משרד החקלאות ופיתוח הכפר . ייצור ביצים בישראל - יישום הרפורמה בלולי הטלה .מהאמור עולה כי בהיבטי בריאות העוף, למעבר ללולי כלובים מועשרים מתקדמים .יתרונות רבים יחסית ליתר הלולים, והוא עשוי להביא לצמצום הנזק הכלכלי הנגרם .כתוצאה מתמותה ומחלות. עם זאת, עלה כי בנוגע למחלת הסלמונלוזיס אין הכרעה חד .משמעית בנושא. .מוצע כי משרד החקלאות ימשיך לעקוב באופן עיתי אחר התפתחות הנושא בעולם ויוודא .כי דרישותיו בדבר תנאי הגידול של מטילות ייקבעו בשים לב הן למקובל במדינות .מתקדמות בעולם והן לתנאים הייחודיים לענף בישראל. פעולה זו תבטיח כי המגדלים .יפעלו בהתאם לחוק צער בעלי חיים ולסטנדרטים המקובלים כיום בעולם, ותיצור ודאות .למגדלים בתכנון לולי ההטלה החדשים שייבנו במסגרת הרפורמה. במצב דברים זה .יובטח שהשקעות המגדלים וסיוע המדינה להקמת לולים חדשים יתבצעו בצורה מושכלת .ומותאמת לסטנדרטים מתקדמים. .מהתרשים עולה כי רובן המוחלט של הלהקות שנדבקו במחלת ניוקאסל גודלו בלולי .הצפון. אומנם בשנת 2020 חלה ירידה בשיעור11% , אך מתוך הלהקות שנבדקו, שיעור .הלהקות שחלו ביישובי הצפון הוא עדיין גדול מאוד (37% .) .מוצע כי משרד החקלאות ומועצת הלול יוודאו כי במערכת הממוחשבת לבריאות העוף .שבשימוש השו"ט ומועצת הלול ייכלל מידע שיאפשר לעקוב אחר תפוצת המחלות .בלולים, גם לפי סוגיהם, תוך הבחנה בין כלל סוגי הלולים - לולים ישנים, לולי כלובים .חדשים, לולי אסם, לולי מעוף ולולי חופש. מידע כזה יוכל לטייב את הליכי קבלת .ההחלטות בדבר שדרוג לולי ההטלה. .מהתרשים עולה כי תפוצת חיידק הסלמונלה בישראל רבה יותר בלולי כלובים לעומת .התפוצה בלולי חופש (לסוגיהם), עד כדי יחס של יותר מפי שניים. חשוב לציין כי 93% .מלולי ההטלה בישראל הם לולי כלובים. .מהתרשים עולה כי שיעור י הנגיעות בסלמונלה כללית קטנים ביישובי הצפון בכ-12% - .14% יחסית לשיעורי התחלואה ביתר חלקי הארץ. .מומלץ כי השו"ט יפעלו לקיום פיקוח רב יותר בלולים המצויים באזורים שבהם היקף .הנגיעות במחלת הסלמונלה גדול יותר, כדי להביא לצמצומה. .על הגורמים הרלוונטיים, ובראשם משרד החקלאות והמשרד להג"ס, להשלים את גיבושו .של פתרון הולם לטיפול בפסולת שתפונה מהלולים הקיימים ומהלולים החדשים שייבנו, .כדי שכל הפסולת שתיווצר בלולים הקיימים ובלולים שייבנו תטופל בהתאם לנדרש. כמו .כן יש לוודא שנושא זה לא ישמש חסם למימוש הרפורמה לשדרוג הלולים ביישובי הצפון. .מוצע שמשרד החקלאות ייטול חלק בייזום מתקנים לטיפול בפסולת, בתיאום עם רשויות .התכנון, כדי לסייע בקידום הנושא. עלה כי בניגוד לתכנון הפרטני והתוכניות המפורטות שיש עבור הלולים ביישובי הצפון .והפעילות שמקדם משרד החקלאות לשדרוג הלולים שם, ומלבד התוכני ת שקידמה .המועצה האזורית מטה יהודה, לא המשרד ולא אף גורם אחר לא קידמו תוכניות למתחמים .ביישובים אחרים שאליהם ניתן להעתיק את הלולים הישנים. רובם של יישובים אלו .ממוקמים במרכז הארץ, והמחסור בשטחים מתאימים במרכז הארץ להעתקת הלולים .מודגש בהם ביתר שאת. בנסיבות אלה נראה כי המגדלים ביישובים אלו לא יעמדו בלוחות .הזמנים שנקבעו בשלבים הראשון והשני של איגרת השו"ט אשר מחייבים כי עד ספטמבר .2027 .יעמדו כל הלולים בהוראות הדין במצב דברים זה כשליש מהלולים בישראל ייוותרו .בשנים הקרובות ללא מענה וללא מתווה ישים של פתרון בטווח הנראה לעין, ולפיכך לא .יוכלו לקבל היתרי אכלוס ולהמשיך לגדל מטילות. .תקנות רישוי עסקים ודרישות השו"ט המבוססות עליהן מחייבות את כל הלולים בישראל. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החקלאות לבחון את מגבלות היישובים האחרים .ולקבוע אם הלולים ביישובים אלה אכן יוסיפו להתקיים, או שאין מנוס מסגירתם, ואם .יוחלט על סגירה לבחון מה תהיה המשמעות של צעד זה לגבי המגדלים. לגבי היישובים .שבהם יהיה ניתן לקדם בניית לולים שיעמדו בתנאים הנדרשים, מוצע שמשרד החקלאות .ומשרד האוצר, בשיתוף הרשויות המקומיות הרלוונטיות, יכינו תוכנית מתאימה לשדרוג .הלולים, שתבטיח שמירה על בריאות הציבור, מניעת מטרדים והתייעלות הייצור בענף. .מומלץ כי משרד החקלאות ומועצת הלול יפעלו לאסוף את מלוא הנתונים הנדרשים כדי .לקבל תמונה מדויקת על פילוח המגדלים ביישובי הצפון, ובין היתר נתונים על המגדלים .שזהו מקור פרנסתם העיקרי ועל המגדלים העוסקים בפועל בחקלאות, לעומת אלה .המשכירים את מכסותיהם ואינם שותפים לגידול המטילות באופן פעיל. בהתאם לנתונים .שייאספו, ובפרט לקראת יישומה של הרפורמה בשנים הקרובות, מומלץ כי המשרד יגבש .כללים לצמצום תופעת השכרת מכסות הגידול, לצד עידוד גידול מטילות במשותף בלולים .גדולים, כדי להבטיח שהשקעות המדינה בענף יגיעו לת ושבי הצפון שאכן עוסקים בפועל .בגידול מטילות. . מבקר המדינה מציין לחיוב את יוזמת משרד החקלאות לקידום תוכניות מתאר למתחמים .שיוכלו לשמש את הלולים העתידיים ביישובי הצפון. עם זאת, מצב הדברים הקיים, שבו .חוק הגליל מתנה מתן מענק בכך שהמגדלים מגדלים את מכסתם ביישובם ולא ביישוב .סמוך, עלול להוביל למצב של מתחמים שלא יאוכלסו במלואם בחלק מהיישובים, .ולעומתם מגדלים ביישובים אחרים שלא יימצא להם פתרון בלול משודרג ביישובם אך .הם יסרבו לקבל פתרונות לבניית לולים שלא ביישוב מגוריהם מחשש שיפסידו את .המענקים לפי חוק הגליל. במצב זה יהיו חסרים מתחמים בישובים רבים: אם יבנו מתחמים .שיאכלסו 70,000 מטילות יהיה מחסור במתחמים ב-16 יישובים בצפון; אם יבנו מתחמים .שיאכלסו 100,000 מטילות יהיה מחסור במתחמים בשבעה יי שובים בצפון; ואם יבנו .מתחמים שיאכלסו 150,000 מטילות יהיה מחסור במתחמים בארבעה יישובים בצפון. .כיוון שלא בכל היישובים יש שטחים מתאימים לבניית לולים שיענו על כל צורכי המגדלים .באותם יישובים, מוצע כי משרד החקלאות, בשיתוף הגורמים הרלוונטיים, יבחן את האופן .שבו ניתן יהיה לאפשר למגדלים ביישובי הצפון לייצר את מכסתם גם ביישוב סמוך בגליל, .מבלי שיאבדו את ההטבות שהם זכאים להן לפי חוק הגליל, ובכך לייעל את בניית .המתחמים החדשים (לעניין מניעת השכרת מכסות, ראו להלן). כמו כן, מוצע לבחון את .התאמת תכנון הלולים החדשים עבור מגדלים שיבחרו לבנות לולים נטולי כלובים, .המאכלסים פחות מטילות בשטח נתון. .מהתרשים עולה כי עד מועד סיום הביקורת, מתוך 24 משטחי ההטלה שאושרו לקבלת .תמיכה לפיתוח התשתיות לפי נוהל 2019 , שני משטחים קיבלו היתר בנייה מלא123 .14 . מתחמים, שהם58% .מסך המתחמים שאושרו, לא קיבלו היתרי תשתיות או היתר בנייה מהאמור עולה כי יישומה שלהרפורמה בכללותה נתון לסיכון שכן הקשיים שיש ביישום .נושא פ ינוי הפסולת מלולי ההטלה, משפיעים על לוח הזמנים וקצב ההתקדמות ועלולים .לסכל את מימוש הרפורמה. זאת משום שעד ליישום פתרון לטיפול בפסולת, אף מתחם .נוסף לא יקבל היתר בנייה להקמת הלולים החדשים, אף שקיימים מתחמים שכבר יש .להם תוכניות מפורטות מאושרות. עוד עולה כי קיים פער של כ-150,000 - 160,000 טונות .בשנה בין כמות זבל העופות המיוצרת, לבין קיבולת הטיפול על בסיס הפתרונות הקיימים .וכי הפתרון המתוכנן להיות מיושם בקרוב ייתן מענה לכמחצית הכמות בלבד. .מהתרשים עולה כי שיעור הלהקות הנגועות בסלמונלה ST ו-SE בישראלהיה בשנת 2020 .כ-3.5% .מכלל הלהקות בין השנים 2018 - 2020 גדל שיעור הלהקות הנגועות בסלמונלה .כללית וסלמונלה SE בלולי ההטלה. עוד עולה כי בשנת 2020 כ-36% מהלהקות נמצאו .חיוביות לסלמונלה. עלה כי ממרץ 2021 ועד אוגוסט2021 נתנו השו"טהיתרי אכלוס ל - 286 לולים, אשר אכלסו .כ-850,000 .מטילותאף שהחל במרץ 2021 השו"ט חייבו את הלולים להציג היתר בנייה או .התקדמות בתהליך לקבלת היתר בנייה כתנאי לקבלת היתר אכלוס, נתוני השו"ט על .הלולים שקיבלו היתר אינם כוללים תיעוד בדבר ההתקדמות שביצעו בעלי לולים אלו .בתהליך בניית הלולים החדשים. בהיעדר נתון זה, לא ניתן לעקוב אחר התקדמות התהליך .של בעלי לולים אלו. מהתרשים עולה כילמעט שנת 2018 , שבה שיעור הנגיעות ב-SE ,ברחבי הארץ היה זהה .בכל השנים ובשני סוגי הסלמונלה שיעור הנגיעות מחוץ לצפון הארץ היה גדול בהרבה .משיעור הנגיעות בצפון, עד כדי יותר מפי שניים. המגמות האמורות עשויות להשפיע באמצעות כוחות השוק על אופני הייצור של הביצים .בעתיד, ובין היתר על תעשיית ייצור הביצים בישראל. .נוכח האיסור של האיחוד האירופי לפני עשור לגדל מטילות בלולים ישנים שבהם המרווח .למטילה קטן מ-750 ,סמ"ר, ונוכח עמדת משרד החקלאות בנושא זה, כפי שיפורט להלן .מומלץ כי משרד החקלאות יגבש תוכנית רב-שנתית למעבר ללולי הטלה שאינם לולים .ישנים. .מהתרשים עולה כי כ-51% מהלולים בישראל מאכלסים עד 3,000 מטילות, ו-8% הם .לולים שמאכלסים יותר מ-10,000 .מטילות מהתרשימים עולה כי הלול השכיח בישראל מכיל 2,000 - 3,000 מטילות, וכי הגידול .ברובם המוחלט של הלולים הוא פרטני ולא משותף. מבין הלולים שבהם כמה מגדלים .משותפים, הלולים השכיחים מאכלסים 5,000 - 6,000 מטילות ו- 10,000 - 20,000 מטילות. .כן עולה כי ככל שמספר המטילות גדל, שיעור הלולים שבהם הגידול משותף עולה גם .הוא. .מהתרשים עולה כי עד אמצע שנת 2013 עלומחירי הביצים ביחס לשנת 201137 , ומאז ירדו .המחירים עד שנת 2019 . בינואר2019 נמדד המחיר הנמוך ביותר לצרכן בעשור זה בעבור .ביצים בכל הגדלים38 . בעקבות בקשת המגדלים בשנת2021 לעדכון המחירים, בשנת .2022 עשוי המחיר לעלות חזרה ולהיות קרוב למחיר שנקבע בשנת 2011 . .מהתרשים עולה כי 93% מלולי ההטלה בישראל הם לולי כלובים. כמו כן, 86% מכלל .הלולים הם לולים ישנים שבהם המרווח למטילה הוא כ-400 .סמ"ר בלבדרק 7% .מהלולים בישראל נטולי כלובים. מהתרשים עולה כי נכון לשנת 2022 , מחיר ממוצע של תבנית עם12 ביצים בגודלM .( בישראל12.96 ש"ח) גבוה בכ-41% ממחירה הממוצע במדינות ה- OECD (9.17 ש"ח) ובכ- .72% ( ממחירה הממוצע בארה"ב7.52 .)ש"ח
.מהתרשים עולה כי ברבות ממדינות ה- OECD ,ובהן: אוסטרליה, אוסטריה, קנדה, שוודיה .גרמניה, פינלנד, אנגליה, אירלנד, ארה"ב והולנד מחירי הביצים נמוכים יותר ממדינת .ישראל בעוד התוצר לנפש בהן גבוה יותר מהתוצר לנפש במדינת ישראל. גם השוואת .מחיר הביצים בישראל למחירן במדינות עם תוצר לנפש דומה כגון: קפריסין, סלובניה .וספרד, מעלה כי המחיר בישראל גבוה באופן ניכר גם מהמחיר במדינות אלו.