רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון . היבטים בפנסייה הצוברת ובשוק ההפצה הפנסיוני - ביקורת מעקב .משרד מבקר המדינה מציין את החשיבות שבמתן אפשרות ללקוחות היועצים הבנקאיים .לקבל ייעוץ פנסיוני אובייקטיבי באופן דיגיטלי בפרט בתקופת הקורונה בה מתרחשים .שינויים משמעותיים בשוק העבודה דוגמת יציאה לחל"ת, חזרה לתעסוקה ועוד. .מומלץ לרשות שוק ההון להמשיך ולפעול כדי לפתח ולשכלל את שוק הייעוץ הפנסיוני, .ובכלל זה לקדם אסדרה שתאפשר מתן ייעוץ פנסיוני באופן דיגיטלי, מתקדם ונוח ולבחון .את מודל התמחור לייעוץ פנסיוני בראייה כוללת של הכדאיות לכלל השחקנים בשוק. .מלוח 7 ,עולה כי בכל הגופים שנבדקו (כולם מהמגזר הציבורי), פרט לרכבת ישראל .העובד אינו מקבל ייעוץ פנסיוני במהלך תקופת עבודתו, שבה עשויים לחול שינויים במצבו .האישי או המשפחתי, וכי בחלק מן הגופים העובד מופנה לסוכן ביטוח פנסיוני או משווק .פנסיוני, דבר שעלול לגרום להטיה אפשרית במוצרי הביטוח שהעובד מקבל. עוד עולה כי .במועד פרישת העובד לגמלאות, 7 מ-12 הגופיםשנבדקו מעודדים ייעוץ פנסיוני או ייעוץ .מס לקראת פרישה, באמצעות השתתפות בעלות הייעוץ. .מהלוחות שלעיל ניתן ללמוד כי שיעור דמי הניהול בקרנות הנבחרות בהליך הראשון .ובהליך השני הוא מוזל, לעומת דמי הניהול הממוצעים בשוק הן מההפקדות והן מהנכסים. .זאת לעומת שיעור דמי הניהול בקרנות שנבחרו בהליך השלישי, שהוא מוזל רק לעומת .הממוצע מההפקדות ולא לעומת הממוצע מהנכסים. עוד ניתן ללמוד כי הירידה ההדרגתית .בשיעור דמי הניהול בשנים האחרונות נובעת בין היתר מכניסתן של הקרנות הנבחרות .לשוק. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולת רשות שוק ההון למתן אפשרות להוספת .קריטריון שמבטא את סיכון תיק ההשקעות בבחירת קופת ברירת מחדל על ידי מעסיק או .ארגון עובדים. עם זאת מומלץ שיקבע כי ככל שיעשה על ידי המעסיק שימוש בקריטריון .התשואה בבחירת קופת הגמל, יעשה גם שימוש בקריטריון המבטא את סיכון תיק .ההשקעות על מנת שההשוואה בין הקופות תהא מיטבית. .ביקורת המעקב העלתה כי הייעוץ הבנקאי עדיין מתרכז בתחומי קופות הגמל וקרנות .ההשתלמות, כפי שניתן לראות בדוח הממונה לשנת 2020 , ולפיו חלקן של קרנות הפנסייה .בנכסים שניתן לגביהם ייעוץ ללקוחות התאגידים הבנקאיים היה רק כ -14% מסך הנכסים .בשנת 2020 . עוד עלה בביקורת המעקב כי מודל עמלת ההפצה הנוכחי בשוק ה ייעוץ .הפנסיוני לא השתנה ועדיין אינו אפקטיבי לגבי סוגים שונים של מוצרים, ובכלל זה לקרן .הפנסייה החדשה, ואינו מאפשר את פיתוחו של שוק ייעוץ פנסיוני תחרותי ואובייקטיבי. .ביקורת המעקב העלתה כי רשות שוק ההון אמנם בחנה את מבנה הבעלות של סוכנויות .הביטוח וההסדר, אך לא קבעה הוראות הכוללות מגבלות מתאימות בעניין הפצת מוצרי .חברת האם באמצעות סוכנות בבעלות של גוף מוסדי. .ביקורת המעקב העלתה כי רשות שוק ההון ביצעה תיקונים למסמך ההנמקה, המתבטאים .בהרחבת הגילוי הנאות לגבי השיקולים שהנחו את בעל הרישיון במתן ההמלצה, אך, כפי .שצוין בדוח הקודם, אין בכך די כדי לפתור את בעיית ניגוד העניינים המובנה שבה מצוי .סוכן הביטוח. .מהתרשימים שלעיל עולה כי נתח השוק של קרנות הפנסייה החדשות הקטנות 60 .מההפקדות גדל מ-5% בשנת2015 ל-13% בשנת2020 , ונתח השוק מהנכסים המנוהלים .בקרנות הפנסייה גדל מ-3% בשנת2015 ל- 8.5% בשנת2020 . .ביקורת המעקב העלתה כי במסגרת ההליך השלישי קבעה רשות שוק ההון כי בהליך .תחרותי הכולל קריטריון של תשואת קופת הגמל יהיה ניתן להוסיף לצדו גם את הקריטריון .של "מדד שארפ ריבית חסרת סיכון" 58, שמבטא את סיכון תיק ההשקעות59 אך הרשות .לא חייבה הוספת קריטריון זה. משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות שוק ההון לבחון דרכים להגביר את תדירות הייעוץ .הפנסיוני הניתן לעובדים, באופן תקופתי, ובפרט בנקודות זמן מרכזיות כגון במועד תחילת .העבודה, בעת שחלים שינויים במצבו האישי או המשפחתי של העובד, ובמועד פרישתו .לגמלאות, כדי להבטיח את התאמת הביטוח הפנסיוני וייעודו לצורכי העובד ולמצות את .זכויותיו. בנוס ף ממליץ משרד מבקר המדינה לנציבות שירות המדינה ולמנכ"לי הגופים .השונים לגבש נוהל להפניית עובדים לייעוץ פנסיוני באופן תקופתי. .מומלץ כי רשות שוק ההון תבחן את הדרכים להגדלת שוק הייעוץ הפנסיוני לכלל .האוכלוסייה, כדי שכלל הציבור יוכל לקבל ייעוץ אובייקטיבי שיקל עליו בבחירת המוצר .הפנסיוני המתאים ביותר עבורו מבין מגוון המוצרים הפנסיוניים הקיימים ומבין כלל הגופים .המוסדיים הפועלים בשוק. .ביקורת המעקב העלתה כי הרשות לא הסדירה כללים ברורים למתן תמריצים כלכליים .בשיטת התגמול של סוכני הביטוח שיש בהם כדי למזער את השפעתם של שיקולים זרים .בנוגע להפצת חיסכון פנסיוני ללקוח. .מומלץ כי רשות שוק ההון תקבע כללים ברורים למתן תמריצים כלכליים בשיטת התגמול .של סוכני הביטוח שיש בהם כדי למזער את השפעתם של שיקולים זרים בנוגע להפצת .חיסכון פנסיוני ללקוח. מהתרשים שלעיל עולה כי אומנם השיעור הממוצע של החוסכים הלא פעילים ששילמו .דמי ניהול מרביים בשנת 2021 בחמש קרנות הפנסייה החדשות הגדולות היה כ -67% . (לעומת90% בשנת2015 ), אך שיעור החוסכים הלא פעילים ששילמו דמי ניהול מרביים .בשנת 2021 בכלל השוק היה כ-56% . נמצא כי על אף ההסדרה של רשות שוק ההון בדבר איחוד חשבונות קיימים בקרנות .פנסייה חדשות, עדיין היו קיימים בסוף שנת 2021 כ-1.6 מיליון חוסכים לא פעילים בחמש .קרנות הפנסייה החדשות הגדולות. היתרה הצבורה של חוסכים אלה מסתכמת בכ-59.7 .מיליארד ש"ח, ומרביתם משלמים עליה דמי ניהול מרביים 29 המשקפים עלות עודפת של .כ-67 - 99 מיליוני ש"ח, לעומת דמי הניהול הממוצעים מהצבירה30. .עם זאת, עלה כי תקרת דמי הניהול החדשה שנקבעה לא הוחלה על תשלומי דמי הניהול .של מי שכבר פרשו לגמלאות, אלא רק על פורשים שיצאו לגמלאות מפברואר 2022 , דבר .שגורם להבדלים ניכרים בין עמיתי קרנות הפנסייה. יצוין כי אף בישיבת ועדת הכספים .מינואר 2022 , שבה אושר התיקון לתקנות, עלה הנושא האמור והוסכם כי רשות שוק ההון .תגיש לוועדת הכספים חוות דעת כתובה ומנומקת לגבי אי-החלת התקרה על פנסיונרים .שפרשו לפני פברואר 2022 . .משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות שוק ההון להמשיך ולעקוב אחר הרכב יתרות .החוסכים הלא פעילים המשלמים דמי ניהול מרביים ולבחון כיצד ניתן לצמצם את סכומי .היתרות. כפי שעולה מהתרשימים שלעיל, בשנת 2021 כ-93% מהפנסיונרים מקבלי הקצבה בחמש .קרנות הפנסייה החדשות הגדולות עדיין שילמו דמי ניהול מרביים, לעומת 100% . מהפנסיונרים מקבלי הקצבה בשנת2015 . עם זאת, שיעור משלמי דמי הניהול המרביים .בקרב פורשים לגמלאות בשנים האחרונות ירד מ- 100% בשנת2017 ל-68% בשנת2021 . .עוד עולה מבדיקת משרד מבקר המדינה כי התשלום העודף של דמי הניהול ששילמו .פנסיונרים מקבלי קצבה 40 ששילמו את דמי הניהול המרביים בשנת2021 , לעומת השיעור .הממוצע של דמי הניהול ששילמו כלל העמיתים באותה השנה 41, הסתכם בכ-59 - 87 . מיליוני ש"ח42 . .משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעולת ר שות שוק ההון לקביעת תקרת דמי ניהול .נמוכה יותר לפורשים לגמלאות. .מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי התשלום העודף של דמי הניהול ש ל פנסיונרים .מקבלי קצבה 47 ששילמו דמי ניהול מרביים בשנת 2021 הסתכםבכ-18 - 36 מיליוני ש"ח, .לעומת שיעור תקרת דמי הניהול החדשה. תשלום עודף זה צפויים הפנסיונרים הוותיקים .יותר להמשיך ולשלם מדי שנה בשנה. .משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות שוק ההון להמשיך ול בחון את נושא דמי הניהול ואם .יש צעדים נוספים שניתן לנקוט גם לגבי פורשים שיצאו לגמלאות לפני פברואר 2022 , . שתיקוןהתקנות אינו חל עליהם. .בביקורת המעקב עלה, כפי שמופיע בתרשים שלעיל, כי שיעור החוסכים הפעילים .ששילמו דמי ניהול מרביים בשנת 2021 בכלל השוק היה כ -5% . עוד עלה כי השיעור .הממוצע של החוסכים הפעילים המשלמים דמי ניהול מרביים בחמש קרנות הפנסייה .החדשות הגדולות ירד מ-26% ל-7% , וכי באף קרן שיעור זה אינו גדול מ -8% . ממוצע שיעור .הנכסים שבגינם משולמים דמי ניהול מרביים ירד אף הוא מ- 14% ל-5% . יצוין כי הירידה .נובעת בין היתר מכניסתן לשוק של קרנות בדמי ניהול מוזלים שבחרה רשות שוק ההון .בהליך תחרותי (להלן - קרנות נבחרות), כפי שיפורט בהמשך. מהתרשים שלעיל עולה כי בשנים 2017 - 2019 קרן א וקרן ז (קרן נבחרת) הובילו בתשואות .הקרנות, ואילו בשנים 2019 - 2021 קרן ד וקרן ו (קרן נבחרת) הובילו בתשואות הקרנות. .עוד עולה כי לא נמצא ביסוס לכך שתשואות קרנות נבחרות נמוכות מהממוצע של תשואות .קרנות הפנסייה החדשות בשוק או מקרנות אחרות באופן קבוע. לפיכך אין ביסוס לכך .שקיימת פגיעה בציבור החוסכים של הקרנות הנבחרות מבחינת התשואה נטו. .ביקורת המעקב העלתה כי במסגרת ההליך השני לקביעת קרנות נבחרות, שפורסם .באוגוסט 2018 , בחנה רשות שוק ההון את הצורך בהוספת קריטריונים לבחירת קרן .נבחרת, מלבד שיעור דמי הניהול המוצעים53. בחינת הרשות העלתה כי נכון להותיר את .קריטריון דמי הניהול כקריטריון היחיד בהליך, מכיוון שהקריטריון של דמי הניהול הוא .הקריטריון האובייקטיבי היחיד שעליו ניתן להתבסס בהליך הבחירה. עוד עולה כי גם .במסגרת ההליך השלישי לקביעת קרנות נבחרות, שפורסם באוגוסט 2021, בוצעה בחינה .כאמור54 . משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעולות רשות שוק ההון לבחינת הצורך בהוספת .קריטריונים מלבד שיעור דמי הניהול ואת הקביעה של שיעור דמי ניהול מזעריים במסגרת .ההליכים השני והשלישי כאמור לצורך הצלחת ההליך על כל מרכיביו. .החיסכון הפנסיוני נועד לשמש מקור הכנסה עיקרי לאחר הפרישה מהעבודה .ולאפשר לחוסך להתקיים בכבוד ולשמר, עד כמה שניתן, את רמת החיים שהיה .רגיל אליה לפני הפרישה. לבחירת סוג החיסכון הפנסיוני והתאמתו להעדפות .ולצרכים האישיים של העמית יש השפעה ניכרת על סכום הקצבה שהוא צפוי .לקבל. היעדר חיסכון פנסיוני מספק עלול להביא לעוני לאחר גיל הפרישה, דבר .שיחייב השקעת משאבים ציבוריים לתמיכה בציבור הגמלאים. הממצאי ם בדוח זה .מלמדים כי רשות שוק ההון תיקנה חלק מהליקויים שעליהם הצביע הדוח הקודם, .בעיקר בתחום קופות ברירת המחדל ודמי הניהול שמשלמים פנסיונרים שפרשו .החל מפברואר 2022 .ואולם היא לא תיקנה את הליקויים בתחום שוק ההפצה .הפנסיוני, המתבטאים בניגודי העניינים המובנים בפעילותם של סוכני ביטוח .פנסיוניים ובהיעדר שוק ייעוץ פנסיוני אובייקטיבי. על רשות שוק ההון לטפל .בליקויים בשוק ההפצה הפנסיוני ולפעול לפיתוחו ולשכלולו של שוק ייעוץ פנסיוני .אובייקטיבי ומתקדם, לטובת ציבור החוסכים לפנסי יה. .ביקורת המעקב העלתה כי רשות שוק ההון לא ביצעה עבודת מטה לבחינת אפקטיביות .האכיפה המבוצעת על ידה מעבר לבחינת מספר פניות הציבור לרשות שוק ההון. מומלץ .כי הרשות תבצע עבודת מטה שתבחן את אפקטיביות האכיפה במשך השנים האחרונות, .בייחוד לאור הליקויים שהתגלו בביקורות שביצעה הרשות בשנים האחרונות בתחו ם .הביטוח הפנסיוני. .עוד עלה בביקורת המעקב כי מספר סניפי הבנקים ברחבי הארץ שבהם פעלו יועצים .פנסיוניים פחת מ-551 בשנת2015 ל-257 בשנת2020 ,. הדבר מקשה על כלל האוכלוסייה .ובפרט על אוכלוסיות בעלות הכנ סה נמוכה, הזקוקות לייעוץ פנסיוני, לקבל ייעוץ כזה. .מהתרשים שלעיל עולה כי בשנים האחרונות חלה ירידה הדרגתית בשיעורים הממוצעים .של דמי הניהול למצטרפים חדשים - מ- 0.25% מהצבירה ו- 2.93% מההפקדות ברבעון .הראשון של שנת 2017, ל- 0.13% מהצבירה ו- 1.75% מההפקדות ברבעון הרביעישל שנת .2020 .
.ביקורת המעקב העלתה כי הרשות הסדירה במסגרת נספח 2 לחוזר ממאי201764 את .בעיית הסבסוד הצולב בין כלל העמיתים שנוצר עקב הגירעון האקטוארי שיוצרים כלל .מקבלי הקצבאות, לרבות מקבלי קצבת נכות וקצבת שאירים. זאת דרך מנגנון המעביר את .הסיכון לפנסיונר עצמו ולא לכלל העמיתים בקרן, מנגנון שהקצבה שלו היא פונקציה של .התשואה המושגת בפועל על הנכסים של הפנסיונרים לעומת תשואת היעד.