משרד התחבורה והבטיחות בדרכים . ארגון מחדש בתחבורה הציבורית במטרופולין תל-אביב משרד מבקר המדינה מעיר כי היה על משרד התחבורה להסדיר בהסכם מחייב את נושאי העבודות המועברים למנהל תח"צ בנת"א, את תחומי האחריות של נת"א בנושאים שמועברים אל מנהל תח"צ ולקבוע את תקופת הפעילות של נת"א בתחום זה. מבדיקת ההתנהלות לפני הארגון מחדש ובמהלכו בכל הנוגע לנושאי התח"צ ברמת גן עולה כי תיקוני הקווים לאחר הפעימה השנייה נעשו לאחר משא ומתן בין עיריית רמת גן למשרד התחבורה ולאחר שהעירייה הפעילה לחץ על משרד התחבורה. ואולם עד מועד סיום הביקורת לא נמצא פתרון לחלק מהבעיות שהעלתה העיריה לפני משרד התחבורה. מהביקורת עולה כי משרד התחבורה הוציא בפועל סה"כ כ -25 מיליון ש"ח על הסברה לביצוע הארגון מחדש כולל הפעלת דיילי ההסברה. ההסברה התגלתה לא אפקטיבית כבר בימיה הראשונים, ואכן הופסקה בהוראתו של מנכ"ל משרד התחבורה, כאמור. יוצא אפוא שמינהל תח"צ החל את הקשר עם הקהילה רק לקראת יישום תכנית הארגון מחדש, דהיינו הקשר היה מצומצם ונוצר מאוחר מדי. משרד מבקר המדינה ציין כי במבחן התוצאה של שיתוף הציבור בביצוע תכנית הארגון מחדש בתח"צ עלה כי השיתוף לא היה מספק, הואיל ועם יישום התכנית היה צורך לבצע שינויים רבים, והארגון מחדש גרם להתמרמרות בציבור. משרד התחבורה לא נימק את החלטתו שלא להשתמש במיניבוסים בשכונות ברמת- גן. זאת אף שהדבר נדרש לפי התכנית, ומתן השירות לאותן שכונות באמצעות אוטובוסים גדולים אינו עולה בקנה אחד עם הרעיון הבסיסי של מודל התכנית ועם עבודת תכנון הארגון מחדש. . 'מן האמור עולה כי ההתקשרות למסירת עבודת ניהול הפרויקט לחברת ייעוץ א ביוני 2010 נעשתה שלא בהתאם להוראות תקנות חובת המכרזים. נת"א התייחסה להתקשרות כאל התקשרות המשך, אף שמדובר בהתקשרות מסוג אחר, ולפיכך לא התקיימו הנסיבות הנדרשות להתקשרות המשך, דהיינו שמירה על אחידות מטעמי חיסכון ויעילות. קודם ההתקשרות עם היועץ לניהול הפרויקט ביוני 2010 לא פנתה נת"א אל מציעים פוטנציאליים לקבלת הצעות, היא לא עשתה השוואה עם מציעים אחרים ולא בדקה את התאמתה של חברת הייעוץ לעבודה הנדרשת. יתר על כן, במרץ 2011 , בעת אישור הארכת ההתקשרות והגדלת היקפה הכספי בפעם השנייה, נת"א הייתה ערה לכך שמדובר בהתקשרות שונה מההתקשרות הראשונה, ולמרות זאת היא הסתמכה על אישורה של ועדת המכרזים להמשך ההתקשרות על פי פטור בגין התקשרות המשך. הביקורת העלתה כי בתוספת להסכם הסובסידיה מנובמבר 2012 שנחתמה לאחר ביצוע הפעימה השנייה, הוסכם כי חברת דן תרכוש רק כמחצית ממספר האוטובוסים כפי שננדרש על פי התכנית - ואילו בתוספת להסכם הסובסידיה עם אגד ממרץ 2012 .לא כלל משרד התחבורה רכישה של אוטובוסים נוספים כלל במשרד התחבורה לא נמצאו מסמכים המבהירים מדוע שונתה הדרישה לרכישת המיניבוסים. בביקורת לא נמצאו מסמכים המעידים כי משרד התחבורה בדק ביסודיות את העלות לעומת התועלת בכל שלב משלבי הפרויקט, משלב התכנון ועד ביצוע הפעימות, ואת העלויות השוטפות והעתידיות של תוספת התשומות וההצטיידות הנדרשת באוטובוסים. עד מועד סיום הביקורת נובמבר 2012 , לא הקים משרד התחבורה רשות לתחבורה ציבורית ארצית וממילא לא הקים רשות מטרופולינית, אף שהחליט שתוקם רשות כזאת עד סוף 2010 . רשות מעין זו הייתה עשויה לשפר את התיאום בין הגורמים המעורבים ולמנוע חלק מהליקויים בתהליכי הארגון מחדש במטרופולין תל אביב; ליקויים שנבעו מהיעדרו של גוף בעל סמכויות-על שבידיו הכלים והידע הדרושים. מהביקורת עולה כי משרד התחבורה לא דרש שסוגי השירות יסומנו בצבעים שונים על גבי האוטובוסים, אף שלפי התכנית הדב ר נדרש כדי להקל על ציבור הנוסעים את זיהוי סוגי השירות. מהביקורת עולה כי רק בנובמבר 2010 נחתם הסכם עם תאגיד ממשלתי לביצוע השלב הראשון של הקמת מרכז שירות כרטוס חכם, ובינואר 2012 חתם משרד התחבורה על אישור להמשך השלב הראשון של הפרויקט ועל הרחבה להוראות ההסכם עם תאגיד ממשלתי לקליטת נתוני הכרטיסים החכמים של כל המפעילים של קווי השירות במטרופולין תל אביב. עוד העלתה הביקורת כי משרד התחבורה החל בביצוע הארגון מחדש בלי לדאוג להפעלת מערכת הסליקה קודם ליישום הארגון מחדש. נמצא כי הסכם בנוגע לארגון מחדש נחתם עם המפעילים בדיעבד, יותר משנה וחצי לאחר שהחל ביצוע הארגון מחדש. במרץ 2012 נחתם ההסכם עם אגד, ורק בתחילת נובמבר 2012 .נחתם תיקון להסכם הסובסידיה עם חברת דן מהביקורת עולה כי מסמכי המכרז למתן שירותי דיילות לא כללו תנאי סף שעניינו הצבתם של הדיילים בערים שלגביהן יקבלו את ההדרכה. עוד עולה כי לדיילים לא ניתן זמן מספק ללימוד החומר, בייחוד למי שהוצבו בערים שאין הם מכירים, ולכן הם לא הכירו היטב את מסלולי האוטובוסים באזור. 4 . נמצא גם כי שכר הטרחה של חברת ייעוץ א' לכל התקופה מינואר 2010 עד סוף 2011 הסתכם ב-3.4 מיליון ש"ח- גבוה ב- 476% משכר הטרחה שנקבע בחוזה המקורי. עד מועד סיום הביקורת לא פורסם מכרז חדש לרכישת מערכות לאכיפה אלקטרונית בנת"צים, וממילא לא הופעלה מערכת כזאת. מהביקורת עולה כי משרד התחבו רה לא שינה ברישיונות הקווים את מספר המיניבוסים בהיקף הנדרש על פי התכנית, כדי לתת שירות יותר טוב לשכונות המגורים, אף על פי שאחת מהתועלות בתכנית הארגון מחדש הייתה כאמור הפחתת הרעש וזיהום האוויר בשכונות מגורים. הבדיקה בנושא התאמת האוטובוסים לתכנית הארגון מחדש העלתה כי תהליך רכישת המיניבוסים והאוטובוסים וקבלתם אורכים זמן רב. משרד התחבורה לא דאג כי המפעילים ירכשו מיניבוסים ואוטובוסים כפי שהומלץ בתכנית, וגם לא דאג שייערכו בזמן לרכישתם של כלי הרכב ולקבלתם לפני מועד ביצוע הארגון מחדש. דבר זה פגע בשירות לנוסע. מנתוני מנהל תח"צ עולה כי הוא ידע כבר בשנת 2004 שחלק מציבור הנוסעים ייפגע פגיעה של ממש עקב הארגון מחדש בתח"צ במטרופולין תל אביב. למרות זאת לא הגביל משרד התחבורה את מידת הפגיעה באותם האזורים שמתכנני הארגון מחדש צפו כי תהיה בהם ירידה ברמת השירות. לדעת משרד מבקר המדינה היה על משרד התחבורה לבצע הליך מסודר של הפקת לקחים בפרק זמן סביר, על מנת שיוכל להסיק מסקנות על הצורך בשיפור השירות לציבור הנוסעים בתחבורה הציבורית. .מבדיקת הקווים ששונו בפעימה השנייה עולה כי עם ביצוע השינוי בגוש המרכזי13 הורע שירות התח"צ לבתי חולים בגלל ביטול קווים ישירים והצורך לבצע מעברים בין קווים, ונותק הקשר הישיר לחלק מבתי הספר ולמוסדות מרכזיים. ניתוק הקשר הישיר של שכונות ממרכזי הערים וההרעה בשירות למוסדות השונים נבע בחלקו מן העובדה שהציבור הרחב לא היה שותף לתכנון על כל שלביו. חשיפת התכנית לפרטיה לציבור נעשתה רק סמוך ליישום התכנון, בלי שניתנה לציבור האפשרות להגיב בטרם החל ביצועו של הארגון מחדש. נמצא, כי ביצוע הארגון מ חדש לא עמד בלוח הזמנים שנקבע. פרק הזמן בין הפעימה הראשונה שבוצעה באוגוסט 2010 לבין הפעימה השנייה שבוצעה ביולי 2011 ( היה קרוב לשנה11 חודשים). מהפעימה השנייה עד מועד סיום הביקורת עברה כשנה וחצי, ועדיין לא נקבע מועד ליישום הפעימה השלישית. משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שבפעימה הראשונה נוספו בעיקר קווים חדשים והועלתה תדירותם של שני קווים קיימים ולכן בוצע ב עיקר שיפור לנוסעים, אין תוצאותיו של הסקר מעידות על שביעות הרצון של הנוסעים משינוי בקווים בארגון מחדש בגוש המרכזי. מינהל תח"צ הכין בספטמבר 2010 סיכום שבו היו גם מסקנות ביניים ממהלך השיווק וההסברה של הפעימה הראשונה. מהסיכום עולה כי לא פורסמה חוברת הסברה ובה מפות הקווים החדשים; נהגי האוטובוסים לא קיבלו הדרכה כפי שנדרש; והדרכת נציגי שירות המרכז הטלפוני נדחתה. כמו כן לא פורסמו מודעות בעיתונים המקומיים, הפרסומים שבוצעו לא היו בכמה שפות; לא חולקו עלונים באוטובוסים ובשכונות; מספר הדיילים שהוצבו בתחנות האוטובוסים ל מתן עזרה והדרכה לנוסעים היה קטן מהנדרש. יצוין כי באותה תקופה התנגדו חלק מהתושבים לשינויים, בין היתר משום שלא התקיים הליך של שיתוף הציבור בתכנון מערכת הקווים החדשה. מהשינויים שנעשו לאחר הפעימה השנייה עולה כי בשמונת החודשים שלאחר ביצוע הפעימה השנייה עשה משרד התח בורה 48 שינויים ב -59 קווים; חלק מהקווים הוחזרו למסלולם הקודם או שונה מסלולם, מספר קווים שבוטלו הוחזרו למסלולם והוספו מספר קווים חדשים. הסטייה הניכרת מן המודל המתוכנן יש בה כדי להעיד, לדעת משרד מבקר המדינה, על פגם בתהליך התכנון. מהאמור עולה כי תכנית הארגון מחדש הסתיימה למעשה עוד בשנת 2004 , אבל תהליך קבלת ההחלטה על ביצוע הארגון מחדש נמשך כחמש שנים. כתוצ אה מעיכוב בקבלת ההחלטה היה צורך בעדכון סקר הנוסעים ובעדכון התכנית. משרד מבקר המדינה מעיר כי אין זה תקין כי עיבוד של תכנית ארגון מחדש שהוגשה ב- 2004 .כאמור יימשך שנים בלי שתתקבל החלטה בדבר ביצועה
הביקורת העלתה כי משרד התחבורה עשה תיקונים בקווי אוטובוסים בהם נעשו שינויים בפעימה השניה עקב לחצים של העיריות והציבור, אולם משרד התחבורה לא עשה תהליך מסודר של הפקת לקחים על תכנון מערכת הקווים.