היכלי הספורט תל אביב-יפו בע_מ . חלוקת כרטיסים למשחקים ומופעים בהיכל הספורט ביד-אליהו .משרד מבקר המדינה מעיר להתאחדות כי על פי הרישומים שהחברה מנהלת, הכרטיסים האמורים הועברו למר שילה, למר חלובה ולמר יבלוקובסקי ישירות, וכי בתיקי החברה אין כל עדות לכך שהכרטיסים הועברו לבעלי התפקידים האמורים על פי בקשתה של ההתאחדות ועל שמה. לא ברור גם מדוע במסגרת מילוי תפקידו קיבל מר חלובה בממוצע ארבעה כרטיסים לאירוע, ומדוע על מר יבלוקובסקי לבקר בעשרה אירועים - שמונה משחקי כדורסל ושני אירועים שלהם אין כל קשר לספורט - כדי להתרשם מאופן ניהול האירועים. מהאמור לעיל עולה כי בעקבות הדוח של משרד מבקר המדינה מ- 2003 , שדן בנושא קבלת כרטיסי חינם על ידי רשויות מקומיות ותאגידים עירוניים ואופן חלוקתם, נבחן הנושא בין היתר על ידי משרד הפנים, והוא הוציא הנחיות שונות לעניין חלוקת הכרטיסים במטרה לצמצם את היקף התופעה ולהבטיח קי ום של מינהל תקין, שוויון, שקיפות ומניעת פגיעה בטוהר המידות. עם זאת, עד ינואר 2009 , המועד שבו פורסם החוזר מ- 2009 , לא נקט משרד הפנים צעדים לצמצום הנוהג הפסול שלפיו רשות מקומית או תאגיד עירוני מקבלים כרטיסים ללא תמורה ממארגני אירועים. יצוין כי מנוסח החוזר מ- 2009 עולה כי הוא אינו אוסר על רשות מקומית או תאגיד עירוני לחלק כרטיסי חינם. לדעת משרד מבקר המדינה אם הרשות או התאגיד העירוני רוצים להמשיך ולחלק כרטיסים כאמור, עליהם לרכוש את הכרטיסים במחיר מלא ממארגני האירועים ולחלקם, על פי התבחינים שנקבעו ופורסמו, תוך שמירה על כללי המיסוי המתאימים. .משרד מבקר המדינה העיר לעירייה בדוח מ - 2003 כי מאחר שנוכחות חברי המועצה במשחקים ובמופעים אינה מתוקף תפקידם הציבורי, היה עליה להימנע מלחלק להם כרטיסים אלה. בביקורת הנוכחית נמצא כי העירייה פעלה אמנם לצמצום התופעה אך לא הפסיקה אותה לחלוטין ולא קיימה את ההנחיות וההוראות האמורות של היועץ המשפטי לממשלה ושל משרד הפנים בנושא, כמפורט להלן: משרד מבקר המדינה מעיר כי עקרונות וסיכומים אלה וכן טענתה של העירייה אינם עולים בקנה אחד עם הנחיית משרד הפנים שניתנה בעקבות המלצת משרד מבקר המדינה. על פי הנחיה זו הותר כאמור לרשויות מקומיות ובהן עיריית תל-אביב-יפו לחלק כרטיסים לחברי מועצה או לעובדים בכירים רק לאירועים רשמיים של הרשות שבהם נדרשה השתתפותם מתוקף תפקידם , ואילו העקרונות שהתווה היועץ המשפטי של העירייה אפשרו לעירייה לחלק כרטיסים גם למופעים שאינם מאורגנים על ידה, כגון משחקי ספורט. 2. כאמור, לפי נוהל המשרד לחלוקת כרטיסים נדרשה העירייה, כמו יתר הרשויות המקומיות, להקים ועדה מקצועית לקביעת תבחינים לחלוקת כרטיסים. הועלה כי בעירייה הוקמה ועדה כזו, שאף הציעה תבחינים במסגרת נוהל לחלוקת כרטיסים והזמנות לחברי מועצה ועובדי עירייה, אולם עד מ ועד סיום הביקורת לא אושרו התבחינים על ידי מועצת העירייה, ולמותר לציין כי הם לא פורסמו כנדרש באתר האינטרנט של העירייה. משרד מבקר המדינה העלה כי אף שלא אושרו תבחינים כנדרש, המשיכה העירייה לדרוש ולקבל מהחברה כרטיסים למשחקי כדורסל ולחלקם לחברי המועצה ולעובדיה הבכירים10 : בשנת 2007 הקצתה החברה לעירייה 129 כרטיסים ל-13 משחקים שהתקיימו בהיכל באותה שנה; בשנת 2008 - 130 כרטיסים; ובשנת 2009 )(עד תחילת נובמבר- 60 .כרטיסים .מן הראוי שגם התאגידים עצמם יימנעו מלחלק כרטיסי חינם ישירות לנבחרים ולבעלי תפקידים". משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי הוראות והנחיות משרד הפנים המועברות באמצעות חוזרי מנכ"ל מנחות את כל הרשויות המקומיות. החוזר מ - 2009 לא ייתר, כאמור, את הצורך לקבוע תבחינים לחלוקת כרטיסים, שכן תבחינים כאלה אמורים לשמש את הרשות המקומית גם במקרים שבהם היא יכולה לקבל כרטיסים לחלוקה על סמך הסכמים קיימים. לכן לא היה מקום להשהות את הליך קביעת התבחינים עד קבלת תשובה ממנכ"ל המשרד. לא זו אף זו, לא התקבל כל הסבר מהעירייה על אי-קביעת התבחינים בשנים 2007 -2008 ., טרם פורסם החוזר האמור לדעת משרד מבקר המדינה, משחקי הכדורסל של מכבי ת"א אינם אירועים רשמיים של העירייה, ולכן נוכחותם של חברי מועצת העירייה או עובדיה הבכירים במשחקים אינה מוצדקת. על העירייה היה אפוא להימנע מלדרוש ולקבל מהחברה כרטיסים לאירועים אלה, מה גם שהמועצה לא אישרה כאמור תבחינים לחלוקתם, כפי שדרש משרד הפנים בחוזריו. על העירייה לפרסם לאלתר באתר האינטרנט שלה תבחינים לחלוקת כרטיסים שיבטיחו שכרטיסי חינם יחולקו, אם לפי הסכם קיים יש לחלקם, באופן שוויוני ולאוכלוסיות שאכן זקוקות לכך, תוך צמצום היקף התופעה ככל שניתן. כיוון שהכרטיסים למשחקי הכדורסל של מכבי ת"א ניתנים, על פי ההסכם עמה, לחברה ולא לעירייה, על העירייה להפסיק ולדרוש מהחברה שתעביר לה כרטיסים למשחקים אלה. על משרד הפנים לוודא שהרשויות המקומיות ככלל והעירייה בפרט יקיימו את כל ההנחיות וההוראות שהוא מעביר אליהן בחוזרי מנכ"ל. משרד מבקר המדינה הסב את תשומת לבו של משרד הפנים למצב בעייתי זה שבו המשרד מוציא חוזרים והנחיות המתייחסים ישירות לחברות עירוניות, בעוד שאחת החברות הללו מעלה טענה ולפיה היא אינה כפופה לחוזרים והנחיות אלה. בתשובתו של משרד הפנים מאוקטובר 2010 הוא ציין כי "אף לשיטת התאגידים שטענו כי ספק אם חלות הנחיות חוזרי המנכ"ל במישרין על התאגידים, הרי הן יחולו עליהם המק[ על ידי הרשויות, שהרי עצם מהותם של התאגידים העירוניים ]ומיות תאגידים המוקמים לשם מטרה שהיא בגדר סמכויות הרשות ותפקידיה, לפחות מחצית ההון או כוח ההצבעה בהם מצוי בידי הרשות, ונציגי הרשות חברים בגוף המנהל את התאגיד". ואולם מתשובות שהעבירה העירייה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 , בינואר 2010 ובאוקטובר 2010 עולה כי אין בכוונתה לכפות על התאגידים העירוניים שלה, לרבות החברה, לפעול על פי חוזרי מנכ"ל משרד הפנים, שכן לדבריה תאגידים אלה הם "ישויות נפרדות אשר לכל אחת מהן דירקטוריון ונושאי משרה". עם זאת, העירייה הודיעה כי היא תנחה את לשכ ת התאגידים להעביר לידיעת התאגידים העירוניים את החוזרים האמורים של משרד הפנים. יצוין כי פסק דין שניתן בבית המשפט המחוזי מרכז באוקטובר 201011 .נגע בין היתר לחלות חוזרי מנכ"ל משרד הפנים על תאגידים עירוניים אולם, בעוד שמשרד הפנים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בית המשפט דחה למעשה את הטענה ולפיה ספק אם תאגיד עירוני כפוף להנחיות משרד הפנים, טענה החברה, בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 ,בנוגע לפסק דין זה, כי "מקביעתו של בית המשפט שנדרש להתייחס לתוקפו של חוזר המנכ"ל, עולה בבירור כי חוזר מנכ"ל... איננו בבחינת הוראה המחייבת את החברה". לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הפנים, בתיאום עם משרד המשפטים, להידרש בהקדם לסוגיה זו ולנקוט את הצעדים המתחייבים כדי להסדירה, כגון הפניית הנחיה מתאימה לרשויות המקומיות, בעלות השליטה בחברות העירוניות, לדרוש מהחברות לפעול על פי ההנח יות והחוזרים שהוא מוציא, או קידום יזמת חקיקה שתבהיר את הדרוש הבהרה בנושא חשוב זה. הוועדה ציינה כי בהמלצתה התחשבה בחוות דעתו של היועץ המשפטי לעירייה, בדוח מבקר המדינה ובהערותיו של יועמ"ש החברה. אולם בפועל היא לא התחשבה בהערות מהותיות של יועמ"ש החברה, ולפיהן הוא ביקש להגביל את מספר הכרטיסים שיוכל לחלק מנכ"ל החברה, שָלל חלוקת כרטיסים לצורך קידום אינטרסים כלכליים, והציע כי הם יחולקו רק לדירקטורים ולעובדים שיבקשו כרטיסים (שכן הוועדה המליצה למעשה על חלוקה אוטומטית של ההזמנות). משרד מבקר המדינה העלה כי במהלך הביקורת האמורה התבקשה החברה להגיש לרשות המסים רשימות של כל מקבלי הכרטיסים לשנים 2004 -2006 , אולם היא העבירה לרשות רק את רשימת הדירקטורים ולא הגישה לה את רשימות העובדים, הגופים והאנשים האחרים שקיבלו כאמור כרטיסים בשנים אלה, ללא פירוט הכרטיסים שקיבלו ומספרם. כפועל יוצא מכך חויבה החברה במסגרת "ההסכם לתשלום הפרשי ניכויים" בגין שנות המס 2004 -2006 שנחתם ב ינה לבין רשות המסים ביוני 2008 , רק ב"שווי כרטיסים לדירקטורים", והמס לתשלום שנקבע עקב כך היה 42,792 .ש"ח בלבד משרד מבקר המדינה מעיר כי העברת המידע החלקי לרשות המסים ובו פרטים רק על חלוקת הכרטיסים לדירקטורים אינה עולה בקנה אחד עם חובתה של החברה כגוף ציבורי. על רשות המסים לבחון את המתחייב מפעולה בלתי תקינה זו ולוודא כי השומה שנקבעה לחברה מבוססת על מידע מלא בדבר כלל הכרטיסים שחולקו. . לעובד או דירקטור, אך היו גם מקרים שבהם חולקו שבעה, שמונה ואף12 .כרטיסים לאדם לאירוע .לא נמצא כי מנכ"ל החברה, האחראי לחלוקת הכרטיסים, פנה למוסדות המנהלים של החברה ו ביקש את אישורם לחלוקת כרטיסים לעובדים ודירקטורים במספר העולה על הקבוע בנוהל, ויש לראות זאת בחומרה. יש לראות בחומרה גם את תפקודם של חברי הדירקטוריון, שלא העירו למנכ"ל על חלוקת הכרטיסים בניגוד לאמור בנוהל. נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא דיווחה החברה לממונה על השכר כנדרש על הכרטיסים הרבים שהיא חילקה לעובדיה ועל השינויים שחלו בעניין זה במהלך השנים, הן בהיקף הכרטיסים והן בשווי השוק שלהם (שמגיע לעתים למאות שקלים לכרטיס). לדעת משרד מבקר המדינה, על החבר ה לפנות ללא דיחוי לממונה על השכר, לדווח לו על כל ההסדרים שהיא הנהיגה לעניין חלוקת הכרטיסים לעובדיה, ובכלל זה על השווי של הכרטיסים, ולבקש את אישורו. מאחר שמדובר בנושא חשוב שיש לו השפעות כספיות וציבוריות, על הממונה על השכר לבחון לעומק הן את ההסדרים שהנהיגה ב עניין זה החברה, כדי לברר אם אין כאן חריגות שכר שצריך לטפל בהן, והן את ההסדרים שהנהיגו בעניין מתן הטבות מעין אלה גופים אחרים שסעיף 29 לחוק יסודות התקציב חל עליהם. יצוין כי עד מועד סיום הביקורת לא מונתה ועדה כזאת. מנכ"ל החברה לא התבקש לפרט או להסביר מה היו השיקולים שהנחו אותו בקביעת זהות כמו כן משרד מבקר המדינה העלה כי החברה לא הנהיגה הסדרים שיבטיחו כי ייגבה מס גם בגין הכרטיסים הרבים מאוד שנתנה לגורמים חיצוניים ובגין אלפי הכרטיסים שהיא חילקה כאמור בעת חנוכת ההיכל, שכן, לדבריה, חובת הדיווח על ההכנסה חלה על מקבלי הכרטיסים עצמם. יצוין כי רואה החשבון של החברה העריך במזכרו האמור מאפריל 2008 למנהלת הכספים של החברה כי "אם רשויות המס יערכו בדיקה יסודית של שווי ההטבה הניתנת לכל המוזמנים ברשימות החברה תתחייב במס של מאות אלפי שקלים ואין דרך בעולם למנוע את זה". לדעת משרד מבקר המדינה, התעריפים האמורים בשנים 2008 -2009 אינם משקפים את שווי השוק של הכרטיסים, ואף לא שווי שוק של כרטיסים הנקנים באופן מאורגן על ידי ועדי עובדים או מעבידים. מחירי כרטיסים במקומות טובים לאירועים אטרקטיביים שהתקיימו בהיכל, כמו הכרטיסים שמקבלים עובדי החברה, היו גבוהים בהרבה והגיעו לעתים לסכומים של מאות שקלים עבור כל כרטיס, גם לוועדי עובדים. הכרטיסים למשחקי הכדורגל שהתקיימו באצטדיון בלומפילד נמכרו לקהל הרחב בסכומים שנעו בין 100 ש"ח ל-120 ש"ח לכרטיס, ולא הייתה אפוא כל הצדקה לזקוף לשכר העובדים 10 ש"ח בלבד בגין הטבה זו, שכן המחיר ששילמה החברה לקבוצות הכדורגל עבור הכרטיסים הוא חלק בלתי נפרד מהסדרי ההתקשרות בינה לבין הקבוצ ות, ואינו מעיד על עלותו האמתית לחברה. על החברה ורשות המסים להסדיר לאלתר את נושא המיסוי בגין חלוקת כרטיסים, על היבטיו השונים, ולדאוג לכך שהחברה תשלם מס אמת בגין הכרטיסים הרבים שהיא מעניקה באופן שוטף, ובכלל זה הכרטיסים שהיא חילקה בעת חנוכת ההיכל. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שבנוהל נקבע כי "ראש עיריית ת"א- יפו ומלווה יהיו זכאים לקבל כרטיסים לאירוע", ומאחר שמדובר במלווה אחד בלבד, זכאי ראש העירייה לקבל שני כרטיסים בלבד לאירוע; על החברה להבהיר את המגבלה בעניין זה בנוהל שלה. אשר לכרטיסים שקיבלה לשכת ראש העירייה מעיר משרד מבקר המדינה לעירייה כי העובדה שמדובר היה באירוע שלא נמכרו אליו כרטיסים אינה מצדיקה חלוקת כרטיסים לעובדי העירייה שלא בהתאם לנוהל. משרד מבקר המדינה מעיר גם כי האירועים שעבורם ביקשה וקיבלה העירייה כרטיסים נוספים היו אירועים רגילים, בעוד שעל פי הסיכום האמור מאוקטובר 2006 רשאי מנכ"ל העירייה לבקש כרטיסים נוספים רק אם "ימצא שיש דרישה מוצדקת ו/או אירוע מיוחד אשר יש בו חשיבות להשתתפות הנציגים הבכירים של העירייה". . מקבלי הכרטיסים, כך שבפועל חלוקת הכרטיסים מבוצעת על ידו באופן בלעדי, ולדעת משרד מבקר המדינה יש בכך טעם רב לפגם. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהחברה היא תאגיד עירוני ולא גוף פרטי, ספק רב אם נוכח העלות הגבוהה של פרויקט השדרוג וההפסדים שהיא צוברת עקב כך מדי שנה בשנה, ראוי היה לקיים אירוע יוקרתי ובזבזני במתכונת האמורה ולחלק כרטיסי חינם לאנשים רבים שככל הנראה אינם זקוקים למתנות מעין אלה. משרד מבקר המדינה מעיר כי יש לראות בחומרה את העובדה שעובד של גוף ציבורי - בכיר ובעל השפעה ככל שיהיה - יקבל כרטיסי חינם משני גופים ציבוריים גם יחד. על האיגוד לבדוק את הנושא ולנקוט את הצעדים הדרושים לתיקון הליקוי האמור לעיל. ע ליו גם להבהיר לעובדיו ולחבריו באמצעות נוהל כי חל עליהם איסור לקבל באופן ישיר כרטיסים בחינם או הטבות ומתנות אחרות מכל גוף שהוא. לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה ראוי שבעלי תפקידים במועצה להסדר ההימורים בספורט יקבלו, במישרין או בעקי פין, מתנות מגופים שהמועצה תומכת בהם, גם אם לא מדובר בתמיכה הניתנת באופן שוטף. על המועצה להקפיד למנוע מקרים מעין אלה בעתיד. טענתו של מנכ"ל המועצה לשעבר ולפיה אין כל הוכחה כי הכרטיסים הגיעו לידיו מדגישה את הנזק הנובע מהליכי הטיפול והבקרה הלקויים שביצעה החבר ה בנושא חלוקת הכרטיסים. תוצאה זו יש למנוע מראש בדרך של קיום הליכי טיפול תקינים ומסודרים, ויש להצר על שהדבר לא נעשה. .מהאמור לעיל עולה כי בשנתיים האמורות לעיל חולקו 2,022 כרטיסים למשחקי כדורסל (כ- 33.8% מהכרטיסים) משיקולים כלכליים-עסקיים, ורק 212 כרטיסים (כ- 3.7% בלבד) חולקו משיקולים הומניים (ניתנו כתרומה). משרד מבקר המדינה בחן את הדוחות הידניים של החברה לגבי האירועים שהתקיימו בהיכל בשנים 2008 ו- 2009 ומצא כי לעתים קרובות חילקה החברה לעובדים ולדי רקטורים מספר כרטיסים גבוה מהמכסה שנקבעה בנוהל: ברוב המקרים מדובר היה בארבעה עד שישה כרטיסים בפברואר 2011 הודיעה רשות המסים למשרד מבקר המדינה כי "השומות לשנים 2005 -2006 נפתחו... בסופו של התהליך נקבעו שומות בהסכם והחברה שילמה כ- 400,000 "שח בנוסף לסכום ששולם על ידה בהסכם הקודם". לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות המסים להשלים את בדיקותיה בעניין חלוקת הכרטיסים על ידי החברה, להפיק את הלקחים מתוצאותיהן ולהורות בהקדם לכל הגופים המחלקים כרטיסים לאירועי תרבות, בידור וספורט לדווח על העלות הריאלית של כל הכרטיסים שהם מחלקים כדי שיובטח תשלום מס אמת בגין הטבה זו. מעיון ברשימת מקבלי ההזמנות לאירוע עולה כי היא כללה, בין היתר, את חברי דירקטוריון החברה ועובדיה, שחלק מהם קיבל ו מספר רב של הזמנות. בביקורת הנוכחית הועלה כי נוסף על הכרטיסים שקיבלה המועצה מהאיגוד, בשנים 2004 -2006 קיבל מהחברה מנכ"ל המועצה דאז, מר שאול שניידר (להלן - מנכ"ל המועצה לשעבר) 15 פעמים כרטיסי כניסה למשחקי מכבי ת"א ביורוליג - 39 כרטיסים בסך הכול. יצוין כי המועצה אינה תומכת אמנם באופן שוטף בחברה, אולם לשם שדרוג ההיכל היא העבירה לה בשנים 2004 -2008 הקצבה בסך 25 מיליון ש"ח ולא מן הנמנע שגם בעתיד, אם תרצה החברה לבצע עבודות נוספות בהיכל או באצטדיון בלומפילד, היא תבקש את סיוע המועצה. . ;אך מספר הכרטיסים שיועדו לעובדי החברה ולדירקטורים לא צומצם בנוהל המעודכן לא הוגדר המונח "שימוש אישי", ולמעשה יכול כל אדם המקבל כרטיס להעבירו למי שהוא רוצה ללא הגבלה; בדומה לנוהל הקודם גם הנוהל המעודכן מקנה למנכ"ל החברה אפשרות לחלק כרטיסים כראות עיניו. לדעת משרד מבקר המדינה, חלוקת כרטיסים לאירועים המתקיימים בהיכל מהווה מתן הטבה על ידי גוף ציבורי ולכן היא נושא רגיש שלו, מלבד השלכות כספיות, השלכות ציבוריות ואתיות. משום כך, אין זה ראוי אפוא להעניק לבעל תפקיד בודד ואף לא למנכ"ל סמכות בלעדית בנושא זה. מוצע כי ההסדרה והטיפול בנושא חלוקת הכרטיסים, אם בכלל, יוטלו על ועדה מיוחדת שימנה הדירקטוריון ואשר תחויב לפעול לפי כלל הנורמות המחייבות שנקבעו בנושא זה. לדעת משרד מבקר המדינה, כל עוד הנוהג של חלוקת כרטיסים נמשך, על החברה להקפיד ולקיים אמצעי בקרה נאותים, שיבטיחו תפקוד תקין בכל הנוגע להליכי הטיפול בנושא זה. על דירקטוריון החברה לעמוד על כך שדיווחי המנכ"ל על חלוקת הכרטיסים ייעשו כנדרש בנוהל החברה אחת לחצי שנה, וכי לדיווחים אלה יצורפו מסמכים המ אשרים כי כל הגופים והאנשים הרשומים כמקבלי כרטיסים אכן קיבלו אותם, בציון מספר הכרטיסים. יש גם להקפיד לדרוש ממארגני האירועים אישורים מפורטים המעידים על החזרת כרטיסים שבהם לא נעשה שימוש ולצרפם לדוחות הידניים. כמו כן יש להימנע לחלוטין מהשמדת כרטיסים, ולצרף לדוחות הידניים כרטיסים שבהם לא נעשה שימוש. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהעירייה והמוסדות המנהלים של החברה יבדקו באופן יסודי האם השימוש בכרטיסי החינם בשנים 2007 - 1. מעיון במסמכי החברה עולה כי בשנים 2007 ו- 2008 דיווח מנכ"ל החברה לוועדת הכספים של החברה פעם בשנה בלבד על הענקת הכרטיסים, ולא אחת לשישה חודשים כפי שנקבע בנוהל, וכי דיווחים אלה לקו בחסר: (א) המנכ"ל העמיד לעיונם של חברי הוועדה "תיק מרוכז של חלוקת כרטיסים לפי מופעים/כדורגל/וכדורסל" ובו דוחות ידניים ובהם שמות מקבלי הכרטיסים לכל אירוע (להלן - הדוחות הידניים), אך הוא לא הכין עבורם דוח מרוכז לגבי כלל האירועים המפרט את הנתונים האלה: מי האנשים שקיבלו כרטיסים, לפי אילו אמות מידה הם נבחרו, כמה כרטיסים קיבל כל אחד מהם ולאילו אירועים. לא תמיד צורפו לדיווחים מסמכים המאשרים כי כל הגופים והאנשים הרשומים כמקבלי כרטיסים אכן קיבלו אותם; חלק ממקבלי הכרטיסים נרשמו בדוחות הידניים בשמם הפרטי בלבד, ואי-אפשר לדעת מי הם ועל סמך מה הם קיבלו את הכרטיסים. בדוחות הידניים לא הסבירה החברה מה היא עשתה בכרטיסים שבהם לא השתמשה (למ עט 16 כרטיסים למופעים של הזמר, שהוחזרו לאמרגן . האירוע). הסברים אלו דרושים בייחוד נוכח העובדה שמדובר היה באירועים אטרקטיביים ומבוקשים מאוד. .2008 , ובכלל זאת הטיפול בכרטיסים שלא חולקו, נעשה על פי סדרי מינהל תקין, וינקטו את הצעדים המתחייבים מממצאי הבדיקה. מהאמור לעיל עולה כי בדומה לנוהל הקודם, גם הנוהל המעודכן אמנם הגביל את מספר הכרטיסים שיועדו לנבחרי הציבור ולעובדים בעירייה, הביקורת העלתה כי עד מועד סיום הביקורת, יולי 2010 , לא קיבלה החברה כל הנחיה מהעירייה באמצעות לשכת התאגידים שלה ולמעשה היא ממשיכה לחלק כרטיסים על פי נוהל החלוקה שלה. בניגוד לאמור בחוזר משרד הפנים, החברה חתמה על הסכמי התקשרות חדשים עם מפיקי אירועים, הן אירו עי ספורט והן אירועי תרבות ובידור, ובמסגרתם היא קיבלה מהם כרטיסים וחילקה אותם, כפי שנהגה לעשות בעבר. עוד עולה כי בניגוד לאמור בחוזר, אף שהחברה לא פרסמה באתר האינטרנט שלה או של העירייה תבחינים לחלוקת כרטיסים, היא ממשיכה לקבל כרטיסי כניסה למשחקיה של מכבי ת"א על סמך ההסכם עמה משנת 2003 . יצוין כי המלצת משרד מבקר המדינה משנת 2003 להימנע מנוהג פסול זה של קבלת כרטיסים ממארגני אירועים וחלוקתם הופנתה אמנם כלפי הרשויות המקומיות, אולם מאחר שבחלק מהמקרים התאגידים העירוניים הם המקבלים את הכרטיסים ומחלקים אותם, ולא הרשויו ת, ראוי שהתאגידים העירוניים בכלל והחברה בפרט יאמצו המלצה זאת ויפעלו על פיה. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי אין בטענותיה האמורות כל חדש, והדברים היו ידועים למשרד הפנים בעת שהוציא את הנחיותיו בחוזרים מהשנים 2007 ו- 2009 . גם אם החברה פועלת על פי אמות מידה עסקיות אין זה סותר את העובדה שהיא מחזיקה בנכס ציבורי, הנמצא בבעלות העירייה, ומחויבת לחלק את הפירות הנובעים מהחזקת נכס זה בהגינות, בשקיפות ועל פי אמות מידה ציבוריות. משרד מבקר המדינה מעיר כי פסק דין זה חל על מפעילי האולמות למיניהם, אך אין בו כדי לשנות את הנחיות משרד הפנים האוסרות על תאגידים עירוניים כאמור לדרוש ממפיקי האירועים כרטיסים לאירועים ולמשחקים. מן הראוי אפוא שהעירייה, באמצעות לשכת התאגידים, תקפיד כי חוזרי משרד הפנים, ובייחוד אלה הנוגעים ישירות לתאגידים העירוניים, יועברו ללא דיחוי לכל התאגידים שלה, ותעמוד על כך שכל אחד מהדירקטורים מטעמה בתאגידים העירוניים יפעל לקידום ויישום הוראות החוזרים בתאגידים העירוניים. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהחברה תימנע מחתימה על הסכמים שמחייבים גופים המקיימים אירועים במתקנים שבבעלותה להקצות לה מכסות כרטיסים בחינם, כפי שהמליץ המשרד לרשויות המקומיות עוד בשנת 2003 . אשר לכרטיסים כאמור המתקבלים מכוח הסכמים קיימים, על החברה להפסיק לאלתר את הנוהג הפסול של מתן כרטיסים ללא הגבלה לאנשים הנמצאים עמה בקשרים עסקיים או חברתיים, ולוודא כי חלוקה זו תיעשה על פי אמות מידה שייקבעו ובאופן מצומצם ככל האפשר; ככל ש מדובר בקשרים עסקיים - התמורות והתשלומים הכרוכים בהם צריכים לבוא לידי ביטוי בהסדרי התקשרות מקובלים ושקופים. על החברה גם לצמצם את חלוקת הכרטיסים לעובדיה ולחברי הדירקטוריון שלה, ולאפשר מתן כרטיסים רק לאלה שנוכחותם בהיכל דרושה לצורך מילוי תפקידי החברה. פעולות אלה עשויות להביא בין היתר להגדלת שיעור הכרטיסים שיחולקו משיקולים הומניים. את חלוקת הכרטיסים בכלל יש להטיל לא על אדם אחד אלא על ועדה מיוחדת שימנה הדירקטוריון ותוך תיעוד מלא וקיום אמצעי בקרה נאותים. המלצות אלה כוחן יפה גם ליתר התאגידים העירוניים. הממצאים שהועלו בדוח זה מעלים בין היתר סימני שאלה לגבי תקינותו של תהליך חלוקת הכרטיסים על ידי מנכ"ל החברה ועולה ספק אם הליך זה מתיישב עם סדרי מינהל תקין. על הגורמים הנוגעים בדבר - החברה והעירייה - לבחון ביסודיות ממצאים אלה, להפיק את הלקחים הנדרשים ולנקוט את הצעדים המתחייבים מהם. במהלך הכנת דוח זה נדרש משרד מבקר המדינה לסוגיה עקרונית: כפיפותם של תאגידים עירוניים דוגמת החברה להנחיות שמוציא משרד הפנים הנוגעות אליהם. בעוד שמשרד הפנים סבור שהנחיותיו חלות על התאגידים ומצפה שהרשויות המקומיות יחילו אותן על התאגידים שבבעלותן וב שליטתן, טוענת החברה (וייתכן שגם תאגידים אחרים) כי היא אינה כפופה להנחיות המשרד, ואילו העירייה הודיעה כי אין בכוונתה לכפות על התאגידים העירוניים לפעול לפיהן. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הפנים, בתיאום עם משרד המשפטים, להידרש בהקדם לסוגיה זו ולנקוט את הצע דים המתחייבים ממנה, כגון הפניית הנחיה מתאימה לרשויות המקומיות לדרוש מתאגידיהן לפעול על פי ההנחיות והחוזרים שהוא מוציא, או קידום יזמת חקיקה שתבהיר את הדרוש הבהרה בנושא חשוב זה. לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות המסים להשלים את בדיקותיה בעניין חלוקת הכרטיסים על ידי החברה, להפיק את הלקחים מתוצאותיהן ולהורות בהקדם לכל הגופים המחלקים כרטיסים לאירועי תרבות, בידור וספורט לדווח על העלות הריאלית של כל הכרטיסים שהם מחלקים כדי שיובטח תשלום מס אמת בגין הטבה זו. .משרד מבקר המדינה המליץ כבר בשנת 2003 לחדול מהנוהג הפסול שלפיו רשות מקומית מקבלת ממארגני אירועים כרטיסים ללא תמורה ומחלקת אותם לעובדיה, לנבחריה ולגורמים נוספים. בינואר 2009 פרסם משרד הפנים חוזר לצמצום נוהג זה, ובו התייחס גם לתאגידים עירוניים. ממצאי הביקורת הנוכחית בעירייה ובחברה מצביעים על כך שהן המלצות משרד מבקר המדינה והן הנחיות משרד הפנים לא יושמו על ידי גופים אלה. החברה ממשיכה לדרוש ולקבל כרטיסים רבים ממארגני אירועים, ולחלק אותם לעובדיה ולחברי הדירקטוריון שלה, לעובדי העירייה, ליועצים, לספקים, לקבלנים, למנכ"לים של חברות מסחריות, לאמרגנים ולאנשי תקשורת, לנושאי תפקידים בגופים ציבוריים, לספורטאים ולעסקני ספורט - רובם ככולם אנשים שידם משגת לקנות כרטיסים בעצמם. רק כ -4% מהכרטיסים שהחברה קיבלה למשחקי כדורסל שהתקיימו בהיכל במהלך שנתיים שנבדקו, חולקו משיקולים הומניים. חלוקת הכרטיסים מבוצעת על ידי מנכ"ל החברה באופן בלעדי מכוח סמכות שהוענקה לו בנוהל שהחברה אישרה, ונראה כי לא התקיימו אמצעי בקרה נאותים על פעולותיו בעניין זה - לא נמצאו דוחות מרוכזים ומפורטים של מקבלי הכרטיסים, ולא היה אפשר לדעת בחלק מהמקרים מי האנשים שקיבלו כרטיסים, לפי אילו אמות מידה הם נבחרו, מה המספר הכולל של הכרטיסים שקיבל כל אחד מהם במהלך תקופה מדווחת ולאילו סוגי אירועים הם ניתנו; לדברי החברה, חלק מהכרטיסים הוחזרו לאמרגנים וחלק הוש מדו על ידה, אך היא לא הציגה מסמכים המתעדים תהליכים אלו. החברה מחזיקה בנכס ציבורי הנמצא בבעלות העירייה. במידה שהחברה מחליטה לחלק כדין חלק מההכנסות ומהפירות הנובעים מהפעלתו, הם אמורים להיות מחולקים לציבור באופן שוויוני, בהגינות, בשקיפות ועל פי אמות מידה ציבו ריות. כרטיסי כניסה לאירועים ולמשחקים המתקיימים בהיכל הם חלק מפירות הפעלתו של ההיכל. יוצא אפוא כי נוסף על הכרטיסים שקיבלה יורוקום מהחברה על פי ההסכם ביניהן, קיבלו כרטיסים גם עובדי יורוקום. יצוין כי באפריל 2008 העביר רואה החשבון של החברה מזכר למנהלת הכספים של החברה ובו התייחס, בין היתר, למספר הרב של הכרטיסים שהחברה מחלקת. רואה החשבון ציין כי "זה לא הגיוני ברמה הציבורית. זוהי חלוקת מתנות, לגורמים שאין להם שום קשר עסקי עם החברה. זה פרצלינה [ נראה רע, זה מריח רע, וזה גם רע. אם ניר- ]מנכ"ל החברה היה שומע לעצתי הוא היה מבטל את כל 'המסיבה' ומקצה מלבד לדירקטורים ולעובדים, עוד 20-30 כרטיסים לגורמים שיש להם אינצידנטליות לפעילו תה השוטפת של החברה ושמירת הקשר השוטף איתם הכרחית לשם קידום עסקיה של החברה. זהו הקריטריון היחיד העשוי להצדיק מתן הזמנות חינם לאירועים בהיכל".
בביקורת הנוכחית הועלה כי מר יהודה שקמה, מנכ"ל האיגוד עד שנת 2008 , שהיה מבעלי התפקידים באיגוד שקיבלו מהאיגוד מינויים למשחקי מכבי ת"א, קיבל גם מהחברה שני כרטיסים לכל אחד ממשחקי הקבוצה בתחרויות היורוליג.