חברת החשמל לישראל בע_מ . הסדרי פנסיה של עובדי החברה - חברת החשמל לישראל בע_מ .הביקורת על הסדרי הפנסיה של עובדי חח"י העלתה ליקויים וחריגות משמעותיים בתנאי השכר והפנסיה שלהם לשנים 1996 -2008 . חריגות אלה מסתכמות בכ -3.4 מיליארד ש"ח. על החברה להמשיך לפעול להחזרת כ-2 מיליארד ש"ח שהפקידה בחשבון הנאמנות לכיסוי מחויבות אקטוארית עבור הוצאות שכר נלוות שאינן רכיבים קצבתיים, שלא קיבלו אישור מגופי הפיקוח. נדרש שהממונה על השכר בתיאום עם גופי הפיקוח האחרים (רשות החברות הממשלתיות, רשות החשמל ואגף שוק ההון) יבצע בדיקה יסודית, מקיפה ומפורטת של מערכת השכר והפנסיה בחברה. הדבר נועד לאפשר את איתורן ואת ביטולן של תוספות ששולמו שלא כדין, כדי שסכומים אלה יוחזרו לקופת החברה ולא יתווספו לתעריף החשמל המוטל על ציבור הצרכנים. כמו כן, יש להקפיד שעובדים חדשים המצטרפים לחברה לא יקבלו תנאי שכר והסדרי פנסיה חריגים שלא אושרו כדין. הצעדים האמורים עשויים לשפר את איתנותה הכספית של החברה ואת כושר התחרות שלה. הנהלות החברה אישרו, שלא לפי הסכם עם הממשלה (בשנים 1975 - 1981 ) ושלא כדין (משנת 1982 ואילך) הפרשות עודפות וחריגות מקופת החברה לפנסיה של העובדים ולחשבון הנאמנות שלהם, המסתכמות במיליארדי ש"ח. דירקטוריון החברה לא הבטיח כי יתקיים פיקוח הולם על החברה ולא פעל כנדרש למניעת העברות כספים שלא כדין על ידי הנהלת החברה ולא דרש את השבתם. יצוין כי שומרי הסף בחברה לא פעלו למניעת העברות הכספים והם אף נהנים - או עשויים ליהנות - מפירות מחדליהם לעניין הכספים הללו. תאגידים ממלכתיים גדולים מבקשים מגופי הפיקוח במשרד האוצר להקים קופה מרכזית לקצבה עבור עובדיהם. לנוכח ממצאי דוח הביקורת, המלמדים על כמה וכמה ליקויים מהותיים בהקמה ובניהול של הקופה המרכזית לקצבה עבור עובדי חברת החשמל (כפ"י), הרי שעל גופי הפיקוח לבחון את הבקשות החדשות תוך מציאת האיזון הנכון בין הצורך להבטחת זכויות עובדים אלה, לש מירה על האיתנות הפיננסית של הגופים הממלכתיים ולשמירת האינטרסים של כלל הציבור. מלבד זאת על גופי הפיקוח לבדוק את תקינות ההפרשות על פי תקנוני אותן קופות מרכזיות לקצבה של התאגידים האמורים שיוגשו לאישור אגף שוק ההון בשים לב לממצאי דוח זה. ממצאי הדוח מלמדים על כשל בפיקוח על תשלום הטבות חריגות לעובדי החברה ועל ההפרשות בגינן לפנסיה. כשל זה עלול ללמד את בעלי העניין בחברה ובגופים אחרים כי גופי הפיקוח והאכיפה משלימים בסופו של דבר עם החריגות, וכי שיטת "מצליח"71 .פועלת במועד סיום הביקורת טרם גיבשו רשות החשמל וחברת החשמל תחשיב סופי להכרה בהוצאות הפנסיה בתעריף החשמל. לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות החשמל לשקול, לקבוע ולפרסם בהקדם מהם מרכיבי הפנסיה שיובאו בחשבון בתעריפי החשמל, מרכיבי הפנסיה של אלו קבוצות עובדים (דור א, ב ו-ג) יובאו בחשבון ומה יהיה שיעור ההשתתפות של הצרכנים בהוצאות הפנסיה של חח"י, כדי שחברת החשמל תוכל להיערך לכך בהקדם. משרד מבקר המדינה העיר לממונה על השכר על שמכלול החריגות שקדמו להסכם 2011 טרם הוכרעו וטרם הוסדרו. הדבר נחוץ כדי להביא לידי גמר את הדיון בתנאי השכר והפנסיה של עובדי חברת החשמל. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי הפקדת כספים בסכומים ניכרים עבור עובדיה על בסיס איזון אקטוארי בגין הוצאה שהחברה אינה חייבת לשלם בעת שהיא מפסיקה לפעול וללא אישור הגופים המפקחים על החברה היא בבחינת פעילות בלתי תקינה. העובדה שבמשך שנים רבות החברה הפקידה סכומים שלא כדין אין בה כדי להביא להכשרת ההפקדות. לדעת משרד מבקר המדינה, מס ההכנסה ומע"מ הם חובות של עובד לרשויות המס, ואין שום הצדקה שהחברה תצבור כספים בגין גילום מס בקרן נפרדת המיועדת לעובדים. על דירקטוריון החברה ועל הגופים המפקחים על החברה לבחון שוב את מדיניות ההפרשות לצורך כיסוי הגילום בגין החשמל בחינם והשי לחגים, משום שמדובר בחוב עתידי לרשויות המס ולא בהחזר כספים לעובד עבור הוצאה שהוא שילם, ולכן יש מקום לגלמה. יצוין כי בשנת 2004 כללה החברה בתק נון כפ"י חריגות בתנאי השכר והפנסיה של עובדיה לצורכי חישוב האקטואריה, אשר בעניינן התעוררו חילוקי דעות בינה ובין הממונה על השכר, ואף על פי כן הממונה על שוק ההון לא פנה לממונה על השכר לבירור העניין לפני אישור התקנון. כפ"י כללה חריגות לכאוריות אלה בחישובי המחו יבות האקטוארית 47 (ראו להלן). לדעת משרד מבקר המדינה, אין החברה חייבת לממן גירעון אקטוארי בחשבון חיצוני עבור עובדיה בכלל, ועבור עובדי דור ג בפרט, בגין רכיבים לא קצבתיים. כמו כן מעיר משרד מבקר המדינה שהחברה יצרה באמצעות חשבון הנאמנות מודל שבמהותו הוא בעל מאפיינים של פנסיה תקציבית, אף שבהסדר 1996 התחייבה החברה להעביר את עובדי דור ג לפנסיה צוברת. בכך פעלה החברה תוך עקיפת התחייבותה זו. יצוין שמשנת 1995 משרדי הממשלה ועובדי המדינה מפרישים כ-5% כל אחד לקופת גמל (הדומה לפנסיה צוברת) עבור רכיבי שכר שאינם קצבתיים. לעומת זאת, בחברת החשמל נהוג הסדר שונה ולפיו החברה היא הגורם היחיד המפריש כספים עבור רכיבים אלה. לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה להפסיק להפקיד בחשבון הנאמנות כספים עבור מגוון רחב של הוצאות שכר נלוות שאינן מוגדרות כרכיבים קצבתיים. מדובר בהוצאת כספים מקופת החברה שלא לצורך. על החברה ועל צוות הרגולטורים להמשיך לפעול בעניין זה כדי לאפשר את החזרת הכספים לקופת החברה. הפקדת כספים בחשבון נאמנות זה שלא לצורך פגעה בתזרים המזומנים של החברה והגבירה את הצורך של החברה לגייס הון, לעתים בריביות גבוהות יחסית. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי היא הגדילה את מספר ימי ההבראה של עובדיה בשנת 1977 בלא שקיבלה אישור לכך מוועדת השרים לענייני כלכלה כמתחייב על פי הסכם 1975 . כמו כן, היא הגדילה את מספר ימי ההבראה על פי הסכם משנת 1984 , אף שלא קיבלה אישור לכך ממשרד האוצר כמתחייב על פי חוק התקציב לאותה שנה. גם "עדכוני" דמי הבראה (הגדלתם בהתאם לתעריף הממוצע של כמה בתי הארחה) בשנים שקדמו לשנת 1996 .לא קיבלו את האישורים הנדרשים לפיכך שילמה החברה לעובדיה וגמלאיה דמי הבראה שלא כדין. עוד מעיר משרד מבקר המדינה לחברה כי העובדה שבמשך שנים היא שילמה כספים כדמי הבראה לעובדיה, אין בה כדי להכשיר את התשלומים. לדעת משרד מבקר המדינה, למען הסר כל ספק, ראוי היה כי מנכ"ל החברה דאז יביא לפני הדירקטוריון באופן ספציפי ונפרד את ההחלטות לאשר הפקדות בסך מאות מיליוני שקלים לחשבון הנאמנות, כדי שהדירקטוריון ידון בהחלטות ויחליט אם לאשרן. בהיעדר אישור כזה, ראוי היה שהנהלת החברה תימנע מלהעביר כספים לחשבון הנאמנות. ראוי שרשות החברות תבחן את הצורך להוציא לחברות הממשלתיות הוראות מתאימות כדי שמקרה כזה לא יישנה. עוד מתברר, כי החלטת החברה להמשיך להפקיד בחשבון הנאמנות סכומים עבור רכיבים לא קצבתיים לא הובאה לאישורם של רשות החברות והממונה על השכר. דמי הבראה הם רכיב שכר המשמש רכיב פנסיוני עבור עובדי חברת החשמל ועובדי מדינה. לדעת משרד מבקר המדינה במשך שנים רבות שינתה חברת החשמל את שיטת החישוב של דמי הבראה באופן שהיטיב עם העובדים, בלי שהתקבלו האישורים המתחייבים לכך על פי דין. לפיכך ראוי שהחברה תבקש מהממונה על השכר ומרשות החברות אישור למתן תשלומים אלה. לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף שוק ההון לפעול בתיאום עם אגף הממונה על השכר לפני מתן אישור לתקנון מסוג זה. משרד מבקר המדינה מעיר כי לא זו בלבד שמינוי רשות החברות לגוף מתאם בשנת 1975 לא היה תחליף לאישור תוספות שכר על ידי ועדת השרים לענייני שכר, שהוסמכה לעסוק בסוגיה זו עד שנת 1981 , ועל ידי משרד האוצר, שהיה בר סמכא בנושא שכר לפי החקיקה משנת 198261 , אלא שהחברה לא הציגה למשרד מבקר המדינה אישורים של רשות החברות לעניין חריגות השכר האמורות לכאורה. הגופים המבוקרים בדוח החלו לטפל בחלק מהליקויים שעליהם עמד משרד מבקר המדינה לאחר הגשת טיוטת הדוח במרץ 2010 ,. עם זאת נוכח חומרת ממצאי הדוח, על שר האוצר ועל שר האנרגיה והמים, שהם הממונים על חח"י, וכן על היועץ המשפטי לממשלה, לפעול בשילוב צוות הרגולטורים ולנקוט ללא דיחוי את הצעדים הנדרשים לתיקון מלוא הליקויים שהועלו בדוח זה. עליהם למנוע את הישנותם בחברות ממשלתיות ובתאגידים סטטוטוריים אחרים ולפעול נגד מי שיהיה אחראי להישנותם. .עוד עולה מהדוח כי הממונה על השכר מתקשה לאכוף את חוק יסודות התקציב. ראוי שהממונה על השכר ישקול עם גופי הפיקוח האחרים הנוגעים בדבר ועם משרד המשפטים והיועץ המשפטי לממשלה דרכים לקידום יכולת האכיפה של חוק זה, ובין היתר עליו ליזום הליך של תיקוני חקיקה ולקדם יזמות חקיקה שבמסגרתן ייקבעו הוראות מפורשות המקנות לו סמכויות להטלת סנקציות מתאימות, באופן שהוא יוכל לבצע במועד אכיפה אפקטיבית של חוק יסודות התקציב על חברות ממשלתיות בכלל ועל חח"י בפרט. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את העובדה שבעקבות קבלת הערות הביקורת של מבקר המדינה במרץ 2010 הוקם צוות הרגולטורים. לדעת משרד מבקר המדינה, לפני שגוף פיקוח יקבל החלטה שעשויה להיות לה השפעה ניכרת על מבנה החברה, על עתידה, על מצבה הכספי ועל תוצאותיה העסקיות, ראוי לדון בנושא עם גופי הפיקוח האחרים הנוגעים בדבר ולהביא בחשבון את עמדתם. הדבר נדרש כדי שהחלטות החברה יתקבלו על סמך ראייה אסטרטגית כוללת ומתוך תיאום ושיתוף כנדרש עם שאר הגופים הרלוונטיים.
בדיקת האקטואר של משרד האוצר משנת 1996 נועדה לקבוע את סכום המחויבות האקטוארית של החברה עבור עובדי דור א ואת הסכום שהיה על הצרכנים לממן באמצעות תוספת מיוחדת לתעריף החשמל. לדעת משרד מבקר המדינה, בדיקה זו והחישוב שנלווה להסדר 1996 אינם פוטרים את החברה מן החובה להביא לאישור הממונה על השכר כל שינוי, תוספת או הטבה. יצוין שהסדר 1996 לא הובא לפני הממונה על השכר לשם קבלת אישור. נראה שהסדר זה נועד להסדיר את המימון בעד התחייבות המדינה לממן את הפנסיה התקציבית של החברה עבור עובדי דור א.