משרד החינוך . מסעות תלמידי תיכון לפולין מסלולי המסע לפולין התגבשו בשנות השמונים של המאה העשרים. מאז התחוללו שינויים במצב הגאופוליטי באירופה, לישראלים יש אפשרויות להגיע למקומות שפעם לא היו נגישים, נוספו מחקרים חדשים על השואה ועלו הצעות לסיורים במדינות אחרות. לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המשרד לבחון אם יש מקום לקיום מסעות ליעדים אחרים. מסיבה זאת אין בידי המינהל נתונים עדכניים על הוצאותיו במהלך השנה. למידע זה חשיבות רבה למנהלים ולמקבלי ההחלטות לקביעת מדיניות. מהטבלה עולה כי בכל אחת מהשנים שנבדקו היו תוספות לתקציב המסעות בשיעורים שנעו מ-49% עד ל- 108% . יוצא אפוא כי בכל השנים לא תקצב המשרד בתחילת שנה את הסכומים הדרושים למימון המ סע כראוי. לפיכך בסיס התקציב אינו משקף את ההוצאה למעשה בשנת התקציב וכל שנה נדרשות תוספות לתקציב המסעות. על אף השיח הציבורי לגבי המסעות לפולין לא זימנה הנהלת המשרד את המצדדים במסעות ואת המתנגדים להם לשולחן הדיונים כדי לדון בהם ולגבש החלטות מדיניות. לדעת משרד מבקר המדינה, העלאת טענות ענייניות מצד גורמי חינוך ומקצוע בעניין המסעות לפולין מחייבת את הנהלת המשרד לקיים מדי תקופה בחינה של העניין. על הנהלת המשרד לקיים דיון על ההמלצות משנת 2010 ולהתייחס גם למסקנות ועדת מרוז משנת 2008 . כמו כן עליה ליזום בדיקות נוספות מסוג זה ולבחון דרכים נוספות להגברת תחרות בין החברות המתמודדות במכרז כדי להקטין את תשלומי ההורים. מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה שאין בידי המינהלה פרטים מזהים של בתי ספר - "סמל המוסד " שלהם 22 . הנתונים במאגר הממוחשב של המינהלה אינם בנויים לפי ההגדרות של האחראי לתקינה במינהל התקשוב ומערכות המידע שבמשרד 23 . מאחר שהמינהלה אינה מקלידה את "סמל המוסד" למאגר הממוחשב שלה ואינה מגדירה את המשתנים לפי הגדרות הממונה על התקינה קשה לזהות את בתי ספר ולהצליב את נתוני מאגר הנתונים הממוחשב של המינהלה לנתונים שבמאגרים אחרים במשרד. כתוצאה מכך נמנעת היכולת לאפיין את המסע ולנתח פרמטרים שלו כמו שיעור ההשתתפות של תלמידים מבתי ספר שונים לאורך זמן, אי-השתתפות בתי ספר במסעות, רמות טיפוח של בתי הספר המשתתפים במסע (ראו להלן). זאת ועוד, כאמור המינהלה אינה אוגרת מידע חשוב כמו התשלום הנגבה מהורי התלמידים במשלחות העצמאיות, שהן מרבית המשלחות. בידי המינהלה יש נתונים על תשלומי ההורים של המשתתפים במשלחות הממלכתיות (כ -20% מן המשלחות) כפי שנקבעו במכרזים השונים, אך גם נתונים אלה אינם מוזנים למערכת הממוחשבת. כתוצאה מכך אין בידי המינהלה מידע מדויק על התשלומים שהורים משלמים ואין ביכולתה לקיים מעקב רב-שנתי בעניין. על המשרד לאסוף מידע על המשלחות ולאגם אותו כך שניתן יהיה לקבל תמונה כוללת ושוטפת על המסע לפולין. המשלחות מגיעות רק מ -50% ממוסדות הלימוד בחטיבה העליונה - מהמגזר היהודי בפיקוח מ"מ וממ"ד. מאחר שהמשרד רואה עצמו מחויב להנחיל את משמעויות השואה במערכת החינוך כולה עליו לבחון אם שיעורי השתתפות אלה והתפלגותם עולים בקנה אחד עם מטרותיו. .מסוף שנות השמונים של המאה העשרים מתקיימים בחסות משרד החינוך מסעות בני נוער לפולין, ומספר המשתתפים בהם הולך וגדל. מסעות אלה מספקים בעיקר את החוויה הרגשית של מאורעות השואה על ידי סיורים במקצת האתרים שבהם התרחשה. מטרות המסע ומסלוליו נקבעו כשהחלו בהם; לאחר מכן התעצם השיח הציבורי לגבי המסע ומסלוליו, אך הוא לא נידון דיון מעמיק במשרד החינוך. על משרד החינוך לבדוק אם מטרות המסע הושגו ולבחון אותן לאור התמורות הרבות שהתחוללו בחברה הישר אלית ובאירופה. כמו כן מוטלת עליו החובה לבחון מחדש את אתרי המסע ומסלוליו ואת הדרך המיטבית להנחלת זיכרון השואה. במשרד אין מידע מרוכז על המסעות. כתוצאה מכך אין הוא יכול לעקוב לאורך שנים אחר המסעות לפולין ולקיים הערכה כללית בעניין. על המשרד לשפר את מאגר המידע של המינהלה. את חלק הארי של המסע מממנים ההורים. תשלומים אלה האמירו מאוד בשנים האחרונות והם אינם שווים לכל נפש. על משרד החינוך לבדוק אם תשלומים אלה מונעים מתלמידים להשתתף בו ולדאוג ששיקולים כספיים לא יהיו גורם לאי-השתתפות תלמידים במסע. .לדעת משרד מבקר המדינה, על מינהל חברה ונוער לדאוג שיוכנו תכניות לשיבה הביתה לכל התלמידים כדי לסייע להדגשת המשותף להם ולעמוד בהוראות הקבע שלו. אף שהמשרד ראה חשיבות בפעילות לאחר השיבה לארץ, הוא הזניח פן זה של המסע: הוא לא הנחה את בתי הספר להקצות לשיבה הביתה את השעות הנחוצות לכך ולא חייב את בתי הספר לקיים פעילויות אלה כפי שעשה בשלב ההכנה למסע. התברר גם כי בכל שנות קיום המסע המשרד לא הכין לנשארים בארץ תכניות מפורטות שיקלו את הגישור על הפערים בין משתתפי המסע לנשארים. מהטבלה עולה כי מרבית המשלחות הן מבתי ספר שבפיקוח הממלכתי - 83% , אף ששיעורם באוכלוסיית הייחוס- כ-62% . רק17% מהמשלחות הן מב תי ספר שבפיקוח ממ"ד, אף ששיעורם באוכלוסיית הייחוס הוא 38% . נמצא כי המשרד לא בדק את הסיבות לפערים אלה ואם ראוי לצמצמם. לדעת משרד מבקר המדינה יש מקום לבחון זאת. מהנתונים עולה כי יש מתאם חיובי בין מדד הטיפוח של בית ספר לבין השתתפותו במסע לפולין. ואולם הסיבות לאי-השתתפות תלמידים במסע לפולין יכולות להיות כספיות, נפשיות, אידיאולוגיות, אי -מודעות או אי - כלילת ההשתתפות במסע בסדר העדיפות של התלמיד או של הוריו. סביר להנ יח שבית ספר שלתלמידיו חסכים גדולים יעדיף להשקיע משאבים בקידומם מהשתתפות במסע לפולין. היות ששיעור מרכיב ההכנסה במדד הטיפוח הוא רק 20% , לא ניתן להגיע למסקנה חד - משמעית שלהכנסת הורי התלמיד השפעה מכרעת על השתתפותו במסע לפולין, ואין היא בהכרח הגורם הדומיננטי. המינהל לא בדק את הסיבות לאי -השתתפות תלמידים במסע; עליו לעשות זאת ולבדוק בין היתר גם את משקל התשלום באי -השתתפותם של התלמידים במסע. לדעת משרד מבקר המדינה, על מינהל חברה ונוער מוטלת החובה להכין מסד נתונים ממוחשב עם כל המרכיבים הרלוונטיים למסעות, שממנו יוכל להפיק מידע שיסייע לו לאתר נקודות תורפה וכשלים הנוגעים להם ולפעול לתיקונם. לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לוודא כי מועברים לעיונו כלל האירועים החריגים שהתרחשו ודרכי הטיפול של בתי הספר באירועים אלה. כמו כן המשרד נדרש לבחון את היקף התופעה ולבחון אם ההנחיות שהוציא אפקטיביות ונותנות מענה הולם לבעיה. לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד היה להתמודד עם שאלות היסוד שהובאו לעיל כבר מזמן, ומאחר שלא עשה כך עליו לפעול להשלמת המחקר לאלתר. פרט לתוספת משנת 1999 לא חזר המשרד ובחן את הצורך בעדכון המטרות וההדגשים החינוכיים של מטרות המסע. לדעת משרד מבקר המדינה, לאור התמורות שחלו בעולם, באירופה ובחברה הישראלית ראוי שהנהלת המשרד תיבחן אם מטרות המסע כוללות את העניינים העיקריים הנוגעים להנחלת זיכרון השואה.
רוב בתי הספר נעזרים בשלב ההכנה במכוני השואה. תכניות ההכנה נשלחות למינהלת פולין, והיא מאשרת אותן. יחד עם זאת המשרד אינו מוודא שהתכניות אכן מוצאות לפועל ככתבן וכלשונן. המשרד לא ייעד מפקחים מטעמו לביקורת בשלבי ההכנה, אף שביקורת כזאת חשובה מאחר שלהוראת השואה ולקחיה יש כמה גישות. על המשרד לפקח שמכוני השואה יפעלו בהתאם להמלצותיו הפדגוגיות וידגישו את העניינים שלדעתו יש להדגיש במסעות.