משרד האוצר . פרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להב_ה) - מטה התקשוב הממשלתי - ממצאי מעקב במעקב מצא משרד מבקר המדינה כי משרד האוצר לא בחן את סוגיית המדריך החמישי במרכזים החדשים וכי העסקת המדריך החמישי נמשכת. משרד מבקר המדינה מעיר כי התקציב שהועמד לפרויקט להב"ה בשנים 2012 ו- 2013 , שהיה24.9 מיליון ש"ח ו-24 מיליון ש"ח בהתאמה, היה קטן מזה שקבע שר האוצר בהחלטתו מינואר 2010 , שלפיה בגין כל מרכז חדש יתווספו לתקציב 1.2 .מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר כי על פי החלטת שר האוצר, הקמתם של מרכזי להב"ה נוספים חייבה להקצות משאבים מתאימים לכך. אולם הגידול בתקציב הפרויקט היווה רק כמחצית מהסכום הנדרש להפעלת המרכזים החדשים בהתאם לקביעת שר האוצר ב- 2010 . בהקשר זה יצוין כי מספר המרכזים גדל בכ- 140% , מ-13 ל-31 מרכזים, ואילו התקציב להפעלת המרכזים גדל רק בכ- 89%. במאי 2013 , במסגרת המעקב, בדק משרד מבקר המדינה את מצבת כוח האדם במרכזים הוותיקים ומצא שוב מחסור ניכר במדריכים - בשיעור של כ- 32% מתקן כוח האדם (כ -23 מדריכים); בשמונה מרכזים (מבין 13 ) חסרו משרות של שני מדריכים ויותר. בשל כך שוב צומצמה הפעילות במרכזים הוותיקים : קורסים חדשים לא נפתחו; מספר הקורסים פחת; כמה מהמרכזים נסגרו בשעות אחר הצהריים ובימי שישי, וזמני ההמתנה לפתיחת קורסים התארכו. משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד האוצר לקיים בחינה מקיפה של המשאבים המוקצים כיום למרכזי להב"ה תוך מתן הדעת ליכולתם, בתנאים הקיימים, לממש את ייעודם באופן מיטבי. הקמת מרכזים והפעלתם בלא שניתנים בידיהם הכלים למילוי תפקידם באופן ראוי פוגעת בפרויקט בכלל ותו וביכולת להביא להשגת יעדים ממשיים בתחום פעולתו. פרויקט להב"ה פועל זה כ-12 שנים בלי שבוצע מחקר כולל כדי לבחון את השפעת פעילות המרכזים על צמצום הפער הדיגיטלי ועל מידת הטמעת השימוש בטכנולוגיות המידע בקרב מי שהשתתפו בהכשרות. משרד מבקר המדינה מעיר כי בהיעדר הליך סדור למדידה ולהערכה של תוצאות הפרויקט לא ניתן לאמוד את מידת הצלחתו ואת השפעותיו על אוכלוסיית היעד. יוצא אפוא שמטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר פעל לתיקון הליקוי שנמצא בביקורת הקודמת וכי נותני שירותים בתחום המחשוב, לרבות אלו המועסקים בפרויקט להב"ה, נדרשו לחתום על מסמך "הסדר ניגוד עניינים". משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הנחיית הממונָה על התקשוב הממשלתי בעניין זה. מהמתואר לעיל עולה כי אף שבינואר 2012 פעל משרד האוצר לאיוש התקנים החסרים במרכזים הוותיקים, מיוני 2012 צומצמה שוב פעילותם של מרכזים אלו בשל מחסור בכוח אדם. מן המעקב עלה עוד כי מכרז הצוות שפרסם משרד האוצר כפתרון לטווח ארוך בכל הנוגע לא יוש משרות של נותני שירותים במרכזים הוותיקים לקה בחסר, ולכן לא סיפק מענה למחסור שנוצר בכוח האדם. כמו כן, החלטת ועדת המכרזים להאחיד את התעריפים בכל המרכזים הוותיקים לא יושמה. משרד מבקר המדינה מעיר כי המחסור המתמשך בכוח אדם מחייב את משרד האוצר לבחון ביסודיות מהן הסיבות לו; בכלל זאת עליו לבחון אם החלופה שבחרה בשעתו ועדת המכרזים, היינו לקלוט את נותני השירותים באמצעות מכרז צוות, אכן מספקת את המענה המיטבי. לדעת משרד מבקר המדינה, מצב שבו המרכזים הוותיקים פועלים תקופה כה ממושכת ללא מספר מספק של מדריכים פוגע בהכרח ביכולת להשיג את יעדי הפרויקט. במועד סיום המעקב טרם הושלם ההליך לאיוש משרת מנהל פרויקט להב"ה על ידי עובד מדינה. משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד האוצר ונציבות שירות המדינה לפעול לכך שהליך איוש המשרה יושלם בהקדם. משרד מבקר המדינה בחן את הליכי ההערכה, הבחינה וההחלטה שהתקיימו במשרד האוצר בעניין המשך הפעלתם של מרכזי להב"ה באמצעות מכרז האחריות הכוללת. בעניין זה נמצא כי כשנה לאחר תחילת ההתקשרות גובשו מסקנות והחלטות בנושא, אולם הן לא הובילו לשינוי ולהחלפה של מודל האחריות הכוללת. להלן הפירוט: במשך תשעה חודשים בחן משרד האוצר פתרונות לחולשות הקיימות בהפעלת המרכזים החדשים באמצעות מודל האחריות הכוללת; בתקופה זו התקבלו החלטות בדבר סיום ההתקשרות על פי מודל זה שאף עוגנו בתכנית העבודה של מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר. משרד מבקר המדינה מעיר כי חרף האמור, לא הושלמו פעולות ההיערכות הדרושות למעבר למודל התקשרות חלופי בתום תקופת ההתקשרות (אוגוסט 2013 ). ואמנם במרץ 2013 הודיעה ראש מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר לנציגת הלשכה המשפטית כי "לאור לוח הזמנים והעיכוב שנוצר, החלטנו לממש את האופציה עם הספקים עד לשנה הבאה ולצאת לתיחור צוותים בתחילת 2014." משרד מבקר המדינה העיר למשרד האוצר כי מסקנות הליכי ההערכה והבחינה בעניין הפעלת המרכזים החדשים על פי מודל מכרז האחריות הכוללת חייבו לקיים פעולות היערכות לקראת שינוי מודל ההפעלה של המרכזים. אולם בפועל לא יושמו ההחלטות שהתקבלו בנושא זה, ובשל כך ממשיך משרד האוצר להפעיל את רוב מרכזי להב"ה על פי מודל הפעלה שנמצא על ידו בלתי מתאים. למצב זה עלולות להיות השלכות משמעותיות על היכולת להשיג את יעדי הפרויקט באופן מיטבי. הקושי במצב הקיים מקבל משנה תוקף לאור בקשתה של אחת החברות (כבר בספטמבר 2012 ) להשתחרר מההתקשרות עם משרד האוצר. יוצא אפוא כי חלק ממרכזי להב"ה מופעלים על פי מודל התקשרות שלא רק שנמצא בלת י מתאים, אלא גם אחד מספקי השירות כלל אינו מעוניין לספקו. לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לצמצם את הנזקים העתידיים בתחום זה נדרש משרד האוצר לגבש לוח זמנים לביצוע פעולות ההיערכות הדרושות כדי להבטיח כי כל מרכזי להב"ה יופעלו על פי מודל התקשרות והפעלה מיטבי בהקדם האפשרי. .פרויקט להב"ה להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית הוא פרויקט שנועד להעניק לאוכלוסיות חלשות ומעוטות יכולת הזדמנות לרכוש ידע, כלים ומיומנויות דיגיטליות העשויים לסייע להן להשתלב בשוק העבודה ובחיי היום - יום. מכאן חשיבותו הרבה של הפרויקט. בביקורת הקודמת, שנעשתה בשנת 2011 , נמצאו ליקויים מהותיים באשר לאופן ניהולו של הפרויקט. אלה חייבו בדק בית יסודי ונקיטת צעדים לטיפול בליקויים ובכשלים, ובכללם תקנון של תפקידים בליבת הניהול של הפרויקט; שילוב משרד החינוך בפרויקט ובכלל זה בחינת התכנים המועברים במרכזים; בדיקה בנוגע לקהל היעד של הפרויקט; מדידה של אפקטיביות הפרויקט על ידי גורם מקצועי בלתי תלוי; וניתוח מודל ההפעלה של המרכזים החדשים. המעקב העלה כי ליקויים יסודיים שצוינו בדוח הקודם לא תוקנו. משרד האוצר לא קיים בדק בית של הפרויקט אף שהתחייב לעשות כן בהתייחסותו לממצאי הדוח הקודם. מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר, אשר קיבל את האחריות על הפרויקט במרץ 2012 , נקט פעולות לתיקון חלק מהליקויים, ואולם בחלק מהתחומים לא הובילו פעולותיו לתיקון הליקויים. עוד העלה המעקב תמונה המלמדת על בעיות רבות בהפעלת המרכזים, ותיקים וחדשים כאחד, ובכללן מחסור של ממש בכוח אדם במרכזים הוותיקים ובשל כך צמצום של פעילותם; מחסור בציוד ובתשתיות וקיומו של ציוד שאינו תקין בכל המרכזים. בעיות אלה פוגעות בהשגת יעדי הפרויקט. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי לא באו על פתרונם ליקויים יסודיים הקיימים בפרויקט במשך שנים ואשר כבר הוער עליהם בדוח הקודם. אין די בפעולותיו של מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר כדי להבטיח פעילות יעילה ושוטפת של מרכזי להב"ה. על משרד האוצר לנקוט את הצעדים הנדרשים לשם תיקון כל הליקויים שצוינו בביקורת הקודמת ובמעקב, כדי שהמרכזים יוכלו לממש את הפוטנציאל הטמון בהם וכדי שיעדיו של פרויקט חשוב זה יושגו. במעקב נמצא כי על אף האמור, לא דן הצוות לתיקון הליקויים בפרויקט להב"ה כנדרש בחוק מבקר המדינה. גם מכתב שנשלח מטעם משרד מבקר המדינה למשרד האוצר, ובו בקשה לדווח על תיקון הליקויים בפרויקט לפי סעיף 21 לחוק מבקר המדינה, לא נענה. דוח מעקב זה מלמד כי חלק מהליקויים שנמצאו בביקורת הקודמת לא תוקנו. לדעת משרד מבקר המדינה, היותו של משרד האוצר מקבל שירותים מחברות חיצוניות אינה מאפשרת לו לנער חוצנו מהעובדים, והדברים נכונים ביתר שאת לאחר שחלק מההפרות הובאו לידיעתו. על משרד האוצר לנקוט צעדים כדי להבטיח כי לא יופרו זכויותיהם של עובדי חברות ונותני שירותים בגופים ציבוריים בכלל, ובמרכזי להב"ה בפרט, המוגדרות בחוקי המגן ובהוראות צווי ההרחבה. למצער, על משרד האוצר לאפשר לעובדים לשטוח לפניו את תלונותיהם ולבחון אם יש בהן ממש. הימנעות מטיפול בתלונות אלו ולו מחשש להיווצרות יחסי עובד - מעביד אינה עולה בקנה אחד עם רוח החקיקה והפסיקה ועם המגמה להטיל אחריות מוגברת על מזמין השירותים לשמור על זכויות העובדים החיצוניים המועסקים בחצריו, במיוחד אם מדובר במעסיק שהוא גוף ציבורי.
יוצא אפוא כי בקשת מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר ליישם מודל העסקה אחר מאוגוסט 2014 , מודל המבוסס על גיוס נותני שירותים באמצעות מכרז שירותי מחשוב, טרם אושרה על-ידי ועדת המכרזים המיוחדת. בעניין היעדר פרוטוקול המתעד את הדיון בוועדת המכרזים המיוחדת מעיר משרד מבקר המדינה למשרד האוצר כי כללי מנהל תקין ועקרון השקיפות מחייבים רישום של פרוטוקולים מדויקים ואמינים של כל דיוני ועדת המכרזים. על הפרוטוקול לשקף באופן מלא את עיקרי הדברים הנאמרים בדיונים ואת שיקולי הגופים השונים בהחלטותיהם14 .