המשרד להגנת הסביבה . מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי . מהסקירה לעיל עולה כי הרגולטורים על המערכתהפיננסית -עסקית מגלים רגישות .גוברת להשקעות אחראיות כגורם מפחית סיכון, אף שהנחיותיהם לדיווח בר קיימה (ESG ) . ברובן וולונטריות והנחיות מחייבות תקפות, נכון למועד סיום הביקורת רק לגבי התאגידים .הבנקאיים והגופים המוסדיים. ההנחיות הקיימות - גם המחייבות וגם הוולונטריות, מספקות .מסגרת דיווח בלבד, ולא סטנדרטים לניהול סיכונים כלכליים הנובעים מסיכוני הסביבה .וטביעת הרגל הסביבתית של החברות. עלה כי גם כאשר ההנחיות מחייבות, למשל .בתאגידים הבנקאיים והגופים המוסדיים, הניהול נמצא תחת עקרון המהותיות, ונושאים .כמו שמירה על הסביבה ועל המגוון הביולוגי נמצאים בעדיפות נמוכה בקרב תאגידים .אלה - בהתאם לדוחות שהם פרסמו. .מוצע, כי הגופים הרגולטוריים: רשות ניירות ערך, רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון, רשות .החברות הממשלתיות והמפקח על הבנקים בבנק ישראל, יפתחו קווים מנחים וכלים .מסייעים לדיווח בהתאם ל-ESG , ויפנו את התאגידים שבאחריותם לדווח בהתאם לקווים .מנחים אלה, גם אם אינם מחויבים לכך. זאת על מנת ליצור התקדמות בדיווחים. בנוסף .מוצע כי הגופים הרגולטוריים האמורים יוודאו כי פעילותם של התאגידים תעשה בהלימה .לעקרונות דיווח בר קיימה. הועלה, כי נכון לנובמבר 2021 הגישו שלוש חברות את הדוחות וזכו לתמיכה בהתאם .לתנאים שנקבעו בתוכנית. לגבי יתר 28 החברות נקבע כי מחציתן יגישו את הדוחות עד .סוף דצמבר 2021 ומחציתן עד תחילת מאי2022 .. יצוין כי תוכנית המשך לא תוקצבה .מומלץ כי הממשלה תבחן נהלי מסגרת רגולטוריים המחייבים איזון בין האינדיקטורים .השונים של הדיווח, כדי לתת מקום מחייב יותר לפעולות סביבתיות של חברות; זאת .בהתאם לעניין הגובר בנושא זה בקרב המשקיעים. . הועלה כי בישראל אין מנגנוני מיסוי על פגיעה באספקטים סביבתיים, כמו המגוון .הביולוגי. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד להג"ס להקים צוות קבוע לטיפול ב כלל המינים .הפולשים, שיתוקצב באופן שוטף, כדי לתת מענה לא רק להתפשטות צמח האמברוסיה .אלא ל פלישת מינים נוספים, בהתאם לתיעדוף של המשרד להג"ס וגורמים נוספים. .בינואר 2012 החליטה ועדת ההיגוי על סיום הפעילות הממשלתית שנעשתה עד אותו .מועד בראייה ארצית בנוגע לטיפול בהתפשטות נמלת האש. הוועדה הבהירה כי נדרשת .פעילות ממשלתית מאורגנת לעצירת ההתפשטות ולשיפור שיטת ההדברה של הנמלה; .וכי הפעילות יכולה להיות אפקטיבית, ואולם היא מחייבת השקעת משאבים. .המשרד להג"ס מסר ביוני 2021 למשרד מבקר המדינה כי הטיפול בהתפשטות נמלת .האש הופסק משיקולים של תיעדוף הטיפול במין פולש אחר228 . .מנתוני התרשים עולה שבשנים 2006 - 2008 ,נראה תהליך של התבססות נמלת האש .ומספר היישובים הידועים כנגועים בה עלה בקצב איטי באופן יחסי. מיולי 2009 נראה .גידול אקספוננציאלי (מעריכי) בקצב הגידול של מספר היישובים הנגועים, שהגיע ל-100 .- קצב התפשטות מהיר המעיד על אובדן שליטה. בהיעדר תגובה מהירה וטיפול מקצועי מתמשך לאורך שנים התבססה נמלת האש, .והמשך התפשטותה היה בלתי נמנע. להתבססותה בישראל השלכות על מגוון המינים, .והיא עלולה להוביל לפגיעה בבריאות האדם ובעלי החיים ולנזק כלכלי. נכון לאוגוסט .2021 מופו648 יישובים ועוד53 אתרי פנאי, נופש ותיירות שנגועים בקינים של נמלת האש. . העובדה כי56% מ-203 משתלות שנבדקו בשנים2020 - 2021 (עד יולי) נמצאו נגועות .בנמלת האש מעידה על כישלון בהתמודדות עם התפשטות מין זה בישראל. הועלה כי .למשרד להג"ס אין מידע עדכני לגבי התפשטות נמלת האש (נוסף על המשתלות) ברחבי .הארץ, ואין הוא מקיים בעניין זה ניטור ייעודי וסדור. זאת ועוד, מאחר שהפיקוח, התחזוקה .והביעור בנושא נמלת האש מושתים כאמור על הרשויות המקומיות והציבור, ולא נקבעו .נהלים מחייבים על דיווח בעניין. למשרד להג"ס אין תמונה מקיפה לגבי הצלחת הרשויות .המקומיות והציבור בביעור קיני ההתפשטות. .מומלץ כי המשרד להג"ס יקבע נהלים מחייבים לממשקי עבודה בינו לבין גופי היישום .(כמו הרשויות המקומיות, המדבירים והציבור) בנושאי דיווח, בקרה ותחזוקה הקשורים .למניעת מינים פולשים; זאת בהמשך להמלצה בפרק בעניין תוכנית פעולה אסטרטגית .שבדוח ביקורת זה. .מומלץ כי המשרד להג"ס יפעל בשיתוף משרדי החקלאות והבריאות לפיתוח יכולות .להערכת סיכונים ולניהול סיכונים לגבי נזקי מינים פולשים, ובכלל זה יקבע נהלים .להערכת הסיכונים שעלולים להשפיע על ה מגוון הביולוגי, ה מערכות האקולוגיות, .המערכות החברתיות ו המערכות הכלכליות. במסגרת זו מומלץ לבצע ניתוח של נתיבי .הפלישה ודרכי ההתבססות; אומדן עלות -תועלת עבו ר דרכי המניעה והביעור; הערכות .לגבי מדדי ההצלחה ו הכישלון של דרכי פעולה שונות; וכן קביעת תהליכי ניהול סיכונים .- וזאת כדי להביא להצלחה במניעת נזקי מינים פולשים ובטיפול בהם. מהנתונים בלוח עולים פערים של מאות אחוזים בין עבודות המשרד להג"ס לאומדן הנזק .שנעשו בישראל בשנים 2013 ו-2020 לגבי חמשת המינים הפולשים האמורים, לבין אומדן .הנזק שהעריך משרד מבקר המדינה ב-2021 על בסיס מחקרים בין-לאומיים בעניין מינים .אלה. פערים אלה ראויים לבחינה יסודית שכן הם מעלים ספק אם תמונת המצב בעניין .אומדן הנזק הכולל ממינים פולשים, המתקבלת מעבודת המשרד להג"ס ואחרים מ-2020 . בהיקף של 473 מיליון ש"ח, שהיא העדכנית יותר, תואמת את חומרת הנזקים .הפוטנציאליים ואת המשמעויות הכלכליות הנובעות מחדירה של מינים פולשים לישראל .ומהתפשטותם. . קיימת חשיבות רבה בשיתוף תאגידים ציבוריים, ממשלתיים ופרטיים בכל הקשור לשמירה .על המגוון הביולוגי. למרות החלטת הממשלה מאוקטובר 2011 ,בנושא פיתוח בר קיימה .המצדדת בשימוש בכלים רגולטוריים וכלכליים להפחתת הסיכונים הנובעים ממערכת .יחסי הגומלין בין תאגידים למשאבי טבע, עד סוף 2021 לא נקבעו עוגנים מחייבים .להטמעת שיקולי שמירה על המגוון הביולוגי בפרקטיקה ובדיווח של תאגידים על יישום .עקרונות (ESG). ב-2020 פורסמו26 דוחות אחריות תאגידית של חברות בנקאיות, חברות .ממשלתיות, וחברות ציבוריות בישראל, וחלקם התייחסו לשנים קודמות (2017 - 2018 ;) . זאת בהשוואה לשנת2017 , שבה פורסמו27 דוחות אחריות תאגידית428 . יצוין כי נכון .לדצמבר 2021 ישנם: 619 חברות ציבוריות בישראל429 ,105 חברות ממשלתיות430 ,11 . ,בנקים4 ,בנקי חוץ6 חברות כרטיסי אשראי וחברת שירותים משותפת אחת בישראל431 . . נוכח הייחודיות של ישראל בתחום המגוון הביולוגי, מוצע שהגורמים הרגולטוריים (רשות .ניירות ערך, רשות החברות הממשלתיות, רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון והמפקח על .הבנקים בבנק ישראל) יבחנו דרכים לשכלול מסגרת אחריות מחייבת בין הכלכלה לטבע .- בדגש על צמצום פגיעה במערכת האקולוגית ועידוד שמירה על המגוון הביולוגי - לרבות .באמצעות אימוץ תקני סביבה על ידי תאגידים ציבוריים ושאי נם ציבוריים וגילוי ה-ESG . בדוחות אחריות תאגידית (למשלGRI ). כדי לבצע התאמות לישראל מומלץ לבחון קביעת .מסגרת מחייבת זו בשלבים: תחילה כחובה וולונטרית מסוג "אמץ או הסבר" 432 , ובשלב .השני השתת מסגרת חובת גילוי ודיווח, בין היתר סביבתי, באמצעות מסגרת נורמות .מחייבות, בדומה לדרישות הקיימות בדירקטיבות האירופיות, ובאמצעות פרוטוקולים .סטנדרטיים לדיווח. .המדד אמור לייצר תמריץ עבור החברות הציבוריות בישראל להשגת ניקוד חיובי. אולם .הועלה כי המתודולוגיה לקביעת מדד ההשפעה הסביבתית אינה בוחנת קרבה לאזורים .רגישים אקולוגית , כגון מסדרונות אקולוג יים, שמורות טבע או מערכות אקולוגיות .שעלולות להיפגע. בהיעדר נורמות מחייבות בנושא המגוון הביולוגי והמינים הפולשים, .מדד ההשפעה הסביבתית אינו כולל דיווח על עמידה בכללי השמירה על המגוון הביולוגי. .על כן פעילותן של החברות לשיפור ביצועי סביבה אינה מביאה בחשבון נקיטת פעולות .להפחתת סיכונים למגוון הביולוגי 423 . .מומלץ כי המשרד להג"ס יבחן שילוב של פרמטרים הקשורים להשפעה על המגוון .הביולוגי במסגרת מדד ההשפעה הסביבתית ודירוג חברות התעשייה הציבוריות בישראל. . הועלה כי בישראל קיימת הערכת סיכונים חלקית, וכי המשרד להג"ס ורשות המיסים- .מינהל המכס, אינם מבצעים תהליכים מובנים של ניהול סיכונים לגבי מינים פולשים .(שאינם נגע הקשור לצומח) באופן שניתן להטמיעם בנהלים ובמערכת השיקולים לאפיקי .פעולה. למשל: נוהלי הבידוק במעברי הגבול אינם מבוססים על מינים מתוך רשימת ה- .100 אשרבעלי פוטנציאל התבססות כפולשים מזיקים בישראל אלא על נהלים עבור .מזיקים לצומח ולחקלאות; ברט"ג קיימת מערכת של הערכת סיכון המתייחסת ליבוא חיות .בר בלבד; בנוסף צוות מינים פולשים של רט"ג מטפל כאמור במין אחד בלבד .(האמברוסיה המכונסת) ואינו פועל לפי שיקולי הערכות סיכונים ותיעדוף אפיקי פעולה .עבור מינים מסוכנים על פי סדרי עדיפויות; במשרד להג"ס לא מתקיים תהליך של ניתוח .איומים המבוסס על הערכת סיכונים כמו במקרה של הטרמיט הפורמוסי. .זאת אף שבעולם קיימים ומקובלים עקרונות, פרוטוקולים, שיטות ועקרונות מנחים מקומיים .ובין-לאומיים להערכת סיכונים בנושא מינים פולשים במגוון תחומי חיים ובהם: מסחר, .הדברה, אקולוגיה ובריאות. עוד הועלה כי המשרד להג"ס לא כלל יעד לפיתוח יכולת .הערכת סיכונים ולא דיווח על יעד זה בדוח ההתקדמות שמסר לאמנת CBD453, אף .שישראל אשררה את האמנה הזו. בהיעדרם של תהליכים מובנים להערכת סיכונים לא .ניתן לנהל את הסיכון ובכלל זה לקבוע סדרי עדיפויות לטיפול כדי לצמצם נזקים ולהפחית .עלויות. . אף על פי שמדע אזרחי יכול לשמש כלי לאיתור מוקדם של פגיעות במגוון הביולוגי .ולמניעת התפשטות מינים פולשים, מהמידע בלוח עולה כי בישראל השימוש בו שמור .ברובו לפרויקטים של ארגונים שאינם ממשלתיים, וכי גורמי הניטור הממשלתיים אינם .משתמשים בנתוני ניטור של מדע אזרחי. .עוד הועלה, כי נתוני מדע אזרחי בישראל נאספים ברובם באמצעים ידניים של העברת .המידע לגופים הרלוונטיים. לדוגמה, כדי לדווח על הימצאות אמברוסיה מכונסת נדרש .לאתר את דף היחידה הארצית לטיפול במינים פולשים באתר רט"ג, להוריד את הטופס .הרלוונטי, להדפיסו, למלא את הפרטים בו, לסרוק אותו ולשלוח בדואר אלקטרוני. דרך .נוספת לדווח היא באמצעות אתר המשרד להג"ס, ובאופן דומה334 . עוד עלה כי הקישור .למפת מוקדי האמברוסיה בישראל 335 באתר המשרד להג"ס אינו מוביל למפה ואינו מספק .מידע לגבי מוקדי אמברוסיה בישראל. .מוצע כי המשרד להג"ס יפעל לקידום פ רויקטים של מדע אזרחי בתחום הניטור, ולבנייה .של ממשקי דיווח ידידותיים למשתמש ומקוונים באתר המשרד להג"ס, שיתבססו על .טכנולוגיות מתקדמות המשמשות בעולם. עוד מומלץ כי המשרד להג"ס יסדיר הקישורים .באתר המשרד למפת מוקדי האמברוסיה. מעיון בדין וחשבון של רשות החבר ות הממשלתיות משנת 2020 עולה, כיעל אף הניסיון .של הרשות לגבש אסטרטגיה לדיווח בר קיימה, דיווחי ESG או פעולות סביבתיות אחרות .של החברות הממשלתיות תופסים מקום שולי ביעדי חברות אלה. .יצוין כי לצורך טיפול במינים פולשים אחרים לא מונה צוות ייעודי דומה לצוות שהוקם .לביעור האמברוסיה. גם לא נמצא שההחלטה על הקמת צוות ייעודי לטיפול דווקא .באמברוסיה - שעל פי דוחות המשרד להג"ס עלות הנזקים ממנה קטנה לעומת עלות נזקי .מינים פולשים אחרים - התקבלה בעקבות כך שהמשרד או רט"ג עשו הערכות סיכונים או .תהליכים מובנים של קביעת סדרי עדיפויות, ובכלל זה התייחסות להיקף הנזק מן .האמברוסיה בהשוואה למינים פולשים נוספים ולסיכום העלויות. .ביוני 2020 , עקב התפשטות מסיבית של הצמח, הועלה הצורך בהקמת תת-צוות נוסף .ייעודי לטיפול באמברוסיה בעמקי הצפון. מנהל היחידה הסביבתית ברט"ג מסר למשרד .מבקר המדינה כי תת-הצוות לאזור הצפון לא הוקם בפועל מסיבות של היעדר תקציב. .מנהל הצוות מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2021 כי מנובמבר2020 הצוות אינו .מקבל תקציב מהמשרד להג"ס ומתקשה לפעול. לנוכח האמור הוא העלה חשש שפעולת .הצוות תיפסק. .הועלה כי אגף מזיקים והדברה במשרד להג"ס לא יזם פעולות לאיתור מיקום הטרמיט .הקאריבי, לרבות יצירת קשר עם המומחה. זאת ועוד, ההשתהות בתגובת המשרד בעניין .זה נבעה מהיעדר תוכנית פעולה אסטרטגית או נהלים סדורים לביצוע פעולות חירום .בעניין מינים פולשים שאותרו. ההשתהות בביצוען של פעולות אלה כדי למנוע התבססות .מינים פולשים מחוללי נזק, מאפשרת להם לעבור את נקודת האל -חזור ולהתבסס באופן .שאינו מאפשר ביעור שלהם. .מניעת חדירה היא הפעולה ההכרחית בתהליך מניעת נזקי מינים פולשים; אולם משחדרו .אלה לארץ, נדרשת תגובה מהירה למניעת תפוצתם, התפשטותם והתבססותם. מומלץ .שהמשרד להג" ס - האחראי מתוקף אמנת CBD ,למניעת התפשטות מינים פולשים .במסגרת אחריותו לנושא המגוון הביולוגי - ייזום פעולות מידיות ואקטיביות לנקיטת צעדי .חירום לאחר שאותרו מזיקים, וזאת כדי לעצור את התפשטותם. מומלץ כי המשרד להג"ס .יטמיע נוהלי עבודה סדורים לתגובה מהירה מול גור מי מקצוע מומחים, כל זאת בכפוף .להערכת סיכונים ולרשימות מחייבות לניהול מינים פולשים. .מהנתונים בתרשים עולה כי במהלך השנים ישנה מגמת ירידה במספר המוחלט של מיני .רכיכות מקומיות, ולעומתה עלייה במספר מיני הרכיכות הפולשות. זאת ועוד, במהלך .השנים ישנה מגמת עלייה בשיעור הרכיכות שהן מינים פולשים ביחס לכלל הרכיכות .בחופי ישראל. .יצוין כי העובדה שהמעבדה לחקר הכ י נרת פיתחה מדד קיימות של המערכת האקולוגית .של הכי נרת בעצמה מעידה שאין גוף המוביל ומתכלל את נושא הניטור; וכי עובדה זו .מחזקת את המסקנה שמדד המגוון הביולוגי אינו משקף את כלל המערכות האקולוגיות, .ובשל כך אינו יכול לשמש כלי לקביעת מדיניות. .כאמור, המדד הארצי למגוון הביולוגי אמור לשמש כלי בידי קובעי המדיניות לפעולותיהם .בעניין תהליכי שיפור איכות החיים בישראל. מומלץ שהמארג יכלול את כלל המערכות .האקולוגיות הקיימות בארץ במדד המגוון הביולוגי, ובמיוחד את האזורים האקווטיים ובתי .הגידול הלחים, שהם משמעותיים למגוון הביולוגי. .לפי מאמר של מומחה בתחום, אין סטנדרטיזציה או נהלים לבחינת השקעות אחראיות .של גופים מוסדיים באספקטים סביבתיים בכלל לרבות שמירה על המגוון הביולוגי למרות .דרישת רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון לדיווח של גופים מוסדיים 376. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הצעדים שנקט המפקח על הבנקים בדרישותיו .מהתאגידים הבנקאיים ליישור קו עם המגמה העולמית לניהול הסיכון הסביבתי וליישום .כלכלה בת-קיימה. עם זאת יצוין כי גם בהליך זה המפקח על הבנקים אינו קובע פרקטיקה .מדידה ותקן מחייב, ולכן לתאגידים הבנקאיים עדיין יש גמישות גדולה בדיווחיהם. .כדי להפיק את המרב מדיווחי התאגידים מומלץ שהמפקח על הבנקים יקבע פרקטיקה .של מדידה ותקן מחייב בעניין הדיווח הנדרש, בשים לב למקובל בעולם וכן יחדד את .הנחיותיו לשם קביעת פרקטיקה אפקטיבית לדיווח. .מדוחות האחריות התאגידית שהובאו לעיל ניתן לראות שאמנם הבנקים דיווחו על ענייני .ESG, אך מרבית הדיווחים אינם דווקא בענייני סביבה וגם אלה שבענייני סביבה הם כלליים .ביותר. בהמלצות אלה שלרשות ני"ע ובפעולותיה ניתן לראות התפתחות בתהליך של אסדרת .מנגנון דיווח ESG .כך שיתמוך בפיתוח בר קיימה, הגם שמדובר במנגנון וולונטרי בשלב זה .מהלוחות עולה כי הן במרחב היבשתי והן בבתי הגידול האקווטיים -ימיים , ישנו מספר רב .של גורמים העוסקים בפעולות ניטור של המגוון הביולוגי. מוצע כי בהתאם להחלטת .הממשלה בנושא כלל המידע שנאסף על ידי גורמים אלה יאוגם באמצעות חיא"ל וישוקף .לציבור. . הועלה כי כיום אין תיאום בין הגופים העוסקים בניטור לגבי אזורי הניטור. בכל אחד .מהאזורים שפורטו לעיל פועלים כמה גופים, לעיתים על אותו תא שטח. לדוגמה, בניטור .הימים פועלים חיא"ל ורט"ג, המנטרים בטבלאות הגידוד ובים העמוק; בנוגע לניטור .נחלים, מלא"ק וחיא"ל מבצעים ש ניהם ניטור בנחלים, בשפכי נחלים ובאגנים קישון וירקון. .ההיבט הארגוני של תהליכי המחקר והניטור ותשובות חיא"ל והמשרד להג"ס מדגישים .את הצורך והחשיבות באינטגרציה של כלל הגופים העוסקים בכך, ושל הנתונים .המתקבלים ממקורות שונים ורבים, לשם תכלול המידע והקמת מאגר ידע לאומי. מומלץ .שהמשרד להג"ס יזום יציר ת קשרי עבודה ושיתוף פעולה בין כלל הגופים העוסקים בניטור .המערכות האקולוגיות במטרה לייעל את עבודת הניטור ולצורך יצירת מאגרי נתונים .משותפים. .דוח רווחת האדם הוא הראשון מסוגו בישראל וגם בעולם נמצא הפורמט של פרויקט זה .בהתהוות ובהתפתחות. חשיבות פרסומו של הדוח היא בסיוע לעיצוב מדיניות של הקצאת .משאבים ושל שימושי שטח באופן שהחברה תפיק את מ רב השירותים מהמערכות .הטבעיות מבלי שאלה ייפגעו. עם זאת, הדוח מצביע על פערי ידע וחסרים שיש להשלים .כדי לקבל תמונה מקיפה ש ל שירותי המערכות האקולוגיות בישראל, ובכלל זה פערים .בכל הנוגע למגוון הביולוגי ולתהליכים אקולוגיים שיאפשרו לכמת את השפעת מגוון .המינים וגורמים מחוללי שינוי על שירותי המערכת האקולוגית 293 . . מוצע, כי לקראת פרסום הדוח הבא בנושא זה יפעלו המשרד להג"ס שיזם את הכנת הדוח .והמארג שביצע אותו, לסגירת הפערים והקשיים שהועלו, על מנת שהדוח אכן יספק .תמונה מלאה יותר בעניין המערכות האקולוגיות ותרומתן לרווחת האדם. מומלץ כי בדומה למיפוי נמלת האש במשתלות, המשרד להג"ס יבצע בהן גם מיפוי של .יקינטון המים ושל מיני צמחים פולשים נוספים, כדי לקבל תמונת מצב עדכנית. כדי לפעול .לצמצום הפצת מיני צמחים פולשים על ידי משתלות מומלץ, כי המשרד להג"ס יבחן .הטמעת התקן הירוק כסטנדרט מחייב ובהתאם יפעל לקביעת מנגנון פיקוח על תקן זה, .בהלימה לאיסור היבוא של צמחים אלה. .עלה כי 83 אחוזיםמתקציב הקרן לשטחים פתוחים לטיפול בנזקי מינים פולשים בשנים .2013 - 2020 בהיקף כולל של 12.17 מיליון ש"ח, שימש לביעור . משמעות הדבר היא כי .אפיקי הפעולה בישראל אינם מתאימים לסדרי העדיפויות המקובלים והמומלצים לטיפול .בתופעת המינים הפולשים במדינות מובילות בתחום - הממליצים על תיעדוף להשקעה .בשלב המניעה. .מומלץ כי המשרד להג"ס יגבש מענה מערכתי לחדירה והתבססות של מינים פולשים, .ולפיו קודם לכול תימנע כניסה, יימנעו וייאסרו שיווק של מינים פולשים וסחר בהם ותיעשה .עבודה של איתור מוקדים התחלתיים וחיסולם באמצעות תקציב שיאושר לנושא - ורק .לאחר מכן ייעשה ביעור למגוון מינים שכבר התפשטו. למהלך זה תועלות כלכליות .וחברתיות, למשל לבריאות הציבור ולמניעת פגיעה במקורות תעסוקה, וכן תועלות .סביבתיות 252. .הידלדלות המגוון הביולוגי הימי והעלייה במספר המינים הפולשים מדגישות את חשיבות .איגום הניטור הימי ועיבודו ככלי לאומי עבור מקבלי החלטות בתחום הסביבתי. כאמור, .החלטת הממשלה קבעה כי נדרש לאגם את הנתונים של כלל הגופים העוסקים בניטור .הים על ידי חיא"ל ; לפיכך על הגופים הרלוונטיים המנטרים את הים התיכון, רט"ג ומשרד .החקלאות-אגף הדיג שהם גם בעלי העניין בניטור זה לשתף פעולה עם חיא"ל ולהעביר .אליו את נתוני הניטור באופן מוסדר . על חיא"ל לפעול לאיגום כלל נתוני הניטור , וליצירת .דוח אחוד המשקף נאמנה את המצב בתחום ניטור הים - דוח שישמש כלי להכנת תוכנית .עבודה ולהטמעת שינויים מתבקשים. . מהתרשים עולה כי בד בבד עם הגידול במספר הציפורים הפולשות: מיינה ודררה, חלה .ירידה במספר הציפורים המקומיות: דוכיפת, בולבול, דרור הבית ושחרור. אתגר שמירת הטבע והממשק שלו עם תהליכי הפיתוח המואצים מדגישים את הצורך .לרכז מאמצים בצבירת ידע ואיסוף מידע אקולוגי. ניטור המגוון הביולוגי חשוב מכיוון שהוא .כלי להערכה ולמעקב אחר מגמות ושינויים במשאבי המערכת האקולוגית ואחר שלמות .רכיבי מערכת זו, ובהם המגוון הביולוגי. הניטור מאפשר הערכ ה של נזקים והצלחת .פעולות שיקום וניטור של מגוון מינים פולשים, ומשמש פלטפורמת ידע להערכת הסיכונים .ולקבלת החלטות בעניי ן אפיקי הפעולה לצמצום השפעתם. נכון לאוקטובר 2021 , .בישראל קיים מידע רב בנושא המגוון הביולוגי והמינים הפולשים, אך הוא מבוזר בין גופי .ניטור ממשלתיים שונים ורבים. ממצאיו של פרק זה מלמדים על הצורך באיגום שיטתי של .המידע המלא והרלוונטי בנושא, וב שימוש שוטף בו לצורך קבלת החלטות. .לאור החשיבות של שמירה ע ל מרחב הים וניהולו באופן מקיים, תוך יצירת שיתופי פעולה .בין-לאומיים לקידום אינטרסים אזוריים משותפים , מומלץ כי משרד התחבורה יפעל .להשלמת הליך התקנת התקנות כדי לאפשר אשרור אמנת מי הנטל. . אמנותוהסכמים בין-לאומיים מאפשרים שיתופי פעולה , סיוע הדדי ושימוש בכלים .בין-לאומיים, ובכלל זה תקציביים, להשגת מטרות גלובליות באמצעות ביצוע מקומי. אמנת .CBD ואמנת ברצלונה כאמור, הן הציר המרכזי של האמנות בתחום השמירה על המגוון .הביולוגי, ואליהן נוספו במהלך השנים אמנות אחרות כמפורט לעיל. .מוצע כי ממשלת ישראל, ובפרט המשרדים הרלוונטיים - ובהם המשרד להג"ס, משרד .התחבורה ומשרד החקלאות - יפעלו, כל משרד בתחומו הוא, ל קידום אשרור ם של .פרוטוקולים הקשורים במגוון הביולוגי ובמינים פולשים, ובפרט אלה הנוגעים לסביבה .הימית, למגוון הגנטי ולמינים מהונדסים. מומלץ כי המשרד להג"ס יגדיר אבני דרך .מעוגנות בלוחות זמנים לביצוע היעדים שהמדינה התחייבה אליהם מתוקף אמנות .מאושררות, וימשיך לפעול לקידום האסדרה הנורמטיבית הנדרשת כתנאי לאשרור .האמנות. . הועלה כי עד אוגוסט2021 לא הושלם פיתוח של אמצעי חקיקה ייעודיים למניעת מינים .פולשים בישראל. הפיקוח על יבוא טובין בפקודת המכס, בצו המכס, בצו יבוא אישי, התשע"ט-2019 ובצו .יבוא חופשי, הוא פועל יוצא של החקיקה. אולם בהיעדר אסדרה כאמור של תחום המינים .הפולשים שאינם נגע הקשור לצומח, בנהלי האכיפה של מינהל המכס, מתקיים פיקוח .חלקי בלבד על חדירה מכוונת או אקראית של מינים כאלה באמצעות יבוא וסחר רגיל או .אלקטרוני במיני צומח ובעלי חיים. .מומלץ כי המשרד להג"ס ומשרד החקלאות יפעלו בשיתוף מינהל המכס לאסדרת מנגנון .הסגר ונוהלי פיקוח על יבוא ומעבר של סחורות ומוצרים העלולים להכיל מיני פולשים, .ובכללם מוצרי עץ, צמחי נוי וחיות מחמד. במסגרת זו מומלץ לבחון ולהטמיע בנהלי מינהל .המכס והבידוק את המינים מרשימת ה-100 שהםבעלי פוטנציאל התבססות כפולשים .מזיקים בישראל. בהתאם יש לאסדר מנגנון להגבלה ופיקוח על יבוא אישי של מינים .המוגדרים נגעים או פולשים. .הועלה כי מצבי חדירה אפשרית של עשבים או מיני זרעים פולשי ם שאינם מזיקים לצומח .אינם מוסדרים, ותקנות הזרעים אינן מתייחסות לחומרי ריבוי העלולים להכיל מינים .פולשים שאינם מזיקים לצומח. יוצא אפוא שבמסגרת יבוא חקלאי מתאפשרת חדירה של .זרעים ממינים פולשים שאינם מוגדרים נגעים חקלאיים. שינוע משלוחי גרעינים או שימוש .במספוא מאפשר ים חדירה והתבססות של זרעים ועשבים בעלי פוטנציאל נזק לאורך צירי .הדרכים ובשטחי מרעה. לדוגמה, צמח הכנפון הזהוב 158 שלפי השערה חדר לישראל .בשנות השבעים של המאה הקודמת, בתערובת זרעים לחקלאות והתפשט במהירות. בשל .תכונותיו 159 הוא מאיים על הצמחייה הטבעית באזורים שפלש אליהם160. בים התיכון סמוך לחופי ישראל יש כ-452 ,מינים המוגדרים פולשים, ובהם דגיםסרטנים .ומדוזות, ובשנים האחרונות גם מינים של אצות; בעקבות פלישה זו נעלמו חלק מהמינים .המקומיים, בעיקר רכיכות88 ,. מול חופי הארץ ישנו ריכוז של מינים בסכנת הכחדה עולמית .כגון כרישים ובטאים89 , ואזור רבייה של טונה כחולת סנפיר וצַבי ים. אחד הסימנים לחולי .של הים התי כון הוא התפרצויות גוברות והולכות במשך השנים של נחילי מדוזות, .המשגשגות בים פגוע ומתחמם 90. כ-90% ,מהפולשים הגיעו מים סוף, דרך תעלת סואץ .שהורחבה לפני שנים אחדות ומיועדת להרחבה נוספת. מומלץ כי משרד החקלאות, בשיתוף המשרד להג"ס ורט"ג, יפעלו למתן מענה לאסדרה .החלקית בתחום הזרעים וחומרי הריבוי, ולהטמעת נהלים למנגנון פיקוח הכולל הגבלות .סניטציה עבור זרעים וחומרי ריבוי, ובכלל זה פיקוח על שינוע זרעים. .הועלה כי אין אסדרה מחייבת לגידול וסחר של צמחים פולשים שאינם מזיקים לצומח, .כמו כן לא קיימות נורמות המגבילות שתילת צמחים אלרגניים או צמחי נוי האסורים .בשתילה. .הועלה כי אין אסדרה של ניטור וביעור עבור חסרי חוליות שהם מין פולש שאינו מזיק .לצומח, ואין כללים מחייבים לביצוע סניטציה כאשר במכולת יבוא נמצא חסר חוליות .שאינו מזיק לצומח. כך מתאפשרת פלישה והתפשטות של מיני פרוקי רגליים מזיקים .העלולים לחולל נזק בריאותי, אקולוגי או תשתיתי. דוגמאות אלה מצביעות על החשיבות הגבוהה בהנעת חברות בעלות השפעה ניכרת על .הסביבה לשילוב פעולות בנות קיימה וצמצום השפעתם על המגוון הביולוגי ועל כן מומלץ .כי חל"ט והמשרד להג"ס יבחנו דרכים להרחבת מיזם TEVA -BIZ . .מוצע כי רט"ג בשיתוף משרד החקלאות וקמ"ט חקלאות במינהל האזרחי יפעלו לחידוש .הפעילות המשותפת לביעור האמברוסיה המכונסת, כדי למנוע פלישה והתפשטות שלה .משטחי הרש"פ. .בהיעדר גורם מטפל או מנגנון המונעים את שחרור ה של המיינה לטבע התאפשר ו .פלישתה והתפשטות ה בישראל. מקרה זה מדגים את הקושי בטיפול במינים פולשים .ובביעור שלהם לאחר התפשטותם , דבר שכופה הן על הציבור והן על הרשויות מציאות .של הכלה ותחזוקה שוטפת לצד ההתמודדות עם הנזקים הכרוכים בכך. . הועלה כי למרות העדיפות בטיפול מידי ומהיר, בישראל מרבית הטיפול במינים הפולשים .הוא בשלב הביעור, לאחר שכבר ישנן התפשטות והתבססות מלאה. .מומלץ כי בהתאם לקידום מיסוי "מס פחמן" בתחום זיהום האוויר, יפעלו משרד האוצר .(לרבות רשות המיסים) והמשרד להג"ס, ונציגי מגזרים שונים במשק כמו המגזר העסקי, .המגזר הציבורי והתעשיינים לגיבוש המלצות והצעות לקביעת מנגנון להטלת אחריות .סביבתית על החברות ובהתאם לנהוג בעולם 427, ולהצגתן לממשלה על מנת שתקבל .החלטה בנושא. . מינים פולשים הם איום על כלכלת המדינה. כדי להיערך למגוון תרחישים של התופעה .וכדי להתמודד עם העלויות הגבוהות הכרוכות בטיפול בפלישה, בה תבססות .ובהתפשטות, נדרש להכין מסמך הערכת סיכונים, המבוסס על הערכה כלכלית מקיפה .- הערכה שתתבסס על מסדי נתונים מלאים, בהתאם למודלים, למחקרים ולשיטות .שמקובלים בעולם ומבוססים על ניסיונן של מדינות אחרות בנושא. בהיעדר הערכת .סיכונים כזו, אין אפשרות לייצר תוכנית לניהול הסיכונים הנדרשת לצורך טיפול שיטתי .בתופעה. .1. המדד חושב לפי תשע יחידות אקולוגיות המכסות את מרבית שטחה היבשתי של .מדינת ישראל לפי תוכנית הניטור הלאומית של המארג. עם זאת, אף ששטחה הימי .של המדינה גדול משטחה היבשתי, המדד אינו כולל את המערכות האקולוגיות .הימיות: ים תיכון, ים סוף וימת כינרת. כמו כן אינו כולל את המערכות האקולוגיות .באגנים לחים, נחלים, אגני ניקוז ושפכי נחלים, ואינו כולל ניטור בחקלאות, בשטחים .מופרים ובאזורים עירוניים. המדד לא מתייחס למגוון הביולוגי באזורים מוגנים כמו .שמורות טבע וגנים לאומיים בהשוואה לשטחים פתוחים ומבונים - השוואה שיכולה .הייתה לבחון את אפקטיביות הפעולות של שימור המגוון הביולוגי באזורים מוגנים. .2. המדד בוחן אתעושר המינים, על סמך ספירה סטטיסטית של פריטים, ואינו בוחן .את מגוון המינים, שהוא אינדיקטור חשוב למצב המגוון הביולוגי באזור נתון . חולשה .זו מצוינת במסמך ההסבר לחישוב המדד, והובהר בו כי הידרדרות אקולוגית נמדדת .לא אחת בהרכב המינים, ולא רק בספירה סטטיסטית של מספר הפריטים.
.דוח מצב הטבע 2018 מפרט את הגורמים המשפיעים על המגוון הביולוגי ובהם את המינים .הפולשים שהוא מגדירם כ"אחד האיומים המרכזיים על המגוון הביולוגי המקומי ועל .תפקוד מערכות אקולוגיות". בדוח זה אין נתונים או אומדן למספר המינים הפולשים הן .מהצומח והן מהחי בכל אחת מהמערכות האקולוגיות שנבדקו. הועלה, כי גם בדצמבר .2021 למארג לא היו את הנתונים האמורים. מנכ"להמארג מסר למשרד מבקר המדינה .בדצמבר 2021 כי "אין בידינו את הנתו. נכון היה שגוף ]מספר מינים פולשים[ נים ה אלה .אחד ירכז את הנתונים, אבל לצערי זה לא קורה כרגע". .דוח מצב הטבע 2018 עוסק בעיקרו בנתונים שהתקבלו מניטור מערכות אקולוגיות .יבשתיות. נמצא כי ניטור הימים והנחלים משולב בדוח זה באופן תמציתי וחסר, אף על פי .שהמערכות האקולוגיות בים התיכון, בימת כינרת ובים סוף תופסות יותר ממחצית שטחה .של מדינת ישראל, והמגוון הביולוגי בהן מאוים תדיר. .בהיעדר תוכנית ליישום, דוח מצב הטבע 2018 , על נתוניו הרבים, משמש מסמך לצורכי .השוואה, ולא לצורכי ניהול בר קיימה של המערכות האקולוגיות בישראל. .מומלץ כי המשרד להג"ס, השותף במארג, יקבע כללים למתכונתו, ייעודו ותדירות פרסומו .של דוח מצב הטבע, כך שיהיה מחויב למסגרת תוכן ומסגרת זמנים. מוצע שהדוח יכלול .ניטור מפורט של כלל המערכות האקולוגיות - המערכות היבשתיות והאקווטיות ובתי .הגידול הלחים, וישלב גם מידע של גופים אחרים העוסקים במערכות אקולוגיות אלה. .כמו כן מוצע כי המשרד להג"ס ישתמש בנתוני הניטור שמפורסמים בדוח מצב הטבע .כבסיס הידע התיאורטי להכנה וגיבוש של תוכנית לאומית אופרטיבית לשמירה על המגוון .הביולוגי.