קרן קיימת לישראל . הקצבות קק"ל לפארק אריאל שרון - קרן קיימת לישראל הביקורת העלתה כי שלא בהתאם להנחיית מנכ"ל קק"ל, ואף שמדובר בנושא משפטי גרידא, המנכ"ל עצמו לא תיאם את הטיפול בנספח ג' עם היועץ המשפטי, וכך גם מנהלת אגף ההתקשרויות. הביקורת העלתה כי מנכ"ל קק"ל לא הציג את המסמך הלא פורמלי ליועץ המשפטי החיצוני שכתב את חוות הדעת ממרץ 2016 , אף שמסמך זה עוסק בנדבך משמעותי בהתקשרות בין חברת הפארק לקק"ל וכולל עובדות מהותיות שהיו רלוונטיות לחוות הדעת ושהיה צורך לבודקן, מאחר שהיו עשויות היו לשנות את מסקנותיה. .על קק"ל לוודא כי כל בעלי התפקידים בה שעוסקים בהסכמים ובהתחייבויות, ובעיקר מורשי החתימה, ידעו מהן הסמכויות והמגבלות שנקבעו בנושא זה, וכי לפני שמסמכים כאלה ייחתמו יוודאו החותמים שסכומי ההתחייבויות תואמים את הסמכות שהוקנתה להם. על חטיבת הכספים לוודא שההנחיות בנושא מיושמות כראוי לפני שהיא מבצעת תשלומים. מהמסמכים האמורים לא ניתן ללמוד מיהו בעל התפקיד בקק"ל שהגדיל את סכום התקצוב הנקוב בבקשה שהובאה לפני הדירקטוריון מ-900,000 ש"ח ל -3.4 מיליון ש"ח, ומה היו הנימוקים לכך. .נמצא כי רק במרץ 2017 , כשלוש שנים לאחר שמנכ"ל קק"ל קיבל את המסמך הלא פורמלי ממנכ"ל חברת הפארק, נודע לקק"ל על דבר קיומו של המסמך. באותו מועד התקיימו פגישות בין קק"ל לחברת הפארק כדי להבהיר מהן התחייבויות קק"ל כלפי חברת הפארק, וחברת הפארק דרשה, בין היתר בהתבסס על המסמך האמור, כי קק"ל תשלם לה עבור תחזוקת שדרת שתילי האלונים שהחברה טוענת כאמור כי היא בבחינת המשתלה הפתוחה. 1. נמצא כי בהסכם לא ניתן ביטוי לכך שכבר בשנת2013 , לפני שחברת הפארק וקק"ל חתמו על ההסכם, ביצעה קק"ל שיפוץ נרחב במבנה 5 בעלות של כ-1.2 מיליון ש"ח, ולכך שכבר בינואר 2014 , כחצי שנה לפני חתימת ההסכם, היא החלה להשתמש במבנה. הועלה כי למרות תזכורת ששלח מנהל המרחב למנכ"ל קק"ל באפריל 2015 בעניין אי-קבלת התחייבויות קק"ל לחברת הפארק בכל הנוגע לתחזוקת נטיעות בפארק, לא מסר מנכ"ל קק"ל למרחב העתק של ההסכם הרשמי. .על קק"ל להקפיד כי הליכי הבחינה והאישור של פרויקטים יתבצעו על פי הנהלים שנקבעו, בידי הגורמים שהוסמכו לכך ותוך שיתוף דרגי הביצוע המקצועיים ותיעוד תהליכי הבחינה והנימוקים לקבלת ההחלטות. משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה רבה ליו"ר קק"ל כי אף שידע שקק"ל משתתפת בפרויקט נחל כופר, ולמרות תשובותיו למשרד מבקר המדינה כי מדובר בפרויקט שנדרש היה שוועדת הפרויקטים העליונה תבחן אם לאשרו, הוא לא נקט שום פעולה על מנת שהפרויקט יובא לבחינת ועדת הפרויקטים. בכך הוא א פשר למנכ"ל קק"ל שלא לשתף את הגורמים המקצועיים בקק"ל בתהליך קבלת ההחלטות בנוגע לפרויקטים בפארק, שלא בהתאם לכללים הנהוגים בקק"ל בנושא. מהאמור עולה כי נספח ג' מציג מצג ולפיו לכאורה נספח ב' יושם כלשונו, ולא נותן ביטוי להסכמות אחרות שסיכמו מנכ"ל חברת הפארק ומנכ"ל קק"ל ושיושמו בפועל בעניין מתווה גידול השתילים בפארק והגורם המתחזק אותם. נמצא שכאשר מנכ"ל קק"ל חתם על ההתחייבות בנספח ג' ולפיה המבנים בפארק לא ישמשו אלא להפעלת מיזמים משותפים בפארק, התכניות - שהוא היה שותף להן - היו שגם מבנה 3 לא ישמש את קק"ל רק לצורך קידום המיזמים המשותפים בפארק, שלא כפי שנקבע בהסכם. נמצא כי גם בנספח ג' הוצגה תמונת מצב מוטעית ולפיה המבנים שהוקצו לקק"ל בפארק ישמשו אך ורק לקידום מיזמים משותפים, אולם בפועל קק"ל לא הגבילה את השימוש במבנים אלה לקידום המיזמים המשותפים. כאמור, בפרק זמן של כשנה וחצי שקדם לחתימה על נספח ג' השתמשה הנהלת קק"ל במבנה לצורך ניהולה השוטף של קק"ל בכל תחומי פעילותה הנרחבים. 2. הביקורת העלתה כי היה בנתונים שהוצגו לדירקטוריון קק"ל בשלהי שנת 2013 בנוגע להקצבות לחברת הפארק כדי להטעות לגבי מהות שיתוף הפעולה בין קק"ל ובינה: בכך שמנכ"ל קק"ל לא שיתף את הגורמים המקצועיים ממפ"ק בהליכי קבלת ההחלטות לגבי השתתפות קק"ל בפרויקט נחל כופר, שלא כנהוג וכמצופה ממנו, הוא פגע ביכולתם של גורמי המקצוע לבצע בקרה ראויה על אופן ביצוע ההסכם, והדבר אפשר תשלום עבור עבודות שלא נכללו בפרויקט. משרד מבקר המדינה מעיר גם לחברת הפארק על שהגישה לקק"ל דרישה לתשלום עבור עבודות שעל פי ההסכם קק"ל לא הייתה אמורה להשתתף במימונן. ממצאי הביקורת שלעיל, וכן ממצאי הביקורת על תחזוקת הנטיעות בפארק, מדגישים את החשיבות שבשיתוף הדרגים המקצועיים בקק"ל, כדוגמת מפ"ק, בתהליכי קבלת החלטות, וזאת בין היתר על מנת למנוע תקלות במימושן. על קק"ל למסד הליכים שנועדו להבטיח כי הדרגים המקצועיים ישותפו בהליכי הכנת הסכמים הנוגעים לתחומי אחריותם, וכי ההסכמים יועברו לידיעתם לאחר החתימה. משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר קק"ל על כך שעד מועד סיום כהונתו בקק"ל, בנובמבר 2015 ,, הוא השתמש במבנים שבפארק לטענתו בלא שראה את ההסכם שמכוחו קק"ל קיבלה זכות שימוש בהם, ואף בלא שידע פרטים בסיסיים מתוכנו כגון משך השימוש במשרדים, מהות השימוש בהם והתחייבויותיה של קק"ל בתמורה לכך. מצופה היה מיו"ר קק"ל, כמי שעו מד בראש ההנהלה המצומצמת, שיקפיד לדרוש מהמנכ"ל, הכפוף להחלטות הנהלה זו, למסור להנהלה המצומצמת דיווח שוטף על פעולותיו. הועלה כי מנכ"ל קק"ל לא העביר את המסמך האמור לחטיבת הכספים של קק"ל ולגורמי המקצוע במפ"ק שנדרשו לפעול לפיו. יתרה מזו, המנכ"ל אף לא העביר את המסמך למנהל חטיבת הכספים, שאותו החתים המנכ"ל על ההסכם הרשמי כשבועיים בלבד לפני קבלת המסמך הלא פורמלי; וכשנה לאחר מכן הוא אף ביקש ממנו לחתום על נספח נוסף (נספח ג'), שיש בו סעיפים הנוגעים לנושאים שהועלו במסמך הלא פורמלי. .מהאמור לעיל עולה כי שלא כנהוג בפרויקטים אחרים שקק"ל מתקצבת, ובלי שניתנו הנמקות לכך, בעניינו של פרויקט נחל כופר שימשה קק"ל רק צינור להעברת כספים, בלא שהייתה מעורבת בביצוע הפרויקט, אף לא במסגרת המצומצמת של נוהל פדיון. ממסמכי חברת הפארק עולה כי עלות ביצוע פרויקט נחל כופר הסתכמה בפועל בכ -2.8 מיליון ש"ח בלבד, וכי בין החשבוניות שקק"ל קיבלה מחברת הפארק ושילמה את הסכומים הנקובים בהן נכללו גם חשבוניות בגין עבודות שבוצעו במתחם נחל כופר ובסמוך לו אשר קק"ל לא התחייבה לממן את ביצוען במסגרת ההסכם, כמפורט להלן: משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל קק"ל כי לא מתקבל על הדעת שגורם המוסמך לחתום על התחייבויות כספיות בסך מיליוני ש"ח לא יהיה ער למגבלות החלות על היקף סמכותו בנושא זה. .משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למנכ"ל חברת הפארק כי דיווח זה שמסר לדירקטוריון חברת הפארק בעניין השימוש של קק"ל במשרדים היה מטעה ולא תאם את המציאות. לנוכח ההבדל המהותי בין המתווה של מעבר המשרדים מבית קק"ל למבנה חלופי לשימור שהוצג לדירקטוריון בנובמבר 2012 לבין המתווה שיושם בפועל ובמסגרתו הועברו רק חלק ממשרדי הנהלת קק"ל לפארק כשנה לאחר מכן, ונוכח חשיבות הנושא, היה על יו"ר קק"ל להקפיד לעדכן את דירקטוריון קק"ל בדבר הבדל זה ובדבר הסיבות לכך. הועלה כי למעשה יו"ר קק"ל לא עדכן מעולם את הדירקטוריון בדבר פרטי שיתוף הפעולה בין קק"ל לחברת הפארק, אף לא כבדרך אגב כפי שעשה בישיבת ועדת הכספים. עדכון כאמור היה מאפשר לדירקטורים לקבל מבעוד מועד הסברים לעניין זה, להציג שאלות, לחוות את דעתם בנושא ולבצע בקרה בעניין נאותות החלטות ההנהלה בנושאים האמורים. נמצא כי בסופו של דבר בחרו היו"רים להיענות ליוזמת מנכ"ל קק"ל לעבור למבנה 5 בפארק ששטחוכ-250 מ"ר בלבד (כ-18% בלבד מהשטח הנדרש על פי פרוגרמת השטחים שהכינה הימנותא). אף שבגין שטחו המצומצם של המבנה בפארק היה אפשר להעביר אליו רק את משרדיהם של עובדים מועטים, לא נימקו היו"רים שינוי מהותי זה בהחלטתם. עוד נמצא כי בעת שהועברו רק חלק ממשר די הנהלת קק"ל למבנה 5 ,בפארק ששטחו היה קטן מכדי לאפשר את מילוי הצרכים שקק"ל עצמה הגדירה, לא שקלו היו"רים את הקשיים שעלולים להיגרם עקב כך לעבודה השוטפת של קק"ל. . על קק"ל לוודא כי החלטות מהותיות, למשל מהבחינה הכספית, או החלטות שעשויות להיות להן השפעות לטווח הארוך, יתקבלו בהליכי עבודה מסודרים ומקצועיים, שבמסגרתם יישקלו השיקולים הארגוניים הכוללים, ייבחנו חלופות לביצוע ויתועדו הנימוקים להחלטות. היו"רים ומנכ"ל קק"ל נהגו שלא בהתאם לכללי מינהל תקין בכך שפעלו לשיפוץ המבנה בפארק ולהעברת משרדיהם ומשרדי סגני היו"ר אליו, לפני שנקבעו תנאי השימוש במבנים אלה, לרבות משך השימוש בהם; ולפני שהוגדר היקף התחייבויותיה הכספיות והאחרות של קק"ל לפיתוח הפארק ונקבעו פרטיהן, וממילא לפני שנחתם הסכם בעניין זה בין חברת הפארק לבין קק"ל. השקעת כספים של קק"ל לפני גיבוש הסכם סופי הייתה עלולה לסכן את קק"ל, וזאת משתי סיבות עיקריות: (א) שיפוץ המבנה והמעבר אליו חייבו את קק"ל להשקיע בפיתוח הפארק כבר בשלב המשא ומתן עם חברת הפארק וגרמו לכך שהדבר יגביל את שיקול דעתה בעניין זה. (ב) על אף השקעתה הגדולה של קק"ל בשיפוץ המבנה, היא נחשפה לסיכון שתיאלץ לפנותו אם יתגלעו לאחר מכן אי-הסכמות בין הצדדים בדבר פרטי שיתוף הפעולה ביניהם ועקב כך כספי השיפוץ ירדו לטמיון. לפיכך יש לראות את אופן טיפולם של יו"ר קק"ל, של היו"ר העמית ושל מנכ"ל קק"ל בנושא המעבר למבנה בפארק כמתואר לעיל, כ רשלני, ו ככזה ש לא עמד בסטנדרטים המצופים מנושאי משרה סבירים. יצוין כי אי -הסבירות בטיפולם של נושאי המשרה האמורים גדל נוכח העובדה שלא הייתה סיבה ממשית למעבר דחוף ומידי של משרדיהם לפארק, ומכאן שביצוע המעבר, הכרוך בסיכונים ניכרים, לפני שגובשו ההסכמות בין הצדדים וניתן להן ביטוי בהסכם, לא היה מחויב המציאות. משרד מבקר המדינה מעיר כי היה על היו"רים והמנכ"ל , שהם הנהנים העיקריים מהמעבר ומהשיפוץ מבחינת תנאי ע בודתם, להבטיח כי במסגרת ההחלטה בדבר המעבר והשיפוץ ניתן משקל מספק לשיקולים הארגוניים הכוללים של קק"ל. בנסיבות אלה היו היו"רים ומנכ"ל קק"ל חייבים לנקוט משנה זהירות ולוודא לפני ביצוע השיפוץ כי השימוש של קק"ל במבנה מובטח כנדרש בהסכם מחייב; וכי העברת המשרדים לפארק כדאית לקק"ל גם מהבחינה הכלכלית, זאת בהתחשב הן במשך השימוש הצפוי במבנה והן בהתחייבויות קק"ל להשקעה בפיתוח הפארק - פרטים שכאמור במועד השיפוץ והמעבר לפארק טרם סוכמו. . נוסף על כך, כריכת השתתפות קק"ל במימון פרויקטים בקבלת תמורה מהגופים המתוקצבים, בדומה לשיתוף הפעולה שנרקם בינה לבין חברת הפארק, היא בעייתית מהבחינה העקרונית, שכן הדבר עלול לפגוע בין היתר בעקרון השוויון ולהשפיע על שיקול דעתה של קק"ל לעניין בחירת הפרויקטים שבהם תתמוך, וככלל על קק"ל להימנע מכך. קק"ל משמשת כנאמן לניהול כספים שקיבלה וממשיכה לקבל מהעם היהודי; ועל כן עליה לנהל כספים אלה באחריות יתרה ותוך הקפדה מוגברת על נורמות של מינהל תקין . משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל קק"ל כי בכך שהנחה את האדריכלית להתחיל בעבודתה עוד לפני שהתקבל אישור ועדת המכרזים לבחירתה הוא הפך את הוועדה ל"חותמת גומי", וכי אין בטעמים שפורטו בהסבריו משום הצדקה לאופן פעילותו. בכך שמנכ"ל קק"ל לא דיווח לוועדה כי מדובר בהתקשרות שהוא למעשה כבר אישר הוא פעל שלא בהתאם לסדרי מינהל תקין. בעניין זה היה עליו לפעול לפי סדרי מינהל תקין ללא קשר לשאלה אם מלכתחילה הוא היה מחויב לפנות לוועדת המכרזים, אם לאו. הדברים מקבלים משנה תוקף לנוכח טענת המנכ"ל ולפיה הוא נקט צעדים אלה בגין הלחץ שהפעיל עליו יו"ר קק"ל לקדם את השיפוץ במהירות, וזאת ללא שום הצדקה מקצועית. .מהסברי היו"ר למשרד מבקר המדינה עולה כי בעת שהיו"רים נענו ליוזמת המנכ"ל להעביר רק חלק ממשרדי הנהלת קק"ל למבנה בפארק (מבנה 5) , הם לא שקלו אם חלופה זו עולה בקנה אחד עם היעד שהם קבעו כאמור בשנת 2012 - פינויכל בעלי התפקידים מבית קק"ל, בין היתר בגלל הבעיות הקשות בבית קק"ל. משרד מבקר המדינה מעיר ליו"רים כי היענותם ליוזמת מנכ"ל קק"ל, שבעקבותיה הועברו רק לשכותיהם ולשכות מנכ"ל קק"ל וסגני היו"ר מבית קק"ל לפארק אריאל שרון, לא התבססה כנדרש על עבודת מטה מסודרת, המציגה את כל היתרונות והחסרונות של חלופה זו שנבחרה לעומת החלופות האחרות שבחנו הגורמים המקצועיים. הביקורת העלתה כי שלא בהתאם להודעתו של מנכ"ל חברת הפארק לוועדה המחוזית כי קק"ל תתמקם במבנים בפארק לטובת פעילות של סיוע בעיבוד השטחים החקלאיים "בהתאם לתכניות החלות" , ושלא בהתאם לתכניות החלות על הקרקע, בשנים 2013 עד2015 אישר מנכ"ל חברת הפארק לקק"ל להשתמש במבנים כדי להפעיל בהם את לשכות הנהלתה הבכירה של קק"ל, העוסקת בניהולה השוטף של קק"ל על מגוון תחומי פעילותה. מנכ"ל חברת הפארק ידע כי לפי התב"ע החלה על הקרקע השטח המרבי המותר לשימוש הוא 250 מ"ר, וזמן השימוש במבנה מוגבל לשנתיים. אף על פי כן, הוא אישר את השימוש של קק"ל בשטח כולל של כ-400 מ"ר (שטחם של מבנים 5 ו-3 ) נוסף על השטח המותר בסך250 מ"ר שחברת הפארק ק יבלה היתר להשתמש בו ואף השתמשה בו כאמור, וכן התחייב בהסכם כי קק"ל תוכל להשתמש במבנים האמורים למשך עשר שנים. כל זאת, בלי שקיבל את אישור הוועדה המחוזית לשימוש זה או פנה לקבל חוות דעת משפטית בנושא. משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל חברת הפארק בחומרה על שבתשובתו האמורה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 הוא הציג תמונת מצב ולפיה פעולות חברת הפארק בתחום התכנון והבנייה היו תקינות לכאורה, אף שבאותה עת הוא כאמור כבר אישר לקק"ל לשפץ את מבנה 5 ולהשתמש בו ובמבנה נוסף באופן שאינו תואם את הוראות התב"ע, בלא שקיבל את אישור רשויות התכנון לשימוש זה. כמו כן יש לראות בחומרה את העובדה שגם לאחר התרעותיו של משרד מבקר המדינה בנושא א פשר מנכ"ל חברת הפארק לקק"ל להמשיך להשתמש במבנה 5 ובמבנה נוסף בפארק, בלא שקיבל כנדרש את אישור רשויות התכנון והבנייה לשימוש זה. פעולותיו אלה של מנכ"ל חברת הפארק והתעלמותו מהתרעות משרד מבקר המדינה מעלות תהיות קשות לגבי התנהלותו. משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל חברת הפארק כי אישר לקק"ל להשתמש במבנים לפני שרשויות התכנון אישרו את השינויים בתכניות ולפני שקיבל חוות דעת משפ טית בנוגע לשאלה אם השינויים המבוקשים יאפשרו להנהלת קק"ל להשתמש במבנים. עקב כך נחשפו הן חברת הפארק והן קק"ל לסיכון שההסכם ביניהן, שנחתם בסמוך לאוגוסט 2014 , לא יהיה תקף אם שינוי התכניות לא יאושר או לא יאפשר את השימוש הקיים23 . נוסף על כך, במתן האישור לקק"ל לשפץ ולאכלס את מבנה 5 בנסיבות האמורות, חשף מנכ"ל חברת הפארק את החברה לסיכון שהשימוש לא יאושר ועקב כך יינקטו נגדה הליכים משפטיים. יוצא אפוא כי במועד חתימתו על נספח ג' הגדיל מנכ"ל קק"ל את הסכום שהתחייבה קק"ל לגייס עבור פרויקטים בפארק מכ-3.3 מיליון ש"ח, שאותם כאמור אישרה ועדת העברות שבראשותו, ל-5 מיליון ש"ח, וזאת בלא שהיה מוסמך לכך. ניסוח הסעיפים בהסכם בנוגע למשתלה ובנוגע לאופן שבו תשתמש קק"ל במבנה 5 ,, שלא בהתאם להסכמות בין הצדדים ולמצב בפועל אך בהתאם להוראות התב"ע שחברת הפארק ביקשה לשנות, מעורר חשש שמא הדבר נועד להציג תמונת מצב ולפיה השימוש של קק"ל במבנה זה אינו חורג מהמגבלות שנקבעו בתב"ע בנוגע לשימוש במבנים בפארק. מהאמור עולה שתקופת ההתקשרות של חמש שנים שנקבעה בנספח א', שעניינו פרויק ט נחל כופר, הייתה ארוכה מהתקופה שנדרשה לביצוע הפרויקט, ולמעשה נועדה להכשיר את שימושה של הנהלת קק"ל במבנה 5 עד שנת2019 . קק"ל כלל לא הייתה מעורבת בביצוע פרויקט נחל כופר או בפיקוח עליו, ואף לא הייתה כוונה שהיא תהיה מעורבת בכך, ומכאן שלא נדרש כי קק"ל תקבל מבנים לשם ביצוע התחייבויותיה בגין פרויקט זה ולא הייתה הצדקה לכך שהיא תקבלם. על כן, הסדרת השימוש של קק"ל במבנים בפארק במסגרת נספח נחל כופר לא הייתה אפשרית גם לפי ההסכם. . הצורך לרכז את הטיפול בנושאים שיש להם נגיעה משפטית בלשכת היועץ המשפטי של קק"ל הוא מובן מאליו ובסיסי, וטיפול מרוכז בנושאים אלה אמור להבטיח כי הם יטופלו בהתאם להוראות הדין וכי יימנעו תקלות. משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל קק"ל כי ההנחיה שהוציא בעניין החובה לתאם עם היועץ המשפטי את הטיפול בנושאים שיש להם היבטים מ שפטיים, לרבות כאלה שהטיפול המשפטי בהם כבר נמצא בעיצומו, הייתה איפוא מחויבת המציאות והתיישבה עם סדרי מינהל תקין, וכי היה ראוי להחילה גם עליו, בין היתר מאחר שהוא אמור לשמש דוגמה אישית לכפופים לו. המנכ"ל לא נימק את החלטתו להחריג את עצמו מיישום ההנחיה במסגרת ג יבוש נספח ג', אף שגם לשיטתו היה עליו לנמק החלטה זו ולהצדיקה. משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל קק"ל כי מאחר שקק"ל ביקשה לקבל חוות דעת משפטית הנוגעת להתקשרות בינה לבין חברת הפארק, היה על המנכ"ל להציג ליועץ המשפטי החיצוני ולוועדת ההנהלה את כל המסמכים הנוגעים להתקשרות האמורה, ובכלל זה את המסמך הלא פורמלי, כדי שחוות דעתו של היועץ המש פטי והחלטותיה של ועדת יתבססו על כל הנתונים הרלוונטיים. מממצאי הביקורת הנוכחית עולה כי שלא כנטען בתשובתו האמורה למשרד מבקר המדינה, בכל הנוגע לפארק אריאל שרון החליט מנכ"ל קק"ל באילו פרויקטים תשתתף קק"ל, האם קק"ל תשתתף במימונם או בביצועם, כיצד הם יבוצעו ומה יהיו המקורות למימונם, וזאת בלא שהעביר את הנושא לבחינתם של גורמי המקצוע בקק"ל (מפ"ק), ואף בלא שנימק את החלטותיו ובלא שתיעד את אופן קבלת ההחלטות. אף שמהדוח הקודם על קק"ל עלה כי הליכי קבלת ההחלטות שהיו נהוגים בקק"ל בשנים 2012 עד2104 היו בעייתיים ביותר ולקויים מיסודם, אין בכך כדי להצדיק או להכשיר את הליכי קבלת ההחלטות שנקט מנכ"ל קק"ל כדי להביא לכך שקק"ל תשתתף בפיתוח פרויקטים בפארק. משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל קק"ל כי ההנהלה המצומצמת הסמיכה אותו רק לגבש את עקרונות ההסכם עם חברת הפארק, ועל כן לפני שחי יב את קק"ל בהתחייבויות כספיות ואחרות במסגרת הסכם ארוך טווח וכה משמעותי היה עליו להביא לדיון בהנהלה המצומצמת את פרטי ההסכם שגיבש ולקבל את אישורה לחתימתו. בביקורת הועלה שגם לאחר חתימת ההסכם עם חברת הפארק, ולמרות חשיבותו, לא דיווח מנכ"ל קק"ל להנהלה המצומצמת ע ל החתימה ולא הציג לה העתק של ההסכם הכולל את פרטי שיתוף הפעולה שסוכמו, וזאת שלא כמצופה ממנכ"ל של חברה, לא כל שכן חברה בעלת מאפיינים ציבוריים, שאמור לפעול בשקיפות ולדווח לגורם שהוא כפוף לו, במקרה זה - ההנהלה המצומצמת, כיצד ביצע את הנחיותיו. הביקורת העלתה כי על אף האמור, ושלא על פי הנוהג, בסוף מרץ 2015 ועדה שבה השתתפו מנכ"ל קק"ל ומנהל חג"ם דאז (להלן - ועדת העברות28 ) היא שבחנה ואישרה את השתתפות קק"ל במימון הפרויקטים בפארק מכספי תרומות ומכספי קק"ל. .הביקורת העלתה כי אף שלפי הרשאות החתימה שהיו בתוקף בעת חתימת ההסכם עם חברת הפארק נדרשה כאמור חתימתו של לפחות אחד הדירקטורים הבכירים בקק"ל (יו"ר קק"ל, היו"ר העמית או אחד משני סגני היו"ר) על ההסכם, מנכ"ל קק"ל החתים במקומם את מנהל חטיבת הכספים של קק"ל על ההסכם, בלא שעדכן אותו בהיקף הכספי של ההתחייבויות. משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל קק"ל כי נקיטת פעולות לביצוע ההסכם בלי שנחתם כנדרש על פי נוהל זכויות החתימה אינה תקינה. עוד הוא מעיר כי משהוגש ההסכם לחטיבת הכספים של קק"ל ולפני החתימה עליו, היה על מנהל חטיבת הכספים לברר מהו הסכום הכולל שקק"ל התחייבה לשלם במסגרת ההסכם. .הדיווח האמור של יו"ר קק"ל, נעשה כבדרך אגב, תוך הצגת מידע חלקי ביותר ולא כלל פרטים מהותיים: מהדיווח לא ניתן להבין מי מהעובדים מבית קק"ל בתל אביב יעברו למבנה בפארק ואף אפשר היה להבין שכל משרדי קק"ל שהיו בבית קק"ל יעברו לכאורה לפארק, כאשר בפועל כשלושה חודשים לפני כן , בין היתר באישורו של היו"ר עצמו, החלה כאמור קק"ל לשפץ את המשרדים בפארק אריאל שרון לשימושם של היו"רים, שני סגני היו"ר והמנכ"ל בלבד; אילו זכויות על המבנה יוקנו לקק"ל (בעלות, שכירות, בר רשות וכיוצ"ב), לאיזו תקופה תשתמש במבנה ומה עלות השימוש המוערכת; בדיווח גם לא צוינה הערכה לגבי סכומי ההשקעה של קק"ל בפרויקטים בפארק. הועלה כי אף שתפקידם של חברי ועדת הכספים לבחון ולבקר את החלטות ההנהלה בנושאים כספיים, הרי שלאחר שנמסר הדיווח האמור הם לא ביקשו לקבל הסברים נוספים על מהות ההתקשרות הנרקמת בין קק"ל לבין חברת הפארק ע ל מנת לבחון אם היא כדאית מהבחינה הכלכלית, והדיווח הסתיים ללא שאלות בנושא ובלא שהתקיימה הצבעה כדי לקבוע אם לאשר התקשרות זו. על קק"ל להקפיד על יישום הוראה זו. כמו כן עליה למסד הליכים שיבטיחו כי מי שמשמש בתפקיד מנכ"ל קק"ל ידווח לדירקטוריון ולוועדותיו בתדירות שתיקבע על פעולותיו בנושאים בעלי חשיבות. על יו"ר דירקטוריון קק"ל לוודא כי דיווח כאמור יימסר ויתועד. 2. שלא בהתאם למה שנקבע בנספח ב', בשום שלב קק"ל לא השתמשה במבנה 5 לשם ניהול משתלה, ליווי של עבודות להקמתה ולהפעלתה, הדרכה או פיקוח בנושא. כאמור, הועלה כי כבר במסגרת השיפוץ בשנת 2013 הוסב מבנה5 לשמש כמשרדים עבור היו"רים, סגני היו"ר ומנכ"ל קק"ל בלבד, ובינואר 2014 - כחצי שנה לפני מועד החתימה על ההסכם - הם כבר השתמשו במבנה כמשרדי הנהלת קק"ל בלבד, וזאת באישור מנכ"ל חברת הפארק. בעת חתימת ההסכם, בשל שטחו המצומצם של מבנה 5 לא היה אפשר להקצות בו משרדים לעובדי קק"ל נוסף על המשרדים הקיימים של הנהלת קק"ל. הועלה כי השקעות קק"ל בפארק נרשמו בספרי קק"ל בשנת 2014 בסעיפים תקציביים שונים, שחלקם אף לא יועד לסוג זה של הוצאות. משרד מבקר המדינה מעיר לקק"ל כי רישום ההוצאות בעניין השקעות קק"ל בפארק בדרך האמורה אינו תקין ומקשה הן את הבקרה על סכומם הכולל של השקעותיה בפארק, והן את היכולת לבצע מעקב כדי לוודא שקק"ל עומדת בהתחייבויותיה כלפי חברת הפארק במסגרת ההסכם ונספחיו. על קק"ל להקפיד לפעול בשקיפות בעניין תיעוד הוצאותיה, ובין היתר להקפיד על רישום הוצאות במסגרת הסעיפים התקציביים המיועדים לכל אחד מסוגי ההוצאות. מתשובתו של יו"ר קק"ל עולה כי היה כשל בבקרה של ההנהלה המצומצמת שבראשותו על הליך ההתקשרות בין קק"ל לבין חברת הפארק. יוצא אפוא כי על שום מסמך מהמסמכים שעליהם חתמו קק"ל וחברת הפארק ונועדו לעגן את פרטי שיתוף הפעולה ביניהם - הסכם המסגרת ושני הנספחים - לא מצוין תאריך חתימתם הנכון והמדויק. הותרת התאריכים השגויים בהסכם המסגרת ונספחיו הביאה להיווצרות תמונת מצב שגויה ולפיה, לכאורה, ההתקשרות בין קק"ל לחברת הפארק נכנסה לתוקף בפברואר 2014 , בסמוך לאחר מעבר משרדי קק"ל למבנה בפארק, אף שבפועל היא ומסמכיה הוכנו ונחתמו כאמור רק בסמוך לאוגוסט 2014 . אופן תפקודן האמור של קק"ל וחברת הפארק אינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין. לתאריך חתימה על הסכם יש חשיבות רבה, בין היתר מהבחינה הכספית, מאחר שלפיו נקבע מאיזה מועד מחויבים הצדדים להסכם להתחייבויות המעוגנות בו. כשמדובר בהסכם הכולל כמה מסמכים שכל אחד מהם נוגע להתחייבות אחרת, תאריך חתימתם עשוי להשפיע גם על זהות בעלי התפקידים שרשאים ל חתום על כל אחד מהם בהתאם להרשאות החתימה שנקבעו בארגון. נוסף על כל אלה, באי-ציון תאריך החתימה יש כדי לפגום בבדיקת נאותות הליך ההתקשרות. על קק"ל וחברת הפארק לפעול למניעת הישנותו של ליקוי מסוג זה. . עולה אפוא כי בנוסח הסעיף בהסכם בעניין השימוש במבנה5 לא בא לידי ביטוי השימוש שעשתה קק"ל במבנה זה בפועל עוד לפני שנחתם ההסכם וגם לאחר מכן. פער זה היה צריך לשמש עבור מנכ"ל קק"ל לכל הפחות "תמרור אזהרה", שיסב את תשומת לבו לצורך לבדוק אם יש מניעה כלשהי הנוגעת לאופן השימוש של הנהלת קק"ל במבנה 5 .לפני החתימה על ההסכם משרד מבקר המדינה מעיר למנהלת אגף התקשרויות כי בהיותה המלווה המשפטית של ההסכם, וכמי שעסקה בניסוחו, ונוכח אי - ההלימה בין השימוש שעשתה קק"ל בפועל במבנה 5 - שהחל כמה חודשים לפני חתימת ההסכם ונמשך לאחר מכן - לבין השימוש שתואר בהסכם, היה עליה לוודא כי קק"ל משתמשת במשרדים בהתאם לכלל הוראות הדין, ובפרט לחוקי התכנון והבנייה. כמו כן היה עליה להסב את תשומת לבה של הנהלת קק"ל לכך שהמשרדים אינם משמשים למטרות שהוגדרו בהסכם בין קק"ל לבין חברת הפארק. מהאמור עולה כי מנכ"ל קק"ל ומנכ"ל חברת הפארק לא נתנו בהסכם הרשמי ביט וי למתווה החלופי המצומצם שסיכמו ביניהם. עקב כך ההשקעה שבה מחויבת קק"ל בהתאם לתמונת המצב המוצגת בהסכם הרשמי - הכרוכה בהקמת משתלה פתוחה הכוללת מבנים ותשתיות לשם גידול כ-100,000 שתילים במשך עשר שנים ומחייבת תפעול של עובדי קק"ל - גדולה בהרבה מההשקעה שעליה סיכמו למעשה מנכ"ל קק"ל ומנכ"ל חברת הפארק. משרד מבקר המדינה מעיר לקק"ל כי עליה לוודא שהיא משתמשת במבנים שברשותה בכל רחבי הארץ באופן המותר על פי הדין והתואם את דיני התכנון והבנייה, ובמידת הצורך עליה להסדיר את השימוש בהם. משרד מבקר המדינה שב ומתריע לפני חברת הפארק כי מחובתה בכלל וכחברה ממשלתית בפרט להקפיד שפעולות הנעשות באישורה בתחום הפארק יעלו בקנה אחד עם חוקי התכנון והבנייה.
,משרד מבקר המדינה העלה כי מנכ"ל קק"ל ומנכ"ל חברת הפארק שהובילו את ניהול המשא ומתן בשם הגופים שבהם כיהנו, לא נתנו בהסכם הרשמי ביטוי לכל ההסכמות שסוכמו ביניהם ויושמו הלכה למעשה. בכך נוצרו שתי מערכות הסכמים מקבילות - האחת רשמית, שלא הוצגה לגורמי המקצוע בקק"ל שנדרשו לבצע פעולות בפארק, והשנייה ביניהם. עוד נמצא כי חלק מההתחייבויות בהסכם הרשמי לא הוגדרו בבירור. להלן הפרטים: