הרשות הממשלתית למים ולביוב . מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם .כאמור, מומלץ כי משרד האוצר, משרד הביטחון ורשות המים ישלימו הסיכומים .התקציביים ליישום התוכניות האמורות ויפעלו לביצוען . .משרד מבקר המדינה מציין בפני משרד האוצר, משרד הביטחון ורשות המים כי בהעדר .סיכומים תקציביים עולה כי מזהמים פרטיים, פועלים לסילוק הזיהום, ואילו גופי המדינה, .בפרט במתחמי התעשיות הביטחוניות, אינם פועלים כך. .עלה כי, פרט להסדר הנוגע לזיהום מפעילות תעש רמת השרון, לא העמידו משרד .הביטחון ומשרד האוצר מקור תקציבי למימון פעולות השיקום הנדרשות של מי התהום .שזוהמו עקב פעילות מפעלי תעש האחרים. נמצא כי בשנת 2006 החלה רשות המים בחקירת הזיהום במקום, אך במועד סיום הביקורת .טרם החלו פעולות השיקום. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את השיהוי הרב של .הגופים הנוגעים בדבר - משרד הביטחון, משרד האוצר ורשות המים - בטיפול במפגע .המסכן את בריאות הציבור בלב מטרופולין המאוכלס בצפיפות מסביב לאזור המזוהם. . משרד מבקר המדינה מציין ב פני רשות המים כי מאחר שהסקר שלפיו נבחרו אזורי .התעשייה לניטור נעשה לפני 12 שנים, מומלץ לבצע סקר עדכני, שיאתר אתרים בעלי .פוטנציאל גבוה לזיהום ולסיכון נוסף על אלה שנמצאו בעת ביצוע הסקר הראשוני. כמו .כן מומלץ לפעול להשלמה של המידע החסר ולעדכון המידע שברשותה כדי להבטיח .שקריטריונים רלוונטיים, כמו סוגי החומרים וכמותם בפועל בהיתרי הרעלים, שלגביהם .לא היה מידע בעבר כמתואר לעיל יובאו אף הם בחשבון בעת בחירת האתרים לניטור. .מבקר המדינה מציין לפני רשות המים כי היעדר הערכה של עלויות השיקום בכלל .האתרים, ובייחוד באותם מקרים שרשות המים תיאלץ לשקם בעצמה - אם באמצעות .הטלת העלות על המזהם ואם מתקציב המדינה - מונע ממנה להיערך באופן המיטבי .לביצוע השיקום, לבחון את כדאיותו ולקבוע סדרי עדיפות לשיקום האתרים השונים. .מומלץ כי רשות המים תבצע הערכה עדכנית של עלויות השיקום. .נמצא כי מאז כתיבתו של דוח אומדן התועלות מדצמבר 2015 ופיתוח הכלי להערכת .הסיכון ממוקדי הזיהום במי תהום במא י 2018 , לא יישמה רשות המים את עקרונותיהם .לכדי תוכנית פעולה ברורה ביחס לכלל האתרים שבהם נמצא זיהום ממקור תעשייתי, ולא .בחנה בשיטתיות את התועלות בשיקומם. הרשות ערכה ניתוח המתייחס ל -28 אתרים .(מפעלים ואזורי תעשייה) מתוך 101 אתרים שבהם נמצא זיהום ממקור תעשייתי, ולא יצרה .סדר עדיפויות מפורט ביחס לכל האתרים המזוהמים, הנשען על השוואת הסיכונים .לבריאות הנובעים מהם ועל התועלות הצפויות משיקומו של כל אתר ואתר ולא הכינה .תוכנית מתאימה ומפורטת הכוללת לוחות זמנים ומקורות תקציביים לביצועה. בעקבות .זאת הטיפול בכתמי הזיהום לא נעש ה על פי ראייה כוללת, ואין התאמה בין הדחיפות .בטיפול בזיהומים ובין משאבי הרשות המוקצים לכך. .לדעת משרד מבקר המדינה, יש להימנע מהישענות נרחבת על ערכי הנדל"ן בקבלת .ההחלטות על שיקום אתרים העלולה להוביל למצב שבו לא ישוקמו אתרים השוכנים .בפריפריה והזיהום בהם עלול להתרחב. ערכי נדל"ן עשויים להשתנות לאורך השנים, .ואזורים שכיום כדאיות השיקום בהם נמוכה עשויים להשתנות לאזורים שבעתיד יהיה כדאי .לשקמם. בה בעת עשויים לחול שינויים בערכי הנדל"ן באזורים שכיום כדאי לשקמם, .ולפיכך ייחוס משקל רב למשתנה זה עלול להוביל לקבלת החלטות שאינה מיטבית. .מומלץ שהרשות תגבש מתודולוגיה כוללת לבחינת הכדאיות של שיקום אתרים מזוהמים, .המתחשבת בעלויות הישירות של השיקום, בהשפעות החיצוניות של הזיהום על הבריאות .ועל הסביבה, בתפקידי מאגרי המים כאוגר אסטרטגי ובשימור סביבה בת-קיימא. מנתוניםאלה עולה כי ב-10 מתוך18 האתרים שבהם נמצא זיהום עקב פעילות תעשייה .אזרחית טרם הוחל בפעולות שיקום גם בחלוף שנים רבות מאז תחילת החקירה והניטור .וגילוי הזיהומים, למשל באתר שבאזור התעשייה חולון ובו התגלו בשנת 2013 ריכוזים .גבוהים במוקד הזיהום, אך במועד סיום הביקורת טרם הוחל בפעולות השיקום. מומלץ כי רשות המים תשקול לפתח מערך ניטור עצמאי ובלתי תלוי שיפעל לצד איסוף .המידע המתקבל מגורמים חיצוניים . זאת כדי לשפר את יכולות הרשות לאתר מוקדי זיהום .חדשים ולטפל בהם. .מומלץ כי רשות המים תמשיך ותפעל להסדרת תחום השיקום של מי התהום ממזהמי דלק .באמצעות השלמת גיבוש תוכנית כוללת, שתביא לידי ביטוי את מכלול השיקולים .הרלוונטיים ותשמש בסיס רשמי ומחייב לעבודת הרשות לשיקום מי התהום המזוהמים .בדלקים. זאת כדי לקדם שיפור של ממש בטיפול בזיהומי הדלקים. .נמצא כי הקריטריונים שלפיהם דורגו אזורי התעשייה נבחרו על סמך המידע הקיים, אך .לא הובאו בחשבון קריטריונים רלוונטיים שהמידע עליהם לא היה זמין (כגון סוגי החומרים .וכמותם בפועל בהיתרי רעלים). עוד עלה כי רשות המים לא עדכנה מאז שנת 2008 את .הקריטריונים לבחינת אזורי התעשייה ולא את רשימת אזורי התעשייה המנוטרים. עלמשרד הביטחון, משרד האוצר, רשות החברות, חברת נצר השרון מתוקף החלטת .הממשלה מח/1 ,ורשות המיםלפעול בשיתוף פעולה לפתרון המחלוקות ביניהם בכל .הקשור לאחריות לביצוע ומימון פעולות שיקום הזיהומים מפעילות תעש, ולהשלים את .ביצוע החקירה, הכנת תכנית שיקום ובצוע תכנית זו, תוך קביעת תקציב, וקביעת לו"ז .לביצוע התוכנית. אם חילוקי הדעות אינם ניתנים לגישור, עליהם לפנות ליועץ המשפטי .לממשלה כדי שיכריע בהם. .מומלץ כי רשות המים תפעל להגדיל את שיעורי הניטור ובה בעת תפעל להגברת פעולות .השיקום, תוך מתן עדיפות לזיהומים העלולים לגרום נזק רב והמצריכים שיקום מיידי. .היעדר טיפול בחלק מהזיהומים מביא לידי התפשטותם ולפגיעה נרחבת יותר במי התהום. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי רשות המים, משרד הביטחון, חברת נצר השרון, החשב .הכללי ואגף התקציבים, ישלימו גיבוש הפתרון מוסכם למימון ביצוע פרויקט השיקום .ויפעלו להקצאת מקורות מימון גם לשלבים הבאים של הפרויקט מבעוד מועד לשם .השלמת ההליך המכרזים וביצוע כלל פעולות השיקום הנדרשות. . למרות החשיבות של חוות מכלי הדלק, ולנוכח פוטנציאל הנזק הרב מהן הכולל זיהומי .דלקים בדרגות חומרה גבוהות, טרם הושלמה התקנת תקנות הנוגעות למניעת זיהום .מחוות מכלי דלק וזאת אף שפורסמה טיוטה ב -200429 . .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד להגנת הסביבה להשלים עיגון בתנאי היתר הרעלים .של חוות הדלקים. לצד זאת, מומלץ להשלים בחינה, בהתייעצות עם מועצת רשות המים, .של אסדרת תקנות בעניין מניעת זיהום מים מחוות מכלי דלק, בדומה לתקנות שגובשו .בתחום קווי הדלק ותחנות הדלק. התקנות מאפשרות להקים תשתית למגוון רחב של .פעולות כלפי גורמים מזהמים, לרבות כלים להתמודד עם גורמים שגרמו לזיהום אך .פעילותם הסתיימה. .מנתוני הלמ"ס עולה כי בשנת 2016 , הייתה כמות החנקן הממוצעת להקטר (יחידת שטח .השווה לעשרה דונמים) בישראל גבוהה ביחס למרבית מדינות ה- OECD . .בביקורת נמצא כי הגם שריכוז ההחנקה בישראל באקוויפר החוף הינו במגמת עליה .וישראל ממוקמת במקום גבוה בכמות החנקן הממוצעת לשטח ביחס למדינות ה- OECD , .הגורמים הרלוונטיים - משרד החקלאות, המשרד להגנת הסביבה ורשות המים - טרם .גיבשו תוכנית להפחתת השימוש בחנקות ולייעולו . אי נקיטת פעולות עלולה להוביל .להמשך התפשטות המזהמים ולסגירתן של בארות מים נוספות. משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המים, למשרד החקלאות ולמשרד להגנת הסביבה .לקדם גיבוש ויישום של תוכנית לייעול השימוש בדשנים ולהפחתתו, בשים לב לפעולות .שנקטו מדינות ה- OECD בתחום ולהשפעה האפשרית על היקף הפעילות החקלאית ולגבש .פתרון מתאים לכך. זאת כדי לצמצם את פגיעה החנקות במי התהום. .לרשות המים ולמשרד להגנת הסביבה סמכויות נרחבות בכל הנוגע לפעולות שביכולתם .לנקוט כדי למנוע את היווצרותם של זיהומים במים ממקורות שונים או לאכוף על גורמי .הזיהום לסלקם - ובכלל זה שימוש בצו לתיקון המעוות - ראו להלן בהמשך הדוח. מתמונת .המצב שתוארה לעיל עולה כי למרות סמכויות נרחבות אלה, עדיין יש מוקדי זיהום נרחבים .ששיקומם בפועל טרם החל, מה ש גורם להמשך התפשטותו של הזיהום. .משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את תוכנית המשרד להגנת הסביבה ורשות המים .בנושא, וממליץ בפניהם להשלים גיבוש תכנית להפחתת תשומות החנקן במגזר החקלאי, .לאחר בחינת הפעולות שנקטו מדינות האיחוד האירופי בנושא, במסגרת עבודת הוועדה .בינמשרדית ולפעול ליישומה. .מהתרשים עולה כי במועד סיום הביקורת 72% מאתרי הניטור מזוהמים ברמות זיהום .שונות, 25% מהםנקיים, ובכ-3% ( מהם לא ידועה רמת הזיהוםואם אכן יש בהם זיהום). .מהתרשים עולה כי ב-98 (24%) מתוך408 מאתרי הניטור בוצעו או מתבצעות פעולות .שיקום ורק ב-12 (3%) אתריםהסתיימו פעולות השיקום. ב-48 (12%) מהאתרים נוכחה .רשות המים לדעת כי לא נמצא זיהום המצריך פעולות נוספות. יתר 262 אתרי הניטור- .64% מכלל האתרים המנוטרים - יש בהם כדי להעיד על זיהום קיים או על חשד לזיהום 43 . משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המים לפעול לגיבושה של תוכנית מתאימה שתקבע .סדר עדיפויות מתאים, לוחות זמנים ומקורות תקציביים מפורטים לטיפול בזיהום מי .התהום, בין שהוא נובע מפעילות של מפעל אזרחי ובין שהוא נובע מפעילות של מפעל .ביטחוני, ולהביא לידי סילוקו. עוד מומלץ לרשות המים לממש את סמכויותיה הקבועות .בחוק, ובכלל זה מתן צווים לתיקון המעוות נגד המפעל המזהם, ובמקרים המתאימים אף .לפעול לסילוק הזיהום ולחייב את הגורם המזהם בהוצאות הסילוק כמפורט בחוק. על פי הנתונים, בין השנים 1999-2020 נוטרו כ-295 אתרים80 מתוך 2,184 אתרי דלק ידועים .- שיעור של כ- 13.5% . בפועל מדובר על שיעור נמוך יותר מסך מתקני הדלק הקיימים, .שכן אתרים רבים אינם ידועים, כגון תחנות דלק פיראטיות (לא מורשות) ומכלי דלק על- .קרקעיים ותת-קרקעיים. ניטור 295 האתרים כאמור העלה כי ב-79% .מהם נתגלה זיהום .שיעור הניטור הנמוך ( 13.5% מתוך אתרי הדלק הידועים) לצד שיטת ניטור המתבססת .רק על מידע מוקדם מצביעים על פוטנציאל לקיומו של זיהום בהיקפים גבוהים במידה .רבה מכפי שידוע עד כה. .הלכה למעשה, מתוך 130 אתרי דלק מזוהמיםבמומסי דלק 86 ( בנתוני סוף שנת2020 ,) . נמצאים בתהליך שיקום 27 אתרים (נוסף על שלושה אתרים שקיבלו פטור וחמישה אתרים .ששוקמו). מדובר על שיעור שיקום מסך האתרים הידועים כמזוהמים במומסי דלק, של כ- .21% . בהתחשב בעובדה כי קיימים מתקני דלק שאינם ידועים כגון תחנות דלק פיראטיות .(לא מורשות), הרי ששיעור השיקום בפועל נמוך אף יותר. .מומלץ כי רשות המים תפעל להגבר ה של פעולות השיקום . .משרד מבקר המדינה מצא כי לרשות המים אין תוכנית לשיקום האתרים המזוהמים . .מהאמור לעיל עולה כי רשות המים לא מימשה את מלוא פוטנציאל ההפקה מהבארות .המזוהמות, וכי ההכרה בהפקת הטיוב (כולל מתקני מיהול) מביאה לטיפול בכ-64% (32 .מיליון מ"ק מתוך 50 מיליון מ"ק) מהפוטנציאל שעליו הצביע הפורום לשימור האוגר בשנת .2013 ,. עוד עולה כי על פי תחזית רשות המים עצמהההפקה בפועל צפויה להיות נמוכה .מההקצאה לבעלי הרישיונות שעמדה על 47 מלמ"ק בשנת 2020 , וכי היקף השקעותיה .בטיוב הבארות הוא כמחצית מההיקף הנדרש על פי המלצות הפורום לשיקום האוגר (85 . מיליון ש"ח מתוך150 .)מיליון ש"ח . בביקורת נמצא כי אין בידי רשות המים תוכנית לביצוע הפקת טיוב הכוללת סדרי .עדיפויות, לוחות זמנים ותקציב, ואין לה מנגנון המבטיח כי ההקצאה שניתנת למבצעי .הטיוב מנוצלת במלואה. .משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המים לפעול לקידומה של תוכנית כוללת לטיוב .קידוחים תוך מיפוי הקידוחים שתרומתם הפוטנציאלית למשק המים גדולה ובהתחשב .במיקומם של הקידוחים. כל זאת בד בבד עם בחינת הדרך להבטחת מימוש מלוא .פוטנציאל הטיוב כדי שישרת באופן המיטבי את צורכי משק המים, לרבות בכל הנוגע .להסרת חסמים המונעים את מיצוי פוטנציאל השימוש בהפקת טיוב. כפי שעולה מהתרשים, ב-12 מתוך14 האתרים טרם בוצעו פעולות שיקום וזאת על אף .היקפי הזיהום הגדולים המגיעים לכ-1.4 מיליארד מ"ק וסוגי המזהמים המסוכנים, ואף .שחלף זמן רב מאז תחילת החקירה והניטור וגילוי הזיהומים, כאשר במוקדי הזיהום .העיקריים, בהם נתגלה נפח מים מזוהמים של למעלה מ -1.2 מיליארד מ"ק - תעש רמת .השרון, תעש גבעון - רמלה, תעש מגן ותעש ערבי נחל - תל אביב, התגלה הזיהום לפני .עשר שנים ויותר, ובתעש נוף ים, תעש טירת הכרמל, ומש"א תה"ש התגלה הזיהום לפני .חמש שנים ויותר. עוד עולה כי בארבע ה אתרים מתוך 14 האתרים לאנעשתה פעולת .חקירה ראשונית ואין מקור מימון לביצועה. .משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המים להשלים גיבושה של תוכנית לשיקום האתרים, .תוך ביצוע בדיקת התועלות ביחס לכלל האתרים שבהם נמצאו זיהומים. בדיקה זו תוכל .לשמש להכנת תוכנית מפורטת לשיקומם של אתרים אלה. .נפחי הזיהום העיקריים שמקורם בפעילות תעש אינם מטופלים אף שחלפו למעלה מ-15 . שנים מאז נתגלו. זיהומים אלה הולכים ומתפשטים לנפחי מים נוספים, מביאים לידי סגירת .בארות מים ועלולים לגרום לפגיעה בבריאות הציבור עקב התנדפות החומרים הרעילים .לשטחים שמעליהם. שיקומם של האתרים שבהם נמצא זיהום מי תהום ממקור תעשייתי .מצריך שיתוף פעולה הן עם המגזר הציבורי אם הזיהום נובע מפעילות ביטחונית - משרד .הביטחון ומשרד האוצר - והן עם המגזר הפרטי - באתרים שבהם הזיהום נובע מפעילות .מפעלים אזרחיים. .אשר לזיהומים ממקור תעשייתי-ביטחוני, משרד מבקר המדינה ממליץ כי רשות המים, .המשרד להגנת הסביבה, משרד האוצר ומשרד הביטחון יקדמו תוכנית לשיקומם של .האתרים המזוהמים ויוציאוה אל הפועל. .תמונת המצב מלמדת כי עד היום עבודות שיקום הזיהום הנובע מפעילות תעש ומערכת .הביטחון טרם בוצעו ב-12 מתוך14 .האתריםעוד עלה כי הגם שקוּדם פתרון בנובמבר .2015 לביצוע ומימון פעולות חקירה ושיקום של זיהומים שנבעו מפעילות תעש, אלו .התייחסו רק לשיקום קרקע ולא לחקירה ושיקום זיהומים במי התהום. עוד עלה כי החלטות .הממשלה 109 בנושא הטיפול בשיקום מי התהום שהוטל על אגף התקציבים במשרד .האוצר, רשות המים, משרד הביטחון ורשות החברות לא יושמו ולא הושלמה הבחינה .בדבר הטיפול הראוי בזיהום המים. .בביקורת נמצא כי רשות המים הכינה תוכנית לשיקום מי התהום באזור תעש גבעון, אך .למרות חומרת הזיהום וסכנת התפשטותו לקידוחים נוספים של מי שתייה, במועד סיום .הביקורת לא הוחל בפעולות שיקום הזיהום, וזאת בשל מחלוקת בין רשות המים, משרד .הביטחון, חברת נצר השרון, החשב הכללי ואגף התקציבים, בשאלת מימון התכנית. .משרד מבקר המדינה מציין בפני רשות המים כי חלפו 15-5 שנים מאז תחילת החקירה .וההערכה של היקף הזיהום ב-6 אתרים מתוך 10 ., בהם הליך השיקום טרם קודםמניתוח .פעולת רשות המים ביחס לזיהום שמקורו בפעילות תעשייתית עולה כי הרשות טרם פעלה .לקידום ביצוע השיקום של רוב נפחי המים המזוהמים, וכי פעולות השיקום המבוצעות .ואלה שהסתיימו מוגבלות הן בהיקפן (מכלל הזיהום התעשייתי הידוע שמסתכם בכ-530 .מלמ"ק מטופלים כ-160 מלמ"ק), והן במספר האתרים ביחס למספר האתרים הכולל - .(7 מתוך18 אתרים). היעדר הפעולה בולט במיוחד בזיהומים שהרשות הגדירה כחמורים .וחמורים מאוד ואף סיווגה אותם כאתרים המצריכים טיפול בעדיפות גבוהה. .עלה כי, מתוך כ-261 אתרי דלק בהם נדרשו או עשויות להידרש פעולות שיקום הסתיימו .פעולות השיקום ב-8 (כ-3%) מ-261 האתרים בלבד. לעניין יתר 253 האתרים האחרים, ב- .77 (כ-30%) מהם מתבצעות פעולות שיקום78 (77 אתרים מתוך253 ,). משמעות הדבר היא .שמלבד שיעורי הניטור הנמוכים כמפורט לעיל, גם שיעורי השיקום מבין האתרים שכבר .נוטרו נמוכים ואינם מספקים פתרון להיקפי הזיהום הקיימים והפוטנציאליים מדלקים במי .התהום. .מנתונים אלה עולה כי באקוויפר החוף ניכרת מגמה של עלייה בריכוז הכלוריד בקצב של .כ-2 מ"ג לליטר בשנה עד שנת 2018, ובשנת 2019 , ניכרה ירידה בריכוז הכלוריד. יצוין כי .בשנה ההידרולוגית 2018/19 צומצמה ההפקה מאקוויפר החוףבכ-10% לעומת השנה .הקודמת122. .משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המים לבחון את הרחבת השימוש במנגנון שניתן לה .בחוק, לרבות ביצוע עבודות השיקום בעצמה, במקרים שבהם לא מבוצע טיפול בזיהום .ע"י הגורם המזהם, תוך גביית עלות הטיפול מהגורם המזהם, לרבות - כאשר גופי המדינה .הם האחראים לזיהום בהתאם לס. (20 )כולחוק המים, הקובע כי דין המדינה לעניין סימן .א 1 - .העוסק במניעת זיהום מים ובמתן צו לתיקון המעוות, כדין כל אדם .עוד מומלץ כי משרד האוצר, המשרד להגנת הסביבה ורשות המים יבחנו הסדרת מנגנון .לביצוע השיקום בנסיבות שבהן לא ניתן לגבות מהמזהם את עלות השיקום. .משרד מבקר המדינה מציין כי בהנחיות היועמ"ש 113 נקבעכי כאשר ישנה מחלוקת בין .גורמים הכפופים להנחיית היועץ המשפטי לממשלה, כגון שני משרדי ממשלה, ניתן לפנות .להכרעתו של היועץ המשפטי לממשלה. לפיכך גם במקרה זה רשות המים יכולה להביא .להכרעתו של היועמ"ש את המחלוקת בינה לבין גופי המדינה שהם הגורם המזהם. .מבקר המדינה מציין בפני רשות המים, משרד האוצר, ומשהב"ט, כי השתהותם בקידום .השיקום של מפעל תעש ברמת השרון ואי-הקצאת המימון לחברת נצר השרון לצורך .ביצוע השיקום, הביאה להתפשטות הזיהום שמשמעותה היא גריעת נפחי מים שפירים .ממשק המים. .מומלץ כי רשות המים, משרד הביטחון, משרד האוצר ובתיאום עם רשות מקרקעי ישראל .ישלימו כלל הפעולות בהן החלו לצורך השלמת הליכי המכרז וביצוע השיקום. מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי רשות המים לא ביצעה בירת"ן ובאקוויפרים .הצפוניים סקרי הערכת פוטנציאל והיקף זיהום מי התהום, ומכאן שאין ברשותה נתונים .על נפח הזיהום בהם ועל שטחו. בידי הרשות נתונים על נפח הזיהום באקוויפר החוף .בלבד, ושיעור הזיהום באוגר התפעולי שבו הוא כ-10%. . משרד מבקרהמדינה, ממליץ כי רשות המים תשלים פעילותה להקמת מערך לניטור .זיהומים מחוץ לאקוויפר החוף. השלמת פעולות אלה, תאפשר לקבל תמונת מצב מהימנה .של היקפי הזיהומים באזורים אלו ושל הטיפול בהם. כמו כן מומלץ כי הרשות תפעל .לקבלת מידע על היקף הזיהומים שמקורם בשטחי הרשות הפלסטינית ובה בעת תפעל .הרשות לביצוע סקר להערכת פוטנציאל הסיכון והזיהום לאקוויפר ירת"ן ולאקוויפרים .נוספים. .עלה כי אף שחוות הדלק אחראיות לחלק העיקרי מהזיהום ממתקני דלק, טרם נוטרו 17 . חוות מכליםמתוך 35 חוות. המשמעות היא שפוטנציאל הזיהום החמור (עדשות דלק) .מדלקים עשוי להיות גבוה במידה רבה מההיקף הידוע. עוד עלה כי הי עדר ניטור של .כמעט מחצית מחוות הדלק הו א בעל פוטנציאל לנזקים לחומרת זיהום ברמה הגבוהה .ביותר של עדשות דלק המצריכות טיפול מיידי. עוד עלה כי, בשנים 2020-2018 לא נפתחו .אתרי ניטור חדשים בחוות מכלים. .מהלוח עולה כי ב-69% ,מהאתרים המנוטרים203 ,במספר, התגלה זיהום במקור המים .וב-36% מהאתרים המנוטרים נמצאו זיהומים חמורים וחמורים מאוד. עוד עולה כי ביצוע .פעולות הניטור ב-295 אתרים בשנים 2020-1999 מהווה כיסוי של 13.5% מכלל האתרים .הידועים. .מומלץ כי רשות המים תבחן הגדלה של מערך ניטור הדלקים, תגבש תכנית רב שנתית .לניטור ותיזום יחד עם המשרד להגנת הסביבה ועם הרשויות המקומיות תהליך של מיפוי .מתקני דלק לא מורשים וניטורם. .הבדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי על פי הנתונים התקפים בשנת 2020, ב-11 . מתוך18 חוות דלק אשר נוטרו עד כה יש עדשות דלק, אשר מסווגות כזיהום חמור במי .התהום. מומלץ כי רשות המים תפעל להתמקד בחוות הדלקים ותגבש תכנית לניטור כלל החוות, .ובהתאם לממצאים ת פעל לשיקום הזיהומים הנובעים מהן. מיקוד זה יתרום ליעילות .הפעילות וצפוי לשפר את תמונת המצב של הזיהומים מדלקים. .חרף החשיבות של ניטור אקוויפרים נוספים ובראשם הירת"ן, בדיקת ו של משרד מבקר .המדינה העלתה כי עיקר הניטור התעשייתי מבוצע באקוויפר החוף (21 אזורי תעשייה .מתוך 157 הנמצאים מעל אקוויפר החוף). עלה כי ב אקוויפר ירת"ן אין פעולות ניטור .תעשייתי משמעותיות. ב תחום הזיהום שמקורו בתעשייה לא הוקמו כלל אתרי ניטור .באקוויפר ירת"ן בשנים האחרונות, וכל 21 איזורי התעשייה המנוטרים ממוקמים מעל .אקוויפר החוף. .עלה כי כ-12 שנים ממועד הדוח המשמש תשתית ידע לפעולות ניטור הזיהום התעשייתי .ואשר הצביע על 23 אזורי תעשייה כבעלי פוטנציאל גבוה לזיהום63, עד מועד הביקורת לא .נוטרו שני אזורי תעשייה מתוכם64 . עודעולה כי מתוך כ-157 אזורי תעשייה מעל אקוויפר .החוף ובסה"כ כ-253 אזורי תעשייה, מנוטרים כ-21 אזורי תעשייה (כ- 8.3% מסך כל אזורי .התעשייה) שהינם בעלי סיכון גבוה. .עלה כי על אף חשיבותו של ניטור הזיהום התעשייתי, בשנת 2020 לא החלה רשות המים .בניטור אתרים תעשייתיים חדשים ובחמש השנים האחרונות אף ניכרת מגמת ירידה .במספר האתרים החדשים 66. .משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המים להשלים הקמת מערך הניטור באזורי התעשייה .קריית אריה ורמת סיב בפתח תקוה שהינם אתרים בעלי פוטנציאל גבוה לזיהום שאותרו .על ידה לפני 12 שנים. לצד זאת, מומלץ כי רשות המים תפעל להגברתמערך הניטור .לזיהום ממקור תעשייתי, תוך מתן תשומת לב ראויה לניטור הפעילות התעשייתית באזור .אקוויפר ירת"ן אשר בעלת פוטנציאל לזיהום וסיכון האקוויפר. כמו כן מומלץ כי רשות .המים תבצע דיגום אקראי גם באזורי תעשייה שאינם מוגדרים כבעלי פוטנציאל גבוה .לזיהום ובפריסה גאוגרפית נרחבת. .הבדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי אין בידי הרשות מסמך מוסדר ומעודכן .לתוכנית ניטור וכי רשות המים מסתמכת על הדוח של תה"ל משנת 2008, ה עוסק .בהערכת פוטנציאל הזיהום ובהיקף הזיהום של מי התהום מתעשייה באקוויפר .החוף. המצב דומה גם בתחום ניטור הזיהום מדלקים. .מומלץ כי רשות המים תקדם הכנת תוכנית ניטור כוללת ומקיפה אשר תאפשר לבסס .מערך ניטור יעיל, לרבות איתור מתקני דלק פיראטיים (לא מורשים) ומיקוד הניטור בחוות .המכלים. בה בעת מומלץ לפעול להגדלת שיעורו של ניטור האתרים בעלי הפוטנציאל .לזיהום תעשייתי. .פעילות העבר של התעשיות הביטחוניות ושל מחנות צה"ל היא המקור העיקרי לזיהומו .של אקוויפר החוף, שהוא מקור חיוני לאספקת מים שפירים למשק המים בישראל. רשות .המים, משרד האוצר ומשרד הביטחון, שהם הגורמים האחראיים לטיפול בזיהום, בעיקר .זה הנובע מפעילות התעשיות הביטחוניו ת ומחנות צה"ל, טרם השלימו ביצוע פעולות .השיקום לשם הטיפול בזיהום. .לצד זיהום מי התהום מפעילות צבאית וביטחונית מי התהום מזדהמים גם כתוצאה .מפעילותם של מתקני דלק, ובעיקרם חוות מיכלי דלק. גם בתחום זה פעולות השיקום .לשם הטיפול בזיהום טרם הושלמו. .עלה כי על אף חשיבותו של ניטור הזיהום התעשייתי, בשנת 2020 לא החלה רשות המים .בניטור אתרים תעשייתיים חדשים ובחמש השנים האחרונות אף ניכרת מגמת ירידה .במספר האתרים החדשים. .באשר לניטור אקוויפר ירקון תנינים ויתר האקוויפרים לעומת הניטור באקוויפר החוף, עלה .כי עיקר הניטור התעשייתי מבוצע באקוויפר החוף ( 21 אזורי תעשייה מתוך157 הנמצאים .מעל אקוויפר החוף) וכי באקוויפר ירת"ן אין פעולות ניטור תעשייתי. .על הגופים הנוגעים בדבר - רשות המים, משרד הביטחון, משרד האוצר, המשרד להגנת .הסביבה ומשרד החקלאות ופיתוח הכפר - לפעול לתיקון הליקויים המפורטים בדוח זה .ולבחון יישום המלצותיו ובכללן, גיבוש תוכנית רב -שנתית לטיפול בזיהומים, הקצאת .מקורות למימונה בהתאם לסדרי העדיפויות שנקבעו ולפעול לסילוק החומרים המזהמים .מן האקוויפרים השונים. מבקר המדינה ממליץ לרשות המים להימנע משאיבת מים מהאקוויפרים אל מתחת לקווים .האדומים ולבחון המשך צמצום השאיבה מהאקוויפרים כדי למנוע את הסעת גופי המים .המליחים לתוכם ולהמשיך את מגמת הצמצום באקוויפר החוף, כדי למנוע את המשך .המלחתם, זאת במקביל לקידום חלופות להגדלת היצע המים השפירים. .בביקורת נמצא כי רשות המים ממעטת לעשות שימוש במנגנון של מתן הצו לתיקון .המעוות והיא אינה מקצה בתקציבה סכומים מתאימים לטיפול בזיהום - אף שהיא אמורה .לגבות סכומים אלה מהאחראים לזיהום. .מנתוני רשות המים עולה כי במתחמים תעשייתיים קודמו במהלך העשור האחרון שני צווים .לתיקון המעוות, זאת אף שיש עשרות מוקדי זיהומים בהיקף נרחב ובדרגת חומרה גבוהה, .אשר אינם מטופלים וחלקם התגלה כבר לפני למעלה מ-15 .שנים .משרד מבקר המדינה מציין בפני רשות המים כי אף שחלק מהאתרים טופלו ושוקמו, הרי .שבאתרים בהם נמצאו עיקר הזיהומים הן מבחינת היקפם של הזיהומים שהיקפם ידוע - .370 מלמ"ק והן מבחינת חומרתם והשפעתם הפוטנציאלית על בריאות הציבור ומקורות .המים טרם הוחל בביצוע תכנית שיקום. .משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המים כי תפעל לקבלת נתונים מלאים ככל האפשר .על סוג הזיהום ועל היקפו. . בביקורת נמצא כי בנובמבר2015 נחתם הסכם בין הממונה על התקציבים במשרד האוצר, .המשרד להגנת הסביבה ורשות החברות, ובו נקבע מתווה מוסכם לביצוען ולמימונן של .פעולות חקירה ושיקום במקרקעי תעש באמצעות חברת נצר השרון - אך הסכם זה לא .עסק בסוגיית החקירה והשיקום של מי התהום. לפיכך במועד הביקורת קיימים אתרים .שבהם נעשתה פעילות של תעש ומי התהום שמתחתיהם חשודים כמזוהמים, אך לא נקבע .מתווה למימון פעולות החקירה הראשונית ביחס לזיהום מי התהום. זאת אף שחלפו חמש .שנים ממועד החלטת השרים והקמתה של חברת נצר השרון ולמרות הסיכון שבהמשך .התפשטות הזיהום. .מומלץ כי משרד הביטחון, משרד האוצר ורשות המים יפעלו לביצוע הפעולות הנדרשות .לשם הטיפול בסילוק כתמי הזיהום וכי רשות המים תפעל למימוש סמכויותיה בעניין סילוק .כתמי הזיהום. .כפי שמראה תרשים 4 , בשנת 2015 הוערך נפח הזיהום ב-5% לערך מכלל נפח אקוויפר .החוף (1.8 מיליארד מ"ק מתוך 35 מיליארדמ"ק), ובשנים 2019-2015 גדל נפח הזיהום .שהתגלה ל- 6.6% בקירוב מנפח האקוויפר (2.3 מיליארד מ"ק מתוך35 )מיליארד מ"ק. לצורך גיבושה וקידומה של תו כנית לשיקומם של מי התהום שבהם נתגלה זיהום, מומלץ .כי רשות המים תאמוד את העלויות לסילוק הזיהומים ו לשיקומם של מקורות המים וכן את .הנזקים הנגרמים עקב אי סילוק הז יהום והמשך התפשטותו. הדבר נדרש כדי לקבל .החלטה מושכלת על ביצוע השיקום.
.משרד מבקר המדינה מציין לפני משרד הביטחון, משרד האוצר ורשות המים, כי אי ביצוע .הפעולות לסילוק הזיהומים ממי התהום במתחמי תעש השונים עלול לגרום לזיהומם של .נפחי מים נוספים ולסכנה לבריאות הציבור אם הזיהום יתנדף אל הקרקע שמעליו. .משמעות הדברים חמורה במיוחד נוכח חלוף הזמן הרב שבו מתעכבות פעולות השיקום.