המוכנות לשוק העבודה המשתנה . פעולות המדינה להגדלת מספר העובדים בתעשיית ההיי-טק עד כה בוצע השלב הראשון של המחקר המלווה, שנשען על איסוף נתונים מהלמ"ס בנוגע לשילוב ערבים בהיי-טק. עם זאת, במועד סיום הביקורת טרם גובשו תוצרי המחקר. יוצא אפוא כי מלבד בקרה טכנית על אמיתות הנתונים המדווחים בחלוף חמש שנים מהפעלת התוכנית, אין לממונה על זרוע העבודה נתונים כלשהם שיאפשרו לו להעריך את אפקטיביות ההכשרות שעברו מרבית המושמים במיזם. מומלץ כי משרד העבודה יאסוף וינתח את כלל נתוני ההשמה והשכר של המשתתפים בתוכנית לשילוב אוכלוסיית המיעוטים בהיי-טק לשם בחינת האפקטיביות של התוכנית והאפשרות למתן סיוע נוסף - פרטני - למושמים לאור הפוטנציאל הגבוה שלהם; רבים מהם בעלי תארים אקדמיים במקצועות ההיי-טק. מומלץ כי מה"ט תבחן דרכים לשדרוג תוכנית הלימוד של נשים חרדיות במסגרת מסלול הנדסאות תוכנה או בדרך אחרת על מנת לממש את הפוטנציאל שלהן להשתלבות בתעשיית ההיי-טק. מהנתונים שהעבירה רשות החדשנות למשרד מבקר המדינה עולה שבמועד סיום הביקורת עמדה הרשות ביעדי ההכשרה שקבעה. דוח הון אנושי בהיי- טק אף מציין כי "קיימים ניצנים של פתיחות לקליטת עובדים מערוצי הכשרה מהעובדים חסרי הניסיון ("ג'וניורים") 3% ,חוץ אקדמיים". כך לדוגמה . יצוין 101 הוכשרו בסיירות התכנות2019 שגויסו במחצית הראשונה של שנת בוגרים בשנה 1,000-כי שוק סיירות התכנות הישראלי מכשיר בסה"כ כ מסגרות (הכוללות הן את המסגרות הפועלות במסגרת 20-באמצעות כ .102)התוכנית המתוארת של רשות החדשנות והן מסגרות פרטיות החסמים לייצוגן של נשים בהיי-טק והדרכים להעלאתו נוגעים לפעילותם של כמה משרדים וגופים ממשלתיים. לשם כך נדרשת תוכנית מתכללת, שתבחן דרכים להסרת החסמים על פני רצף החיים בראייה בין-משרדית, כפי שהמליצו הדוחות הנזכרים למעלה. בביקורת עלה כי התוכניות הממשלתיות מופעלות ומתקיימות ללא תכנון מערכתי. על פי דוח הון אנושי בהיי-טק, שיעור הנשים בהיי-טק נמצא בנסיגה מסוימת, ובתפקידים טכנולוגיים ובתפקידי ניהול טכנולוגיים המצב אף עגום יותר. לפיכך ספק אם אפשר למצות את הפוטנציאל של הנשים ללא תוכנית מערכתית ומשולבת. מהאוכלוסייה אולם נמצאות בייצוג חסר 50%-נוכח העובדה שנשים הן כ בתעשיית ההיי-טק, משרד מבקר המדינה ממליץ על קידום תוכנית כוללת שתציע רצף של פתרונות להסרת חסמים, לפי שלבי החיים וההתפתחות המקצועית של הנשים, החל במערכת החינוך, דרך השירות הצבאי והאקדמיה ועד לשלב התעסוקה והשילוב בתעשייה. אין ספק בדבר החשיבות של שיתוף פעולה בין גורמים ממשלתיים לעניין שילוב נשים בתעשיית ההיי- טק, אך תשובות רשות החדשנות ומל"ג מחדדות את החשיבות בקביעת גורם שיתכלל ויוביל תוכנית לשילוב נשים בתעשיית ההיי-טק. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד העבודה להמשיך ולעקוב אחר איכות ההשמות של נשים במיזם המשותף בתעשיית ההיי-טק, ובכלל זה אחר שכרן והשתלבותן בתפקידים בכירים בליבת התעשייה. מומלץ שמל"ג וּות"ת יכינו תוכנית סדורה, בשיתוף משרד האוצר וראשי המוסדות האקדמיים, הכוללת יעדים להגדלת מספר אנשי הסגל הבכיר והזוטר בפקולטות של מקצועות ההיי-טק, ותקדם פתרון ארוך טווח שיאפשר התמודדות מיטבית עם המחסור באנשי סגל בהתאם לגידול הנדרש והצפוי במספר הסטודנטים הלומדים מקצועות אלו. ראוי שבמסגרת התוכנית תינתן תשומת לב מיוחדת לצורך להגדיל את מספר הסטודנטים הממשיכים ללימודי תואר שני מחקרי (עם תזה) ודוקטורט ישיר במקצועות אלה, לטובת יצירת עתודת סגל באוניברסיטאות. כן ראוי שבמסגרת התוכנית שתגובש יובא בחשבון שילוב של דרכי הוראה חדשות, כמו למידה מרחוק ולמידה מקוונת, שביכולתן להשפיע על מספר אנשי הסגל שיידרשו ועל מאפייניהם. משרד מבקר המדינה ממליץ שתוכניות אלו ייבנו בשיתוף פעולה עם התעשייה על מנת למצוא דרכים לספק והן את הצורך של האקדמיה 79הן את הצורך של התעשייה לכוח אדם איכותי בסגל איכותי שיכשיר את הדור הבא של הסטודנטים במקצועות ההיי-טק. על משרד הביטחון, בשיתוף הגורמים האמורים, ליישם את החלטת הממשלה לעניין ההיי-טק ולגבש תוכנית למינוף השירות הצבאי בצה"ל לטובת הגדלת כוח האדם המיומן לתעשיית ההיי-טק כנדרש. לאור הפוטנציאל הרב של השירות הצבאי לקידומם של המשרתים, ובמיוחד אלו שביחידות הטכנולוגיות, מוצע לבחון אם ניתן להיעזר במידע הקיים על אודות החיילים המשרתים בתחומים אלה לצורך שיפור תהליכי המיון, החשיפה וההכוון שלהם למקצועות ההיי-טק. מומלץ שמשרד הביטחון, בשיתוף הגורמים האמורים, יגבש תוכנית שתמנה את הגופים האחראים לכל משימה, תבחן את הדרכים להסרת החסמים לביצועה, תציג לוחות זמנים לביצועה, ותפרט את הדרישות התקציביות שנחוצות ליישומה ומקורותיה התקציביים. יש לציין לחיוב את היוזמות של משרד הביטחון וצה"ל לחשיפה, להכוונה ולהכשרה של חיילים למקצועות הטכנולוגיים וראוי לשקול להרחיבן, בין היתר תוך שימוש באמצעים מקוונים. מומלץ כי רשות החדשנות תבחן את היקף התקציב הנדרש ואופן מימושו היעיל ותעקוב אחר מימוש מלוא התקציב בשנים הבאות. יוצא אפוא שמרבית הפעילות הממשלתית החוץ-אקדמית הקיימת כיום, שעניינה שילוב חרדים בהיי-טק, אינה מתמקדת בתחומי הליבה של התעשייה, כפי שכיוונה החלטת הממשלה לעניין ההיי-טק, אלא בתפקידים טכנולוגיים זוטרים יותר. משרד מבקר המדינה מכיר במורכבות הבחינה של הסיבות לנשירה. ייתכן שבחינה כזו דורשת סקר מיוחד, אך בלעדיה ות"ת והמוסדות האקדמיים יתקשו כאמור לגבש תוכנית לצמצום הנשירה. כמו כן, אין חולק שצמצום הנשירה אינו יכול לבוא על חשבון איכות הבוגרים. מומלץ שבשל נתוני הנשירה הגבוהים במקצועות ההיי-טק, ובהמשך להצעתה של אוניברסיטת בר- אילן בתשובתה, שהמוסדות האקדמיים יחד עם מל"ג וות"ת - שתקצבה בקול הקורא הרב-שנתי פעולות לצמצום הנשירה - ינתחו באופן שיטתי את מחוללי הנשירה (הסיבות) ומאפייני הנושרים, יקבעו יעדים שנתיים לצמצומה וייתנו כלים ופתרונות לשם השגת היעדים. החל תהליך של רפורמה במה"ט, ובמסגרתו נקבע 2019 - 2018 בשנים . אולם במסגרת עדכון 134שיעודכנו תוכני הלימוד ויותאמו לצורכי המשק תוכני הלימוד של הנדסאות תוכנה לא פותח מסלול מותאם לפוטנציאל הלא- ממומש של תלמידות אלו, והן לומדות אותם תכנים פדגוגיים המותאמים למכנה המשותף הנמוך יותר של יתר המשתתפים. ) 75%- (כ90 יישובים מתוך70- ניתן לראות ש12 מניתוח הנתונים בתרשים , כלומר, יישובים בעלי רמה 5 - 1 נמצאים באשכולות חברתיים-כלכליים . יותר ממחצית מהיישובים נמצאים באשכולות 38חברתית-כלכלית נמוכה יותר . ביישובים אלה, שבהם לא קיימת נגישות ללימודי 3 - 1 חברתיים-כלכליים יח"ל מתמטיקה, קטנים סיכויי התלמידים 5 מדעי המחשב לתלמידים שלמדו ללמוד את מקצועות ההיי-טק באקדמיה. בביקורת עלה שעל אף הצורך בהרחבת הנגישות של לימודי מדעי המחשב ועל אף המחסור החריף במורים במקצוע זה, מקצוע מדעי המחשב לא נלמד במסגרת התיכון הווירטואלי של משרד החינוך. ניתוח קובץ הבגרויות שהוצג לעיל מצביע על כך שהנגישות ללימודי מדעי המחשב, כמו גם לתכנון ותכנות מערכות, היא בעיקר לאוכלוסייה החזקה - לתלמידים הלומדים בבתי הספר החזקים, בעלי מדד טיפוח נמוך. בכך ניתנת לאוכלוסייה זו הזדמנות לחיזוק נוסף - נגישות ללמידת תחומים המאפשרים השתלבות אקדמית במקצועות ההיי-טק, וכך אף השתלבות תעסוקתית איכותית. אלו אומנם עשויים להיות בבחינת "קטר שמושך אחריו את הרכבת", ואולם על מנת למצות באופן מלא ככל הניתן את הפוטנציאל של כלל אוכלוסיית התלמידים, ובכך להרחיב את פלח התעסוקה בהיי-טק, ועל מנת לאפשר הזדמנות שווה לכולם, חשוב שמשרד החינוך ימשיך במגמת יוזמת "חמש פי שניים" לגידול במספר הנבחנים במקצועות המדעיים ברמת יח"ל, ובד בבד יאפשר לכל התלמידים ללמוד את מקצועות מדעי המחשב 5 .ותכנון ותכנות מערכות בתיכון נוכח המצוקה הקיימת בנוגע למורים מקצועיים מתאימים להוראת מדעי המחשב, מומלץ שהמשרד יבחן דרכים נוספות להרחבת מעגל המורים. בכלל אלו, האפשרות לגבש תוכניות להכשרה ולעידוד של מורים ללמד מדעי המחשב ביישובים הנמצאים באשכולות חברתיים-כלכליים נמוכים; להוסיף את מקצוע מדעי המחשב ללימודים בתיכון הווירטואלי; להקים מרכזים ללימודי מקצועות המחשב שאליהם יגיעו תלמידים מאזורים גיאוגרפיים , שבו ]חינוך מדעי [ המאופיינים בישובים קטנים (בדומה למרכז חמד"ע ); 42נלמדים המקצועות פיזיקה, כימיה, מדע חישובי ופיזיקה מחקרית ולשלב במעגל ההוראה הבית ספרי מדריכים מתאימים מתוכניות מחוץ לבית הספר, כדוגמת תוכנית מגשימים (או אף אנשי היי-טק מהתעשייה). כל זאת כדי להרחיב את התשתית לצמיחת דור העתיד בתחום זה, בדגש על בתי"ס עם האוכלוסייה החלשה יותר. , שהטילה על משרד החינוך להכין תוכנית2015-על אף החלטת הממשלה מ להגדלת מספרם של בעלי תעודת הבגרות האיכותית, וקבעה שהדבר ייעשה תוך מיצוי הפוטנציאל הקיים בקבוצות שייצוגן נמוך משיעורן באוכלוסייה, לא חל שינוי 2018 - 2013 ובהן נשים, מניתוח התרשימים עולה שבין השנים משמעותי בחלוקה המגדרית ביחס לנבחנים במקצועות המדעיים. הנתונים גם מצביעים על היעדר שינוי בשיעור הבנות הלומדות את המקצועות המדעיים-טכנולוגיים מקרב תלמידי התיכון במהלך השנים. עולה מכך חשש שהפערים לא יצטמצמו, ומכאן שסיכוייהן להשתלב בתעשיית ההיי-טק יהיו נמוכים. , דהיינו באוכלוסייה 2- ו1 עולה שבשני עשירוני מדד הטיפוח10 מתרשים החזקה, קיים השיעור הגבוה ביותר של בתי ספר המלמדים גם מתמטיקה יח"ל וגם מדעי המחשב ותכנון ותכנות מערכות - דבר הפותח שער 5 ברמת ללימודים אקדמיים במקצועות ההיי-טק. כמו כן, בתי הספר בעשירוני ) הם בעלי השיעור הנמוך 10- ו9 מדד הטיפוח הגבוהים ביותר (עשירונים ביותר של לומדי מדעי המחשב. כלומר, השיעורים פחותים דווקא בקרב האוכלוסייה החלשה יותר, הזקוקה לטיפוח נוסף. הדבר מקטין את סיכוייהם של התלמידים בבתי"ס אלו ללמוד את מקצועות ההיי-טק באקדמיה ופוגע במתן הזדמנות שווה לאוכלוסייה זאת. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך לבחון מהן הדרכים המיטביות להגדלת מספר התלמידות הלומדות במגמות המדעיות-טכנולוגיות בכלל, וזאת בדגש על מי שנמצאות באוכלוסיות הזקוקות לטיפוח. ראוי שיפעל להשגת המטרה שהציב, וימקד מאמץ בהגדלה משמעותית של חלקן בין הלומדים מקצועות אלו. לשם כך מומלץ שהמשרד יציב יעדים שנתיים להעלאת מספר התלמידות הנבחנות בבחינות הבגרות במקצועות הטכנולוגיים - מדעי המחשב ותכנון ותכנות מערכות - עד שייצוגן בקרב הלומדים אותם יהיה מלא - כמחצית מכלל התלמידים. מכלול הפעולות עשוי להניב פירות עתידיים באופן שהשתתפות הנשים בתעשיית ההיי-טק תגדל. בין בתי הספר היהודיים-ממלכתיים 51%- ו31% מהתרשים עולה פער של לבין בתי הספר מהמגזר הערבי והיהודי-חרדי, בהתאמה, בלימודי מדעי . במקצוע תכנון 49 יח"ל במתמטיקה 5 המחשב בבתי"ס שבהם לומדים גם מהמגזר הערבי והיהודי-חרדי, 54%- ו21% ותכנות מערכות הפער עומד על בהתאמה. הורתה למשרד החינוך להכין תוכנית על2015 משנת147 החלטת הממשלה מנת להגדיל את מספר הבוגרים בעלי תעודת בגרות איכותית, תוך מיצוי הפוטנציאל הקיים בקבוצות שייצוגן נמוך משיעורן באוכלוסייה. תעודת בגרות איכותית מאפשרת השתלבות בחזית הצרכים של המשק הישראלי ) ניכרת עלייה בשיעור 19 - 16( והעולמי. אומנם מארבעת התרשימים התלמידים הלומדים מתמטיקה, פיזיקה, מדעי המחשב ותכנון ותכנות מערכות ברוב המגזרים, ברם, הנתונים מצביעים על כך שעדיין שיעור התלמידים הנבחנים במקצועות אלה במגזר היהודי-חרדי ובמגזר הערבי נשאר נמוך. מומלץ כי משרד החינוך יפעל להכין תוכנית המשך ממוקדת להעלאת מספר הנבחנים במקצועות המדעיים-טכנולוגיים במגזר היהודי-חרדי ובמגזר הערבי. מומלץ כי בגיבוש התוכנית ייבחנו הפערים והחסמים שעלו ביישום התוכנית הקיימת, וכי התוכנית תקבע יעדים לשנים הבאות לאוכלוסיות הנ"ל. , בהיותו הגורם המכשיר את תשתית 149על אף מעמדו המרכזי של משרד החינוך כוח האדם העתידי לשילוב בתעשיית ההיי-טק, הרי בניגוד למשרדי ממשלה רלוונטיים אחרים, נפקד מקומו ממסגרת החלטת הממשלה ולא הוטלו עליו . ראש המועצה הלאומית לכלכלה מסר למשרד מבקר המדינה 150משימות כלשהן , כי מעורבות משרד החינוך בסוגיית קידום ההון האנושי בתעשיית 2019 בספטמבר ההיי-טק היא חשובה, ולכן לדעתו היה חשוב שהמשרד ייכלל במסגרת המשימות שנקבעו בהחלטת הממשלה, אך נוכח מחלוקות שהתגלעו בין משרד החינוך למשרד האוצר, "הוחלט להעביר את ההחלטה בלי לכלול בה את משרד החינוך". נמצא כי ות"ת לא ביקשה מהאוניברסיטאות לבחון את הסיבות לנשירת הסטודנטים, ובכלל זה לא עמדה על כך שכדי להתמקד בבעיית הנשירה נדרש שיהיו בידיה נתונים על אודות מאפייני הנושרים: המגדר, המגזר, תנאי הקבלה (ציון בגרות, פסיכומטרי וכיו"ב). כתוצאה מכך המידע, ככל שנמסר לוות"ת, היה תוצאתי ולא נסיבתי, ולכן אינו מאפשר התמודדות תכליתית עם מחוללי הנשירה. בהיעדר מידע איכותי זה, היכולת של ות"ת והמוסדות האקדמיים לגבש תוכנית לצמצום הנשירה נפגמת. על אף המסקנות וההמלצות של ועדת ההיי-טק של ות"ת בנוגע לצורך שוות"ת תזהה את החסמים ותקדם פעולות לחיזוק איכות בוגרי המכללות במקצועות ההיי-טק כדי להגדיל את הסיכוי להשתלבותם בתפקידי מו"פ בתעשייה בתחום זה, עלה שעד מועד סיום הביקורת לא הכינה ות"ת תוכנית לשם כך ולא נקטה פעולות הנגזרות מתוכנית סדורה. מומלץ שוות"ת תכין תוכנית להגדלת ההשתלבות של בוגרי המכללות בתפקידי מו"פ בתעשיית ההיי-טק, וזאת בשיתוף התעשייה לשם התאמת התוכנית לצרכיה. עלה כי משרד הביטחון והמועצה הלאומית לכלכלה לא קידמו את ההצעות . עוד עלה שעד מועד סיום 2018 שהעלו בדיון האחרון שנערך בפברואר הביקורת, כשלוש שנים לאחר החלטת הממשלה לעניין ההיי-טק, עדיין לא גיבש משרד הביטחון תוכנית אופרטיבית למינוף השירות הצבאי בצה"ל, כפי שנדרש בהחלטת הממשלה. יצוין כי אף על פי שהחלטת הממשלה קבעה שמשרד האוצר וגורמים אחרים יהיו שותפים בהכנת התוכנית למינוף השירות הצבאי בצה"ל לטובת הגדלת כוח האדם המיומן לתעשיית ההיי-טק, משרד האוצר והאחרים לא השתתפו בדיונים שהתקיימו. , במהלך עבודת ועדת ההיי-טק של ות"ת, נערכה פנייה 2018 בפברואר מוות"ת למנכ"ל משרד החינוך דאז לקיים פורום משותף למעקב אחר יישום ההמלצות בדוח ההיי-טק של ות"ת ולקידומן. אולם עלה שהפורום טרם הוקם. לאור התפקיד המרכזי של מערכת החינוך בהגדלת מספר הבוגרים שימשיכו ללימודים אקדמיים במקצועות ההיי-טק, על מערכת החינוך להיות שותפה מרכזית יותר ולהיות מתואמת בפעולותיה עם מערכת ההשכלה הגבוהה ועם משרדי הממשלה האחרים שפועלים בנושא מתוקף החלטת הממשלה לעניין ההיי-טק. מהביקורת עולה כי מערכת החינוך אינה ממצה את הפוטנציאל יח"ל בגרות 5-בקרב כלל התלמידים, ובעיקר בעלי הפוטנציאל הרב שנבחנו ב במתמטיקה ואינם מקבלים את האפשרות ללמוד מדעי המחשב. זאת ועוד, על מערכת החינוך להירתם לטיפול מערכתי, שיביא להגדלה משמעותית במספרם של בוגרים בעלי תעודת בגרות איכותית בקרב אוכלוסיות שנמצאות בייצוג חסר בתעשיית ההיי-טק. ללא טיפול כזה, יתקשו אוכלוסיות אלו להשתלב בעתיד בתעשייה זו, דבר שאף הוא יקשה על מיצוי ההון האנושי והגדלת כוח האדם המיומן בתעשיית ההיי-טק. בביקורת עלה כי ועדת השרים לעניין כוח אדם מיומן בתעשיית ההיי-טק לא התכנסה. המשמעות היא שנציגי הממשלה, שנקבעו בהחלטת הממשלה להוביל את הפעולות לגידול כוח אדם לתעשיית ההיי-טק ולקידום תוכניות ממשלתיות בנושא, לא דנו בנושא זה ברמה האסטרטגית וגם לא עקבו אחר קידום המשימות שנקבעו לעניין זה. עוד עלה כי הצוות המקצועי שהוקם בעניין מומחים 2018 התכנס פעמיים בלבד - האחרונה שבהן בחודש אוקטובר כיהנו הממשלות בתקופות של 2020 - 2019 זרים להיי-טק. יצוין כי בשנים בחירות. לשם המחשת החשיבות של כינוס הצוות המקצועי וועדת השרים יצוין, כי בעוד הביצוע של נושאים מסוימים בהחלטת הממשלה לעניין ההיי- טק מתקדם (למשל, הגידול במספר הסטודנטים באוניברסיטאות ופיתוח קורסים דיגיטליים במקצועות ההיי-טק), משימות אחרות שנכללו בהחלטת הממשלה לא קודמו. למשל, לא קודמה תוכנית למינוף השירות הצבאי. ואולם, התוכניות לשילוב אוכלוסיות בייצוג חסר בהיי-טק מחייבות מענה מקיף יותר, שיאפשר קליטה גדולה של אוכלוסיות אלו. מומלץ שמל"ג תעקוב אחר יישום התוכניות להנגשת ההשכלה הגבוהה לחברה החרדית במקצועות ההיי-טק ואחר האפקטיביות של התמריצים שנקבעו לשם כך. מהנשים שהושמו במסגרת המיזם 57% ,כפי שניתן לראות בתרשים לעיל המשותף השתכרו מתחת לשכר המקובל בתפקידי ליבה, שנע כאמור בטווח ש"ח לעובד זוטר.31,000 - 16,000 של משרד מבקר המדינה ממליץ לממונה על זרוע העבודה ולרשות החדשנות להעמיק את שיתוף הפעולה לעיל, לקבוע - בשיתוף עם תעשיית ההיי- טק - מנגנוני תיאום סדורים ביניהם ולהגדיר את תחומי אחריותם על מנת להביא למיצוי יעיל של המשאבים ולהשגת התפוקות המרביות. בכלל זה, נוכח הפוטנציאל רחב ההיקף שיש בשילוב נשים בתעשיית ההיי-טק, ראוי לשקול לקבוע גורם אחד שעליו תוטל המשימה. כן ראוי לשקול למסד מנגנוני הכוונה, אשר ינווטו את המועמדים על פי מאפייניהם האישיים אל התוכנית המתאימה להם ביותר, ולגבש ולהפעיל מרכז אחד שיפעיל מנגנון השמה משותף לכל בוגרי התוכניות על פי הכשרותיהם. מוצע עוד לשקול הקמת אתר אינטרנט ממשלתי אחוד, אשר ירכז מידע אודות כלל תוכניות ההכשרה החוץ-אקדמיות .146לאוכלוסיות שונות, הגורמים המפעילים אותן, עלותן וכדומה . מלבד מיזם 127השלישי לשילוב חרדים באקדמיה במקצועות ההיי-טק משותף זה, הממונה על זרוע העבודה לא גיבש עדיין תוכנית סדורה להגדלת .128מספר החרדים בתעשיית ההיי-טק שני התרשימים מצביעים על הישגים איכותיים של בוגרות הסמינרים ואלגברה ליניארית C החרדיות הלומדות הנדסאות תוכנה במקצועות שפת ביחס ליתר האוכלוסייה שנבחנה במבחנים אלו. הדבר מצביע על פוטנציאל חיובי לשילובן בתעשיית ההיי-טק. לפי נתוני זרוע העבודה שהועברו למשרד מבקר המדינה, בשנתיים הראשונות . ואולם הנתונים לא 1,250- נשים. מתוכן הושמו כ9,700-למיזם השתתפו בו כ מבהירים מי מהמושמות הן נשים שעברו הסבה מתחום אחר ומי עבדה קודם לכן בתעשיית ההיי-טק ושדרגה את תפקידה - אצל מעסיק חדש או אצל מעסיקה הישן. כמו כן חסרה השוואה בין שכר המושמות טרם הצטרפותן למיזם ושכרן לאחר מכן. משרד מבקר המדינה ממליץ לממונה על זרוע העבודה לשפר את ניתוח הנתונים על אודות המשתתפות במיזם על מנת לבחון אם מדובר בנשים שעברו הסבה לתעשיית היי-טק, וכך גדל מספרן של הנשים בתעשייה, או שמדובר במעברים ושדרוגים בתוך תעשיית ההיי-טק. מומלץ לבחון גם לגבי אלו ששודרגו בתוך התעשייה אם שודרגו לתפקידי ליבה או לא. נתונים אלו יאפשרו לבחון דרכים לשפר את אפקטיביות המיזם המשותף לשילוב נשים בהיי-טק. המיזם המשותף חשף אלפי נשים לתחום ההיי-טק, דבר שעשוי לתרום ממשית למשתתפות. מהנתונים עולה כי חל שיפור משמעותי בין השנה 37%- ל 22%-הראשונה לשנייה של המיזם (עלייה בשיעור המסיימות: מ ). עם זאת, על פי דוח הון אנושי 19%- ל9%-ועלייה בשיעור ההשמות: מ , על אף הגידול במספרן המוחלט של נשים בהיי-טק 2019 בהיי-טק לשנת , שיעורן לא עלה בשנים 118)2018 אלף בשנת98- לכ2012 אלף בשנת72-(מכ האחרונות ואף נמצא בנסיגה מסוימת ומשקף היעדר שיפור בייצוגן. התמונה המשקפת את הצורך בשיפור המצב אף מתחדדת, שכן חלקן של הנשים . נוכח 18% ובתפקידי ניהול טכנולוגיים22%-בתפקידים טכנולוגיים הוא כ האמור ממליץ משרד מבקר המדינה לממונה על זרוע העבודה להמשיך לעקוב אחר המיזם המשותף, לנתח נתונים בדבר שיעור הנשים שהחלו לראשונה בתפקיד בתעשיית ההיי-טק למול אלו ששודרגו בתוך התעשייה ולנתח את הסיבות לנשירה של המשתתפות. כמו כן, מוצע לבחון קידום של תוכניות נוספות ותוכניות המשך שמטרתן שילוב נשים בתפקידי מפתח בהיי-טק. מומלץ לכלול בתוכניות השונות יעדים המתאימים למחסור בתעשיית ההיי- טק ולדרישותיה, וכן דרכי סינון להשתתפות במיזם והגדרה מדויקת יותר של פרופיל המשתתפות בתוכניות אלו. ) לא קבעו ות"ת ומל"ג יעד 2020 עלה שעד סיום הביקורת הנוכחית (מרץ לצמצום שיעורי הנשירה במקצועות ההיי-טק. ייזום תוכניות חדשות בסוגיה המורכבת של הגדלת כוח האדם המיומן לתעשיית ההיי-טק דורש הירתמות של משרדי ממשלה רבים הכלולים בצוות המקצועי, ובד בבד הסכמות ביניהם וכן בין שריהם בוועדת השרים האמורה, שלא התכנסה. גם ועדות שונות שעסקו בנושא הצביעו על החשיבות של בניית רצף תוכניות לפי מאפייני האוכלוסיות השונות, ואלו מטבען חוצות משרדים רבים. אשר על כן, משרד מבקר המדינה ממליץ לממשלה לפעול על פי החלטתה - לכנס את ועדת השרים והצוות המקצועי לשם מעקב אחר יישום ההחלטה וייזום תוכניות חדשות להגדלת כוח האדם המיומן בתעשיית ההיי-טק באופן עיתי. מומלץ כי ראש המועצה הלאומית לכלכלה יבחן עדכון ופישוט של המנגנונים שנקבעו בהחלטת הממשלה כדי לאפשר מעקב אחר יישום ההחלטה, ובמידת הצורך יציג לממשלה עדכון להחלטתה בנושא. בביקורת עלה כי שני הגופים פועלים ללא מנגנון לתיאום עבודתם, וכי לא הוגדרו גבולות האחריות והסמכויות של כל אחד מהם. כתוצאה מכך, אוכלוסיות בעלות מאפיינים דומים מטופלות בחלקן על ידי רשות החדשנות ובחלקן על ידי הממונה על זרוע העבודה. מומלץ שהממונה על זרוע העבודה יפעיל אפיקים נוספים, מלבד השכלה אקדמית בתחום ההיי-טק, לשילוב חרדים בתעשיית ההיי-טק. בין היתר, ניתן לבחון הסבה של חרדים אקדמאים מתחומי לימוד אחרים. נוכח המורכבות, החסמים ותתי-הקבוצות הקיימים במגזר החרדי, מוצע כי גיבוש התוכניות ייבחן בשיתוף פעולה עם גורמים מהמגזר החרדי המעורים בנושא כמו גם עם גורמים רלוונטיים אחרים, ובהם משרד החינוך, צה"ל והשירות האזרחי, מל"ג, רשות החדשנות וגורמים מתעשיית ההיי-טק. . לנוכח ההבנה כי ההצלחה במשימה הושגה בעיקר 51 יח"ל במתמטיקה 5 - ביישובי המרכז, החליט משרד החינוך על מיקוד אסטרטגי בפריפריה . המשרד אף מוביל תוכניות שונות לקידום 2018-בתוכנית שהופעלה החל מ המקצועות המדעיים בשלבי הלימוד השונים. למשל, תוכנית "על מה דע" לתלמידי כיתות ד'-ו', שמטרתה בין היתר לטפח את יכולת תלמידי בתי הספר היסודיים בישראל בתחומי המדעים, הטכנולוגיה והמתמטיקה; תוכנית "קוד ורובוטיקה" לתלמידי כיתות ד'-ו', שמטרתה בין היתר להכיר את עולם מדעי המחשב; תוכנית "נערות פורצות דרך במדע וטכנולוגיה", שמטרתה לעודד תלמידות לבחור מקצועות מדעיים-טכנולוגיים בחטיבה העליונה וכן בהמשך הקריירה בעתיד; תוכנית "חושבים מדע", שנועדה לטפח את מיומנויות החשיבה והחקר המדעיים, ומטרתה בין היתר להעלות את המוטיבציה של התלמידים לבחור במקצועות מדעיים בחטיבה העליונה; תוכנית עתודה מדעית טכנולוגית (עמ"ט), שמקדמת עלייה בשיעורם ובמספרם יח"ל במתמטיקה ובשני 5-של התלמידים והתלמידות הניגשים בהצלחה ל מקצועות מדעיים או טכנולוגיים מוגברים נוספים. בביקורת עלו פערים המעידים על אי-שוויון בהקניית הידע במקצועות המדעיים-טכנולוגיים. מערכת החינוך היא הבסיס להקניית החינוך המדעי- טכנולוגי, והיא שיוצרת את התשתית העתידית ללימודי מקצועות ההיי- טק באקדמיה ולעבודה בתעשיית ההיי-טק בהמשך. תמונת המצב מראה כי מערכת החינוך לא ממצה את הפוטנציאל של התלמידים שיכולים ללמוד 5-את המקצועות המדעיים-טכנולוגיים, ובעיקר בקרב אלו שכבר נבחנים ב יח"ל במקצועות 5-יח"ל במתמטיקה. כפי שעלה בפרק זה, עיקר הנבחנים ב המדעיים-טכנולוגיים, שהם בעלי המתאם הגבוה ללימודי מקצועות ההיי-טק באקדמיה, הוא בקרב בתי הספר "החזקים". יתרה מזו, אף שהישגי הבנות במבחני הבגרות בתחומים המדעיים-טכנולוגיים - מתמטיקה, פיזיקה ומדעי המחשב - דומים לאלו של הבנים, לא חל שיפור בשיעור הבנות הלומדות מקצועות אלה. ללא גידול משמעותי בשיעור הבנות הלומדות את המקצועות המדעיים-טכנולוגיים בבתיה"ס, ספק אם נראה בעתיד גידול משמעותי יח"ל 5-בשיעור השתתפותן בתעשיית ההיי-טק. זאת ועוד, שיעור הנבחנים ב במדעי המחשב מכלל הזכאים לבגרות באותו מגזר נמוך יותר במגזר הערבי ובמגזר היהודי-חרדי משיעורם בבתי הספר היהודיים-ממלכתיים והיהודים- ממלכתיים דתיים. לכן שיעור השתתפותם בתעשיית ההיי-טק צפוי להיות נמוך בהתאם, ופוטנציאל השתלבותם במקצועות אלו אינו ממוצה. מומלץ כי משרד החינוך יבחן לעומק נתונים אלו ויגבש תוכנית שמטרתה להסיר את החסמים המונעים את הגדלת הלומדים את המקצועות המדעיים- טכנולוגיים בתיכון. במסגרת זו עליו להמשיך לפעול למיצוי הפוטנציאל יח"ל במתמטיקה. מומלץ 5-של כלל התלמידים, ובפרט של אלה הנבחנים ב לתת דגש מיוחד לצורך להגדיל את מספר הבנות הלומדות את המקצועות המדעיים-טכנולוגיים, וכך גם בנוגע לתלמידי המגזרים היהודי-חרדי והערבי. בדרך זו ניתן יהיה להרחיב את מעגל העוסקים בתחום ההיי-טק ולשמור על עליונותה של מדינת ישראל כמדינה בעלת יתרונות טכנולוגיים והישגים מוכחים. מהתרשים עולה שבין שנה"ל התשע"ה לשנה"ל התשע"ט עלה מספר המשרות משרות בלבד. עוד עולה שמשנה"ל התשע"ז לא 50-של אנשי הסגל הבכיר ב המשרות של הסגל האקדמי הבכיר במקצועות 200 הצטמצם המחסור של ההיי-טק באוניברסיטאות, שעליו הצביעה הוועדה, ובין שנה"ל התשע"ז משרות. תוספת נמוכה זו בולטת 23-לשנה"ל התשע"ט עלה מספרן רק ב במספר הסטודנטים. 24%-על רקע העובדה שבתקופה זו חל גידול של כ המשמעות היא שלא רק שלא הודבק הפער, אלא אף העמיק. עולה כי מערכת ההשכלה הגבוהה עמדה ביעד שהציבה 24 מתרשים ) עמד הגידול במספר 2019 - 2018( הממשלה, וכבר בשנה"ל התשע"ט הסטודנטים שהתחילו ללמוד את מקצועות ההיי-טק באוניברסיטאות ביחס . יש לציין זאת לחיוב. התחזית 40%-) על כ2016 - 2015( לשנה"ל התשע"ו ).2022 - 2021( היא להמשך הגידול עד לשנה"ל התשפ"ב ראוי כי מל"ג וּות"ת ישקלו אם יש מקום לקבוע למערכת ההשכלה הגבוהה יעד גבוה יותר לגידול במספר הסטודנטים, שיענה על צורכי תעשיית ההיי-טק. זאת לנוכח הצפי לביקוש עתידי של מועמדים מתאימים ללימוד מקצועות ההיי-טק באקדמיה ולנוכח המחסור הקיים בעובדים, המוערך במועד סיום משרות. 18,500-) ב2019 הביקורת (דצמבר - 2014( מהתרשים עולה שבכל האוניברסיטאות חל בין שנה"ל התשע"ה ) גידול ביס"ס, או שהוא נשאר קבוע, 2017 - 2016( ) לשנה"ל התשע"ז2015 .וכי מתוך שבע האוניברסיטאות, בחמש מהן היס"ס גבוה מהיס"ס הנורמטיבי בטכניון למשל, שהוא המוסד המוביל בארץ בהכשרה במקצועות ההיי-טק, מהיס"ס הנורמטיבי.67%-היס"ס בפועל בשנה"ל התשע"ז היה גדול בכ לא עלה בידי הנהלות האוניברסיטאות לנצל אפשרות זו 2019 נכון לדצמבר לצורך הגדלת מספר אנשי הסגל האקדמי הבכיר. אף על פי כן, בביקורת עלה שוות"ת לא קבעה יעד לגידול במספר אנשי הסגל במקביל לגידול במספר הסטודנטים. בפועל, כפי שהוצג לעיל, תוספת אנשי ) הסתכמה 2019 - 2016( הסגל הבכיר בשנות הלימודים התשע"ז-התשע"ט משרות בלבד. 23-ב הטילה כאמור על שר החינוך לגבש 2015 משנת 147 החלטת הממשלה תוכנית להגדלת מספר הבוגרים בעלי תעודת בגרות איכותית המאפשרת השתלבות בחזית הצרכים של המשק הישראלי והעולמי - בפרט בוגרים יח"ל במתמטיקה - תוך מיצוי הפוטנציאל הקיים בקבוצות שייצוגן 5 שלמדו נמוך משיעורן באוכלוסייה, כגון נשים, מגזרים דוברי ערבית וחרדים. ואכן, משרד החינוך פועל לקידום מצוינות בחינוך המדעי-הטכנולוגי במסגרת יוזמת "חמש פי שניים", שמטרתה להכפיל את מספר התלמידים המסיימים יח"ל. בשנים הראשונות 5 תיכון במגמות מתמטיקה, מדעים והנדסה ברמת 5-הייתה המשימה המרכזית הכפלת מספר התלמידים והתלמידות הניגשים ל יח"ל במתמטיקה. משרד החינוך גם הציב יעד למספר התלמידות הבוגרות בביקורת עלה שלמרות האמור בקול הקורא הרב-שנתי ובדוח ההיי-טק של ות"ת, מל"ג לא הכינה תוכנית מלגות לתארים מתקדמים במקצועות ההיי- טק. עולה מכך שמיצוי הפוטנציאל של בוגרי התואר הראשון במקצועות ההיי- טק ללימודי המשך הוא חלקי בלבד, ונופל מזה של הלומדים מקצועות אחרים. אפשר שהדבר נובע מכך שהתגמול והקידום של בוגרי תואר ראשון במקצועות ההיי-טק אינו תלוי בלימודים לתואר שני. העובדה שמרבית ,בוגרי התואר השני במקצועות ההיי-טק ממשיכים ללימודי תואר שלישי מצב שבכוחו להגדיר את פוטנציאל אנשי הסגל הבכיר באוניברסיטאות, עשויה להצביע דווקא על הכדאיות בעידוד לימודי התואר השני במקצועות אלו, ובכך להצמיח עתודת סגל אקדמי בכיר בתחומי ההיי-טק.
תעשיית ההיי-טק היא מנוע צמיחה מרכזי של הכלכלה הישראלית והיא מבססת את תדמיתה של מדינת ישראל כאומת סטארט-אפ. המשך התפתחות תעשיית ההיי-טק בישראל תלויה רבות בכוח אדם איכותי ומיומן, שהוא לעניין ההיי-טק 2017 גורם הייצור המרכזי שלה. החלטת הממשלה מינואר הייתה צעד חשוב ומרכזי להגדלת כוח האדם המיומן לתעשיית ההיי-טק. התממש חלק משמעותי של ההחלטה, בהתאם 2020 חשוב לציין כי עד יוני ליעדים שנקבעו בתחום ההשכלה הגבוהה. לצד זאת, מרכיבים מרכזיים בהחלטת הממשלה לעניין ההיי-טק עדיין לא התקדמו בצורה מספקת, חלקם בשל חסמים שהטיפול בהם מורכב וארוך טווח, כגון השינויים הנדרשים במערכת החינוך והמחסור באנשי סגל באוניברסיטאות. את הטיפול במרכיבים אחרים של ההחלטה, במיוחד בכל הנוגע למינוף השירות הצבאי לטובת תעשיית ההיי-טק וצמצום הנשירה מלימודי ההיי-טק באוניברסיטאות, ניתן היה לקדם בלוח זמנים קצר יחסית. ואולם הדבר לא נעשה, וזאת בין השאר עקב היעדר ראייה מתכללת בין- משרדית. הפעולות שננקטו לטובת אוכלוסיות בייצוג חסר בתעשיית ההיי- טק עדיין אין בהן כדי להביא למיצוי הפוטנציאל של האוכלוסיות הללו ולשלבן בתפקידי ליבה ופיתוח בהיי-טק. כדי להבטיח את המשך הגדרתה של מדינת ישראל כ"אומת סטארט-אפ", ראוי כי גופי הממשלה הרלוונטיים (מל"ג; משרד האוצר; משרד החינוך; משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים; רשות החדשנות; משרד הביטחון) יטפלו בהסרת החסמים להשגת מטרה זו: נדרש לצמצם את המחסור הקיים בכוח אדם מיומן בתעשיית ההיי-טק ולהבטיח היצע כוח אדם מתאים בראייה ארוכת טווח; דגש מיוחד וחיוני יש לשים על שילוב איכותי של מערכת החינוך במשימה זו; מקור נוסף להרחבת פוטנציאל הפעילים בהיי-טק הוא שילוב אוכלוסיות שכעת מיוצגות בה במידה מועטה, וככלל ניתן לומר שהן מודרות ממנה - בראש ובראשונה מדובר בייצוג חסר של נשים, אך גם של האוכלוסייה הערבית והיהודית-חרדית. צורך נוסף שעלה בביקורת זו, וחיוני ביותר לתת לו מענה כדי להבטיח את דור ההיי-טק העתידי, הוא השלמת המחסור באנשי סגל באקדמיה וצמצום נשירתם של סטודנטים הלומדים את מקצועות ההיי-טק.