נושאים מערכתיים . מניעת מעילות במשרדי ממשלה ובחברות ממשלתיות משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדי הממשלה ולחברות הממשלתיות המפעילים קופות .מאוישות לבחון את האפשרות להשתמש בלקוח סמוי כדי לבקר את תהליך קליטת .הכספים המבוצע אצלם. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברות הממשלתיות לוודא שאישור דוח ההוצאות על .כרטיסי האשראי יתבצע על ידי בעל תפקיד בלתי תלוי או בכיר יותר מאשר המשתמש .בכרטיס האשראי. כן מומלץ שהחברות הממשלתיות יחדדו את הנהלים בנושא ויפ עלו .ליישומם. .מתרשים 46 עולה כי ב-20 (67% ) מתוך30 חברות ממשלתיות המשתמשות בכרטיסי .אשראי, הבקרה על השימוש בכרטיסי האשראי אינה מבוצעת על ידי בעל תפקיד בלתי .תלוי או בכיר יותר מאשר המשתמש בכרטיס האשראי. .מוצע כי אלתא, המכון הגיאופיסי ונתיבי איילון יבחנו את האפשרות ליישום בקרה על .השימוש בכרטיסי אשראי , כך שככ ל הניתן גורם בכיר מהמשתמש בכרטיס האשראי .יאשר את תוצאות הבקרה שמבצעים אנשי המטה. .החברה לאספקת פחם מסרה בתשובתה לשאלון כי היא לא מבצעת לאחר שידור המס"ב .בקרה על הסכומים שאושרו ונחתמו טרם העברתם. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברה לאספקת פחם ליישם בקרה לאחר שידור המס"ב .על הסכום שאושר ונחתם לפני השידור. .על פי התשובות על השאלון, לרוב משרדי הממשלה (20 ,91% ) והחברות הממשלתיות .(28 ,55% ) אין מדיניות כלל לגבי הוצאה לחופשה רציפה. אשר לשתי חברות ממשלתיות .אחרות (4% ), הן דיווחו שקיימת בחלק מיחידותיהן מדיניות הוצאה לחופשה רציפה, אך .לא ביחידות הרגישות: כספים, גזברות ושכר. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדי הממשלה ולחברות הממשלתיות שטרם הטמיעו .בקרות לגילוי ולאיתור חריגות במערכות השכר, הנוכחות ומשאבי אנוש לבצע זאת, כדי .ללמוד בזמן אמת או בדיעבד שקיימת פעולה החורגת מהגדרות הבקרה במערכות וכדי .למנוע מקרי מעילה. .משרד מבקר המדינה מציין כי יישום בקרות הוא הכרחי על מנת להפחית את הסיכון .המובנה בתהליך השכר, ובקרות ממוחשבות יעילות יותר מבקרות ידניות. מומלץ לחל"י, .לחברה לפיתוח עכו העתיקה ונצרת ול רותם לבחון שנית את האפשרות ליישום בקרות .ממוחשבות בנושא השכר . .משרד מבקר המדינה מציין כי דיווח כאמור לממונה על השכר אינו מייתר את הצורך של .החברה בביצוע בקרות עצמאיות על נתוני השכר לאיתור חריגים העשויים להעיד על .קיומה של מעילה . מומלץ לחברה להגנות מצוקי חוף הים התיכון לבחון שנית את .האפשרות ליישום בקרות בנושא . .האחריות לתהליך הגבייה ונאותות היתרות הרשומות בכרטיסי הלקוחות מונחת בראש .ובראשונה על הארגון, ולכן לא ניתן להסתמך על הבקרה המבוצעת על ידי רואה החשבון .המבקר או על תהליך גבייה שוטף בלבד. מומלץ למשרד הבריאות, לחברה לפיתוח עכו .העתיקה ונצרת, לפארק אריאל שרון ולקרן למורשת הכותל לבחון שנית ביצוע בקרה .יזומה של קבלת אישורי יתרה שנתיים מלקוחותיהם על מנת להקט ין את הסיכון למעילות. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדי ממשלה ולחברות ממשלתיות אלו, בהתאם לאופי .פעילותם, לבחון יישום בקרה לקבלת אישורי יתרה שנתית מלקוחותיהם כדי לוודא כי .יתרת החשבון המופיעה בספרי הארגון מתאימה ליתרת החשבון המופיעה בספרי הלקוח. .בדרך זו ניתן יהיה לגלות אי-סדרים ברישום תקבולים אשר עלולים לנבוע גם ממעילה. .מתרשים 40 עולה כי15 (79% ) משרדי ממשלה ו-19 (46% ) חברות ממשלתיות ענו שהם .לא מיישמים בקרה לקבלת אישור יתרה שנתי מלקוחותיהם. .מתרשים 41 עולה כי14 (34% ) חברות ממשלתיות ענו שהן לא מיישמות בקרה המגבילה .את מקבל התקבול מלבצע פקודות יומן במערכת. משרד מבקר המדינה ממליץ לחברות הממשלתיות שלא מבצעות בקרות אנליטיות .חודשיות בנושא שכר, להטמיע בקרות השוואה חודשיות כדי לחשוף חריגות בשכר או .ברכיביו ולנתחן על מנת לוודא תקינות השכר. מתרשים42 עולה כי על אף הוראת התכ"ם 6 (32% ,) משרדי ממשלה, ובהם משרד האוצר .ענו שניתן לקבל המחאות שאינן "למוטב בלבד", ומשרד האוצר אף השיב כי ניתן לקבל .המחאות ללא ציון שם המוטב; 18 (44% ) חברות ממשלתיות ענו שהן מאפשרות לקבל .המחאות שאינן "למוטב בלבד", ו-4 (10% ) חברות ממשלתיות ענו שניתן לקבל המחאות .ללא ציון שם מוטב. מצבים אלו חושפים את משרדי הממשלה והחברות הממשלתיות .להסטת התקבולים המתקבלים מלקוחותיהם. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברה לפיתוח עכו העתיקה ונצרת לבחון את האפשרות .לביצוע בקרות מפצות על מנת להקטין את הסיכון הגלום בכך שמקבל התקבול יכול .לבצע פקודות יומן. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברות ממשלתיות א לו ליישם בקרה להגבלת העובד .מקבל התקבול מביצוע פקודות יומן במערכת. בדרך זו ניתן יהיה למנוע הסתרה של .מעילות המבוצעות דרך גלגול חוב מכרטיס אחד למשנהו. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדי ממשלה ולחברות ממשלתיות אלו, בהתאם לאופי .פעילותם, לבצע התאמה שוטפת של יתרות כרטיסי הנהלת החשבונות של לקוחותיהם. .התאמה שוטפת תוכל לגלות אי-סדרים ופעילויות חריגות בכרטיסי הלקוחות, כגון ריבוי .זיכויים או ביטולים וגלגול יתרות. .מתרשים 39 ( עולה כי ארבעה21% ( ) משרדי ממשלה וחמש12% ) חברות ממשלתיות ענו .שהם לא מיישמים בקרה לביצוע התאמה שוטפת של יתרות כרטיסי הנהלת חשבונות של .לקוחותיהם. .לאור חשיבותן הרבה של בקרות אלה בהפחתת סיכוני מעילה, משרד מבקר המדינה .ממליץ למשרדי הממשלה ולחברות הממשלתיות שלא מיישמים את הבקרות שהוזכרו, .ליישמן. כמו כן מומלץ כי החשכ"ל יעדכן את הוראת התכ"ם כך שתתייחס לצורך בליווי .גורם מוסמך בכל תהליך השמדת מלאי. ( על פי תשובות משרדי הממשלה והחברות הממשלתיות, שלושה 15% ) משרדי .ממשלה212 ( וחברה ממשלתית אחת5% )213 לא יישמו בקרה זו. .מתרשים 45 עולה כי על פיהתשובות לשאלון, ב -12 (30% ) מתוך40 חברות ממשלתיות .המבצעות העברות בנקאיות, אין רשימה סגורה של חשבונות בנק של ספקים שרק אליהם .ניתן להעביר כספים. משרד מבקר המדינה ממליץ לחברות הממשלתיות שאין להן רשימה סגורה של חשבונות .בנק של ספקים שאליהם אפשר להעביר כספים, ליישם בקרה זו, המבטיחה כי העברת .כספים תיעשה רק למוטבים המוקמים במערכת הנהלת החשבונות ומוגדר להם חשבון .בנק. .מן השאלון עלה כי שלושה (14% ) משרדי ממשלה171 ( וחברה ממשלתית אחת2%)172 .השיבו שהם לא משווים בין רשימת מקבלי שכר לבין רשימת העובדים הפעילים. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדי הממשלה ולחברות הממשלתיות אשר אינם משווים .בין רשימת מקבלי השכר לבין רשימת העובדים בדיווחי הנוכחות או במערכת משאבי .אנוש, ליישם בקרת בדיקת השוואה בין רשימת מקבלי השכר ובין רשימת העובדים באופן .סדיר ושוטף. מהתשובות לשאלון עלה כי כל משרדי הממשלה משלמים משכורות או מפרעות על .חשבון שכר באמצעות מס"ב 165 . . ,לעומת זאת48 (94% ) חברות ממשלתיות השיבו כי הן משלמות משכורות באמצעות .מס"ב, 4 (8% ) חברות ממשלתיות166 דיווחו כי הן משלמות משכורות גם באמצעות העברות .בנקאיות ו-2 (4% ) חברות ממשלתיות167 .דיווחו כי הן משלמות משכורות גם בהמחאות .בעניין מפרעות על חשבון שכר דיווחו 30 חברות ממשלתיות שהן מבצעות זאת באמצעות .מס"ב, 8 גם באמצעות העברה בנקאית168 ו-9 חברות ממשלתיות169 דיווחו שהן מעבירות .מפרעות גם באמצעות המחאות. .על החברות הממשלתיות אשר משלמות משכורות או מפרעות על חשבון השכר לא .באמצעות מס"ב להקפיד על בקרות מפצות כדי להפחית סיכונים וכדי למנוע מקרי .מעילה. משרד מבקר המדינה ממליץ לכלל החברות הממשלתיות לשלם משכורות .ומפרעות באמצעות מס"ב, בשילוב הבקרות הנאותות לסוג תשלום זה. משרד מבקר המדינה מציין כיחשוב שהממונה הישיר יאשר את השינויים שבוצעו בפועל .ברכיבי השכר של העובד, בין שהממונה יזם אותם ובין לאו. .מוצע כי שבע החבר ות האמורות לעיל 246 יבחנו הגדרת הפרדת תפקידים ממוחשבת או .לחלופין הגדרת בקרות מפצות בתהליך. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברות הממשלתיות להפריד הרשאות בין בעלי תפקידים .שונים בתהליך מעגל העבודה של עובד. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברות אשר אין להן רשימה סגורה של חשבונות בנק של .ספקים, לבחון שנית אם ניתן לבצע בקרה ממוחשבת אשר תבטיח כי תשלום לספק יבוצע .רק לחשבון הבנק שהוגדר במערכת. אם לא ניתן לעשות כן, מומלץ שהחברות יבצעו .בקרות מפצות מתאימות כדי לוודא שלא בוצע תשלום לגורם שונה מהרצוי. משרד מבקר המדינה ממליץ לחברות הממשלתיות להפריד תפקידים בין מבצע התאמות .הבנקים לבין בעלי גישה לאמצעי תשלום או לגבייה של הארגון. כמו כן מומלץ לחברות .הממשלתיות לכתוב נוהל בנושא ולפעול ליישומו. מומלץ שרשות החברות הממשלתיות .תכתוב הנחיה מקצועית מתאימה בנושא. משרד המבקר המדינה מציע לחברה לאספקת פחם ולחלד לבחון את האפשרות .לחסום במערכת הזנה של חשבונית כפולה על מנת לצמצם את הסיכון המובנה .בתהליך. .מתרשים 44 עולה כי ב-21 (42% ) חברות ממשלתיות לבעל התפקיד המבצע את התאמות .הבנקים יש גישה גם לאמצעי תשלום של הארגון או לגבייה. במצב זה, בעל התפקיד יוכל .לבצע פעולות לא מבוקרות ולחשוף את הארגון למקרי מעילה. משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי הממשלה המבצעים תהליך התאמת בנקים בתדירות .הנמוכה יותר מפעם בשבוע לבצע את התהליך באופן שוטף ולכל הפחות פעם בשבוע .בהתאם להוראות תכ"ם, כדי לאתר טעויות ומקרי מעילה בתוך זמן קצר. כמו כן מומלץ .לחברות הממשלתיות לבצע התאמת בנקים באופן שוטף ולכל הפחות פעם בשבוע, .לכתוב נוהל בנושא ולפעול ליישומו. .משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות החברות לבחון את שדרוג מערכת אנפ"ה או .החלפתה, כך שתוכל לקלוט במועד את מלוא הדיווחים אשר החברות הממשלתיות .נדרשות להעביר לרשות, ובהם סקרי הסיכונים, וכן לנתח את הפערים והחריגות העולים .מדוחות אלו. .מתרשים 24 עולהלדוגמה כי 52% מהארגונים אשר השיבו על הסקר צופים כי הם .משתמשים או ישתמשו בטכנולוגיית בלוקצ'יין124 להתמודדות עם סיכוןהמעילות . .מתרשים 25 עולה כי נכון לפברואר2021 רוב משרדי הממשלה והחברות הממשלתיות .(91% ממשרדי הממשלה ו -78% מהחברות הממשלתיות) לא השתמשו בטכנולוגיות .חדשניות להתמודדות עם מעילות. .מומלץ כי רשות החברות ומנהל הסיכונים הראשי יבחנו את הצורך בקידום ובהטמעה של .טכנולוגיות חדשניות לאיתור מעילות ומניעתן הן בחברות הממשלתיות והן במשרדי .הממשלה, בהתאמה. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדי הממשלה ולחברות הממשלתיות שלא דורשים .חתימת ממונה בעת שינוי ברכיבי שכר, ליישם אותה במסגרת תוכנית הפחתת סיכונים. .( מן השאלון עולה כי ארבע8% ) חברות ממשלתיות173 השיבו שהן לא מבצעות בקרה .אנליטית חודשית של השוואות שכר העובד. .מתרשים 34 ( עולה כי בארבעה 18% )ממשרדי הממשלה ובשלוש ( 6% )מהחברות .הממשלתיות לא נדרשת חתימת ממונה בעת שינוי ברכיבי שכר של עובד. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחלד לבחון יישום של בקרה אנליטית כדי לחשוף חריגות .בשכר או ברכיביו ולנתחן על מנת לוודא את תקינות השכר . .מהתשובות לשאלון בנושא רכש ומלאי עלה כי שלוש (6% ) חברות ממשלתיות182 לא .דורשות מהספק אישור פרטי חשבון הבנק ואף לא תצלום המחאה מבוטלת. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברות הממשלתיות שלא דורשות אישורים לאימות פרטי .חשבון הבנק של הספקים, לפעול לקבלת מסמכים מאמתים טרם הקמת הספק .במערכת. .משרד מבקר המדינה מציין כי בדיקה מול צד שלישי לגבי הנאותות ו הנכונות של .הנתונים חזקה יותר מהסתמכות על מסמכי הספק, ולכן מוצע כי חנ"י ורותם יבחנו .את ההיתכנות של יישום הבקרה האמורה על מנת להפחית את הסיכון המובנה .בתהליך. מתרשים23 עולה כי ב-7 (32% ) ממשרדי הממשלה וב-12 (25% )מהחברות ה ממשלתיות .אין בקרות ממוחשבות לאיתור חריגות ומגמות. .לאור החשיבות הרבה בבקרות ממוחשבות למניעת מעילות ולאיתורן, מומלץ כי משרדי .הממשלה והחברות הממשלתיות יבחנו יישום של בקרות כאלו בסביבת המחשוב שלהם. .מתרשים 26 עולה כי על פי התשובות לשאלון, משרדי הממשלה והחברות הממשלתיות .מיישמים את עקרון הפרדת הסביבות בפיתוח מערכות. משרד מבקר המדינה מציין את .ההקפדה על עיקרון זה. .משרד מבקר המדינה ממליץ לנמל חיפה לפנות לרשות החברות על מנת לקבל את .עמדתה ואישורה לחריגה האמורה מהוראות חוזר ניהול סיכונים. .משרדי ממשלה : מתשובות משרדי הממשלה לשאלון ומתגובותיהם עלה כי במשרדי .הממשלה לא קיימת הנחיה רוחבית מחייבת לגבי מינוי ועדת היגוי לניהול סיכונים כלל- .משרדית. .על אף התפקידים הרבים המוטלים על ועדת ההיגוי המשרדית לניהול סיכונים המפורטים .בהוראות תכ"ם כאמור, בהוראת ניהול סיכונים שעודכנה ב-2016 לא הוגדרה ועדת ההיגוי, .ובכלל זאת הרכבה, תפקידיה וסמכויותיה. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחשכ "ל להסדיר בהוראת ניהול הסיכונים את הגדרת ועדת .ההיגוי, הרכבה, תפקידיה וסמכויותיה. .משרד מבקר המדינה מציע לערים לוודא כי עד לבחינה שתעשה במסגרת שדרוג .המערכת, מתבצעות בה בקרות מפצות מתאימות להפחתת הסיכון המובנה .בתהליך. .מומלץ לבחון יישום מנגנון של שתי חתימות על כל חשבונית לפני התשלום. יש לציין .כי החתימה השנייה יכולה להיות של כל גורם בלתי תלוי ולא בהכרח של גורם בכיר .יותר. .לאור חשיבותן הרבה של בקרות אלה בהפחתת סיכוני מעילה, משרד מבקר המדינה .ממליץ לחברות הממשלתיות שלא מיישמות את הבקרות שהוזכרו, ליישמן. מתשובות משרדי הממשלה והחברות הממשלתיות לשאלון עולה כי במשרדי הממשלה .אין שימוש בהמחאות ברישום ידני. לעומתם 16 (32% ) חברות ממשלתיות229 ענו שהן .משתמשות גם בהמחאות ברישום ידני כאמצעי תשלום, ומתוכן 6 חברות ממשלתיות230 . משתמשות רק בהמחאות ברישום ידני ואינן משתמשות בהמחאות מודפסות באופן .ממוחשב. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברות הממשלתיות המשתמשות בהמחאות ברישום ידני .להמעיט בשימוש בהן, ולייחדן רק למקרים שבהם אין אפשרות לשימוש באמצעי תשלום .אחרים. כמו כן מומלץ לחברות הממשלתיות שאין להן מערכת לניפוק המחאות ממוחשב .להטמיע מערכת זו לאלתר. כאמור המנמ"ר אחראי, בין היתר, על ניהול סיכוני התקשוב של הארגון ועל מתן מענה .באמצעות מערכות המידע לסיכונים אחרים שזיהה הארגון. מהתשובות לשאלון עלה כי .בשליש מהחברות הממשלתיות לא מונה מנמ"ר. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברות הממשלתיות אשר אינן מעסיקות מנמ"ר לוודא כי .קיימת אסטרטגיית מחשוב מספקת, וכי ניתן מענה, באמצעות מערכות המידע, לסיכוני .התקשוב ולסיכונים אחרים שזיהה הארגון, לרבות הסיכון לביצוע מעילות. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החוץ להטמיע מערכת מידע תומכת ניהול סיכונים. .כמו כן, מומלץ לחברות הממשלתיות שטרם הטמיעו מערכת מידע כזאת, לבצע את .ההטמעה. .מתרשים 14 עולה כי על פי התשובות על השאלון, באף אחד ממשרדי הממשלה לא .נעשתה ביקורת פנימית בתחום ניהול הסיכונים, אף שבתקן הביקורת הפנימית נדרש .לבצע ביקורת פנימית להערכת יעילות תהליכי ניהול הסיכונים, לשם שיפור תהליכים .אלה. כמו כן, נמצא כי חטיבת הביקורת בחשכ"ל לא ביצעה ביקורת בנושא תהליך ניהול .הסיכונים במשרדי הממשלה 85. בקרב החברות הממשלתיות נמצא ש-13 (25% ) מהן86 ..דיווחו כי לא ביצעו ביקורת פנימית בתחום ניהול הסיכונים מומלץ כי מבקרי הפנים בכלל משרדי הממשלה, בחשכ"ל ובחברות הממשלתיות ייתנו .את דעתם לחשיבות הנושא של ניהול סיכונים, וישקלו לשלב נושא זה בביקורת בהתאם .למתודולוגיות המשמשות גופים אלו לבחירת הנושאים לביקורת. .מתרשים 15 עולה כי כל משרדי הממשלה השיבו שאין להם נוהלי מעקב, דיווח ובקרה .בנושאים הקשורים בניהול סיכונים כלל-משרדי; 21 (95% ) ממשרדי הממשלה השיבו כי .יש להם נוהלי מעקב, דיווח ובקרה בנושאים הקשורים לניהול הסיכונים התפע וליים .הנמצאים באחריות החשבות; 12 (24% ) מהחברות ה ממשלתיות השיבו כי הן לא עיגנו .נוהלי מעקב, דיווח ובקרה בנושאים הקשורים בניהול סיכונים כפי שנקבעו בחוזרי ניהול .סיכונים. .משרד מבקר המדינה מציין כי מערך המעקב, הדיווח והבקרה אשר מופעל במערכת .הממוחשבת לניהול סיכונים מול מנהל הסיכונים הראשי בחשכ"ל כולל רק את ניהול .הסיכונים התפעוליים שבאחריות החשבות. כאמור, כל משרדי הממשלה דיווחו שאין להם .נוהלי מעקב, דיווח ובקרה בנושאים הקשורים בניהול סיכונים כלל -משרדי. .משרד מבקר המדינה ממליץ לכל משרדי הממשלה והחברות הממ שלתיות לעגן .בנוהליהם את אופן ביצוע המעקב, הדיווח והבקרה בנושאים הקשורים בניהול כלל .הסיכונים. .חברת שקמונה מסרה בתשובתה על השאלון כי היא לא דרשה שתי חתימות של מורשי .חתימה על ביצוע העברות באמצעות מס"ב. .מוצע כי הרשות לחינוך והכשרה ימיים תציג את דוח השימוש בכרטיס האשראי .לדירקטוריון באופן שוטף על מנת שיוכל לאשר את השימוש במלואו. .משרד מבקר המדינה מציע לדואר ישראל לשקול יישום של בקרות מפצות אשר יפחיתו .את הסיכון המובנה בתהליך התשלום בהמחאות. .מן התשובות לשאלון עולה כי שום ארגון ממשלתי המפעיל קופות מאוישות לא משתמש .בלקוח סמוי כדי לבקר את נאותות רישום התקבולים. שימוש בלקוח סמוי כאמור יכול .להציף אי -סדרים בתהליך קליטת התקב ולים, לרבות עדויות לקיומן של מעילות .פוטנציאליות. .מתשובות הארגונים הממשלתיים לשאלון עולה כי 5 (22% ) משרדי ממשלה239 מבצעים .התאמות בנקים בתדירות חודשית ומשרד ממשלתי אחד 240 מבצע אותה בתדירות רבעונית .בלבד; 7 (14% ) חברות ממשלתיות 241 השיבו כי הן מבצעות התאמות בנקים בתדירות .חודשית בלבד. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדי הממשלה בתיאום עם נציבות שירות המדינה .ולחברות הממשלתיות לאמץ מדיניות מבוססת סיכונים להוצאה לחופשה רציפה בת שבוע .לפחות, בייחוד בתפקידים רגישים ביחידות הכספים, הגזברות והשכר. בזמן היעדרותו של .העובד שיצא לחופשה, על עובד אחר למלא ב פועל את תפקידו, ככל האפשר, בכדי .לספק בקרה יעילה למניעת מקרי מעילה. לאור הסיכון המובנה בתהליך הקמ ה או שינוי פרטי ספקים והסיכון לביצוע מעילות, .מומלץ כי חל"י והמועצה הישראלית לצרכנות ייבחנו יישום בקרות מפצות מתאימות. .מהפגישות שקיים משרד מבקר המדינה עם רשות החברות עולה כי הרשות מקבלת את .סקרי הסיכונים, אולם לא בתהליך סדור ולא דרך מערכת ממוחשבת. כך למשל .מתקבלים לעיתים סקרים באמצעות דואר אלקטרוני או באמצעות נציג רשות החברות .היושב כמשקיף בדירקטוריון החברה. .כפי שעולה מתרשים 20 , מרבית החברותהממשלתיות אשר אין להן מנמ"ר (94% ) קטנות .יחסית, ונמצאות בסיווגים 3 - 6 של רשות החברות. .ממצאי המחקר ממחישים את החשיבות לכך שהעובדים ובעלי העניין האחרים יהיו .מודעים למטרות הארגון ולערכיו לצורך מיגור מקרי מעילה, ומחזקים את הצורך בקיומו .של מנגנון דיווח ייעודי המיועד לא רק לגורמים מתוך הארגון אלא גם לגורמים חיצוניים. .על פי תשובות החברות הממשלתיות , ארבע (8% ) חברות153 ,לא יישמו את שתי הבקרות .ובגופים אלו בעל תפקיד אחד בדק ואישר את הנתונים על עובד חדש שהוזנו למערכת. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברות הממשלתיות שלא יישמו בקרות בעניין בדיקות תנאי .השכר של עובד חדש - למסד במסגרת תוכנית הפחתת הסיכונים בקרה נוספת אשר .תכלול בדיקה על ידי בעל תפקיד נוסף לאחר קליטת נתוני עובד חדש במערכת השכר. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברות הממשלתיות לוודא שבעת עריכת הסכם העסקה .של עובד חדש יחתמו עליו שני בעלי תפקידים לפחות. .לנוכח הסיכון המובנה בתהליך קליטת חשבונית והסיכון לביצוע מעילות, מומלץ כי .המועצה הישראלית לצרכנות תבחן את האפשרות ליישום בקרה ממוחשבת או .בקרות מפצות מתאימות. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברות הממשלתיות להפריד הרשאות בין בעלי תפקידים .שונים בתהליך מעגל הרכש של הארגון. .מתרשים 36 ( עולה כי חמש10% ) חברות ממשלתיות דיווחו שיש אצלם בעל תפקיד שיש .לו הרשאות לביצוע כלל הפעולות הסוגרות את מעגל הרכש. במצב זה, בעל התפקיד .עלול לבצע פעולות אשר יחשפו את הארגון למקרי מעילה. ,על פי התשובות לשאלון16 (70% ) משרדי ממשלה ו-17 (34% ) חברות ממשלתיות לא .מבצעים בקרה על יומן השינויים של קובץ אב ספקים. נמצא גם כי מבין משרדי הממשלה .והחברות הממשלתיות אשר דיווחו כי הם מבצעים בקרה זו, המשרד לשירותי דת ו-11 . .חברות ממשלתיות עושים זאת בתדירות נמוכה מפעם בחודש .משרד מבקר המדינה מציין כי יישום בקרות הכרחי על מנת להפחית את הסיכון המובנה .בתהליך ניהול משאבי האנוש בחברה, ובקרות ממוחשבות יעילות יותר מבקרות ידניות. .מומלץ לחברות הממשלתיות לבחון שנית את האפשרות ליישום בקרות ממוחשבות בנושא .משאבי אנוש. על פי התשובות לשאלון בנושא שכר, בכל משרדי הממשלה היו ממשקים בין מערכת .הנוכחות לבין מערכת השכר. לעומת זאת, 11 (22% ) חברות ממשלתיות146 דיווחו כי אין .להן ממשקים בין מערכות אלו. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברות הממשלתיות שאין להן ממשק בין מערכת הנוכחות .לבין מערכת השכר להתקין ממשק כזה או להטמיע בקרות מפצות, כגון בקרות הבוחנות .את שלמות העברת הנתונים בין המערכות ובקרות על שינויים ידניים בנתונים. .לנוכח הסיכון המובנה בתהליך העברת המידע ממערכת הנוכחות למערכת השכר, מומלץ .כי החברה להגנות מצוקי חוף הים התיכון והחברה לחינוך ימי יבחנו את האפשרות ליישום .ממשק ממוחשב בין מערכת הנוכחות למערכת השכר. אם לא ניתן ליישם ממשק זה, .מומלץ כי החברות יישמו בקרות מפצות מתאימות לבחינת נאותות העברת המידע בין .המערכות. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחברה לפיתוח עכו העתיקה ונצרת ולחברה לשיקום .ולפיתוח הרובע היהודי להטמיע בנוהליהן תהליך בקרה של אישור מנהל ישיר על דיווח .הנוכחות של העובדים. זאת כיוון שהמנהל הישיר הוא הגורם אשר מכיר את תכולת .העבודה ואת אופי הפעילות של העובד, ויישום ב קרה זו יתרום לחיזוק הבקרה אחר דיווחי .הנוכחות של עובדים. .משרד מבקר המדינה מציין כי קיומו של קו חם אמור לסייע לעובדים או לגורמים חיצוניים .לדווח על אירועים חריגים, וכפי שצוין לעיל מדובר באמצעי מוביל באיתור מעילות. מומלץ .כי חל"י תבחן יישום של קו חם בחברה. מתרשים29 עולה כי שיעור משרדי הממשלה שבהם ישבמערכות משאבי אנוש, נוכחות .ושכר בקרות לאיתור חריגים עומד על כ-97% בממוצע. בחברות הממשלתיות השיעור .הממוצע עומד על כ -62% ( , ויש שמונה 16% ) חברות שאין להן בקרות במערכותיהן .לאיתור חריגים. .משרד מבקר המדינה מציין כי יישום בקרות הכרחי על מנת להפחית את הסיכון המובנה .בתהליך דיווח נוכחות, ובקרות ממוחשבות יעילות יותר מבקרות ידניות. מומלץ לחברות .הממשלתיות לבחון שנית את האפשרות ליישום בקרות ממוחשבות בנושא נוכחות . .מתרשים 33 עולה כי ב-19 (37% )מהחברות הממשלתיות יש בעל תפקיד שיש לו הרשאות .לביצוע כלל הפעולות הסוגרות את מעגל העבודה של העסקת עובד. במצב זה, בעל .התפקיד יוכל לבצע פעולות שעלולות להיות לא מבוקרות ולחשוף את הארגון למעילה. .משרד מבקר המדינה ממליץ לחלמיש כי תפעל לביצוע סקר סיכונים תקשובי, אשר .כמפורט לעיל אמור לסייע בזיהוי ו בניתוח של הסיכונים התקשוביים העומדים בפני .החברה בכל מערכות המידע בהן היא משתמשת, לצורך גיבוש דרכי ההתמודדות עימם. .לנוכח הסיכון המובנה בתהליך הקמת ספק והסיכון לביצוע מעילות באמצעות .הקמת ספק כפול, מוצע כי המועצה הישראלית לצרכנות תבחן את האפשרות .ליישום בקרות מפצות מתאימות. .לאור חשיבותן הרבה של בקרות אלה בהפחתת סיכונים ומניעת מקרי מעילה, משרד .מבקר המדינה ממליץ לחברות הממשלתיות שלא מיישמות את הבקרות הללו, ליישמן. .משרד מבקר המדינה מציין כי אף שהחשכ"ל קבע מדיניות ניהול סיכונים תפעוליים, .מנהלי הסיכונים התפעוליים המשרדיים אחראים לגיבוש מדיניות, תהליכים ונהלים לניהול .סיכונים תפעוליים בכל משרד ומשרד בהתאמה לתפקידיו וסמכויותיו ובכפוף .למתודולוגיה הממשלתית כפי שנק בע בהוראת גיבוש מדיניות. על מנהלי הסיכונים .התפעוליים לגבש מדיניות כאמור ועל כל אחד ממשרדי הממשלה לגבש מדיניות ניהול .סיכונים רוחבית. .מתרשים 10 עולה כי45 (88% ) מהחברות הממשלתיות השיבושאצלן מונה מנהל סיכונים .ראשי. .משרדי ממשלה : מתשובות משרדי הממשלה לשאלון ומתגובותיהם עלה כי במשרדי .הממשלה לא קיימת הנחיה רוחבית מחייבת לגבי מינוי מנהל סיכונים כלל-משרדי. .מתשובות משרדי הממשלה על השאלון ומתגובותיהם עלה כי בכל משרדי הממשלה .פועל מנהל סיכונים האחראי לסיכונים התפעוליים הנמצאים באחריות חשבות המשרד, .אך אין במשרדים הממשלתיים מנהל סיכונים כלל-משרדי . .בעוד שבהוראת ניהול סיכונים הנוכחית נקבע כי האחריות לניהול סיכונים תפעוליים .מוטלת על ראשי החטיבות בחשכ"ל ועל החשבים במשרדים, נמצא כי לא הוגדר מי מנהל .הסיכונים התפעוליים במשרד. כמו כן, ההוראה צמצמה את אחריות החשבים לתחומי .האחריות של החשכ"ל ואין התייחסות למנהל סיכונים כללי המתכלל את כלל הסיכונים .המשרדיים. .מוצע שהחשכ"ל יעדכן את הוראות התכ"ם בנוגע להגדרת תפקיד מנהל הסיכונים .התפעוליים המשרדי בתחומים שבאחריותו. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדי .הממשלה להגדיר מנהל סיכונים אשר יהיה אחראי לניהול כלל הסיכונים המשרדיים. עוד .ממליץ משרד מבקר המדינה לחברות הממשלתיות שטרם מינו מנהל סיכונים ראשי .להשלים את המינוי בהתאם להנחיות המקצועיות של רשות החברות. .על משרדי הממשלה והחברות הממשלתיות לגבש מדיניות ניהול סיכונים, לעדכן אותה .מדי שנה ולאשרה בידי הגורמים הרלוונטיים בארגון. על אף הרגישותהקיימת בתפקידו של מנהל הסיכונים הארגוני כמנחה ומפקח על בעלי .הסיכון והחשיבות לעצמאותו ואי-התלות בנוטלי הסיכונים, נמצא כי בכל משרדי הממשלה .ובארבע חברות ממשלתיות בסיווג גבוה יותר מתשע 61 , מנהלי הסיכונים או מנהלי .הסיכונים בפועל היו בעלי תפקיד אחר (כגון חשב או סמנכ"ל כספים) שעלול לפגוע באי - .תלותם ולהעמידם במצב של ניגוד עניינים. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי במסגרת הסדרת ההוראות לעניין מינוי מנהל הסיכונים .התפעוליים המשרדי, החשכ"ל ומשרדי הממשלה ייתנו את הדעת להיבט מניעת ניגוד .עניינים בין תפקידו של החשב לבין תפקידו כמנהל הסיכונים התפעוליים המשרדי, בשים .לב לאופי ולהיקף הפעילות של המשרד. על רשות החברות והנהלות החברות .הממשלתיות בסיווג גבוה (מתשע ומעלה) להקפיד שמנהל הסיכונים הראשי לא יעסוק .בתפקידים תפעוליים אחרים העלולים לעלות לכדי ניגוד עניינים בין תפקידיו. .מתרשים 11 עולה כיבאף אחד ממשרדי הממשלה לא הייתה ועדת היגוי לניהול סיכונים .כלל-משרדית או ועדת היגוי לניהול הסיכונים התפעוליים הנמצאים באחריות החשבות. .בקרב החברות הממשלתיות ב-30 (59% )מתוך 51 הייתה ועדה לניהול סיכונים.
.על הארגונים הממשלתיים להקפיד על קבלת המחאות עם ציון שם המוטב וציון "למוטב .בלבד", גם אם היקף הלקוחות או ההמחאות אינו מהותי. כמו כן, אם אין אפשרות למנוע .את קבלת המחאות ללא ציון מוטב או ציון "למוטב בלבד", יש להגדיר בקרות מפצות .מספקות על מנת להקטין את הסיכון לשימוש לא ראוי בהמחאה שהתקבלה.