עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ . סדרי ניהול, ארגון והתקשרויות בחברה - עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ הואיל והפקת פירוט שיחות היא פגיעה בפרטיות, היה על הקב"ט, בין אם הממונים עליו נתנו הסכמתם לביצוע הפעולה כפי שטען ובין אם לאו, להביא את העניין לפני היועץ המשפטי של החברה, על מנת שיבחן אם הדבר עולה בקנה אחד עם הוראות הדינים בנדון ועם המצופה מגוף ציבורי, הנדרש לפעול לפי עקרונות של תום לב וסבירות. ואולם הדבר לא נעשה. משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם חברות ממשלתיות אינן מרשויות המדינה, אולם חלות עליהן נורמות ציבוריות אשר ראוי שיינתן להן משקל בעת קבלת החלטות, ובכלל זה על שימוש בפוליגרף. לפיכך, מן הראוי שרשות החברות תבחן את הצורך להטמיע בהוראותיה הנחיות לגבי השימוש בפוליגרף. במרץ2016 החליט דירקטוריון עמידרשהפרסום של החברה יהיה שיווקי ותפעולי בלבד. עם זאת, הדירקטוריון לא הנחה את עמידר לעגן את המדיניות בנהלים ובתהליכי בקרה על מנת לפקח על יישומה ולבחון את הפרסומים, כפי שהורתה רשות החברות, וממילא עמידר לא עשתה זאת. משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטוריון כי הפניית עובדים לבדיקת פוליגרף פוגעת בפרטיותם ובכבודם, וב היעדר אינטרס ציבורי חיוני המצדיק זאת, ראוי להימנע מלעשות שימוש בכלי זה. .מהאמור עולה כי דירקטוריון החברה ערך משאלים טלפוניים לקבלת החלטות שלא על פי חוזר רשות החברות. על דירקטוריון עמידר לחדול ככל שניתן מלפעול בדרך זו, שכן הדבר פוגע באיכות תהליך קבלת ההחלטות, ולהשתמש בה רק במקרים נדירים. על רשות החברות לרענן בפני החברות הממשלתיות את הוראותיה בנושא זה. העסקה של עובד כממלא מקום לתפקיד שעליו הוא מתמודד במכרז נותנת לו יתרון בלתי הוגן על מועמדים אחרים, ו על כן ראוי היה שהדירקטוריון לא ימנה את עובדת ט' לממלאת מקום בעיצומו של הליך המינוי. ניתן היה למשל למנות לממלא מקום עובד אחר, שלא מבין המועמדים שהתמודדו לתפקיד. .משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החברות כי סעיף 54 (4 ) לחוק החברות הממשלתיות קובע כי "הרשות - תייעץ ותסייע לחברות הממשלתיות בניהול עסקיהן". לשם ביצוע הוראת חוק זו, על הרשות לוודא כי עמדתה בנושאים שעל סדר יומה של ישיבת מועצת המנהלים תגובש מבעוד מועד ותוצג כיאות על ידי נציג הרשות בחברה, המשתתף מטעמה בישיבות הדירקטוריון. הביקורת העלתה כי על אף הוראות ההסדר האמור, המנכ"ל לא פנה ליועץ המשפטי של החברה על מנת להיוועץ עמו בשאלה כיצד עליו לנהוג לאור היכרותו המוקדמת עם המשווק החיצוני. יצוין כי במקרה אחר, כמפורט לעיל בדוח זה, שבו היה המנכ"ל חבר בוועדה לאיתור עובד לתפקיד בחברה, הצהיר המנכ"ל בפני אותה ועדה על היכרות שטחית עם אחת המועמדות לתפקיד, וזאת בגין פגישה אחת שקיים עמה במסגרת עבודתו, פגישה שלא ייחס לה חשיבות. היה אפוא מקום לצפות ממנו כי במקרה הנדון ידווח ליועץ המשפטי בדבר היכרותו המוקדמת עם המשווק החיצוני. . משרד מבקר המדינה מעיר כי אף על פי שלא כל היכרות אישית יוצרת חשש לניגוד עניינים ומחייבת דיווח, היה מצופה מהמנכ"ל שינקוט משנה זהירות בנדון. זאת במיוחד לאור הנסיבות לפיהן היה הוא הגורם שהנחה ליצור את הקשר עם המשווק ויזם את בחינת האפשרות של הע ברת המשרדים לחולון, וכן הוא מי שעמד בראש הוועדה שאישרה התקשרות זו בפטור ממכרז. דיווח ליועמ"ש החברה היה משרת את האינטרס של שקיפות מלאה. על מנת להימנע מתקלות עליהן הצביעו היו"ר והמנכ"ל, ראוי שהמנהלים הבכירים ילמדו את הכללים הנהוגים בארגוניהם ויהיו ערים להם. במיוחד חיוני הדבר באשר לאותם כללים החלים על התנהלות אישית. ראוי שהיועצים המשפטיים באותם גופים ינחו את המנהלים הבכירים עם כניסתם לתפקיד באשר לכללים אלה. . באשר לתגובת הסמנכ"לים מעיר משרד מבקר המדינה כי הנוהל שאליו הפנו אינו מתייחס כלל לנושא החזר הוצאות עבור ארוחות עם עובדי החברה, ועל כן יש לדחות את הסבריהם. ב. עוד נמצא כי פעמים אחדות קיבלו העובדים הבכירים נוסף על הוצאות האירוח האמורות גם החזר הוצאות במסגרת הוצאות האש"ל שהם מקבלים במשכורתם, דהיינו זכו לכפל תשלום. כך, בפברואר 2016 אירח המנכ"ל מנהלת חברת כוח אדם וקיבל עבור אירוח זה החזר, ומלבד זאת שילמה עמידר למנכ"ל הוצאות אש"ל בגין אותה הפגישה; באפריל 2016 אירח סמנכ"ל התפעול את מנהל מחוז צפון בחברה, וגם בגין אותה פגישה שולמו הוצאות אש"ל נוסף על הוצאות האירוח. מקרים דומים עלו גם בנוגע לסמנכ"ל פיתוח עסקי ולסמנכ"ל השיווק. משרד מבקר המדינה העיר לעמידר כי עליה לבחון את כל המקרים שבהם שולמו באופן לא תקין החזרי הוצאות אירוח לעובדים בכירים ולבחון את האפשרות לדרוש מהם להשיב את הכספים. למרות זאת העלתה הביקורת מקרים רבים בתקופה האמורה שבהם בעלי תפקידים בכירים ביקשו וקיבלו החזר הוצאות אירוח (בסך כולל של כ - 3,700 ש"ח) בגין ארוחות עם עובדים אחרים בחברה וכן בגין ארוחות שלהם בלבד, אף שאינם זכאים לכך. כך למשל, בספטמבר 2014 קיבלהיו"ר החזר הוצאות בגין ארוחה עם שניים מעובדי החברה; בספטמבר 2015 קיבל סמנכ"ל פיתוח עסקי החזר הוצאות בגין אירוח על סמך חשבונית לסועד אחד; בדצמבר 2015 קיבל סמנכ"להשיווק החזר הוצאות ארוחה בגין פגישה עם מנהלי אגפים הכפופים לו; בינואר 2016 קיבל המנכ"ל החזר הוצאות בגין ארוחה עם שניים מעובדי החברה; ובפברואר 2016 קיבל סמנכ"ל הכספים החזר הוצאות בגין ארוחה עם עובד החברה. משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל ולסמנכ"לים כי החזרי האש"ל מפורטים בדוחות הנוכחות שאותם הם נדרשים לאשר מדי חודש, ועל כן היה באפשרותם ומצופה היה מהם לבדוק את הנתונים ולדרוש לבטל את ההחזרים במועדים שבהם דרשו החזר הוצאות. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החברות כי היות שאישורה נדרש על פי החוזר למענק הבונוסים בחברות הממשלתיות, עליה כגורם מפקח לבצע בקרה ובחינה מעמיקה של הבקשות לבונוס בטרם תדון בהן לגופן. לפיכך מוצע כי הרשות תדרוש מהחברות הממשלתיות כי פנייה אליה בבקשה לבונוס תיעשה בפורמט אחיד שייקבע על ידה. בבקשה יפורטו הנתונים הדרושים לדעתה לבחינה נאותה של העניין, לרבות ציון תפקידם של העובדים אשר לדעת החברה זכאים לבונוס, בטרם תיתן הרשות את דעתה לעצם הבקשה. משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטוריון עמידר כי פיצויי הפרישה של יושבי ראש, כמו גם של כל עובד אחר שלה, ראוי שיינתנו בהתאם להסכם העסקתם. אחרת, יש לעשות זאת על פי אמות מידה ברורות ובחינה של מכלול השיקולים הרלוונטיים, ובהם סביבת פעולתה של עמידר והיותה חברה ממשלתית ולא פרטית. הביקורת העלתה כי רק עשרה ימים לאחר החתימה על החוזה, כלומר בזמן שההתקשרות הייתה כבר בגדר מעשה עשוי, פנה סמנכ"ל פיתוח עסקי לוועדת המכרזים העליונה. בפנייה הוא ביקש לאשר בדיעבד את ההתקשרות לשכירת משרדים בחולון בפטור ממכרז 17, לאחר שהציג בפניה את הבחינ ה של החלופות השונות. הוועדה אישרה את בקשתו במועד הפנייה. באי-הבאת העסקה לוועדה טרם החתימה פעלו החברה והסמנכ"ל לפיתוח עסקי בניגוד לכללי המכרזים ולסדרי מינהל תקין ובכך גם הפכה הוועדה למעשה לחותמת גומי. משרד מבקר המדינה מעיר לעמידר כי העובדה שהיועצים המשפטיים סברו שעסקת השכירות לא תהיה חייבת במכרז לא היה בה כדי לפטור את החברה מחובתה להביא את העסקה לוועדת הפטור טרם ההתקשרות, על מנת שזו תקיים דיון מהותי בעניינה ותבחן אם אכן בקשת הפטור מוצדקת. עוד יש להעיר כי טענת הסמנכ"ל לפיתוח עסקי שהבאת הנושא לוועדת הפטור לא הייתה באחריותו אינה עולה בקנה אחד עם העובדה שבעסקה נוספת שקידם במקביל, להשכרת משרדי החברה בתל אביב, אשר גם בה ניתן פטור ממכרז, הוא שהביא את הבקשה לפטור בפני ועדת המכרזים טרם אישורה. על עמידר להקפיד על מילוי הוראות חוק חובת המכרזים ותקנותיו וכן על מילוי כלליה בנדון כלשונם. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי האופן שבו פעלה החברה ונימוקי ועדת המכרזים לפטור את החברה ממכרז להשכרת מבנה החברה מטעמים של פרסום פומבי ופגיעה ברווחיות לא היו מספקים בנסיבות העניין, כפי שיפורט להלן: .בדצמבר 2014 'החלה עמידר להעסיק את עובד גבתפקיד ממונה ארצי על רכש דירות באגף אכלוס, דיור והגיל השלישי (להלן - אגף הדיור). זאת לאחר שיו"ר עמידר קיבל מעובד ג' את קורות חייו והעבירם לעוזרו, כדי שזה יבדוק כיצד ניתן לסייע לו. יצוין שהייתה ליו"ר עמידר לדבריו היכרות אישית עם עובד ג' על רקע מקצועי. נמצא כי במסגרת הליך המינוי לתפקיד זה לא רואיינו מועמדים נוספים, והבחירה לא נעשתה מבין כמה מועמדים. כמו כן, לא פורסמה מודעה בנוגע למשרה. יצוין כי עובד ג' עבר את מבחני ההערכה לצורך בחי נת התאמתו לתפקיד כשלושה חודשים לאחר שכבר החל לעבוד בתפקיד. .באוגוסט 2015 החלה עמידר להעסיק את עובדת ד' בתפקיד עורכת דין בתחום מעקב הוצאה לפועל וגבייה. יוזם המינוי היה היו"ר, שקיבל המלצה על עובדת ד' מיועץ התקשורת של שר הבינוי דאז, שהוא השר הממונה על ענייני עמידר. עלה שהר יאיון עם היו"ר עסק ברובו המכריע בחייו הפרטיים, בתחביביו ו בעיסוקיו הנוספים , ורק מיעוטו נגע לעמידר. מכלל האמור יוצא שעמידר השתמשה בחלק מתקציב הפרסום והשיווק שלה לקידום ולשיפור תדמיתו האישית של היו"ר. משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר ולסמנכ"ל השיווק כי הפעולות שנעשו - ריאיון אישי של היו"ר, דחיקת כתבות תחקיר עיתונאיות שבהן תוכן שלילי אודות היו"ר, ועריכת הערך האישי "יצחק לקס" באתר ויקיפדיה - גם אם נעשו בהמלצת גורמי מקצוע - הן פעולות שמטרתן הראשית הייתה לקדם את שמו הטוב של היו"ר, והן אינן משרתות באופן ישיר ומובהק את פעילותה העסקית של החברה, כפי שדורשת רשות החברות. על כן לא הייתה הצדקה לממן פעולות אלה מכספי ציבור. על עמידר להקפיד על כך שכספים המיועדים לפרסום שיווקי ותפעולי של החברה יתמקדו בצורכי החברה וישמשו ישירות לקידום מטרותיה, ולא למטרות אחרות שאינן עולות בקנה אחד עם הוראות רשות החברות ויש בהן משום בזבוז כספי ציבור. .כפי שפורט לעיל בפרק שעניינו ליקויים בהליכי מינוי עובדים, במהלך שנת 2015 היה היו"ר מעורב בכמה הליכי מינוי של עובדים בחברה. בכלל זה העביר למנכ"ל החברה את קורות חייהם של מועמדים וביקש ממנו לשוחח עמו אודותם. בהמשך לכך מונו מועמדים אלה לתפקידים בחברה. משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל כי ראוי היה שידווח לוועדה אודות נסיבות פגישתו עם עובדת י' וכן את דבר פגישת היו"ר עמה, בייחוד עקב סמיכות הפגישות למועד המכרז, ולא להסתפק בהצהרה סתמית בדבר היכרות שטחית עמה. עולה כי עובד ז' קיבל העדפה במינויו, שכן בשונה מן המועמד האחר לאותו תפקיד, לא נשלח למבחני התאמה. משרד מבקר המדינה מעיר לקב"ט כי לכל היותר היה עליו להפנות את העובד לאגף משאבי אנוש. אף על פי כן נמצא כי מזכירת החברה פעלה שלא בהתאם לסמכותה: בינואר 2016 החלה עמידר להעסיק את עובדת ח' בתפקיד מנהלת לשכת סמנכ"ל פיתוח עסקי. מזכירת החברה יזמה את הריאיון עם העובדת, שעמה הייתה לה היכרות מוקדמת, והייתה שותפה לבחינת מועמדותה. לדברי מזכירת החברה, היא קיבלה המלצה על העובדת ממכר והיכרותה המוקדמת נבעה מכך שהיא פגשה אותה מספר פעמים בלשכת שר הפנים בה עבדה העובדת "והוחלפו ביניהן מספר מילות נימוס"12. נמצא כי עובדת ח' נקלטה בחברה ביום שלמחרת הריאיון, אף בלא שנבדק באגף משאבי אנוש אם יש צורך לשלוח אותה למבחני התאמה. מהשתלשלות העניינים עולה כי אמנם נערך תחילה הליך גיוס פומבי ושוויוני, אשר כלל את פרסום המשרה האמורה וקבלת מספר רב של קורות חיים של מועמדים, אך בפועל לא מוינו כלל קורות החיים שהתקבלו בעמידר ולא זומנו מתוכם מועמדים לראיונות. שתי המועמדות שרואיינו הופנו על ידי מזכירת החברה, שאף הייתה שותפה לאחד הראיונות, אף על פי שהדבר אינו מתפקידה. משרד מבקר המדינה מעיר למזכירת החברה גב' שרן כי נטלה לעצמה תפקידים שאינם בגדר סמכותה ותפקידה - איתור וגיוס של עובדת והשתתפות בריאיון הקבלה. גב' שרן הרחיקה לכת בהתנהלותה בכך שפנתה למחלקת משאבי אנוש בתום הריאיון והודיעה להם כי המועמדת תחל לעבוד מיידית. וכפי שכבר הו בא לעיל, במקרה אחר העבירה גב' שרן קורות חיים של מועמדת שהכירה ליו"ר עמידר. מצפייה בכתבה עלה כי בניגוד להוראות תכ"ם ולהנחיות היועץ המשפטי לממשלה, רוב הריאיון (כ -60% )לא נגע לעבודת משרד הבינוי ולא לעמידר , כל שכן לפרויקט שיקום שכונות, אלא לחייהם האישיים של השר ורעייתו . למשל, היה בו פירוט נרחב באשר לתולדות משפחתה של רעיית השר, אשר גרה בעבר ביוקנעם, ששכונה מסוימת בה זכתה להיכלל בפרויקט. נוסף על האמור עלה כי בניגוד לשקיפות המצופה מרשות ציבורית - משרד הבינוי והשיכון - לא פעלה לשכת השר על מנת לתת בכתבה גילוי נאות לצופה שמדובר בכתבה ממומנת מטעם המשרד הממשלתי. באופן זה הורחקה העובדה שמדובר בכתבה מוזמנת וממומנת, המנוצלת לקידום אישי של השר, ונוצר הרושם כי זהו עניין עיתונאי שראוי לפרסמו לצ יבור ואשר דבר פרסומו מונע משיקולים מקצועיים גרידא. עולה אפוא כי לשכתו של השר השתמשה בחלק מתקציב הקמפיין התקשורתי, שהשר עסק בקבלת החלטות בנוגע אליו ועקב אחר קידומו, לצורך קידום תדמיתו הציבורית, בניגוד להנחיות היועץ המשפטי לממשלה ולהוראות התכ"ם. מעורבותם האקטיבית של הדירקטורים בפעולות החברה פגעה ביכולתם למלא את תפקידם לפקח על פעולות החברה. הדעת נותנת כי הפיקוח על ידי הדירקטוריון ייעשה כדי לוודא שה חברה ת תנהל על פי הכללים הראויים, וכי הדירקטורים לא יתערבו בפעולות הניהול השוטפות ובביצוע עצמו. יש להדגיש שהדירקטור הראשון היה יו"ר ועדת הביקורת של החברה, שתפקיד מרכזי שלה הוא לעמוד על ליקויים בניהול החברה. לפיכך מצופה היה שינקוט משנה זהירות בעניין זה. . משרד מבקר המדינה מעיר לשר אורי אריאל כי מועמד לתפקיד דירקטור בחברה נדרש לדווח לא רק על קשרים חברתיים אלא גם על היכרות אישית, קשרי עבודה עם השר או קשר למפלגת השר. על השר שמציע את המועמד לאשר - אם באמצעות מכתב שיצרף, כפי שקובעים הנחיית היועמ"ש לממשלה ונוהל הוועדה, ואם באמצעות לשכת השר, כפי שהתירה רשות החברות - כי הסב את תשובת לבו של המועמד לדרישה שעל השאלון לשקף באופן מלא ונאות את כל המידע הרלוונטי וכי הפנה אותו להוראות בדבר היעדר זיקה לשרים. היות שהשר כאמור הכיר אישית את המועמד, לכל הפחות היה עליו להנחות את לשכתו לבדוק אם המועמד דיווח על כך, ומשלא עשה כן לא מימש את אחריותו לאמיתות המידע על מועמדיו. משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר ולדירקטורים כי עליהם להקפיד להימנע מהתערבות בעבודתם השוטפת של מנהלים ועובדים הכפופים למנכ"ל, על מנת שלא לפגום בתפקידם כמפקחים וכמתווי מדיניות. בהקשר זה יש לציין כי ביולי 2016 אישרדירקטוריון עמידר קוד ממשל תאגידי, הקובע בין היתר כי "דירקטור, לרבות יו"ר הדירקטוריון, לא יהיה בעל תפקיד ביצועי או ניהולי בעמידר ויימנע מהשתתפות בניהול השוטף בעמידר". .מהמתואר לעיל עולה כי בכירים בעמידר עשו שימוש לא ראוי בזכות שניתנה להם להחזר הוצאות אישיות. אמנם מדובר בסכומים נמוכים ואולם אין להקל בכך - בין אם מדובר בעובדים שלא הכירו לטענתם את הכללים ובין אם אחרת - שכן עובדים אלו לא נהגו בזהירות המתחייבת בכספי החברה. על עובדי עמידר, כל שכן עובדיה הבכירים, להקפיד לנהוג בכספי החברה על פי הנהלים וההוראות. הדברים מקבלים משנה תוקף בעצם הדבר שמדובר בחברה ממשלתית המנהלת כספי ציבור. .זאת ועוד, כאמור לעיל, המלצת ועדת המינויים לאשר את מינויו של עו"ד לקס כיו"ר עמידר ניתנה רק לאחר שמסר כי עקב ריבוי עיסוקיו הוא יחדול מכמה מהם. אשר על כן, הואיל ולאחר שחדל מעיסוקו כיו"ר שני תאגידים אחרים באוגוסט 201526 הוא מונה כדירקטור בתאגיד א' ולאחר מכן כיו"ר התאגיד בשכר, היה על רשות החברות לבחון לעומק לא רק את סוגיית החשש מניגוד עניינים עקב מינויו, אלא גם את יכולתו להקדיש את הזמן לתפקידו בעמידר, בהתחשב הן בעיסוקו החדש והן ביתר עיסוקיו הרבים. ואולם היא לא דנה בנושא, אלא הסתפקה בדיווחו כי אין שום שינוי בהיקף פעילותו בעמידר. נמצא כי ההליך הפנימי התקיים אף שלא הובאה לאישור הדירקטוריון המלצה של המנכ"ל בנדון כמתחייב מן הנוהל, וממילא הדירקטוריון לא התיר זאת. משרד מבקר המדינה חוזר ומדגיש כי ככלל, בכדי לשמור על שוויון הזדמנויות בהליך מינוי, ראוי להימנע מלמנות את אחד המועמדים למשרה כממלא מקום בעיצומו של ההליך. הביקורת העלתה כי ארבעה מתוך ששת העובדים הללו (ומהם שלושה בתקופת ההנהלה הקודמת) מונו עם סיום כהונתם במשרות האמון לתפקידים אחרים בחברה, בלא שעברו מבחן התאמה לתפקידם החדש, וזאת בניגוד לנוהל החברה, כמפורט בלוח 1 :להלן . עמידר חולשת על פעילות ציבורית חשובה ומשתמשת לתכלית זו בכספי ציבור. נוכח זאת, על עמידר לנהל את מכרזיה באופן שוויוני, תחרותי ושקוף, המאפשר לבקר את התהליך. ועדת המכרזים כשלעצמה היא חלק מבקרות העל בחברה - החלטותיה והנחיותיה אמורות לשמש בקרה מרכזית בארגון ולהשפיע על קבלת ההחלטות של גורמי הביצוע. משרד מבקר המדינה מעיר כי דרישות החברה בהסכמים עם הגרעינים הן כוללניות ולא נקבעו בהם מדדים כלשהם המאפשרים להעריך את הביצוע. כמו כן, ביצוע התקשרויות נוספות כבר בראשית הפיילוט ובטרם התבררה תרומתו והופקו לקחים בגינו הפך למעשה את הפיילוט לחסר ערך. משרד מבקר המד ינה מעיר ליו "ר ולעוזרו על השימוש האסור שעשו במשאבי החברה לצרכים שאינם נוגעים לחברה, דבר המנוגד להוראות רשות החברות ולסדרי מינהל תקין. הביקורת העלתה כי על אף האיסור המפורש לעשות שימוש במתקני החברה ובמשאביה לצורך עיסוקים אחרים, נמצא שהיו"ר השתמש במשרדי החברה על מנת לקיים כינוס הנוגע לעיסוק אחר שלו, ואף הפעיל לצורך כך בעל תפקיד בעמידר הכפוף אליו. עוד עלה כי במסגרת פעולות שיווקיות למיתוג החברה מימנה עמידר גם פעולות שתכליתן הייתה למעשה קידום תדמיתו האישית של היו"ר. להלן הפרטים: יוצא כי יו"ר עמידר לא הקפיד לעדכן במועד על עיסוקו הנוסף. כפועל יוצא, הדירקטוריון ורשות החברות לא היו יכולים לבחון כנדרש את ההשלכות של עיסוק זה על יכולתו למלא את תפקידו כיו"ר עמידר. . נמצא כי על אף עיסוקיו הרבים של היו"ר לא קבעה ועדת הביקורת של הדירקטוריון מתכונת דיווח בדבר אופן הקדשת זמנו לענייני החברה, כנדרש בחוזר רשות החברות. יש להעיר על כך לחברי ועדת הביקורת, אשר לא מילאו את חובתם ובכך פ געו בתפקיד הבקרה שהוטל עליהם. הנחיצות בבקרה זו חיונית במיוחד נוכח ההיקף המשמעותי של עיסוקי היו"ר. משרד מבקר המדינה מעיר לסמנכ"ל השיווק ולחשב כי בהתקשרות בהיקף האמור נתונה הסמכות לאישורה בידי ועדת המכרזים בלבד. העובדה שהמנכ"ל דאז אישר את ההתקשרות והיועץ המשפטי דאז סבר כי ניתן יהיה לפטור אותה ממכרז (בכפוף לאישור ועדת המכרזים), לא פטרה את סמנכ"ל השיווק מהחובה לקבל את אישור ועדת המכרזים טרם ההתקשרות ואת החשב מלוודא שהפטור ייתקבל טרם התשלום. נמצא כי במסגרת ההסכם דלעיל שחתמה עמידר עם העיתון, היא שילמה בין היתר בעבור זכות יו"ר עמידר לשעבר לשאת דברים בכנס של העיתון שהתקיים ב-2013 . עמידר שבה ורכשה שירותים במתכונת דומה, עת שילמה באמצעות חברת פרסום בעבור זכות היו"ר לשאת דברים בכנס שהתקיים ב -2014 ,. פעולות אלה הן בגדר מתן חסות לפי הוראות החוזר, ולפיכך על עמידר היה להימנע מהן. על רשות החברות לרענן ולחדד הוראות חוזר זה בפני החברות הממשלתיות. א. הביקורת העלתה כי אף שמדובר בהתקשרות בהיקף כספי רחב, בחרה עמידר להתקשר עם משרד זה בלא שקיימה כל הליך תחרותי, או לכל הפחות בדיקה של כמה הצעות לצורך בחירת ההצעה המיטבית הן מהבחינה האיכותית והן מהבחינה הכלכלית לכלל המשימות דלעיל. הדבר אף לא הובא בפני ועדת המכרזים. כל זאת בניגוד למתחייב מהתקנות ומנוהלי עמידר. משרד מבקר המדינה מעיר כי החברה לא המציאה תימוכין שאכן התקבלו כנטען הצעות מחיר כלשהן בכל הנוגע לרישום הפרוטוקולים. . משרד מבקר המדינה מעיר לעמידר, ולאגף משאבי אנוש בפרט, כי בחירה של המתאים ביותר מבין הכשירים באופן שוויוני היא מושכלת יסוד של השירות הציבורי. מינוי של עובדים במשרות אמון - המקורבים למנהלים הבכירים בחברה - לתפקידים אחרים בחברה, ללא כל בחינה אם העובד מתאים לתפקיד, וכן ללא פרסום המשרה ובחינת התאמתם של מועמדים נוספים, פוגע בעיקרון זה ומעלה חשש כי גם אם לעובד שמונה כישורים ההולמים את התפקיד, התנאי להתקדמות אינו כישוריו דווקא, וכי נודעת השפעה למידת הקרבה שלו למנהלי החברה. לאור הממצאים מתחזק הצורך שרשות החברות תבחן את הסדרת הנושא של מעבר עובדים ממשרות אמון לתפקידים אחרים בחברות הממשלתיות, שכן עד כה הוא לא הוסדר בחוזריה16. .משרד מבקר המדינה מעיר כי הטענות שהועלו בתשובות האמורות לא נבחנו לגופן בוועדת המכרזים, שכאמור, לא נימקה מדוע מכרז פומבי, שהוא דרך המלך להתקשרויות של גופים ציבוריים, לא היה משיג תוצאה טובה יותר. על ועדת המכרזים להקפיד על יישום דיני המכרזים ובכלל זה על מתן מלוא הנימוקים להחלטותיה ורישומם בפרוטוקול. נמצא כי אף ע ל פי שלא היה בידי החברה אישור לפטור ממכרז מטעם ועדת המכרזים, ההתקשרות בוצעה, והתשלום בגינה הועבר באישור חשב החברה. בכך פעלו החברה וסמנכ "ל השיווק שלא בהתאם לכללי ה מכרזים, ועל החשב היה להימנע מלאשר את התשלום, כל זמן שלא הוצג לו הפטור. רק בדצמבר 2013 , דהיינוחודש לאחר חתימת ההסכם, הגיש סמנכ"ל השיווק לוועדת המכרזים בקשה בדיעבד לאישור ההתקשרות האמורה בפטור ממכרז מכוח תקנות חובת המכרזים. הנימוק לבקשת הפטור היה שמדובר ב"התקשרות לרכישת שירותי ם או טובין ייחודיים שעניינם תרבות". מכל מקום, ועדת המכרזים לא קיבלה החלטה בנושא, וממילא לא אישרה את ההתקשרות בפטור ממכרז. ואולם, הביקורת העלתה כי ברוב המקרים שבהם בעלי התפקידים הבכירים בחברת עמידר - היו"ר, המנכ"ל והסמנכ"לים - ביקשו וקיבלו החזר הוצאות אירוח, הם לא ציינו על גבי טופס הבקשה את מטרת הפגישה וכיצד היא שייכת לפעילות החברה. מצד שני, הגורמים המאשרים אישרו את ההוצאות כפי שהן ולא הורו למבקשים להשלים את הפרטים כנדרש. הביקורת העלתה כי בכמה התקשרויות מהותיות שביצעה עמידר בשנים 2016-2013 פעלו מנהלים בכירים בחברה בניגוד לכללי המכרזים שנקבעו בתקנות או בנוהלי החברה. להלן הפרטים: על רשות החברות לוודא כי כל הסדרה בנושא תעלה בקנה אחד עם הוראותיה בחוזר, המחייבות בין היתר את אישור הדירקטוריון בנוגע לתנאי הזכאות ואת אישור רשות החברות להחלטות בדבר תקן הרכבים הצמודים והעמדת רכב לעובדים חדשים. .1. באוקטובר 2015 החלה עמידר להעסיק את עובדת א' בתפקיד רכזת שטח בסניף במחוז הצפון. זאת לאחר שמזכירת החברה דאז גב' הגר שרן (להלן - מזכירת החברה או גב' שרן), שהכירה את עובדת א' היכרות אישית קודמת, העבירה את קורות חייה ליו"ר, עו"ד יצחק לקס. לדברי גב' שרן, מדובר בהיכרות אישית של 15-10 שנה9. מהשתלשלות העניינים עולה כי עובדת א' מונתה לתפקיד האמור לאחר העברת פרטיה ממזכירת החברה ישירות ליו"ר ולאחר מעורבות של היו"ר במינויה. הנחיית המנכ"ל למנות את העובדת לתפקיד רכזת שטח בתקן של תפקיד אחר - מפקח עבודה - עומדת אף היא בניגוד לסדרי מינהל תקין. יש להקפיד על איוש משרות בהתאם לתקן החברה, שנקבע על פי צרכיה. ככל שמתעורר צורך במינ וי עובד לתפקיד שאינו קיים בתקן, יש לפעול בדרך המקובלת לשינוי התקן. משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר עמידר כי אין זה מתפקיד ו להיות מעורב בגיוס עובדים עבור החברה . היה עליו להימנע מלעסוק בכך, ולהורות למזכירת החברה כי תעביר את קורות החיים של המועמדת או של מועמדים אחרים ישירות למנהלת משאבי אנוש. על כל פנים, גם אם העביר היו"ר את קורות החיים, לא היה מקום שידבר על כך עם המנכ"ל. על מזכירת החברה היה להימנע מהעברת פרטי המועמדת אל היו"ר, אלא להפנותה ישירות לאגף משאבי אנוש, או לכל היותר להעביר את קורות חייה לאגף. .בנובמבר 2015 החלה עמידר להעסיק את עובדת ב' בתפקיד עוזרת מקצועית בתחום משאבי אנוש. העובדת לא נכללה ברשימת המועמדים שגיבש אגף משאבי אנוש לתפקיד. במינוי היה מעורב היו"ר, שקיבל את קורות חייה באירוע חברתי שארגן קרוב משפחתה של העובדת, סגן ראש רשות מקומית. משרד מבקר המדינה מעיר כי ככלל ראוי שאיוש של משרה יתבצע לאחר שנבחנו כמה מועמדים. מכל מקום, גיוס עובדים באיתור פרטני ודאי אין משמעותו הבאה של מכרים ומקורבים ומעורבות של בכירים, ללא הליך איתור ממשי, שאמור להתבצע על ידי אגף משאבי אנוש. להלן הפרטים בדבר המעורבות הבלתי תקינה של בכירי החברה בכמה מן המינויים שלא חייבו מכרז אך ההליך בהם היה לקוי: מהשתלשלות העניינים עולה כי אף על פי שהתנהל הליך גיוס פומבי ותחרותי למשרה, התערבותם של היו"ר והמנכ"ל בהליך המינוי פגמה בו. בעקבות ההתערבות נתן אגף משאבי אנוש בעמידר העדפה בלתי הוגנת למועמדת שלא נכללה ברשימת המועמדים שגיבש, וזאת על רקע פנייתה האישית ליו"ר. משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר ולמנכ"ל כי יש לשלול את מעורבותם הפרטנית בגיוס מועמדת ב'. ככל שסברו שמסמכיה "נפלו בין הכסאות", ראוי היה שיבקשו מהאגף לבחון את ההליך כולו, שמא "נפלו בין הכסאות" לא רק מסמכיה של עובדת ב' שהיו"ר פנה בעניינה למנכ"ל, אלא גם מסמכים של מועמדים נוספים. על כל פנים, ראוי היה שיפנו את המועמדת ישירות לאגף משאבי אנוש בחברה, על מנת שתברר את טענותיה, ככל שהיו, ללא מעורבותם בהליך. משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר עמידר כי לא היה מקום להתערבותו במינויים של עובדים בחברה, וגם לא היה זה מתפקידו, שכן לפי הנוהל מוטלת האחריות לאיתור מועמדים למשרות ב חברה על אגף משאבי אנוש. התנהלות זו גם אינה עולה בקנה אחד עם הוראות חוק החברות והצורך להפריד בין הדרג המפקח לדרג המבצע. יתרה מכך, על ה יו"ר לתת דעתו על כך שעקב מעמדו בחברה, לפניות יו ולהנחיותיו בעניין מינויים משקל מיוחד אצל מקבליהן, דבר שעלול להביא למתן העדפה לאותם מועמדים ולפגוע בשוויון ההזדמנויות. לכן התערבותו בתהליכים אלו פסולה; ולכל היותר היה עליו להפנות את הפונים אליו לאגף משאבי האנוש, שזהו תחום עיסוקו. ואולם, ודאי לא היה מקום שהיו "ר יבקש מהגורמים שאליהם העביר את קורות החיים לשוחח עמו על כך. כפי שעולה מכלל הדברים לעיל, המועמד, שאת מועמדותו הציע השר אריאל, לא דיווח על קשריו עם השר ומפלגתו. יש להעיר לשר אריאל, שהכיר את המועמד, כי לא וידא כיאות, בעצמו או באמצעות לשכתו, כי המידע שהוגש לוועדה באמצעות לשכתו היה אמיתי ונכון, כנדרש בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה. .אף שבנהלים לאיוש משרות לגיוס עובדים בכירים הוטמעו עקרונות של שוויון ותחרות, נמצא כי בהליכי המכרזים דלעיל הייתה פגיעה בשוויון ההזדמנויות. אין די אפוא באסדרה בלבד, אלא מתחייבת הקפדה על הביצוע, ועל הדירקטוריון ורשות החברות לפקח על כך ולוודא את קיום ההוראות כלשונן. כאמור, החברה הציעה להשכרה את מבנה החברה באמצעות שתי מודעות אנונימיות בעיתונים שלא כללו פרטים אודות הנכס המוצע, מיקומו המדויק, תקופת ההתקשרות, המועד האחרון להגשת הצעות ומקום הגשתן. כמו כן, לא פורסמו מודעות באתר האינטרנט של החברה ובעיתונות בשפה הערבית. גם ההליכים שבוצעו לאחר מכן, כגון ניהול משא ומתן עם מציעים ובחירת ההצעה, לא נעשו לפי התקנות, הקובעות בין היתר כי יש לפרסם את הכוונה לנהל משא ומתן, כי הוא ינוהל עם קבוצת מציעים סופית שאותה תבחר ועדת המכרזים וכי יירשמו פרוטוקולים שישקפו את תוכן המשא ומתן עם כל אחד מהמציעים. יוצא אפוא שהמודעות שפרסמה עמידר לא עמדו בדרישות שנקבעו בתקנות. יתרה מכך, הפרסומים האנונימיים גם אינם עולים בקנה אחד עם הצורך שחברה ממשלתית תפעל בשקיפות מרבית18. יתר על כן, מפסיקת בית המשפט העליון 19 עולה כי נקודת המוצא היא שאת סעיפי הפטור יש לפרש בצמצום וכי "שיקול כלכלי, אף אם המדובר במניעת הפסד של כספי ציבור אינו מהווה לכשעצמו טעם לפטור ממכרז... תכלית זו נסוגה מפני תכלית השוויון וטוהר המידות". במקרה אחר ציין בית המשפט העליון 20 כי"כאשר עקרון השאת ה של התועלת הכלכלית עלול לעמוד בסתירה במקרה פלוני לעיקרון השוויון והתחרות ההוגנת... יש לתן משקל עודף לשו ויון ולתחרות ההוגנת. זאת גם במקום בו עלולה להיגרם כתוצאה מכך פגיעה כלכלית, אף ניכרת". מבדיקת החלטת ועדת המכרזים נמצא שלא ניתן בה ביטוי לשיקולי התחרות ההוגנת והשוויון כפי שקבע בית המשפט העליון, וממילא גם לא ניתן להם משקל, כל שכן משקל עודף. הוועדה גם לא הצביעה על מאפיינים ייחודיים בהצעה של רשת המלונות, מעבר להיותה גבוהה מהערכת השמאי, ההופכים הצעה זו להזדמנות שלא ניתן היה לקבל כמותה, או אף גבוהה ממנה, בהליך של מכרז פומבי. הביקורת העלתה כי בפועל חרגו פעולותיהם של הדירקטורים האמורים בנושאים האמורים וכן בנושאים אחרים מגדר הפיקוח, והגיעו לכדי התערבות בעבודתם השוטפת של גורמי הביצוע. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את התנהלות מנכ"ל משרד הבינוי דאז לתיקון הליקוי. . ,כאמור לעיל, פטור ממכרז מחייב דיון ואישור של ועדת המכרזים ואולם הבדיקה העלתה כי עניין הפטור לא הובא לדיון בוועדת המכרזים, וממילא היא לא אישרה מתן פטור. לפיכך התקשרותה של עמידר עם הגרעינים נעשתה שלא על פי תקנות חובת המכרזים. . היותשמדובר בפעולה אדמיניסטרטיבית פשוטה, שאינה חלק מייעוץ משפטי מקצועי, לא היה מקום שעמידר תמסור משימה זו לביצוע של משרד עו רכי דין , אלא להטילה על גורמי עמידר, אם בעצמם ואם באמצעות גורם חיצוני שייבחר באופן תחרותי ושוויוני. משרד מבקר המדינה מעיר למר רובין כי בשאלון היה עליו לדווח על כל קשריו עם החברה. הקשר האמור, שכמתואר היה עם בכירים בחברה, בא נוסף על קשריו עם עמידר כמנהל עמותה שסיפקה שירות, ועל כן היה עליו להצהיר על קשר זה. לאור הממצאים האמורים בדבר הדיווחים של מר רובין, שחלקם לא נכונים וחלקם חסרים, העיר משרד מבקר המדינה לרשות החברות שעליה לבחון אם ראוי שימשיך לכהן בדירקטוריון עמידר. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את החריגות שנמצאו מכללי המכרזים בכמה עסקאות מהותיות שבהן היו מעורבים בעלי תפקידים בכירים בחברה, ובכלל זה בקשת אישור לפטור בדיעבד מוועדת המכרזים ואף עקיפתה באי קיום הליך מכרזי כלל. על דירקטוריון עמידר והנהלתה לבחון את המקרים האמורים ולהפיק לקחים. נוכח הממצאים, על רשות החברות לעקוב בקפידה אחר תחום זה בעמידר. . הביקורת העלתה כי חלק מהרכבים הוקצו לבעלי תפקידים חדשים, כגון מנהלי פרויקטים ומנהלי מחלקות ( מנהל מחלקה במחוז מרכז, מנהלת קשרי קהילה במחוז דרום, מנהלת קשרי קהילה במחוז צפון, כלכלנית בחוזה אישי ומנהל פרויקטים בחוזה אישי ), בלא שהדבר הובא לאישור הדירקטוריון וממילא גם ללא אישור רשות החברות כמתחייב מחוזר השכר. כפועל יוצא, גם לא נבחן אם אכן תפקידים אלה מצריכים רכב צמוד ואם הרכב שהוקצה עומד ברמת הצניעות המתחייבת מהיות החברה חברה ממשלתית. הביקורת העלתה כי עמידר לא פנתה למשרדי עורכי דין נוספים בבקשה לקבל הצעות לעבודות הללו, או לכל הפחות לוועדת המכרזים כמתחייב מנהליה. משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת עמידר כי התנהלותה בהתקשרויות לקבלת שירותי ייעוץ משפטי חיצוני נעשתה תוך התעלמות מהתק נות ומהנהלים, ותוך העדפת מספר מצומצם של משרדי עורכי דין, בלא להבטיח שההצעות שהתקבלו הן הטובות והמתאימות ביותר. התנהלות זו היא בגדר פגיעה בעקרון השוויון ובמתן הזדמנות נאותה למשרדים אחרים להציע את הצעותיהם. על עמידר לכל הפחות להקפיד על בדיקה של כמה הצעות ובחירת ההצעה הטובה מהן, כנדרש בתקנות חובת המכרזים ובנוהלי החברה. משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל כי פגישות שלו ושל היו"ר בסמוך למכרז עם אחת מהמועמדות לתפקיד ובנוגע לאפשרות שהיא תעבוד בעמידר עשו יות להקנות למועמדת יתרון או להשפיע על שיקול דעתו ולפגוע בשוויוניות ההליך. לכן ראוי היה שישקף אותן בפני הוועדה, על מנת שחבריה ייתנו דעתם לכך בעת הדיון, ויועמ"ש עמידר יביא זאת בחשבון בעת בחינתו אם ההיכרות האמורה יוצרת חשש לניגוד עניינים. הביקורת העלתה כי לשכת השר לא פנתה אל הגורם המקצועי במשרד (יחידת הדוברות) כדי שזה יפנה לקבלת אישור ה וועדה המשרדית או הבין -משרדית לחסויות , ובכך פעלה בניגוד להוראת התכ"ם ועקפה את סמכ ותה של הוועדה. כפועל יוצא מכך, נמנע מהוועדה לבחון את טיב הפעילות, הצדקתה ותקינותה. ואולם הביקורת העלתה כי בפועל קשריו של המועמד עם עמידר היו ענפים יותר: החל בינואר 2014 היה למועמד קשר שוטף עם החברה בכל הנוגע לפרויקט של הקמת מרכזים קהילתיים ברחבי הארץ בידי עמידר והפעלתם בידי גרעינים חברתיים. בכלל זה הוא נפגש כמה פעמים עם בעלי תפקידים בכירים בחברה והציע מקומות להקמתם וגורמים שיפעילו אותם. מאחר שעל מידע זה לא דיווח המועמד לוועדה, לא היה ביכולתה לבדוק את ענייניו בקשר לעמידר באופן מלא. משרד מבקר המדינה מעיר לעמידר כי בנסיבות אלה היה עליה לפנות לרשות החברות ולבקש הבהרה בנדון בטרם תשלום המענק, וכי מלכתחילה היה על עמידר לבקש אישור נפרד לעובדים שאינם בכירים, בהתאם לחוזר הרלוונטי אליהם. .בנובמבר 2015 החלה עמידר להעסיק את עובדת ה' בתפקיד מנהלת קשרי קהילה במחוז הצפון. יוזם המינוי של עובדת ה' היה סמנכ"ל שיווק וקשרי לקוחות (להלן - סמנכ"ל השיווק), מר ערן כהן, שהכיר את עובדת ה' לראשונה במסגרת פעילותם הפוליטית בעבר באחת המפלגות. עולה כי עובדת ה' מונתה לתפקיד האמור בעקבות היכרותה האישית והמוקדמת עם סמנכ"ל השיווק. משרד מבקר המדינה מעיר ליועמ"ש עמידר כי כפי שהוער לעיל, איתור עובדים, לרבות פרטני, אמור להיעשות על ידי אגף משאבי אנוש, ומכל מקום, איוש משרה שאינה משרת אמון על ידי מכרים ובלא לקיים הליך לבחינת מועמדים נוספים, כאילו מדובר במשרת אמון, הנו פסול. משרד מבקר המדינה מעיר לסמנכ"ל השיווק כי הגורם שעליו מוטל לאתר עובדים חדשים, לרבות באיתור פרטני, הוא אגף משאבי אנוש. מכל מקום, שימוש בהליך איתור זה כדי לגייס מכרים אישיים ללא בחינה של מועמדים נוספים, כאילו מדובר היה במשרת אמון, הינו פסול. בהתנהלות סמנכ"ל השיווק לא הייתה הקפדה על שוויון הזדמנויות והיעדר משוא פנים. כמו כן, לא ניתן להבטיח באופן הזה כי נעשה ה מינוי המתאים ביותר לתפקיד. . במאי2016 החלה עמידר להעסיק את עובדת ו', עורכת דין, בתפקיד מנהלת המחלקה המשפטית. יוזם המינוי היה היועץ המשפטי של עמידר עו"ד שרון רוזנבלט (להלן - יועמ"ש עמידר), שהייתה לו עמה היכרות אישית קודמת. מהשתלשלות העניינים המתוארת לעיל עולה כי יועמ"ש עמידר איתר בעצמו את המועמדים והציע את התפקיד האמור לאנשים שהייתה לו עמם היכרות אישית קודמת, כאילו מדובר היה במשרת אמון. יש לשלול את התנהלותו של יועמ"ש עמידר בעניין זה. בהיותו שומר סף בחברה ממשלתית, היה עליו להקפיד במיוחד שגיוס עובדים ליחידתו ייעשה בדרך שוויונית, בהליך תחרותי ובאמצעות בחירה מתוך כמה מועמדים. .במאי 2016 החלה עמידר להעסיק את עובד ז' בתפקיד רכז שטח באזור ירושלים, לאחר שקב"ט עמידר דאז (להלן - הקב"ט) מר אברהם בטיטו, העביר את מסמך קורות החיים של עובד ז' למנהל האחראי לתפקיד זה. הקב"ט הכיר את עובד ז' היכרות קודמת במסגרת פעילותו הפוליטית - עובד ז' עבד במפלגה מסוימת בשנים 2016-2015 והקב"ט הוא חבר מרכז מפלגה זו. תהליכי מינויים הם תהליכים המחייבים שמירה והקפדה על הליך הוגן המתנהל ב שוויוניות, ללא משוא פנים ו בחתירה למינוי המתאים ביותר לתפקיד. על כן נתון תחום זה באחריות אנשי המקצוע מאגף משאבי אנוש, שאמורים להבטיח את תקינות ההליכים . על היו"ר להוביל תפיסה זו בעמידר . . משרות בחברה ממשלתית הן בגדר משאב ציבורי, וכדי שהחברה תפיק מהן את מירב התועלת יש למנות להן את המועמדים המתאימים ביותר על ידי קיום הליך המאפשר שוויון הזדמנויות ותחרות הוגנת. מינוי מכרים או מקורבים בגופים ציבוריים בלי לקיים תחרות שוויונית פוגע במינהל התקין ובאינטרס הציבורי, ועלול לפגוע באמון הציבור כלפי אותם גופים13 . ,מעורבותם של בכירי החברה במינויים אלה, כפי שנמצא בעמידר מחריפה היבטים אלה ויש להפסיקה לאלתר. יש להעיר גם לאגף משאבי אנוש על שלא הקפיד על תקינותם של הליכי המינויים ולא פעל למניעת ההתערבות הבלתי תקינה בהם. על הדירקטוריון, שבאחריותו כאמור לקבוע את אופן בחירת עובדי החברה, לבחון, בשיתוף היועץ המשפטי של החברה, את הוראות הנוהל הקיים בנדון ולהטמיע בהן את העקרונות של קיום הליך שוויוני ותחרותי. מבקר המדינה כבר המליץ בעבר שרשות החברות תשקול את הסדרת הליכי הקבלה של כלל העובדים בחברות הממשלתיות14 . בהמלצתו כתב המבקר כי "הסדרה כזאת חיונית לקיומו של הליך תחרותי ושוויוני תקין וסדור לאיוש משרות, שיאפשר לבחור את המועמד הטוב ביותר למשרה". הממצאים שעלו בחברת עמידר מחזקים את הצורך שרשות החברות תיישם המלצה זו בהקדם. משרד מבקר המדינה מעיר לרשו ת החברות כי ממצאי דוח זה וממצאי דוחות שנעשו על חברות ממשלתיות אחרות בעבר מלמדים, כי ספק אם הצהרה על הצורך להקפיד על עקרונות של פומביות, שוויון ותחרות אכן מספקת ואם לא נדרשת הסדרה של ההליכים. על רשות החברות לבחון נושא זה פעם נוספת וליצור איזון נכון בין מכלול הצרכים.
עוד נמצא כי לתפקידים שאליהם עברו העובדים במשרות אמון לא פורסם הליך תחרותי כלשהו, פומבי או אחר, וכן לא נבחנו בכל אותם מקרים מועמדים נוספים לאותם תפקידים במטרה להבטיח, ככל שניתן, שהמועמד המתאים ביותר ימלא את המשרה. יש לשלול מכול וכול התנהלות זו, הפוגעת במושכלות יסוד של השירות הציבורי. בשירות המדינה חלות מגבלות על עובדים במשרות אמון, אשר אמנם אינן חלות בחברות ממשלתיות, אך ניתן ללמוד מהן. נציבות שירות המדינה קבעה בין היתר כי עובדים במשרות אמון יהיו רשאים להתמודד במכרז פנימי לתפקיד אחר רק אם צברו ותק מסוים, הועסקו על ידי שני מנהלים שונים לפחות ועברו בחינות מקדימות15.