משרד התחבורה והבטיחות בדרכים . התחרותיות בענף הרכב - הסדרת ענף הרכב והתחרותיות בענף יבוא כלי הרכב משרד מבקר המדינה מציין לפני רשות התחרות כי בעשור האחרון הרשות לא השלימה ביצוע בדיקה מקיפה של רמת התחרות בענף הרכב, וכי ממצאי הבדיקות שביצעה הרשות בשנת 2012 .לא גובשו לכלל למסמך סופי ולא פורסמו לציבור משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות התחרות ולמשרד התחבורה לתאם את פעילותם לאחר ניתוח והבנה של הצרכים של כל אחד מהם ולפעול לקבלת דיווחים מיבואני כלי הרכב לצורך ביצוע ניתוח של רמת התחרותיות בענף מפעם לפעם ולבחון את פרסום עיקרי הניתוחים לציבור בדוחות תקופתיים, תוך הקפדה על שמירת הסודיות המסחרית של יבואני כלי הרכב. מומלץ כי משרד התחבורה, משרד הכלכלה ורשות המיסים יפעלו לבחינת דרכים שיאפשרו גם ליבואנים המקבילים שאינם מחזיקים תעודת מקור לקבל את הפטור מתשלום המכס אם הרכב המיובא יוצר במדינות שיש לממשלה הסכמי סחר עימן ובכך לתרום להגברת התחרות בענף יבוא כלי רכב. עוד מומלץ לבחון דרכים לקבלת המידע באופן מקוון. בביקורת עלה כי רכבים חדשים שיובאו ביבוא אישי נרשמים ברישיון הרכב כרכבים משומשים, וכי קביעת ירידת הערך לכלי רכב ביבוא אישי באמצעות מחירון הרכב של לוי יצחק מעקרת חלק מעודף הצרכן הגלום ברכישת כלי רכב ביבוא אישי בגין המחיר המופחת שיתקבל בעת מכירתו בשוק המכוניות המשומשות או בגין התשלום שיתקבל מחברת הביטוח בקרות אירוע ביטוח (גניבה או אובדן גמור ] Total lost)]38. תופעות אלו הן חסם נוסף לרכישת כלי רכב ביבוא אישי ופוגעות במנגנון ערוץ היבוא האישי ככלי לקידום התחרות בענף יבוא הרכב. מומלץ כי משרד התחבורה יבחן את נחיצות הרישום של רכבים חדשים המיובאים ביבוא אישי כרכבים משומשים וישלים את הפיקוח על תחום מחירוני הרכב ואת הסדרתו כדי לקדם הסרת חסמים בענף בכלל וביבוא האישי בפרט. אף שתקנות התעבורה תוקנו בספטמבר 2012 באופן ששווי הרכב ייקבע לפי קוד הדגם המופיע ברישיון הרכב, ואף שמשרד התחבורה קבע בפברואר 2013 נוהל לקביעת קוד דגם לרכבים מסוג M1 ו-N1 , נמצא כי בפועל צרכנים המייבאים רכב ביבוא אישי נדרשים לבצע הערכת שווי לרכב לצורכי ביטוח בעלות נוספת (שהיקפה על פי הדוגמאות שלעיל הוא כ-820 ש"ח כולל מע"ם), ועקב כך עשוי להיפגע חלק מהיבוא האישי של כלי רכב, באופן שאינו תואם את המטרה של קידום התחרות בענף. במועד עריכת הביקורת לא סיים משרד התחבורה לגבש נוסח מוסכם של תקנות מכוח סעיף 53 לחוק שעניינו הגבלה על בעלות של יבואן מסחרי במוסך שירות, שיש בו כדי לצמצם את כשל השוק בענף המוסכים. מומלץ כי משרד התחבורה יקדם את הבחינה בעניין נוסח סעיף 53 לחוקשעניינו הגבלה על בעלות של יבואן מסחרי במוסך שירות, בשיתוף עם רשות התחרות, כדי לקדם את התחרות בענף המוסכים. סעיף 80 לחוק רישוי שירותי רכב נועד להסדיר את ההוראות בעניין העברת המידע המקצועי מיבואני הרכב למוסכים. במועד עריכת הביקורת נמצא כי בחלוף כארבע שנים מחקיקת החוק, משרד התחבורה פעל למול שישה יבואנים בעניין העברת מידע מקצועי על ידם למוסכים, וכי מהמידע שהתקבל עלה כי בשנים 2019 ו-2020 בוצעו54 פניות- 27 ,פניות לקבלת מידע טכני16 פניות לקבלת הדרכה ו-11 פניות לקבלת תוכנה. עוד עולה כי שני יבואנים מתוך שישה דווחו כי לא התקבלו אצלם פניות לקבלת מידע מקצועי. משרד מבקר המדינה מציין לפני משרד התחבורה כי כמות הפניות השנתית הממוצעת בשנים 2019 ו-2020 לקבלת מידעמקצועי ( 27 )פניותהיא נמוכה. עוד נמצא כי פעילות המשרד לא לוותה בדרישת דיווח מראש ליבואנים ולפיכך אין להוציא מכלל אפשרות שנערכו פניות שלא תועדו ולכן ייתכן שהמידע שאסף משרד התחבורה במסגרת הפעולות שלו לפיקוח על העברת מידע מקצועי הוא חלקי. כמו כן, בגין חלק מהמידע לא נגבה תשלום כלל, ובגין בחלק מהשירותים נגבה תשלום שהגיע לאלפי ש"ח ועד לסכום שנתי של 13,300 .אירו מומלץ כי משרד התחבורה יפעל לבחון את הסיבות למיעוט הפניות של מוסכים מיבואני רכב ראשיים לקבלת מידע מקצועי, יבחן לפעול להסדרת הפיקוח על העברת המידע המקצועי מיבואני כלי הרכב למוסכים ולהסדרת סכום התשלום בעד השירות. עוד מומלץ למסד מתכונת דיווח תקופתית שנתית של יבואני הרכב אליו בעניין העברת המידע המקצועי למוסכים ושילוב סקרים מול בעלי המוסכים בעניין קשיים שהם חווים לקבלת המידע הנדרש מהיבואנים אם יעלו. .מהלוח עולה כי בכל אחת מהשנים 2013 עד 2017 נסגרו בין 220 ל-389 מוסכים בלתי מורשים, וכי מספר המוסכים הבלתי מורשים שנסגרים הולך וקטן משנה לשנה. זאת למול האומדן של בין 1,000 ל-2,000 מוסכים בלתי מורשים בשנת2012 ולמול אומדן שליותר מ-1,000 מוסכים בלתי מורשים בשנת 2017161. .ניתן לראות מלוח 16 שבקטגוריות מכוניות יוקרה ובקטגוריות מכוניותמסחריות מתוך 18 יבואני כלי רכב הגדולים ארבעה יבואני רכב נכללו בקבוצת ארבעת היבואנים הגדולים בשנים 2014 - 2019 ויבואנים אלהנכללו בקבוצת ארבעת היבואנים הגדולים בכל השנים 2014 - 2019 . בקטגוריית מכוניות משפחתיות ובקטגוריית מכוניות קטנות היו שישה יבואנים בקבוצה זו מתוך 18 אפשריים ומספר היבואנים שהיו הגדולים ביותר בכל ארבע השנים היה שלושה ושניים בהתאמה. בניתוח מספרם הכולל של כלי הרכב נמצא כי חמישה מ-18 יבואנים נכללו בקבוצת ארבעת היבואנים הגדולים בשנים 2014 - 2019 ושלושה מתוכם היו בקבוצה זו בכל השנים 2014 - 2019. ניתן לראות מלוח 16 שבקטגוריית שבעה מושבים, בקטגוריית מכוניות מסחריות ובניתוח מספרם הכולל של כלי הרכב, רק אחד מששת יבואני כלי הרכב האפשריים בשש השנים 2014 - 2019 , היה הגדול ביותר בתקופה זו , והוא היה הגדול ביותר בכל השנים. בקטגוריית מכוניות משפחתיות ובקטגוריית מכוניות קטנות שני יבואנים היו הגדולים ביותר , ומספר השנים שבהן היבואן הגדול ביותר נכלל בקבוצה זו היה ארבע וחמש שנים בהתאמה. לוח 9 מראה כי בשנים2015 - 2019 היה השינוי בשערי החליפין המשתנה בעל ההשפעה הרבה ביותר על השינוי באומדן הרווח הגולמי של יבואני הרכב הפרטי. שינוי שערי החליפין הוסיף כ-660 מיליון ש"ח מתוך הגידול באומדן הרווח של כ -704 ,מיליון ש"ח תרומה של כ-94% לפי עקרונותפש. .לוח 9 מראה כי המשתנה בעל ההשפעה השנייה הגבוהה ביותר על השינוי באומדן הרווח הגולמי של יבואני הרכב הפרטי בשנים 2015 - 2019 היה השינוי בשיעור מס הקנייה. משתנה זה תרם לירידה של כ-320 מיליון ש"ח באומדן ה רווח הגולמי של היבואנים (תרומה שלילית של כ-45.5%.) משרד מבקר המדינה מציין לפני משרד התחבורה ולפני רשות התחרות כי תוצאות המודל של השפעת השינויים במחיר המחירון לצרכן כולל מע"ם, במחיר הרכישה מהיצרן במט"ח, בשערי החליפין, בשיעור מס הקנ ייה, בשיעור המכס ובשיעור ה מע"ם על השינויים באומדן הרווח הגולמי של היבואנים מצביעות אף הן על המגמות האלה בענף יבוא הרכב הפרטי: כך עולה כי בשנים 2015 - 2019 נרשם ייסוף חד בשערי החליפין העיקריים של המטבעות המשמשים בביצוע העסקאות של יבוא כלי רכב (אירו ודולר), והוא שתרם לגידול של כ-660 מיליוני ש"חבאומדן ה רווח הגולמי של היבואנים. עוד מלמדות תוצאות המודל של משרד מבקר המדינה שיבואני הרכב רוכשים ברוב השנים כלי רכב זהים במחירים נמוכים יותר ממחירי הרכישה בשנה הקודמת . הרכישות במחירים נמוכים יותר הסתכמו במצטבר בתרומה של כ-179 מיליון ש"ח לאומדן הרווח הגולמי של היבואנים בשנים 2015 - 2019 לפי עקרונות פש. מנגד נרשמה ירידה באומדן הרווח הגולמי של היבואנים עקב העלאת שיעורו של מס הקנייה. העלייה בשיעור מס הקנ ייה תרמה כאמור לירידה באומדן הרווח הגולמי שלהם בסך של כ-320 מיליון ש"ח לפי עקרונות פש. התרומה נטו של השינויים במשתני העלות (מחיר הרכישה מהיצרן במט"ח, שע"ח, מס הקנייה ומכס) לאומדן הרווח הגולמי הייתה בשנים 2015 - 2019 כ-546 מיליוני ש"ח לפי עקרונות פש. הוספת השפעת השינוי בשיעור המע"ם בשנים 2015 - 2016 בסך מצטבר של כ-43 מיליוני ש"ח לפי עקרונות פש מגדילה את סך התרומה לאומדן הרווח הגולמי לכ-589 מיליוני ש"ח. מהבדיקה עלה כי תרומה זו לא הועברה אל הצרכנים ב דמות הפחתה ממשית של מחיר המחירון ובדמות ירידה ממשית במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס. כלומר השפעת השינוי במחיר לצרכן כולל מע"ם על השינוי באומדן הרווח הגולמי של היבואנים הייתה חיובית (לוח 9 ) ובמדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס הייתה עלייה מתונה. יתר על כן, בשלוש מתוך חמש שנים בתקופה זו נרשמו עליות במחירי המחירון, והירידה שנרשמה במחירי המחירון בשנתיים האחרות הייתה זניחה (ירידה של 0.2% ו-0.1% בקירוב בשנים 2016 ו-2018 )בהתאמה, באופן שסך השינויים במחיר המחירון תרמו כ-114 מיליוני ש"ח לאומדן הרווח הגולמי של יבואני הרכב לפי עקרונות פש85. משרד מבקר המדינה מציין שתוצאות המודל שלו מלמדות גם על אפקטיביות התהליך של השינוי בשיעורי המס על הצרכנים. גידול בשיעור מס הקנייה בגין עדכון נוסחת המס הירוק (בשנים 2015 ,2017 ו-2019 ) ועדכונים שנתיים בניקוד של מערכות בטיחות מעודדים את הציבור לרכוש דגמים חדשים של כלי רכב מזהמים פחות ובטוחים יותר בהשוואה לרכישת דגמים חדשים אחרים, מזהמים יותר ובטוחים פחות. עם זאת, בכל הקשור לכלי רכב מדגמים זהים ברמת אבזור זהה נמצא כי נרשמו עליות מתונות בלבד במחירי המחירון בשנים 2015 ,2017 ו-2019 . זאת ועוד, השינויים שמבצעת הממשלה בשיעורי מס הקנייה משתלבים בשינויים אחרים בשוק, כגון שינויים בשערי החליפין ובמחירי הרכישה במט"ח, ולעיתים השפעתם של האחרונים על הרווח הגולמי של היבואנים ועל המחיר לצרכנים גדולה מזו של השינויים במדיניות המס. כלומר, מידת האפקטיביות של מדיניות המס בענף הרכב מושפעת גם מכוחות השוק, ממידת התחרותיות בענף וממשתנים נוספים. מומלץ כי משרד האוצר ורשות המיסים יתחשבו גם בהשפעות אלה בקביעת מדיניות המס בענף. .תרשים 13 מראהשההפרש הממוצע ברווחיות במונחים כספיים בענף הרכב בשנים 2014 - 2017 היה כ-1.6 ,מיליארד ש"ח כ-1.5 מיליארד ש"ח, כ-1.4, כ-1.4 וכ-0.8 מיליארד ש"ח בשנה (במחירי 2017 )עבור שיעורי תשואה מקובלים בענפים תחרותיים בענף המסחר של 2% , עבור שיעורי תשואה של ארבע חברות ליסינג ציבוריות (כ-2%), עבור שיעורי תשואה ממוצעים בענף מכירה קמעונית (כ-2.2% ), עבור שיעורי תשואה של שלוש חברות ליסינג ציבוריות (כ -2.3%), ועבור שיעורי תשואה ממוצעים בענף מסחר סיטוני (כ -3.9% ) בהתאמה. במועד עריכת הביקורת נמצא כי בחלוף כארבע שנים ממועד חקיקת החוק לא השלים משרד התחבורה את התקנת תקנות השמאים. עלה כי טיוטת התקנות שהכין משרד התחבורה ביוני 2016 אינה כוללת הוראות מתוקף סעיף 155 (ב) לחוק- קביעת הוראות בעניין למקום עריכתה של שומת רכב הנערכת מחוץ למוסך. כמו כן טיוטת התקנות אומנם כללה הסדרה של סעיף 150(ג) - קביעת הוראות לעניין תנאי כשירות וניסיון מקצועי של בוחנים בבחינות לקבלת רישיון לשמאות רכב ושל סעיף 151 - קביעת סדרי הבחינות בשמאות רכב, אך סעיפים אלה אינם מוסדרים במלואם כיום בצו שמאי רכב ובהנחיות המקצועיות ומשכך עיכוב התקנת התקנות גורם לעיכוב בהסדרת נושאים אלה. על משרד התחבורה לפעול למיגור התופעה של מוסכים בלתי מורשים. מומלץ כי משרד התחבורה יבחן אמצעי אכיפה למניעת פתיחה חוזרת של מוסכים בלתי מורשים לאחר שנסגרו ויגבש תוכנית פיקוח רב-שנתית לסגירתם. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה לקדם פרסום לציבור של הרפורמות שיזם המשרד, אשר אינן תלויות בהתקנת התקנות, והן עשויות לשפר את מימוש זכויות הצרכנים ולתרום לתחרות בענף. כך - פרסום זכותם של הצרכנים לקבל אחריות מיבואני הרכב הראשיים בגין רכב חדש הנרכש ביבוא מקביל עשוי לתרום לקידום רפורמת היבוא המקביל ולתרום לקידום התחרות בענף יבוא הרכב. פרסום זכותם של הצרכנים לקבל הצעת מחיר עבור יותר מסוג אחד של חלפים וכן הוראות החוק לעניין אי-התניית תוקף אחריות לרכב במתן טיפולים במוסך שירות של היבואן וקיומו של מוסך מומחה יכולים לתרום לקידום התחרות בענף החלפים ובענף המוסכים. עוד מומלץ כי משרד התחבורה יבחן הסדרה של קביעת הוראות ולפיהן המוסכים יפרסמו בין כותליהם מידע לציבור בדבר זכויות הצרכנים. השיפורים הטכנולוגיים בענף הרכב מחייבים העסקה של אנשי מקצוע בעלי מיומנות ברמה גבוהה. מהאמור לעיל עולה כי לאורך השנים הולך ומצטמצם היקף מערך ההכשרה המקצועית בענף הרכב. מגמה זו והתדמית הירודה של העיסוק בתחום זה גרמו למחסור בכוח אדם מיומן, והוא עלול לפגוע בין היתר בבטיחות כלי הרכב ובאיכות השירות. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה לבחון דרכים לקידום מיתוגו של ענף המוסכים כדי להגביר את הביקוש של עובדים לעסוק בו לנוכח האתגרים הטכנולוגיים בענף בשנים האחרונות ולבחון את האפשרות לשדרוג מערך ההכשרות בענף בהתאם להמלצות תוכנית האב לענף הרכב משנת 2017 . משרד מבקר המדינה מציין לפני משרד התחבורה ולפני רשות התחרות כי נמצאו פערים גדולים בין המחירים של חלפים רבים בבדיקה של מחיר חלף מיבואן ראשי לעומת מחיר החלף הזול מיבואן אחר. תרשים 31 (א) מראה כי ב-56 (כ-39% )מ-144 חלפים שנבדקו בשנים 2016 - 2020 היה פער המחירים בין 0% ל-50%; ב-25 (כ-17% ) מהחלפיםהיה פער המחירים בין 50% לבין100%; ב-19 (כ-13% ) מהחלפים פער המחירים היה בין 100% לבין150%, וב-17 (כ-12% ) מהחלפים היה פער המחירים בין 150% ל-200% . מתרשים31 (ב) עולה כי ב-60% מהחלפים היה הפערגדול מ-50%; ב-43% מהחלפים היה הפער גדול מ-100% (מחיר החלף מהיבואן הראשי יקר פי שניים ויותר ממחיר החלף הזול ביותר מיבוא האחר); ב-30% מהחלפים שנבדקו היה הפערגדול מ-150%; ב-18% מהחלפים הפער היהגדול מ-200% (פער של פי שלושה ויותר); ב-13% מהחלפים היה הפער גדול מ-250%; ב-7% מהחלפים היה הפערגדול מ-300% (פער של פי ארבעה ויותר); ב-6% מהחלפים היה הפערגדול מ-350% ובאחד (1% ) מהחלפים היה הפערגדול מ-400% .)(פער של פי חמישה ויותר .חלפים איכותיים במחיר תחרותי הם תנאי מפתח לתפקוד בטיחותי של כלי הרכב. מחירים גבוהים של חלפים משפיעים על תפקודו של הענף בשל היותם סיבה לדחיית תיקונים, להגדלת פרמיות הביטוח, להסרת כלי רכב מהכביש ולהגדלת היקף תופעת הגניבות של כלי רכב. יש בכך אף משום תמריץ לקניית כלי רכב חדשים. חלפים איכותיים במחיר הוגן וסביר עשויים להגביר את התקינות של כלי הרכב הנעים בכבישים ואת בטיחותם. יתר על כן, בעלי כלי הרכב ייהנו מחיסכון בהוצאות הן בשל הירידה בעלות התחזוקה של הרכב והן בשל הירידה האפשרית בפרמיות הביטוח. עקב ההשפעה הרבה של מחירי החלפים על כל הענף, ממליץ משרד מבקר המדינה למשרד התחבורה ולרשות התחרות לפעול לקידום תחרות בענף חלקי החילוף כדי להביאו לידי תפקוד ביעילות המרבית למען בעלי כלי הרכב. משרד מבקר המדינה בדק את אפקטיביות הרפורמה שקידם משרד התחבורה לשילוב יבואנים מקבילים במסגרת החוק מאוקטובר 2016 ומצא שלמרות הרפורמה ולמרות הגידול במספר היבואנים גדלה הריכוזיות בחלק מקטגוריות כלי הרכב בשנת 2019 (בעיקר בקטגוריות המכוניות המשפחתיות, מכוניות שבעה מושבים ומכוניות קטנות), וזאת עקב גידול בשונות בין היבואנים הישירים, גידול שתרם לירידה ברמת התחרותיות בקטגוריות אלה. תופעה זו באה לידי ביטוי גם בניתוח הריכוזיות הכללית בענף. לנוכח ממצאי הבדיקה שביצע משרד מבקר המדינה, חלוף הזמן מאז ביצעה רשות התחרות בדיקה של התחרות לפי קטגוריות כלי הרכב (2012 ), היקף הבדיקה שביצעה הרשות שהתמקד בקטגוריות כלי רכב נבחרות (מיני, סופר -מיני משפחתיות ורכבי מנהלים[103 )] והשינויים שחלו בנתחי השוק של הקטגוריות השונות, משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות התחרות לבצע בחינה של קטגוריות כלי הרכב השונות בנוגע למידת היותם שווקים שונים כלומר היותם "שוק רלוונטי". עוד ממליץ משרד מבקר המדינה לרשות התחרות ולמשרד התחבורה לנתח מפעם לפעם את רמת הריכוזיות בענף הרכב לפי מדדי ריכוזיות מקובלים שיחושבו לשווקים הרלוונטיים שייקבעו או לכל הפחות לקטגוריית כלי רכב בנפרד. בהתאם לתוצאות הבדיקה מומלץ לגבש צעדי מדיניות לצמצום הריכוזיות ולהגברת התחרותיות בשווקים הרלוונטיים שייקבעו או בקטגוריות כלי רכב המאופיינים בריכוזיות גבוהה ובבעיות ברמת התחרותיות. .לוח 14 מראה שלאחר התאמת הקווים המנחים של האיחוד האירופי לשלוש רמות ריכוזיות, בכל קטגוריות כלי הרכב היו מדדי HHI המתאימים לרמות ריכוזיות מתונות או גבוהות. משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות שוק ההון לבחון מפעם לפעם את מידת השפעת פעילותה ליצירת תנאים להעלאת התחרות על קידום התחרות במתן אשראי לרכישת כלי רכב, ובכלל זה באמצעות בדיקה של שינויים בריכוזיות האשראי לרכישת כלי רכב, של הריביות על אשראי זה ושל הסיכונים והמרווחים הפיננסיים. .הבדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי בשנים האחרונות חל גידול באשראי החוץ- בנקאי בשעבוד כלי הרכב וירידה באשראי הבנקאי ו באשראי שנתנו חברות כרטיסי האשראי בשעבוד כלי הרכב. מגמות אלה של הגדלת נתח השוק של חברות האשראי החוץ-בנקאיות על חשבון ירידה בנתח השוק של האשראי מהמערכת הבנקאית ומחברות כרטיסי אשראי אמורות לעודד תחרות ולהוביל להורדת מחירים, כלומר להורדת שיעורי הריבית על אשראי זה. אולם ממצאי הבדיקה של משרד מבקר המדינה העלו ששיעור הריבית על האשראי בשעבוד כלי הרכב בשלוש חברות אשראי חוץ-בנקאיות ציבוריות שנבדקו גדול בהרבה מהאשראי לזמן קצוב בתאגידים הבנקאיים (בכ-2.1 נקודות האחוז בשנת 2019 ), הוא גדל מכ-7.4% בשנים2017 ו-2018 בממוצע בשלוש חברות האשראי שנבדקו לכ-7.8% בשנת 2019 , ולפחות חלק מהגידול נובע מהגידול בסיכון האשראי של חברות האשראי. מומלץ כי משרד התחבורה יפעל לקידום השלמת גיבוש התקנות מכוח סעיף 58 )(אלחוק בעניין תנאים להתקשרות יבואן מסחרי עם מוסך שירות, וזאת כדי להגדיל את התחרות בענף המוסכים. במועד עריכת הביקורת, כארבע שנים ממועד חקיקת חוק רישוי שירותי רכב, טרם השלים משרד התחבורה גיבוש של נוסח מוסכם לתקנות מתוקף סעיף 58 (א) לחוק. סעיףזה קובע שיבואן מסחרי יפרסם באתר האינטרנט שלו את התנאים להתקשרותו עם מוסך שירות כדי שישמש מוסך שירות של היבואן, וכי שר התחבורה באישור הוועדה יהיה רשאי לקבוע הוראות לעניין התנאים כאמור ולעניין פרסומם וכן נסיבות מיוחדות שבהן יחולו הוראות שיקבע לגבי אופן ביטול ההתקשרות האמורה; ובכך יש כדי לצמצם את כשל השוק בענף המוסכים. עוד נמצא שהעיכוב בגיבוש נוסח התקנות גרם לבעיות רבות באסדרת ההתקשרות של יבואני הרכב עם מוסכים לרבות מבחינת עריכת חוזי התקשרות, שלפי משרד התחבורה אינם עולים בקנה אחד עם כוונת המחוקק ועם רוח החוק. במועד עריכת הביקורת - כארבע שנים ממועד חקיקת חוק רישוי שירותי רכב - טרם השלים משרד התחבורה את התקנת כל התקנות שנועדו להסדיר את הייצור, היבוא והסחר של חלפים מתוקף החוק. מומלץ כי משרד התחבורה יפעל לקידום השלמת התקנתן של כל התקנות שנועדו להסדיר את הייצור, היבוא והסחר של חלפים, וזאת לשם קידום התחרות בשוק מוצרי התעבורה בלא לפגוע ברמת הבטיחות הנדרשת וכדי לצמצם את כשלי השוק בתחום החלפים. במועד עריכת הביקורת - בחלוף כארבע שנים ממועד חקיקת חוק רישוי שירותי רכב, משרד התחבורה לא השלים פעילותו בעניין הרחבת נגישות הציבור למידע על מחירי החלפים, בדרך שעשויה לתרום לצמצום העיוותים שבשימוש במחיר ברוטו ולאפשר שקיפות בנוגע למחירים הממוצעים של החלפים הנמכרים לכל הגורמים בענף (מוסכים, חברות ביטוח, צרכנים וגופים מוסדיים כחברות וכחברות ליסינג). משרד מבקר המדינה מציין לפני משרד התחבורה ולפני רשות התחרות כי הבדיקה שביצע מראה שבשנים 2014 - 2019 לא חל שינוי במחיר המחירון של רוב כלי רכב שנמכרו הן לחברות ליסינג והן לצרכנים פרטיים ברוב השנים או שמחיר המחירון עלה. ממצאים אלה מחזקים את הטענה שהועלתה בדוח הוועדה להגברת התחרותיות בענף הרכב ובדוח פנימי של רשות התחרות משנת 2012 ,ולפיה לחברות הליסינג כוח להשפיע על המחירים במחירוני הרכב ולמנוע ירידה בהם גם בתקופה של ירידה בעלויות הגולמיות. הנפגעים מכשל שוק זה הם הצרכנים, הן הרוכשים כלי רכב בשוק הפרטי והן הצרכנים של חברות הליסינג: הצרכנים הרוכשים כלי רכב בשוק הפרטי אינם נהנים מהירידה במחירי המחירון של כלי הרכב גם כאשר העלויות הגולמיות של היבואנים יורדות, והצרכנים של חברות הליסינג משלמים שווי שימוש גבוה הנקבע לפי מחיר מחירון גבוה יחסית שאינו משתנה גם כשחלה ירידה בעלויות הגולמיות של היבואנים. במועד סיום הביקורת רכבים של חברות הליסינג שמשמשות סוחר רכב מורשה נרשמים כיד נוספת ברישיון הרכב. כלומר לא יושמו המלצות הוועדה להגברת התחרותיות והצוות הבין-משרדי לביטול רישום "היד" הנוספת ברכבי "אפס ק"מ" שמוכרות חברות הליסינג. רישום יד נוספת ברישיונות של רכבי "אפס ק"מ" יוצר עיוות ברמות המחירים בענף הרכב הן בשוק כלי הרכב החדשים והן בשוק כלי הרכב המשומשים. היה מצופה כי רכב חדש הנמכר לצרכן יירשם כחדש ("יד ראשונה") ללא תלות בזהותו של מוכר הרכב. מומלץ כי משרד התחבורה בשיתוף רשות התחרות יבחנו את נושא רישום הבעלים הקודם בפועל בגין רכבי "אפס ק"מ" ואת השפעתו על התחרות בשוק הרכב. שיעור הנזק שנגרם לרכב הוא מידע בעל חשיבות רבה, והוא משפיע על בטיחות הרכב ועל ערכו המסחרי. רכב ששיעור הנזק שלו גדול מחייב נקיטת צעדים אשר יבטיחו כי הרכב תוקן במקצועיות בהתאם להוראות היצרן. כדי לאפשר את הגברת הפיקוח על כלי רכב שניזוקו קשות (על מנת שלא יעלו לכביש ולא יימכרו), חשוב לקבל מידע מלא על הנזק ולאפשר לרוכש הרכב לקבל החלטה מושכלת אם לרוכשו. למרות חשיבות הקמת מאגר מידע בנושא היסטוריית כלי רכב והמלצות להסדרת הנושא בתוכנית האב לענף הרכב, במועד עריכת הביקורת משרד התחבורה לא הסדיר את הקמת המאגר. שוק הרכב מתנהל על פי מחירוני רכב פרטיים שאינם נתונים לפיקוח הרשויות הממשלתיות. עלה כי משרד התחבורה החל לקדם באוקטובר 2020 את הקמתו של מחירון כלי רכב שיתופי חינמי. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את קידום הקמתו של מחירון רכב נוסף וממליץ למשרד התחבורה להשלים את הקמת המחירון החדש ואת השקתו לציבור, לבדוק באופן שוטף את מהימנות תוצאות מחירון הרכב השיתופי ולבחון דרכים לשפר את המתודולוגיה של מחירון כלי הרכב השיתופי החינמי, ובכלל זה - גיבוש קריטריונים לבחינת מידת המהימנות של המחירון, מתודולוגיה לטיפול בדיווחים חריגים לא מהימנים, שילוב הבחנה בין דיווח עסקאות שבוצעו בין אנשים פרטיים (קונים ומוכרים) לבין עסקאות שבוצעו בין אנשים פרטיים לגופים מוסדיים (חברות ליסינג וסוחרי רכב) ושילוב קטגוריות רכבים שונות. עוד מומלץ כי משרד התחבורה יפעל לקדם שיתופי פעולה עם רשות שוק ההון ביטוח וחיסכון לקידום השימוש במחירון על ידי חברות הביטוח אם המחירון יימצא אמין. משרד מבקר המדינה מציין לפני רשות התחרות ולפני משרד התחבורה כי על פי בדיקתו שוררות בענף הרכב ריכוזיות ברמה גבוהה לפי מדד CR4 בכל קטגוריות הרכב: מכוניות שבעה מושבים, מכוניות יוקרה, מכוניות מנהלים, מכוניות פנאי, מכוניות קטנות, מכוניות מסחריות קטנות, מכוניות משפחתיות ומכוניות ספורט. בשנת 2019 החזיקו ארבעה יבואנים גדולים בכל קטגוריה102 כ-%100 מנתח השוק של המכוניות המסחריות הקטנות ושל מכוניות הספורט, כ-84% מנתח השוק של כלי הרכב המשפחתיים, כ-83% מנתח השוק של מכוניות שבעה מושבים, כ-70% מנתח השוק של מכוניות המנהלים, כ-69% מנתח השוק של המכוניות הקטנות, כ-65% מנתח השוק של מכוניות היוקרה וכ-62% מנתח השוק של מכוניות הפנאי. בשנה זו החזיקו ארבעת היבואנים הגדולים כ -67% מנתח השוק של כל כלי הרכב הפרטיים. בכל קטגוריות כלי הרכב הפרטיים ובכל השנים 2014 - 2019 )היה נתח השוק של ארבעת יבואני הרכב הגדולים (בכל קטגוריהגדול מ-60%, והוא גדל משנת2014 עד2019 (ראו לוח11 ). נתח השוק של היבואן הגדול ביותר בכל קטגוריה היה גדול בכל הקטגוריות, ובקטגוריות המכוניות המסחריות הקטנות ומכוניות הספורט היה נתח השוק גדול מ-50% , שיעור שלפי חוק התחרות הכלכלית, התשמ"ח- 1988 , מאפשר להגדיר יבואן זה כ"בעל מונופולין", כמפורט בחוק, בכפוף להגדרת שוק רלוונטי. עוד עולה כי בדיקה של רמת הריכוזיות בקטגוריות הרכב בענף לפי מדד HHI הראתה כי ברוב קטגוריות הרכב היו ברוב השנים רמות מדד HHI מתונות או גבוהות לפי הקווים המנחים של ועדת הסחר הפדרלית בארה"ב, ולפי הקווים המנחים של האיחוד האירופי היו בכל קטגוריות הרכב בכל השנים רמות מדד HHI מתונות אוגבוהות. עליה במדד HHI נרשמה במכוניות שבעה מושבים בשנת2016 , במכוניות מנהלים בשנת2017 ובמכוניות ספורט בשנים 2016 - 2017 . עליה משמעותית במדד נרשמה גם במכוניות שבעה מושבים בשנים 2015 ו-2019 , במכוניות המנהליםבשנת 2015 ובשנת 2016 , במכוניות המשפחתיות בשנים 2015 ו-2019 ובמכוניות הקטנות בשנת 2019. משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות התחרות ולמשרד התחבורה לפעול בשיתוף פעולה ולעקוב מפעם לפעם אחר רמת התחרותיות בענף באמצעות מדדים מקובלים ולבחון נקיטת אמצעים במידת הנדרש לקידום התחרות בענף הליסינג. לוח 19 מראה שברוב צמדי השנים- למעט בשנים 2015 - 2016 - לא חל שינוי במחיר המחירון של רוב כלי הרכב שנבדקו או נרשמו בו עליות, הן בכלי הרכב שנמכרו לשוק הליסינג והן בכלי הרכב שנמכרו לשוק הפרטי. משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות שוק ההון לבחון צעדים נוספים להגברת התחרות באשראי לרכישת כלי רכב ובכללם להקפיד על השקיפות בפני נוטלי האשראי בדבר תנאי ההלוואה ושיעורי הריבית, לפיתוח כלי מקוון לעידוד הצרכנים לבצע סקר שוק וצעדים נוספים לעידוד הלקוחות להשוואת שיעורי הריבית וסך תשלומי הריבית על האשראי לפני השלמת עסקאות לקבלת אשראי לרכישת כלי רכב. הוועדה להגברת התחרות בענף הרכב והצוות הבין-משרדי המליצו בשנת 2012 להסמיך את משרד התחבורה לדרוש מיבואני הרכב למסור מידע ונתונים שישמשו לבדיקת רמת התחרותיות בענף ויפורסמו לציבור, תוך הקפדה על שמירת הסודיות המסחרית של היבואנים. חוק רישוי שירותי רכב מעניק למשרד התחבורה סמכות לדרוש נתונים מבעלי רישיון לפי החוק, בכללם יבואני הרכב, כמפורט בסעיף 16 ,וסעיף 45 לחוק מחיל את הוראות סימן ג' לפרק ב' לחוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות, התשע"ד-2013, על מתן רישיון יבוא רכב - ובהן ההוראה בדבר שקילת שיקולים של קידום התחרותיות הענפית על ידי המאסדר לפני מתן רישיון, בהתייעצות עם הממונה על התחרות. נמצא כי משרד התחבורה פנה לרשות התחרות בפברואר 2019 כדי לקדם את בדיקת רמת התחרותיות בענף, אולם רשות התחרות לא פנתה ליבואני הרכב עם דרישת נתונים. במועד סיום הביקורת רשות התחרות ומשרד התחבורה לא עורכים בדיקה וניתוח מקיף ומעמיק של רמת התחרותיות בענף הרכב, שמסקנותיה מפורסמות לציבור. הבדיקה המקיפה שביצע משרד מבקר המדינה לבחינת רמת התחרותיות בענף הרכב בשנים 2014 - 2019 באמצעות ניתוח מאגרי נתוניםוכן באמצעות מדדי ריכוזיות מקובלים, מדדי רווחיות ומודלים נוספים שפותחו במסגרת דוח הביקורת, הצביעה כאמור על סימנים לבעיות ברמת התחרותיות ביבוא כלי רכב פרטיים ועל קיומה של רווחיות גבוהה בענף הרכב בהשוואה לענפים אחרים שנבדקו. ממצאי הבדיקה מעידים על החשיבות של עיבוד נתוני הענף ושל ניתוח רמת התחרותיות בענף. מומלץ כי משרד התחבורה ורשות התחרות יפעלו להגברת התחרותיות בענף החלפים כדי להביא לידי ירידת המחירים בענף. מומלץ כי רשות התחרות תשלים את ביצוע המחקרים בתחום ותפרסם את מממצאי המחקרים לציבור. הבדיקה שערך משרד מבקר המדינה העלתה כי ביבוא עקיף מיובאים מעט מותגים (כ- 96% (7,747 ) כלי רכב הם מתוצרת חמישה מותגים) והיבוא הזעיר התמקד במכוניות יוקרה, בעיקר בשלושה מותגים. משרד מבקר המדינה מציין לפני משרד התחבורה כי השילוב של נתח שוק קטן של יבוא מקביל עם יבוא מעט דגמים אינו מאפשר ליבוא המקביל להיות גורם תחרותי בר-השפעה על היבוא הישיר של כלי הרכב. .מהלוח עולה כי לפי בדיקת משרד התחבורה, יבוא דגם הרכב על ידי יבואן עקיף אחד בשנת 2017 הוביל לירידת מחיר המחירון של היבואן הישיר מ-150,000 ש"ח בשנת 2016 ל-146,900 ש"ח בשנת2017 . יבוא אותו הדגם על ידי יבואןעקיף שני בשנת 2018 הוביל להורדה נוספת של מחיר המחירון של היבואן הישיר ל-142,900 ש"ח בשנהזו ולירידה נוספת ל-140,900 ש"ח בשנים2019 - 2020 . שיעור הירידה במחיר היבואןהישיר משנת 2016 לשנת2020 הוא כ-6% . .משרד מבקר המדינה מציין לפני משרד התחבורה כי בדיקת מדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס ממועד הכניסה לתוקף של חוק רישוי שירותי רכב (אוקטובר 2016 ) ועד חודש לפני תחילת הסגר הראשון במשבר הקורונה (מרץ 2020 ) הראתה עליה במדד בשיעור של כ-1.6% ומדד זה עלה ריאלית בתקופה זו בשיעור מתון של כ-0.3% . בדיקה זו מלמדת כי רפורמת היבוא המקביל לא הובילה לירידת מחירים של מכוניות חדשות. לדעת משרד מבקר המדינה, הסיבות לכך נעוצות בשל התמקדות היבוא המקביל בדגמים מסוימים ובשל נתח השוק הקטן שלו. הבדיקה של משרד התחבורה מלמדת על ההשפעה הגלומה של יבוא מקביל, ככל שיורחב היבוא המקביל לדגמים נוספים שייתכן ויביא להורדת המחיר של היבואן הישיר. עם זאת, בשל התמקדותה בדגם אחד ובשל נתח השוק הקטן של היבוא המקביל, ייתכן שהבדיקה אינה מייצגת את השינויים במחירי כלי הרכב החדשים. בעניין מידת ההשפעה ביחס לפעילות היבוא המקביל על היבואנים הישירים, משרד מבקר המדינה מציין לפני רשות התחרות כי מטרת חוק רישוי שירותי רכב היא בין השאר לקדם את התחרות בענף, וזאת בין היתר באמצעות פתיחת ענף יבוא הרכב לתחרות והרחבת אפשרויות היבוא של רכב מחו"ל באמצעות הסדרה במסגרת החוק של שלושה סוגים של יבואנים מסחריים - יבואן רכב ישיר, עקיף וזעיר34 . ממצאי הבדיקה של משרד מבקר המדינה בנוגע לנתח השוק של היבוא המקביל (יבוא עקיף, זעיר ואישי), שהיה כ- 3.1% ב-2020, והתמקדותו במספר מועט של דגמים מעלים ספק אם במצב הדברים הנוכחי הוא יכול להוות גורם בעל השפעה מהותית על התחרות בתחום יבוא כלי הרכב. בנוסף, תוצאות בדיקת השינוי במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס ממועד כניסת חוק רישוי שירותי רכב לתוקף ועד מועד סיום עריכת הביקורת הראו על עליה במדד זה. משרד מבקר המדינה ממליץ כי במסגרת בדיקת רמת התחרותיות בענף הרכב, רשות התחרות תבחן את מידת ההשפעה של היבוא המקביל על היבוא הישיר באמצעות כלים כמותיים לרבות בחינת שינויים בנתחי שוק של היבוא הישיר והיבוא המקביל ושינויים במחירים. .מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי גם בחלוף כארבע שנים מחקיקת החוק ומהרפורמה של משרד התחבורה לקידום יבוא מקביל (יבוא עקיף, זעיר ואישי), היבוא המקביל אינו בגדר גורם תחרותי ממשי ליבוא הישיר. נתח השוק שלו גדל אומנם מכ - 0.7% ב-2016 לכ-3.1% בשנת 2020 אולם בשנה זו היבואנים הישירים החזיקו בנתח שוק של כ-96.9% .מיבוא כלי הרכב הפרטיביבוא העקיף מיובאים מעט מותגים (משנת 2013 עד פברואר2020 יובאו8,089 כלי רכב ביבוא עקיף וכ-96% (7,747 )מכלי רכב אלו הם מתוצרת חמישה מותגים) והיבוא הזעיר התמקד במכוניות יוקרה, בעיקר בשלושה מותגים. הרפורמה גם לא הובילה לירידת מחירים כללית בענף יבוא כלי הרכב הפרטיים ובמדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס היתה עליה של כ-1.6% ממועד כניסת חוק רישוי שירותי רכב לתוקף ועד תחילת הסגר הראשון במשבר הקורונה (מרץ 2020.) .הבדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי מספר היבואנים הישירים גדל מ-21 בשנת 2014 ל-26 בשנת2020 , מספר היבואנים העקיפים גדל מיבואן אחד לתשעה יבואנים והיבוא הזעיר, שלא היה קיים לפני כניסת חוק רישוי שירותי רכב לתוקף באוקטובר 2016 , גדל בהתמדה לאחר מועד זה ל-164 יבואנים זעירים ב -2020 . סה"כ מספר היבואנים הישירים, העקיפים והזעירים גדל מ-22 יבואנים ב-2014 ל-199 יבואנים ב-2020 . עוד העלתה הבדיקה כי נתח השוק הממוצע של היבוא המקביל (הכולל את היבוא העקיף היבוא הזעיר והיבוא האישי) עלה מכ-0.7% בממוצע בשנים2014 - 2016 (לפני כניסת החוק לתוקף) לכ-2% בממוצע בשנים2017 - 2020 (לאחר כניסת החוק לתוקף) והוא היה בשנת 2020 כ-3.1% . את הגידול בנתח השוק הוביל הגידול ביבוא העקיף מנתח שוק של כ-0.1% ב-2016 לכ-1.8% ב-2020 והגידול ביבוא הזעיר, שלא היה קיים לפני כניסת החוק לתוקף וגדל לכ-0.8% ב-2020 . היבוא האישי שמר על יציבות יחסית והיה כ-0.7% בממוצע בשנים 2014 - 2020 . עם זאת, עולה כי למרות הגידול העקבי במספר היבואנים ביבוא ישיר, עקיף וזעיר ובנתח השוק של היבוא המקביל, במועד עריכת הביקורת, כארבע שנים מכניסת חוק רישוי שירותי רכב לתוקף, היבואנים המקבילים אינ ם בגדר גורם מתחרה משמעותי ליבואנים הישירים שבשנת 2020 החזיקו בנתח שוק של כ-96.9% .מיבוא כלי הרכב הפרטי משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה ורשות התחרות לבחון דרכים נוספות לקידום רפורמת היבוא המקביל של כלי רכב ולקידום התחרות בענף. משרד מבקר המדינה מציין לפני משרד התחבורה ורשות המיסים כי בלי להטיל ספק בחשיבותה של גביית מכס ביבוא מוצרים ממדינות שאין לממשלה הסכמי סחר איתן, ייתכנו מקרים שבהם כלי רכב שמייבאים יבואנים מקבילים לישראל ויוצרו במדינות שלישראל הסכמי סחר איתן לא יהיו זכאים לקבלת פטור מגביית מכס עקב אי-עמידה בתנאים לקבלתו, ובהם התנאי להוכחת עמידת הטובין בכללי המקור הקבועים בהסכם הסחר, והגשת מסמך העדפה (תעודת מקור או חשבונית הצהרה) שהונפקה כדין על ידי היצואן במדינת הייצוא. במקרים כאלה, העלות של הרכב המיובא ביבוא מקביל תהיה גבוהה יותר. תופעה זו היא בגדר חסם ליבוא כלי רכב על ידי יבואנים מקבילים ומקנה עדיפות בעיקר ליבואנים הישירים. .מומלץ כי משרד התחבורה יבחן אם האסדרה הקיימת בנוגע לקביעת קוד דגם לכלי רכב המיובאים ביבוא אישי נותנת מענה כולל לסוגיית קביעת שווי הרכב באופן שלא משית על המייבאים רכב ביבוא אישי עלויות נוספות שיש בהן כדי לפגוע בקידום התחרות בענף. עלה כי משרד התחבורה לא פרסם את סעיפי הרפורמות לציבור העשויים לשפר את מימוש זכויות הצרכנים בענף ובהם קבלת הצעת מחיר עבור יותר מסוג אחד של חלקי חילוף, זכאות לקבלת אחריות לרכב חדש המיובא ביבוא מקביל, זכאות לקבלת אחריות לרכב חדש בגין טיפולים שלא במוסך שירות של היבואן וקיומו של מוסך מומחה. הבדיקה של משרד מבקר המדינההעלתה הבדלים בשינויים במחירי המחירון ובעלות הגולמית בקטגוריות המקובלות של כלי הרכב בשנים 2014 - 2019 . גם הבדלים אלה יכולים ללמד על הבדלים ברמת התחרותיות בקטגוריות השונות. משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות התחרות ולמשרד התחבורה כי בבואם לבחון את רמת התחרותיות בענף הרכב, הם יבחנו את רמת התחרותיות בקטגוריות כלי הרכב המקובלות בתחומים נוספים לריכוזיות, ובהם רמת הרווחיות, השינויים במחירי הרכבים ובעלויות הגולמיות. משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד התחבורה ימשיך לפעול לקידום הסדרת סמכותו לקבלת נתונים, בין השאר לצורך בחינת רמת התחרותיות בענף הרכב. בשנים האחרונות גדל חלקן של חברות הליסינג ברכישת כלי רכב חדשים (מכ-23.3% בשנת 2016 לכ-26.6% בשנת 2019 ), ירד שיעור כלי הרכב שנמכרו לשוק הפרטי (מכ- 53.4% בשנת 2016 לכ-49.0% בשנת 2019 ) ונרשם גידול בשיעור ניכר במדדי הרווחיות של ארבע חברות ליסינג ציבוריות גדולות. שיעור הרווח שלהן לפני מס מהמחזור עלה מכ-1.9% בשנת2015 לכ-4.9% בשנת2019 - גידול של כ-158% . שיעור הרווח של מגזר הליסינג בחברות אלה גדל מכ-8.2% בשנת 2015 לכ-9.8% בשנת 2019 . הגידול ברווחיות חברות הליסינג עשוי להצביע על התחזקות כוח השוק שלהן ועל ירידה ברמת התחרותיות בשוק זה. פעילותם של מוסכים בלתי מורשים עלולה לפגוע ברמת התחזוקה של הרכב, בהתאם לדוח חברת ייעוץ א', עלולה לפגוע בבטיחות הנהגים, עלולה לגרום לאובדן הכנסות למדינה מהמיסוי על פעילות זו, לפגוע בתחרות ההוגנת בענף ולהפחית את הביקוש לשירותי תחזוקה במוסכים הכלליים. עלה כי נכון לשנת 2017 נאמד מספר המוסכים הבלתי מורשים ב-1,000 ויותר, וכי בכל שנה בשנים 2013 עד2017 נסגרו בין 220 ל-389 מוסכים בלתי מורשים. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה לפעול להשלמת גיבוש נוסח מוסכם לתקנות השמאים ולקיום היוועצות עם הגורמים המפורטים בחוק לצורך הבאתן לאישור ועדת הכלכלה של הכנסת והתקנתן, וכן לפעול להשלמת גיבוש נוסח מוסכם לתקנות רישוי שמאים וקיום היוועצות עם הגורמים המפורטים בחוק, לצורך התקנתן. מומלץ כי משרד התחבורה יפעל להסדיר בתקנות גם הוראות לפי סעיף 155 (ב) לחוק, לעניין מקום עריכתה של שומת רכב הנערכת מחוץ למוסך, כדי להסדיר את הכללים שיחולו במקרים אלו. .משרד מבקר המדינה מציין לפני רשות שוק ההון כי הריבית על האשראי בשעבוד כלי הרכב בשלוש חברות אשראי חוץ-בנקאיות ציבוריות הייתה גבוהה בשנים 2017 - 2019 . שיעוריהריבית בשעבוד כלי הרכב בחברת ליסינג א, בחברת אשראי חוץ-בנקאית א ובחברת ליסינג ב היו בשנת 2019 כ-7.3%, כ-7.8% וכ-8.1% בהתאמה. זאת לעומת שיעור ריבית ממוצע על אשראי לזמן קצוב שניתן למשקי בית (ללא הלוואות לדיור של כ-5.8% בתאגידים הבנקאיים (תרשים28 ). שיעור הריבית הממוצע136 של שלוש חברות האשראי החוץ-בנקאיות הציבוריות היה כ -7.8%, כ-7.4% וכ-7.4% בשנים2019 ,2018 ו-2017 - שיעור גבוה בכ-2.1 נקודות האחוז, כ-1.6 נקודת האחוז וכ-1.5 נקודת האחוז בהתאמה משיעור הריבית הממוצע בתאגידים הבנקאיים. עוד עולה מהתרשים שהריבית על האשראי בשעבוד כלי הרכב נתונה במגמת עלייה בכל שלוש חברות האשראי החוץ - בנקאיות שנבדקו. זאת לעומת יציבות יחסית בשיעור הריבית על האשראי לאנשים פרטיים שלא לדיור מהתאגידים הבנקאיים, והוא אף ירד במקצת בשנת 2019 (כ-5.8% לעומת כ- 5.9% בשנים2017 ו-2018 ). עוד עולה מהתרשים ששיעור הריבית על האשראי לאנשים פרטיים של שלוש חברות כרטיסי האשראי הוא הגדול ביותר והסתכם בשנת 2019 בכ- %9.1 בממוצע137. כדי לצמצם את הפער בין המידע שעומד לרשות מוכרי כלי הרכב לבין המידע שהועמד לרשות הרוכשים, משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה לקדם ולהסדיר את הקמתו של מאגר מידע חיצוני שבו ירוכז כל המידע הנוגע לרכב, בדומה למודל ה- Carfax .בארה"בהמאגר ינגיש לציבור באופן ידידותי פרטים על כלי רכב, והרוכשים יוכלו לקבל ההחלטה מושכלת אם לרכוש את הרכב. מאגר מידע מרכזי על ההיסטוריה של הרכב עשוי להפחית את האפשרות למעשי הטעיה ולספק לקונים מידע נרחב וחשוב בשלב רכישת הרכב. יתר על כן, למאגר מידע מרכזי זה יכולת לצמצם תיקונים וטיפולים בכלי רכב שהוגדרו "אובדן גמור להלכה" במוסכים שאינם מורשים ובניגוד לחוק (מוסכי מדרכה119 .)ומוסכים בשטחי הרשות הפלסטינית משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות שוק ההון ביטוח וחיסכון לבחון דרכים למניעת האפשרות לניצול הסעיף של "אובדן גמור להלכה" (נזק בשיעור 50% עד 60% משווי הרכב) בפוליסות ביטוחי הרכב לכך שכלי רכב שהיו מעורבים בתאונות קשות ולעיתים מתוקנים שלא כנדרש יחזרו לכביש מאחר שגלום בכך פוטנציאל לפגיעה בבטיחותם של הנהגים ומשתמשי הדרך. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה ורשות התחרות להשלים את התיאומים הנדרשים בהיבטים המשפטיים של התקנות כדי לקדם את התקנתן. המאפיינים הייחודיים של האשראי לרכישת כלי רכב בצירוף הנגישות הגבוהה של נקודות מכירה להצעות אשראי בסוכנויות הרכב ממקדים את התחרות בין חברות האשראי החוץ- בנקאיות בתנאי המימון (פריסת התשלומים, שיעור מימון והחזר חודשי) וכמו כן בסכום האשראי המרבי ופחות בשיעור הריבית ובסך תשלומי הריבית שישולמו בגין באשראי. זאת ועוד, היכולת להשלים את הרכישה של כלי הרכב באמצעות קבלת אשראי זמין באותו היום ובאותו המקום שבו מתבצעת עסקת רכישת הרכב משפרת את השירות לצרכן אך גם מצמצמת את הסיכוי שהצרכן יבצע סקר שוק בנוגע לתנאי המימון בכלל ו לשיעור הריבית וסך תשלומי הריבית על האשראי בפרט. כאמור, עלה כי שיעור הריבית על האשראי החוץ-בנקאי בשעבוד כלי הרכב בשלוש חברות אשראי ציבוריות שנבדקו בדוח זה גבוה יחסית לשיעורי הריבית לאשראי צרכני בתאגידים הבנקאיים. עוד עלה כי המפקח על שוק ההון החריג את האשראי שניתן בנקודות מכירה לצורך מכירה או השכרה של מוצר ספציפי, הכולל אשראי המוצע במכירת רכב מהגדרת "הצעת אשראי בנקודות מכירה" בחוזר נותני שירותים פיננסיים - הוראות לניהול האשראי הצרכני. עוד יצוין כי למרות הפערים במחירי חלקי החילוף, שיעור החלפים המקוריים בישראל לפי תוכנית האב לענף הרכב של משרד התחבורה מוערך בכ-61%. נתח שוק זה גבוהבמידה רבה מנתח השוק של חלפים מקוריים במדינות אירופה (למשל, בגרמניה נתח השוק הוא 48%, בצרפת 29% ובבריטניה 27% .) עוד נמצא כי חברותגדולות זוכות להנחות בשיעורים גבוהים המגיעים עד לכ -90% . .כלומר, מחירי המחירון של החלפים אינם משקפים את מחירי השוק .תרשים 26 מראה כי האשראי בשעבוד כלי רכב מהתאגידים הבנקאיים גדל מכ-9.3 מיליארד ש"ח ביוני2016 לשיא של כ-11.5 מיליארד ש"ח בדצמבר2017 . בצירוף האשראי בשעבוד כלי רכב שנתנו חברות כרטיסי האשראי הוא הסתכם בכ-13.7 .מיליארד ש"ח מדצמבר 2017 ועד ספטמבר2021 אשראי זה יורד בהתמדה, בין היתר בשל מכתב הפיקוח על הבנקים מיולי 2017 אל הנהלות התאגידים הבנקאיים, שבו התבקשו התאגידים הבנקאיים וחברות כרטיסי האשראי לשפר את ניהול סיכוני האשראי לענף "מסחר כלי הרכב" ולאשראי הצרכני לרכישת רכב134. ניתן לראות מלוח 17 שקיימות קטגוריות כלי רכב רבות בשנים רבותשבהן היחס בין נתח השוק של היבואן הגדול ביותר היה 50% ויותר בהשוואה לנתח השוק של היבואן השני בגודלו. היחס בין נתח השוק של היבואן הגדול ביותר לבין נתח השוק של היבואן השני בגודלו היה גבוה באופן משמעותי במכוניות מסחריות: פי 4.5 ,2.6 ,4.5 ,5.1 ו-2.4 בקירוב בשנים 2015 - 2019 בהתאמה; במכוניות ספורט: פי1.5 ,1.9 ,4.5 ,2.7 ,2.6 ו-1.6 בקירוב בשנים 2014 - 2019 בהתאמה; במכוניות שבעה מושבים: פי2.6 ,2.9 ,2.9 ו-1.6 בקירוב בשנים 2014 - 2017 בהתאמה; במכוניות מנהלים: פי3.0 , פי1.6 , ופי1.9 בקירוב בשנים 2017 – 2019 ;בהתאמה במכוניות פנאי: פי 1.6 ופי1.5 בקירוב בשנים2015 ו-2019 בהתאמה ובמכוניות קטנות: פי 1.6 ופי1.7 בקירוב בשנים2014 ו-2019 .בהתאמה משרד מבקר המדינה מציין לפני רשות התחרות כי בבחינת מדדים לתנודתיות בנתחי השוק של היבואנים ובבחינת הפער בין נתח השוק של היבואן הגדול ביותר לנתח השוק של היבואן השני בגודלו עולה אפשרות להשפעה על הריסון מצד הביקוש בחלק מקטגוריות כלי הרכב שיכולה להוביל לקיומו של כוח שוק בחלק מקטגוריות אלה בכפוף להגדרת שוק רלוונטי. משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות התחרות להמשיך לבחון באמצעות ניתוחים שונים אם קיים כוח שוק בחלק מקטגוריות כלי הרכב לאחר בחינה והגדרת שוק רלוונטי. עלה כי משרד התחבורה פנה שוב למשרד המשפטים ביולי 2020 לקבל את הצעת שר המשפטים דאז למינוי יו"ר ועדת משמעת וכי במהלך הביקורת, במרץ 2021, העביר שר המשפטים דאז את המלצתו למינוי יו"ר הוועדה, ושרת התחבורה דאז מינתה את הוועדה במאי 2021. הבדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי בנושאים הבאים בענף המוסכים: תנאים להתקשרות של יבואן מסחרי עם מוסך שירות, הגבלה על בעלות של יבואן מסחרי במוסך שירות, העברת מידע מקצועי והסדרת רישוי המוסכים והמנהלים המקצועיים של המוסכים המצריכים הסדרה בחקיקת משנה, טרם השלים משרד התחבורה את ההליך הנדרש להתקנת התקנות. חלק מהעיכובים נבעו מפערים בין משרד התחבורה לבין משרד המשפטים ורשות התחרות בנושאים משפטיים הקשורים לנוסח טיוטות התקנות. .משרד מבקר המדינה מציין לפני משרד התחבורה ולפני רשות התחרות כי השוואה בין מחירי חלפים מהיבואן הראשי לבין מחירי חלפים מיבואן אחר במחיר הגבוה ביותר בכ- 54% )מהחלפים (כמחצית מהחלפיםהעלתה כי הפער היה עד 25%, וב-46% מהחלפים היה הפער יותר מ-25% . כלומר, יש פערים גדולים בין המחירים הגבוהים ביותר של חלפים מיבוא אחר לבין המחירים הנמוכים ביותר של חלפים מיבוא אחר. שימוש בכלים מתקדמים ובהם מודלים אקונומטריים לבחינת מיזוגים שבהם עולה חשש לפגיעה בתחרות מקובל במדינות שונות, והוא עשוי לסייע לרשויות תחרות להעריך את ההשפעה של המיזוג על התחרותיות בענף ואת השפעת המיזוגים על המחירים בענף. מומלץ כי רשות התחרות תבחן את האפשרות להרחיב את הביצוע של בדיקות נוספות בהתאם למקובל במדינות שונות, כגון הרחבת השימוש בניתוחים כלכליים מתקדמים , לרבות ניתוחים סטטיסטיים ומודלים אקונומטריים לבחינת השפעתם של מיזוגים אופקיים של יבואנים גם בענף הרכב ולבחינת רמת התחרותיות בענף. עוד ממליץ משרד מבקר המדינה כי בדיקות בעניין התחרותיות אשר ממצאיהן יתגבשו לכדי דוח סופי יפורסמו לציבור, בהתאם לחוק התחרות הכלכלית. משרד מבקר המדינה מציין לפני משרד התחבורה ולפני רשות התחרות כי ממצאי הבדיקה שביצע עשויים להעיד על סימנים לבעיות ברמת התחרותיות בענף הרכב ותואמים לממצא של אגף הכלכלן הראשי משנת 2017 ., שלפיו שיעור הרווח בענף הרכב חריג לענף המסחר רווחיותם הממוצעת בשנים 2014 - 2017 (שיעור רווח לפני מס מהמחזור) של12 יבואני הרכב הישירים (כ-6.3% ללא ניכוי מס קנ ייה) ורווחיותם של ארבעת יבואני הרכב הגדולים בתחילת העשור (כ -%8.1 ללא ניכוי מס קני יה)60 היו גבוהות באופן עקבי ומשמעותי מרווחיותן של חברות הליסינג הציבוריות הגדולות (כ-2.3% וכ-2% בשלוש ובארבע חברות ליסינג ציבוריות גדולות, בהתאמה)61 . כמו כן, נמצאו פערי רווחיות לטובת יבואני הרכב בהשוואה לרווחיות הממוצעת של חברות בענף מסחר סיטוני ובענף מכירה קמעונית (כ- 3.9% וכ-2.2% בהתאמה) המסווגות עפ"י הלמ"ס, באותו ענף מסחר (סדר(G יחד עם יבואני הרכב (תרשים 8 .) משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות התחרות לבחון מפעם לפעם את רמת הרווחיות ביבוא כלי רכב נוסף על בדיקות אחרות לבחינת מידת התחרותיות בענף. ממצאי המודל של משרד מבקר המדינה לניתוח מידת גלגול השינויים בעלויות הגולמיות לצרכנים בשילוב נתוני מדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס העלו כי לפי האומדנים שחושבו, לא קיבלו הצרכנים חלק כלשהו מתוך הירידה בעלויות הגולמיות נטו בשנים 2014 - 2019, .ואף היה גידול מתון במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס בתקופה זו ניתוח סך השינויים בערכים הכספיים - אומדן ההכנסות, העלות הגולמית ואומדן הרווח הגולמי לפי עקרונות פש - מצביע, לכאורה, על חוסר סימטריה בגלגול שינויים בעלויות לצרכנים בענף לטובת היבואנים. בחישוב לפי עקרונות פש עבור דגמי כלי רכב זהים בכל שנתיים עוקבות בשנים 2014 - 201969 ירדו העלויות הגולמיות ביבוא רכב פרטי של13 יבואני הרכבהישירים בכ-538 מיליוןש"ח במצטבר , אומדני ההכנסות גדלו בסכום של 74 מיליוןש"ח בקירוב (בחישוב לפי היחס שבין השינוי במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס לבין השינוי במדד פש ל מחיר המחירון), ואומדני הרווח הגולמי גדלו בסכום של 612 מיליוןש"ח בקירוב (בחישוב לפי היחס שבין השינוי במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס לבין השינוי במדד פש ל מחיר המחירון). אומדן חלק היבואנים לפי עקרונות פש מהקיטון נטו בעלויות היה כ-114%, ואומדן חלק הצרכנים היה כ-14%-. עוד ניתןללמוד מהלוח שבשנים 2015 ו-2019 גדלו אומדני הכנסות היבואנים (עקב גידול במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס), בשנים 2015 ,2017 ו-2019 קטנה העלות הגולמית וגדל אומדן הרווח הגולמי. לעומת זאת, בשנים 2016 ו-2018 קטנו אומדני הכנסות היבואנים (עקב ירידה במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס ), גדלה העלות הגולמית וקטן אומדן הרווח הגולמי. ניתוח סך השינויים בערכים הכספיים - אומדן ההכנסות, העלות הגולמית ואומדן הרווח הגולמי - גם לפי עקרונות לספר מצביע, לכאורה, על חוסר סימטריה בגלגול שינויים בעלויות לצרכנים בענף לטובת היבואנים. בחישוב לפי עקרונות לספר עבור דגמי כלי רכב זהים בכל שנתיים עוקבות בשנים 2014 - 2019 התקבלו תוצאות עקיבות לתוצאות שהתקבלו במודל לפי עקרונות פש ואף בעוצמה גבוהה יותר. העלויות הגולמיות ביבוא רכב פרטי של 13 יבואני הרכב הישירים ירדו במצטבר בכ-672 מיליון ש"ח, אומדני ההכנסות גדלו בסכום של 148 מיליון ש"ח בקירוב (בחישוב לפי היחס שבין השינוי במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס לבין השינוי במדד לספר למחיר המחירון) ואומדן הרווח הגולמי גדל בסכום של 820 מיליון ש"ח בקירוב (בחישוב לפי היחס שבין השינוי במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס לבין השינוי במדד לספר למחיר המחירון). אומדן חלק היבואנים לפי עקרונות לספר מהקיטון נטו בעלויות היה כ-122%, ואומדן חלק הצרכנים היה כ-22%- . עוד ניתן לראות מהלוח שבשנים2015 ו-2019 עלו אומדני הכנסות היבואנים (עקב גידול במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס), בשנים 2017 ו-2019 ירדה העלות הגולמית בסכומים ניכרים (בכ-814 מיליון ש"ח ובכ-220 )מיליון ש"ח בהתאמה, ובשנים 2015 ,2017 ו-2019 גדל אומדן הרווח הגולמי. לעומת זאת, בשנים2016 עד2018 ירדו אומדני הכנסות היבואנים (עקב ירידה במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס), בשנים 2015 ,2016 ו-2018 גדלה העלות הגולמית, ובשנים 2016 ו-2018 .קטן אומדן הרווח הגולמי משרד מבקר המדינה מציין לפני משרד התחבורה ולפני רשות התחרות כי ניתוח מדדי המחירים לפי פש ולספר בשנים 2015 - 2019 מראה כי חלו שינויים מתונים במחירי המחירון של כלי רכב זהים בכל שנתיים עוקבות, וכן חלו שינויים מתונים במחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס. עוד הוא מציין כי השינויים באומדן רווחיות היבואנים הישירים של כלי רכב פרטיים ממכירת כלי רכב אלה הושפעו בעיקר מהשינויים בעלויות ובעיקר מהירידה בעלויות שלא "גולגלה" אל הצרכנים באמצעות הפחתה של מחירי המחירון או של מחירי כלי רכב חדשים. ברוב השנים נרשמה עלייה מתונה במחיר המחירון ונשמרה יציבות יחסית במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס גם בשנים שבהן נרשמה ירידה בעלויות הגולמיות. מצופה שבשוק תחרותי יעבירו היבואנים אל הצרכנים את הירידות בעלויות הגולמיות באמצעות הורדת המחירים. עם זאת , תוצאות המודל הראו ברוב השנים עליות מתונות במדדי המחירים של מחיר המחירון ויציבות יחסית במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה ולרשות התחרות לבחון מפעם לפעם את גלגול השינויים בעלויות בענף יבוא הרכב במסגרת בחינת רמת התחרותיות בענף. עלה כי בבדיקותיה לאישור מיזוגים בענף הרכב רשות התחרות הסתמכה על מגוון דעות של היבואנים ושל בעלי מקצוע, על רשימת דגמים תחליפיים למותג רכב מסוים ושמות היבואנים המייבאים אותם וכן על מספר היבואנים הפועלים בשוק, והרשות אינה נוהגת להשתמש בבדיקת מיזוגים במודלים ותחשיבים מתקדמים לניתוח רמת התחרותיות בענף הרכב המקובלים ברשויות פיקוח במדינות אחרות. עוד עלה כי הרשות הכינה טיוטה של ניתוח התחרותיות ביבוא כלי רכב בשנת 2012 לצורך הצגת עמדתה בנושאים שונים הקשורים לתחרות בענף, אך במועד ביצוע הביקורת לא השלימה את גיבוש ממצאי הבדיקה לכדי דוח סופי ולא פרסמה דוח בנושא. בחינת המשמעות הכלכלית של רווחיות גבוהה בענף הרכב בהשוואה לענפים אחרים שנבדקו העלתה כי בהתאם למודל לחישוב ההפרש ברווחיות במונחים כספיים, בענף הרכב בשנים 2014 - 2017 נגרמהלכאורה הפחתה של עודף הצרכן בסכום שנתי שבין 0.8 מיליארד ש"ח בקירוב ל-1.6 מיליארד ש"ח בקירוב87, וכי הגם שמשרד התחבורה פעל בשנים האחרונות להגברת התחרותיות בענף באמצעות קידום חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב שנחקק בשנת 2016, במועד עריכת הביקורתטרם הביאו תוצאות הצעדים לידי שיפור ברמת התחרותיות בענף. מומלץ כי רשות התחרות ומשרד התחבורה יבחנו דרכים נוספו להגברת התחרותיות בענף יבוא כלי הרכב. לוח 13 מראה כי ברוב קטגוריות הרכב היו ברוב השנים רמות מדדHHI מתונות או גבוהות לפי הקווים המנחים של ועדת הסחר הפדרלית. .לוח 15 מראהשלאחר התאמת הקווים המנחים של רשות התחרות לשתי רמות ריכוזיות, בקטגוריות מכוניות ספורט ומכוניות מסחריות היו מדדי HHI המתאימים לרמות ריכוזיות גבוהות בכל השנים 2014 - 2019 (מדדHHI גבוה מ-0.2 ), בקטגוריות מכוניות שבעה מושבים היו רמות HHI גבוהות בשנים2014 - 2017 ו-2019 , בקטגורית מכוניות מנהלים היו רמות HHI גבוהות בשנים2017 ו-2018 , ובקטגוריית מכוניות משפחתיות היו רמותHHI גבוהות בשנת 2019. משרד התחבורה פעל לקידום חוק רישוי שירותי רכב שנחקק בשנת 2016 , אך במועד הביקורת הוא לא השלים התקנת תקנות רבות מתוקף החוק ולא פעל לפרסם לציבור את סעיפי הרפורמה העשויים לשפר את מימוש זכויות הצרכנים בענף המוסכים. עלה כי בבדיקותיה לאישור מיזוגים רשות התחרות הסתמכה על מגוון דעות של היבואנים ושל בעלי מקצוע, על רשימת דגמים תחליפיים למותג רכב מסוים ו על שמות היבואנים המייבאים אותם וכן על מספר היבואנים הפועלים בשוק, והרשות אינה נוהגת להשתמש בבדיקת מיזוגים במודלים ו בתחשיבים מתקדמים לניתוח רמת התחרותיות בענף המקובלים ברשויות פיקוח במדינות אחרות. הרשות הכינה טיוטה של ניתוח התחרותיות ביבוא כלי רכב בשנת 2012 לצורך הצגת עמדתה בנושאים שונים הקשורים לתחרות בענף, אך במועד ביצוע הביקורת לא השלימה את גיבוש ממצאי הבדיקה לכדי דוח סופי ולא פרסמה דוח בנושא. משרד מבקר המדינה מציין לפני משרד התחבורה ולפני רשות התחרות כי עליהם לבדוק ביסודיות את רמת התחרותיות בענף הרכב באמצעות כלים מתקדמים מקובלים ולבחון את הצורך ואת האפשרות להסדרת קבלת דיווחים מיבואני כלי הרכב לצורך ניתוח מפעם לפעם של רמת התחרותיות בענף וכן לבחון את הצורך ואת האפשרות לפרסום עיקרי הידע לציבור. על משרד התחבורה להשלים את התקנת התקנות מתוקף חוק רישוי שירותי רכב ולפעול בשיתוף רשות התחרות לשכלול ענף הרכב ובכלל זה לקידום התחרותיות, בין היתר באמצעות יבוא מקביל, הגברת השקיפות, צמצום הפערים בין הצדדים בכל הקשור למידע - וכל זאת כדי לשפר את רווחת הצרכנים. .כלי הרכב משמש אמצעי מרכזי להתניידות עבור רבים. ענף הרכב מתאפיין במבנה ובו מעט יבואנים מקומיים מובילים הפועלים על פי הסכמים עם יצרני רכב במדינות שונות ליבוא רכבים ולהפצתם. כדי להגביר את התחרותיות בענף ולהפחית את הריכוזיות, נקטה הממשלה בשנים האחרונות צעדים אחדים: הוקמו ועדות שבחנו את השוק והמליצו על צעדים לקידום התחרות בתחום , והממשלה יישמה חלק מהמלצות אלו ואף קידמה רפורמות. כצעד מרכזי להגברת התחרות קידם משרד התחבורה את חקיקת חוק רישוי שירותי רכב שהתקבל בכנסת ביוני 2016 וכוללבין היתר הסדרים שנועדו לקדם את התחרות. למרות זאת העלתה הביקורת כשלי שוק משמעותיים בענף הרכב. הבדיקה המקיפה שביצע משרד מבקר המדינה לרמת התחרותיות ביבוא כלי רכב בשנים 2014 - 2019 באמצעות ניתוח מאגרי נתונים, מדדי ריכוזיות מקובלים, מדדי רווחיות ומודלים כלכליים נוספים הצביעה על ממצאים היכולים להעיד על בעיות ברמת התחרותיות ביבוא כלי הרכב הפרטיים בכלל ובקטגוריות מקובלות רבות של כלי רכב וכן על קיומה של רווחיות גבוהה באופן עקבי ומשמעותי בענף הרכב בהשוואה לענפים אחרים שנבדקו בדוח. המשמעות הכלכלית של רווחיות גבוהה בהשוואה לענפי אחרים שנבדקו נמדדה על ידי הפרשים ברווחיות במונחים כספיים הנעים מכ-0.8 לכ-1.6 מיליארד ש"חבכל אחת מהשנים 2014 - 2017169 . הגידול ברווחיות של חברות הליסינג עשוי להצביע על התחזקות כוח השוק שלהן ועל ירידה ברמת התחרותיות בשוק זה. לחברות הליסינג כוח להשפיע על המחירים במחירוני הרכב ולמנוע ירידה בהם גם בתקופה של ירידה בעלויות הגולמיות. בשוק כלי הרכב המשומשים ניכר אי-שוויון בין המו כרים לקונים בכל הקשור למידע על ההיסטוריה של כלי הרכב, בעיקר מידע על כלי רכב שהיו מעורבים בתאונות. בשוק האשראי לרכישת כלי רכב נמצא כי שיעור הריבית על האשראי בשעבוד כלי הרכב בחברות אשראי חוץ-בנקאיות ציבוריות שנבדקו גבוה בשיעור ניכר מהאשראי לזמן קצוב בתאגידים הבנקאיים - נתונים העשויים להעיד על בעיה בתחרותיות בענף האשראי לרכישת כלי רכב. בשוק החלפים ניכר אי-שוויון במידע בין הצרכנים לבין היבואנים והמוסכים בנוגע למחירי החלפים, ויש הבדלים גדולים בין מחירי חלפים ביבוא ראשי לבין מחיריהם ביבוא אחר. חברות גדולות זוכות להנחות במחירי חלפים בשיעורים גבוהים המגיעים עד לכ-90% . על פי דוח חברת ייעוץ א' בענף המוסכים נהנים יבואני הרכב מדומיננטיות המאפשרת להם לעודד את הצרכנים לטפל ברכבם במוסכי היבואן ובה בעת למנוע מבעלי המוסכים העצמאיים גישה למידע ולציוד מקצועי ים. חוק רישוי שירותי רכב מיוני 2016 מסדיר את נושא רישוי המוסכים והמנהלים המקצועיים של המוסכים ומצריך התקנת תקנות רבות לצורך יישום ההוראות שנקבעו בחוק - אשר חלקן טעונות אישור של ועדת הכלכלה של הכנסת או היוועצות עם שר הכלכלה. נמצא כי גיבוש התקנות על ידי משרד התחבורה נמשך כארבע שנים ממועד חקיקת החוק ומפרסום טיוטת התקנות בשנת 2016, ובמועד עריכת הביקורת העביר משרד התחבורה את תקנות המוסכים לאישור ועדת הכלכלה. .תרשים 27 מציג את הגידול של האשראי בשעבוד כלי רכב של שלוש חברות אשראי חוץ- בנקאיות ציבוריות מכ-1.1 מיליארד ש"ח בשנת 2017 לכ-1.5 מיליארד ש"ח בשנת 2018 ולכ-2.4 מיליארד ש"ח בשנת 2019 .עוד עולה מהתרשים כי האשראי שנתנה חברת אשראי חוץ-בנקאית א' בשנת 2019 היה כ-1.7 מיליארד ש"ח, כ-17.3% מסך האשראי של התאגידים הבנקאיים בשנת 2019 (כ-9.8 מיליארד ש"ח לפי תרשים 26.) עלה כי הריבית הגבוהה יחסית על האשראי בחברות אשראי חוץ-בנקאיות אינה נובעת מסיכון אשראי עקב משך זמן ארוך לפדיון של האשראי. שכן תרשים 29 מראה שמשך הזמן לפדיון האשראי בשעבוד כלי הרכב בחברות האשראי החוץ-בנקאיות הציבוריות קצר יותר ממשך הזמן הממוצע לפדיון של האשראי למשקי בית (ללא הלוואות לדיור) בתאגידים הבנקאיים. בשנת 2019 היה משך הזמן לפדיון כ-2.7 שנים, כ-3.9 שנים וכ-4.8 שנים בחברת אשראי חוץ-בנקאית א, בחברת ליסינג ב ובממוצע התאגידים הבנקאיים בהתאמה. משרד מבקר המדינה מציין לפני משרד התחבורה ורשות התחרות כי קיימים חלקי חילוף המוחלפים בטיפולים שוטפים עם פערי מחירים גבוהים בין מחיר החלק מיבואן ראשי לבין מחיר החלק ביבוא אישי. ניתן לראות מתרשים 33 כי מתוך28 חלפים שנבדקו בכ-71% מהחלפים מחיר החלף ביבוא אישי, הכולל עלות הובלה ומיסים , זול יותר ממחיר החלף מיבואן ראשי. ב-6 (כ- 21% ) מהחלפים פער המחירים הגיע עד ל-50%, ב-7 (כ-25% ) מהחלפים פער המחירים היה בין 50% ל-100% (תרשים33א). ב-25% מהחלפים פער המחירים היה פי שניים ויותר (יותר מ-100%) וב-4% מהחלפים פער המחירים היה פי שלושה ויותר (תרשים 33.)ב כמו כן, גם בבדיקת חלקי מעטפת המוחלפים בתאונות נמצאו פערי מחירים גבוהים בין עלות החלק מיבואן ראשי לבין עלות החלק ביבוא אישי. ניתן לראות מתרשים 34 כי בכ-93% מ-28 החלפים שנבדקו מחיר החלף ביבוא אישי , כולל עלות הובלה ומיסים, זול יותר ממחיר החלף מיבואן ראשי. ב-7 (25%) מהחלפים פער המחירים היה בין 50% ל-100%. ב-5 (כ-18% ) מהחלפים פער המחירים היה בין 100% ל-150% (תרשים34א). ב-61% מהחלפים פער המחירים היה פי שניים ויותר (יותר מ-100%), ב-36% מהחלפים פער המחירים היה פי שלושה ויותר (יותר מ-200%), ב-21% מהחלפים פער המחירים היה פי ארבעה ויותר, ב-14% מהחלפים פער המחירים היה פי שישה ויותר, וב-4% מהחלפים פער המחירים היה פישבעה ויותר (תרשים 34 .)ב משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה ו לרשות התחרות לבחון צעדים להגברת התחרותיות בענף חלקי החילוף. בין היתר מומלץ לשקול צעדים לעידוד יבוא אישי של חלקי חילוף באמצעות המרשתת.
.עם זאת, במועד סיום הביקורת - כארבע שנים מסיום חקיקת החוק - טרם הותקנו ותוקנו כלל התקנות מכוח החוק, כמפורט בלוח 4.