .1,000 ספקי מים אלה לשעת חירום. .מהתרשים עולה כי כ-68% .מבתי החולים לא מיגנו את מאגרי המים שלהם לשעת חירום .להלן תוצג השוואה בין בתי החולים הממשלתיים לבתי החולים הלא-ממשלתיים מבחינת .מצב המיגון של מאגרי המים: .מהתרשים עולה כי כ-50% מהמועצות האזוריות שאינן ערוכות למשבר מים או שהיערכותן .טעונה שיפור הן בעלות אשכול חברתי-כלכלי גבוה או בינוני ומקרב המועצות האזוריות .באשכול חברתי-כלכלי נ מוך כ-60% .טעונות שיפור מן הדברים עולה כי אין בידי רשות המים תמונת מצב מלאה על הקבלנים הנותנים שירות .חיוני לתאגידים בשעת חירום, ולפיכך היא מתקשה לוודא כי ל כל אחד מה תאגידים .מרותקים מספיק קבלנים שביכולתם לתת שירות שיאפשר התאוששות של תשתיות המים .והחזרה למצב של אספקת מים מהברזים. .לנוכח הליקויים שהועלו בנושא ריתוק קבלנים, והעובדה כי כל מנהל מחוז מנהל בנפרד .ובמתכונת נפרדת את המידע שהעלו הביקורות שהוא מבצע, ספק אם המידע שבידי רשות .המים, שהיא יכולה להעביר לגורמים אחרים כמו משרד הביטחון ומשרד האנרגייה, הוא .אכן מידע מלא המספק תשתית כנדרש לקבלת החלטות בשעת חירום. .מומלץ כי רשות המים תשקול דרכים לנהל ולעדכן את המידע בדבר הקבלנים הנותנים .שירות חיוני לתאגידים בשעת חירום, ובפרט בדבר קבלנים אשר ה ביקורות של רשות המים .העלו שהם אמורים לתת שירות לכמה ספקי מים. .עלה כי גיליונות האקסל שבידי רשות המים אינם יכולים לשמש פתרון ביניים מספק עד .להקמת מערכת שו"ב מרכזית. בגיליונות אלה אין מידע מהותי שנדרש לקבלת החלטות .בשעת חירום. למשל, בגיליונות האקסל לא מצוינים דגשים שניתנו בביקורות והליקויים .העיקריים שנמצאו בהן ולא מצוין בהם אם הליקויים תוקנו. כמו כן, בגיליונות האמורים אין .מידע על מצבן של הרשויות המקומיות שהן ספקיות מים, במועצות אזוריות ובוועדים .מקומיים שהם ספקי מים, אין מידע על מפעלים חיוניים ועל ספקי מים אחרים כגון מתקני .התפלה. .בגיליונות אלה גם אין מידע חיוני הנדרש לצורך התאוששות ושיקום תשתיות המים, כגון .מידע על ריתוק קבלנים לתיקון תשתיות מים בשעת חירום. מידע זה חיוני כדי לקבוע סדרי .עדיפויות בהקצאת המשאבים בשעת חירום. .מומלץ כי רשות המים תפעל לסיום התקנת מערכת שו"ב, חיבורה והטמעתה בקרב כל .הגורמים הרלוונטיים במשק המים. .עד שתושלם הטמעת המערכת כאמור, מומלץ כי רשות המים תבחן דרכים לריכוז המידע .בקבצים ממוחשבים באופן שיית ן תמונת מצב מלאה ועדכנית על מוכנות משק המים .לשעת חירום ועל מצבם ומאפייניהם של כל אחד מספקי המים. הדבר חשוב, בפרט, מכיוון .שבשעת חירום נדרש לשקף את תמונת המצב לגורמים ר בים כמו ממשלת ישראל, משרד .הביטחון, משרד האנרגייה, רח"ל ופקע"ר. .הביקורת הנוכחית העלתה כי בינואר 2022 הליקויים שעלו בדוח מבקר המדינה באוקטובר .2013 , ושנגעו לעניין אגירת המים בבתי התושבים, לא תוקנו. כך, במועד סיום ה ביקורת .הנוכחית, נמצא כי לרשות המים אין נתונים בדבר אגירת מים בבתים על ידי התושבים, וכי .היא לא נקטה פעולות הסברה להעלאת מודעות התושבים לצורך באגירת מים כנדרש. .עוד נמצא ש רשות המים לא הפיצה שאלונים או סקרים בקרב ה ציבור כדי לעמוד על מידת .מודעותו לצורך לאגור מים לשעת חירום. לפיכך, אין בידי רשות המים תמונת מצב לגבי .מספרם ושיעורם של התושבים במדינת ישראל הערוכים לימים הראשונים של אי רוע חירום .שבו לא יהיו מים בברזים. .מומלץ כי רשות המים תנקוט את הצעדים הנדרשים כדי לוודא כי ספקי המים יגבירו את .פעילותם לעידוד התושבים לאגור מנת מים בבתים ו תבחן את פעולותיהם בנושא במסגרת .הביקורות שהיא מבצעת. עוד מומלץ כי ר שות המים תבדוק מפעם לפעם את מודעות .הציבור לצורך לאגור מים לשעת חירום, בין היתר באמצעות סקר על פיו יהא ניתן להעריך .את מספרם ושיעורם של התושבים במדינת ישראל הערוכים לימים הראשונים של אירוע .חירום. .כמו כן מומלץ שהרשות תעודד את אגירת המים בבתים באמצעות פעילות הסברה שתבצע .בעצמה ובשיתוף עם פקע"ר. עוד מומלץ כי נוכח ההערכה בדבר אי קיום ההנחיה לאגירת מים בבתי התושבים ונוכח .העובדה כי אין בידי רשות המים נתונים ולפיהם מתבצעת אגירה כנדרש בבתי התושבים .ונוכח הספק המתעורר עקב כך, אם אכן קיימת אפשרות מעשית למימוש חלופה זו, רשות .המים, פקע"ר ורח"ל יבחנו את אופן מתן המענה לאספקת מים בשעות הראשונות שלאחר .התרחשות אירוע חירום. .בביקורת נמצא כי מספר התושבים שרשות המים נערכה לסייע להם אם יתקשה ספק .המים המקומי לספק מי שתייה, שעליו היא ביססה את חישוב העתודה שהיא מכינה .ומתחזקת, לא השתנה מאז קביעתו לראשונה בשנת 2005 ועומד, כאמור, על כ- 400,000 . .תושבים .מבקר המדינה מציין לחיוב את הקמת העתודה על ידי רשות המים. אולם מאחר שנתוני .הרשות בעניין מספר התושבים שעליה להיערך בעצמה לספק להם מים בשעת חירום .נקבעו לפני כ-17 שנה, מומלץ כי הרשות תבחן שהמעטפת המעודכנת אכן נותנת מענה .להיקף האוכלוסייה העדכני ובמידת הצורך אף תגדיל את היקף העת ודה, זאת לנוכח .הגידול הניכר שחל באוכלוסייה בשנים אלה. בהיעדר מערכת שנותנת תמונת מצב כאמור נפגעת היכולת להסיק מסקנות רוחביות על .כלל משק המים, לקבוע סדרי עדיפויות ולקבל החלטות על בסיס מידע מלא, והדבר עלול .לפגוע אף ביכולת לנהל את אירועי החירום במשק המים. .בביקורת נמצא כי היערכותם של יצרני הב קבוקים והמרכולים לייצור בקבוקי מים .ולחלוקתם אינה מוסדרת, וכי לרשות המים אין הסכמים בכתב עם מפעלי הבקבוקים ועם .המרכולים שיבטיחו את היערכותם של מפעלי הבקבוקים והמרכולים לאספקת בקבוקים, .את הובלתם ואת חלוקתם בזמן חירום לאזרחים במרכולים. .מומלץ כי משרד האנרגייה, משרד המשפטים, משרד הכלכלה ורשות המים, יפעלו בהתאם .לתוצאות הבחינה, בעניין סמכותה של רשות המים להנחות את מפעלי הבקבוקים ורשתות .המרכולים ולהורות להם לבצע את הפעולות הנדרשות לשם אסדרה, אספקה וחלוקה של .בקבוקי מים בשעת חירום. כמו כן, מומלץ כי מועצת רשות המים תפעל להשלים התקנת .הכללים, בכפוף לבחינה האמורה. לצד זאת, מומלץ שרשות המים תעגן בה סכמים בכתב .עם המפעלים והמרכולים את חובתם בעניין. .במועד סיום הביקורת מערכת מבצעית לניהול ארצי של אספקת המים בחברת מקורות .נמצאת בשלבים התחלתיים של הקמה ומיועדת להיות מבצעית בכללותה בשנת 2027 . . נוכח חשיבות הקמת המערכת המבצעית, מומלץ כי רשות המים וחברת מקורות ימשיכו .לקדם את ביצוע הפרויקט ויבחנו הקדמת הפעלת המערכת כמבצעית. .העיכוב באסדרה של כללי ביטחון מים, שהצורך לאסדרם נקבע בחוק בשנת 2006 , פוגע .בהיערכותו של משק המים לשעת חירום. זאת בין היתר כיוון שהכללים אמורים לתת מענה .לסוגיות שונות, ובהן היערכות המגזר הכפרי לאספקת מים בשעת חירום ואסדרת נושא .הסיוע של חברת מקורות לספקי מים בשעת חירום. .מומלץ כי משרד האנרגייה ורשות המים ישלימו אסדרה של ג יבוש כללי ביטחון מים כפי .שנקבע בחוק המים. .הניתוח שערך משרד מבקר המדינה העלה כי 22 (43%) מ-51 ,המועצות האזוריות שנבדקו .הנותנות שירות לכ- 433,000 תושבים, ערוכות למשבר אספקת מים במידה "כמעט טובה .מאוד" - "גבוהה"; 19 (37% ) ממועצות אלו, הנותנות שירות לכ- 375,000 תושבים, ערוכות .במידה "כמעט טובה" עד "טובה"; ו -10 (14% ) מועצות, הנותנות שירות לכ - 138,000 .תושבים, אינן ערוכות או טעונות שיפור במוכנותן לאספקת מים בחירום. עוד עלה מהניתוח שערך משרד מבקר המדינה, כי כל המועצות האזוריות שאינן ערוכות .למשבר מים או שהיערכותן טעונה שיפור מהאשכול הבינוני והגבוה, הן מועצות אזוריות .קטנות שמספר תושביהן המרבי 20,000 . .כמו כן, עולה מהתרשים כי רוב המועצות האזוריות שמידת היערכותן לאספקת מים בחירום .נמצאה "לא ערוכות" - "טובה" (כ-80% ממועצות אלה) הן מועצות אזוריות קטנות הנותנות .שירות לפחות מ- 25,000 .תושבים .מומלץ כי מועצות אזוריות קטנות יפעלו להקמת שיתופי פעולה שיאפשרו להן לנצל יתרונות .לגודל כדי לשפר את מידת מוכנותן לחירום. .על כל המועצות האזוריות שאינן ערוכות לאספקת מים בשעת חירום (המועצות האיזוריות .מרחבים, מגילות ים המלח, חוף אשקלון, זבולון, מבואות חרמון, מעלה יוסף, אל קאסום, .חוף הכרמל) לפעול לעמידה בדרישות, למען תושביהן. על רשות המים להמשיך להנחות .את המועצות האזוריות, לפקח עליהן ולהוביל תהליך של שיפור בהיערכותן לאספקת מים .בשעת חירום. .כעולה מהאמור לעיל, קיימת מחלוקת בין רשות המים למשרד האנרגייה באשר לסמכויות .בזמן חירום, ומחלוקת זו עלולה להביא לפגיעה הן בהיערכות משק המים לשעת חירום, .והן בתפקודו במהלכה. .בביקורת נמצא כי, בין היתר נוכח חילוקי הדעות בין רשות המים למשרד האנרגייה, קידום .תזכיר החוק לא צלח משנת 2018 ,ונכון למועד סיום הביקורת תזכיר תיקון החוק טרם .קודם. .כעולה מהתרשים, ב-5 בתי חולים מתוך59 בתי חולים שנבדקו קיים פער העולה על 50% . בין נפחי האיגום הנדרשים להם לצורך תפקודם בחירום, ובין אילו העומדים לרשותם .בפועל. חמור במיוחד המצב בשלושה בתי חולים פרטיים שבהם אין בכלל איגום. .עד מועד סיום הביקורת נושא אסדרת היערכות המגזר הכפרי לשעת חירום לא אוסדר .באופן מלא, ובפועל הדבר פוגע בבקרה ובאכיפ ה. .מומלץ שמועצת רשות המים תשלים גיבוש אסדרה בכללים המתייחסים בין היתר לגורמים .האחראיים, להנחיות ולבקרה והאכיפה במגזר הכפרי. .בביקורת נמצא כי בדיון שקיימה מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב ב- 27.7.17 הוצגו .כללי ביטחון המים לפני פרסומם לשמיעת עמדות הציבור. לאחר מועד סיום הביקורת, .בינואר 2022 , הוצגה למועצה טיוטה מעודכנת של כללי ביטחון מים, והיא אישרה את .פרסומה לשמיעת עמדות הציבור. נכון למועד סיום הביקורת תהליך אישורם של הכללים .על ידי מועצת רשות המים, לא הסתיים. . מנתוני משרד הבריאותוחלק מ בתי החולים עולה כי מאגרי המים בכ-38 ,בתי חוליםשהם .כ-68% מבתי החולים שלהם איגום מים, לא מוגנו מפני רעידת אדמה. יצוין כי בבתי החולים .הלא-ממוגנים לרעידות אדמה יש כ- 13,161 מיטות, לעומת כ- 10,230 מיטות בבתי החולים .שבהם מאגרי המים ממוגנים לרעידות אדמה , כלומר מאגרי המים המיועדים לכ -57% . מהמיטות בבתי החוליםשיש להם מאגרי מים, אינם ממוגנים. הדבר עלול לגרום לכך .שבקרות רעידת אדמה מאגרי מים אילו ייפגעו, ולא יהיו לבתי החולים מים בכמות שתידרש .להם על מנת לתפקד כנדרש בשעת חירום. .יוצא כי כ-50% מתאגידי המים שנבדקו כאמור אינם ערוכים כנדרש לשעת חירום בהיבט .של ריתוק קבלנים. נוכח האמור לעיל, יש חשש ממשי כי בשעת משבר מים יהיו קשיים .במתן מענה הולם להתאוששות בהיבט של תיקון תשתיות המים והחזרתן למצב שיאפשר .אספקת מים לתושבים שהתאגידים המשרתים אותם אינם מבצעים ריתוק קבלנים כנדרש . .מהתרשים עולה כי כ -2.4 מיליון תושבי ישראל (כשליש מתושבי הרשויות המקומיות .שנבדקו הכוללות רשויות מקומיות מתואגדות 80 , רשויות מקומיות שטרם התאגדו ומועצות .אזוריות), גרים ברשויות מקומיות שאינן ערוכות כנדרש לאספקת מים בשעת חירום, דהיינו, .רשויות שמידת היערכותן "לא ערוכות -טובה". מומלץ כי רשות המים פקע"ר ורח"ל יגבשו .תכנית כוללת לשיפור מוכנותן של הרשויות המקומיות שמידת היערכותן אינה טובה ויפעלו .למימושה. .נמצא כי מנהל יחידת חירום וביטחון ברשות מקומית שאינה מתואגדת אחראי לניהול, .להכנה ולהפעלה של מערך החירום והביטחון של הרשות בכלל התחומים הנוגעים לשעת .חירום, ואינו בלעדי לתחום המים בחירום. .לעומת זאת, ברשות מקומית מתואגדת עומד לרשות התושבים ממונה הביטחון של תאגיד .המים והביוב, שאחראי באופן בלעדי להיערכות לשעת חירום בתחום המים והביוב. הדבר .מחדד חשיבות התיאגוד. מומלץ כי רשות המים תבחן הצורך במינוי ממונה לחרום ייעודי .לתחום המים והביוב בכלל הרשויות המקומיות החייבות בתיאגוד שלא התאגדו. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האנרגייה ולרשות המים לפעול בשיתוף פעולה כדי .לקדם את הליכי האסדרה של חלוקת הסמכויות ביניהם זאת על מנת לקדם את היערכותו .של משק המים למצב חירום ואת תפקודו בפועל במצב זה. .עלה כי לא אוסדרו אמצעי אכיפה כלפי מפעלים חיוניים, דוגמת בתי חולים שלא קיים .בהם איגום מים כנדרש, כמפורט לעיל. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד הפנים, כמאסדר של השלטון המקומי, משרד .הביטחון, פיקוד העורף, משרד הכלכלה ורשות המים יפעלו לקידום אסדרה של היערכות .הרשויות המקומיות והמפעלים החיוניים לאירועי חירום אזרחיים כמו רעידת אדמה, ובכלל זה .לאסדרת אמצעים מתאימים, שיאפשרו לאכוף על רשויות מקומיות ומפעלים חיוניים שאינם .נערכים כנדרש לאספקת מים בשעת חירום, את חובת ם לעניין ההיערכות הנדרשת. .על משרד הבריאות למגן כנדרש את מאגרי המים בכ-54% ,מבתי החולים הממשלתיים .שהם בבעלות המדינה ובאחריותו. .על בתי חולים שאינם ממוגנים כנדרש (ובהם: שער מנשה, אסף הרופא, פלימן, שוהם .פרדס חנה, אברבאנל, לב השרון, באר יעקב, ובתי חולים פרטיים שמאגריהם אינם .ממוגנים 86)87 לפעול למיגונם של מאגרי המים כנדרש, כדי להבטיח את המשך אספקת .המים ב- 72 השעות הראשונות שלאחר רעידת האדמה ואת תפקודם של בתי החוליםגם .בשעת חירום. על משרד הבריאות לפעול במסגרת סמכויותיו על מנת לאכוף על בתי .החולים שמאגרי המים בהם אינם ממוגנים את החובה לפעול למיגונם כנדרש, ובמיוחד על .בתי החולים הממוקמים באזורים העלולים להיפגע בצורה חמורה, בעת התרחשותה של .רעידת אדמה. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות להכין, בשיתוף עם בתי החולים שמאגרי .המים שלהם אינם ממוגנים, תוכנית רב-שנתית לצמצום הפערים בתחום חיוני זה ולפקח .על יישומה. מהתרשים עולה כי 19 (20% )מ-95 הרשויות המקומיות המתואגדות שנבדקו, הנותנות .שירות לכ- 376,000 ,תושביםאינן ערוכות להתמודדות עם משבר מים, או שהיערכותן .טעונה שיפור, כי 36 (38%) מהרשויות המקומיות המתואגדות, הנותנות שירות לכ -1.28 .מיליון תושבים, ערוכות ב מידה "כמעט טובה" עד "טובה", ו -42 (40% )מהרשויות .המקומיות, הנותנות שירות לכ -4.27 מיליוןתושבים , ערוכות במידה "כמעט טובה מאוד" .עד "גבוהה ". .נמצאו 36 רשויותמקומיות מתואגדות (כ -38% )מהרשויות המקומיות המתואגדות שנבדקו71 . :שאין בהן מתווה לחלוקת מים לאוכלוסיית תל"מ, ובכלל זהלא מופתה בהן אוכלוסיית .תל"מ; לא הוקמו צוותים מיוחדים להובלת מים ולחלוקתם לאוכלוסייה האמורה, ולא אורגנו .עבורם תרגילים והדרכות. .מהתרשים עולה כי 37 (כ-70% ) מהרשויות המקומיות המתואגדות שנבדקו ו שמידת .היערכותן למשבר מים אינה מספקת ("לא ערוכות" - "טובה"), ממוקמות באזורים בעלי .עצימות גבוהה, של 8 .ומעלה, לרעידת אדמה .מומלץ כי במסגרת ההנחיה של רשות המים ורח"ל והביקורות שהן עושות יושם דגש על .הרשויות המקומיות המתואגדות הממוקמות באזורים בעלי עצימות גבוהה לרעידות אדמה .וכן על הרשויות המקומיות המתואגדות הקטנות , שהדירוג הכלכלי -חברתי שלהן נמוך. כמו .כן, על משרד הפנים, רשות המים ורח"ל לפעול לשיפור מוכנות היערכותן של רשויות .מקומיות אלה לאספקת מים בשעת חירום. .מהתרשים עולה כי כ-84% מהרשויות המקומיות המתואגדות שאינן ערוכות לאספקת מים .בשעת חירום או שהיערכותן טעונה שיפור הן בעלות אשכול חברתי-כלכלי " נמוך ". כמו .כן, רוב הרשויות המקומיות המתואגדות הערוכות במידה "כמעט טובה" - "טובה" (כ-58% . )מהןהן בעלות אשכול חברתי-כלכלי " נמוך"; ואילו רוב הרשויות הערוכות במידה "כמעט .טובה מאוד" - "גבוהה " (כ-75% מהן) הן בעלות אשכול חברתי-כלכלי " בינוני " או "גבוה". .יוצא אפוא שהא שכול החברתי-הכלכלי של הרשות המקומית משפיע על מידת היערכותה .לשעת חירום, ורשויות מקומיות בעלות אשכול חברתי-כלכלי "נמוך" ערוכות במידה פחותה .לביצוע משימותיהן בתחום אספקת המים בשעת חירום. .מהתרשים עולה לגבי רוב הרשויות המקומיות המתואגדות הגדולות (כ-81% מהן), הנותנות .שירות ליותר מ- 50,000 ,תושביםכי מידת היערכותן לאספקת מים בשעת משבר הוגדרה ."כמעט טובה מאוד" עד " גבוהה"; ואילו לגבי רוב הרשויות המקומיות המתואגדות הקטנות .(כ-78% מהן), הנותנות שירותלפחות מ- 50,000 ,תושביםהוערך כי מידת היערכותן הייתה .נמוכה יותר .
.עולה אפוא כי לגודל הרשות יש השפעה על מידת היערכותה לחירום - רוב (כ-78% ) . הרשויות המקומיות הקטנות שנבדקו אינן ערוכות כנדרש לאספקת מים בחירום, ואילו רוב .(כ-81% ) הרשויות המקומיות הגדולות שנבדקו ערוכות לכך במידה "כמעט טובה מאוד" .עד "גבוהה".