משרד החקלאות ופיתוח הכפר . היבטים בתפקוד מועצת הזיתים יוצא אפוא כי חלק מנסיעות הסמנכ"ל לחו"ל שמומנו על ידי המועצה לא אושרו על ידיה. הסמנכ"ל ואחראי האחזקה שלה הונו באופן שיטתי את קנט, תוך קבלת כספים שלא כדין והעברתם בין היתר, לחשבון הסמנכ"ל; הסמנכ"ל מימן נסיעות לחו"ל מכספי המועצה עבור נספחים שנסיעתם לא אושרה ואף צירף לחלק מהדיווחים הכספיים על הנסיעות קבלות עבור קניית מוצרים אישיים שעליהם שילמה המועצה. זאת ועוד, קיים חשש כי הסמנכ"ל הורה לזייף חשבוניות כך שהמועצה תקבל ממשרד החקלאות ומארגון הזית העולמי כספים בגין הוצאות שלא ביצעה. הוא גם קיבל תשלומים נוספים על עבודה שהיא חלק מתפקידו. לדעת משרד מבק ר המדינה, על מועצת הזיתים לבצע בדיקה מקיפה בנוגע לקבלת כספים שלא כדין על ידי בעלי תפקידים בה ולבחון את האפשרות לדרוש מהם להשיב לקופת המועצה את הכספים שקיבלו שלא כדין. לדעת משרד מבקר המדינה בפעולותיו של הסמנכ"ל יש חשש לפגיעה בטוהר המידות ובכלל זה שימוש פרטי בכספי ציבור וחשש לקבלת דבר במרמה. נוכח חומרת הממצאים, יש לשקול את המשך העסקתו של הסמנכ"ל במועצת הזיתים ובתפקידים הציבוריים האחרים. יוצא אפוא כי המועצה העסיקה משווק פרטי של שמן זית בדגימת בקבוקי שמן ובביצוע בקרת איכות על בקבוקי השמן של משווקים אחרים, שהם למעשה מתחריו. מצב זה יצר למעשה חשש לניגוד עניינים. תהליך הנפקת חותמתהאיכות ל"שמן זית" לא נעשה באופן ראוי כמצופה מגוף סטטוטורי. מנכ"ל המועצה והסמנכ"ל שלה נתנו לחברה אחת יתרון משמעותי על פני מתחרותיה. זאת ועוד, אף שמליאת המועצה החליטה להפסיק את השימוש בחותמת האיכות, נמצא שהמנכ"ל והסמנכ"ל אישרו הפצה של החותמת, בעיקר למשווק ב. כלומר, המועצה יצרה עדיפות ברורה למשווק ב תוך פגיעה בשוויוניות. המועצה לא פרסמה את ההבדלים בין חותמת לתווית ובין "שמן זית" לשמן זית איכותי. הנפקה מכוונת של חותמת הדומה לתווית האיכות בלי לפרסם את ההבדלים ביניהן יש בה כדי להטעות את ציבור הצרכנים והיא פוגעת במיתוג הייחודי של שמן הזית האיכותי. יוצא אפוא כי מנהל החשבונות לא מילא את תפקידו כראוי. הוא העביר תשלומים שלא על פי הנהלים ולא בדק את החשבוניות שהועברו אליו. לדעת משרד מבקר המדינה, משהובא לידיעתו של היועץ המשפטי של משרד החקלאות חשש בדבר פעולה שבוצעה בניגוד לחוק, היה עליו למלא את תפקידו כשומר הסף ולבחון את הנושא. לכל הפחות היה עליו לוודא שהנושא יטופל ולעקוב אחר טיפולו של הממונה על השכר במשרד האוצר על פעולותיו בנדון, אולם אף דבר זה לא נעשה. בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי בניגוד להצהרת הסמנכ"ל, שטחים אלו לא הוחכרו לאנשי הקש בשנים 2005 -2006 , ועל כן תמוהה הצהרתו כי ראה את הסכמי החכירה של אותם שטחים. זאת ועוד, בבירור שעשה משר ד מבקר המדינה עם ארבעת אנשי הקש עלה כי הם אינם מגדלי זיתים ולפיכך לא ביטחו מטעי זיתים בקנט, וכי הם לא ידעו שמועצת הזיתים ביטחה מטעים על שמם. יוצא אפוא כי בעקבות הטעיה מכוונת של הסמנכ"ל העבירה חברת קנט תשלומים לאנשי קש באמצעות המועצה, דבר המעלה חשש לפגיעה בטוהר המידות של הסמנכ"ל. בבדיקת כרטיסי החו"ז של אנשי הקש עלה כי קנט העבירה לזכותם פיצויים. נמצא כי מנהל החשבונות העביר כ - 24,000 ש"ח מהפיצויים לשנים 2005 -2006 מכרטיסי חו"ז של אנשי הקש לח שבונו של אחראי האחזקה, ו - 50,000 ש"ח לחשבונו של סמנכ"ל המועצה. עוד נמצא כי ליתר כספי הפיצויים עבור אנשי הקש הכין מנהל החשבונות המחאות לפקודתם, אולם ההמחאות נכתבו בכתב יד והיו סחירות. נמצא כי עובדי המועצה לא מסרו המחאות אלה לידי אנשי הקש. זאת ועוד, נמצא כי כל ההמחאות נפדו; חלקן על ידי גורמים לא ידועים, וחלקן, שסכומן הכולל כ- 48,500 .ש"ח, נפדו במזומן על ידי אחראי האחזקה מדבריו של מנהל החשבונות עולה כי הוא נתן ידו לפעילות חריגה הגובלת בפגיעה בטוהר המידות. .לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה ראוי שגוף ציבורי יקבל הלוואה מאחד מעובדיו. נוסף על כך לא ניתן לקשור את נושא ההלוואה להעברות הכספים לחשבונו של אחראי האחזקה. לדעת משרד מבקר המדינה, פעולותיו של אחראי האחזקה, בעיקר משיכת המחאות אנשי הקש במזומן וקבלת הכספים לחשבונו, מעלות חשש לפגיעה בטוהר המידות. בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי אחראי האחזקה של מועצת הזיתים הוא שליווה את המעריך וקיבל את הערכת הנזק בכל השטחים שבוטחו על שמם של אנשי הקש. לדעת משרד מבקר המדינה, לא ניתן לקבל את גרסתו האמורה לעיל של הסמנכ"ל שהרי הוא שכתב את המכתב לקנט ובו אישר כי ראה את הסכמי החכירה. זאת ועוד, הסמנכ"ל השתתף בדיונים בקנט שבהם הועלו הספקות בנוגע לזיקתם של האזרחים לשטחים המבוטחים, ועל כן היה עליו לבצע בדיקה יסודית ולא להצהיר על מה שלא בחן בעצמו; יתרה מזו, הסמנכ"ל קיבל חלק מהכספים לחשבונו במועצה וחתם על ההמחאות לפקודתם של אנשי הקש. גם מפעולות אלה עולה חשש לפגיעה בטוהר המידות. 5. זאת ועוד, נמצא שבשנים 2007-2008 ביטחה מועצת הזיתים (המנכ"ל והסמנכ"ל, שכאמור שימש דירקטור בחברת קנט באותה תקופה) על שמה את המטעים שלפני כן היו מבוטחים על שמם של אנשי הקש. בסך הכול ביטחה המועצה בשנים אלו 1,810 דונם. עבור מטעים אלה העבירה קנט למועצת הזיתים בשנת 2008 פיצוי בגין אסון טבע בסך 340,000 ש"ח שהמועצה לא הייתה זכאית לקבלו. במינהל מקרקעי ישראל ובקק"ל לא נמצאו אסמכתאות המעידות שהשטחים הללו הוחכרו למועצת הזיתים. .מהאמור לעיל עולה כי מועצת הזיתים ניצלה את ההכנסה הבטוחה שבביטוח מטעי הזיתים על מנת לקבל כספים ביתר מחברת קנט עבור שטחים שאין לה זיקה אליהם. הממצאים האמורים לעיל מעלים חשש שמדובר בדפוס פעולה שנקטה המועצה. על כן, לדעת משרד מבקר המדינה, על חברת קנט לעשות בדיקה מקיפה של השטחים שבוטחו על ידי המועצה בעבר ולדרוש אסמכתאות על זיקתם לקרקע של מגדלי הזיתים שקיבלו פיצויים מקנט באמצעות המועצה. כמו כן יש להסדיר מנגנון בקרה על שטחי הזיתים שיבוטחו בעתיד. הביקורת אף העלתה כי סמנכ"ל המועצה ואחראי האחזקה שלה הונו באופן שיטתי את קנט תוך קבלת כספים שלא כדין לחשבונם. זאת ועוד, הסמנכ"ל הונה חברה שבה הוא שימש דירקטור. על המועצה וחברת קנט לפעול ללא דיחוי להשבת הכספים שהועברו שלא כדין. נושא זה הועבר ליועץ המשפטי לממשלה לבחינת החשש לפגיעה בטוהר המידות ולביצוע מעשים פליליים. באשר לטענות כלפי המנכ"ל ז"ל, לא נמצאו אסמכתאות המעידות על מידת מעורבותו בנושא ולא ניתן לאמת טענות שהועלו בדבר פעולותיו בנוגע להעברת הכספים. בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי עובד במועצה שינה כמה פרטים בשתי החשבוניות האמורות לעיל, לדבריו בהוראת הסמנכ"ל, כך שעלה מהן, כי מועצת הזיתים היא ששילמה תמורתן. הפרטים ששונו בחשבוניות הם תאריך הנפקתן והגורם שעבורו הוצאה החשבונית. כלומר במקום שבו נרשם כי החשבונית הוצאה לרשות לפיתוח הגליל, נמחק הכיתוב ונרשם כי היא הוצאה עבור מועצת הזיתים. שאר פרטי החשבונית - הסכום לתשלום והפעילות שבגינה היא ניתנה - נותרו בעינם. 1. במרס 2007 שלח סמנכ"ל המועצה למשרד החקלאות העתק של שתי החשבוניות שהמועצה שינתה וכתב כי הן מוכיחות הוצאות נוספות של המועצה בשנת 2006 בסכום של 150,000 .ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר כי מליאת המועצה הייתה חסרת תוקף עוד בשנת 2003 , כך שמאותה שנה ועד דצמבר 2008 לא מינו שרי החקלאות חברי מועצה חדשים כדין, או לחלופין לא האריכו את תוקף כהונתם של חברי המועצה הקיימת באופן זמני. שרי החקלאות אף לא חייבו את המועצה הקיימת למנות מבקר פנימי או ועדת ביקורת, ולמעשה לא מימשו את אחריותם המיניסטריאלית לפעילות המועצה ולא וידאו שהיא פועלת לפי דרישות החוק בעניין מנגנוני הבקרה. יצוין כי הסמנכ"ל הגיש קבלות על הוצאות אישיות פעמיים, וכי הוא החזיר את הכספים למועצה רק בעקבות טיוטת דוח הביקורת, שלוש וחצי שנים לאחר הנסיעות. לדעת משרד מבקר המדינה, נסיעה לחו"ל במימון המועצה ללא אישורה היא מעשה לא תקין ופסו ל. מנהל החשבונות, שביצע את תשלום החזר . ההוצאות אף שלא היו בידיו אסמכתאות לכך שהנסיעה אושרה, היה שותף לחריגה זאת. מהאמור לעיל עולה תמונה של אי -סדרים בכל הנוגע לנסיעות לחו"ל והתשלומים בגינן. הועלה כי הסמנכ"ל פעל בנושא זה על דעת עצמו, ללא אישורים וללא כללים ברורים, ומימן הוצאות נסיעה לחו"ל עבור נספחים שאינם עובדי המועצה ושנסיעתם לא אושרה. הוא אף צירף לחלק מהדיווחים הכספיים קבלות עבור קניית מוצרים אישיים, והמועצה שילמה עליהם. בכך עשה הסמנכ"ל שימוש לא ראוי בכספי המועצה, המעלה חשש לפגיעה בטוהר המידות. הדבר התאפשר, בין היתר, נוכח תפקודו של מנהל החשבונות של המועצה, ששילם כל סכום שדרש הסמנכ"ל בלי לדרוש אסמכתאות להוצאות אלה, ונוכח חוסר פיקוח ובקרה ראויים של המועצה. משרד מבקר המדינה מציין כי על מועצת הזיתים לבחון את האפשרות לדרוש את השבתם של הכספים ששולמו, ללא אסמכתאות, לסמנכ"ל ולאחרים עבור הנסיעות לחו"ל. ראוי היה שהיועץ המשפטי של משרד החקלאות יוודא שההיבטים המשפטיים ידועים וברורים למשתתפים בדיון גם אם סוגיית קרן הטבק לא עמדה במרכז הדיון. בייחוד היה עליו לעדכן את מנכ"לית המשרד על אודות ה פנייה הרשמית מפרקליטות מחוז הצפון שהגיעה אליו בעניין ההסכם הלא חוקי שחתמה המועצה, על מנת שההחלטה כיצד לנהוג תהיה מבוססת יותר. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח קריסת מנגנוני הבקרה במועצת הזיתים והתלונות שהתקבלו בגין תפקודה, על שר החקלאות היה למלא מהאמור לעיל ע ולה כי אף שמליאת המועצה החליטה במאי 2006 להפסיק את הנפקת חותמת האיכות, החליטו המנכ"ל והסמנכ"ל בגיבוי היו"ר להמשיך בהנפקת החותמת תוך מתן עדיפות למשווק ב. הנפקת חותמת האיכות לאותו משווק נמשכה עד מועד סיום הביקורת. . יוצא אפוא שמועצת הזיתים אמנם פעלה להבדיל את שמן הזית האיכותי מיתר שמני הזית עבור הציבור הישראלי - מהלך חיובי כשלעצמו - אולם היא לא הקימה מערך פיקוח ובקרה שיבטיח את קיום המהלך ואף העסיקה משווק פרטי שידגום עבורה בקבוקי שמן זית. המועצה אפשרה למשווקים אשר שיווקו שמן זית מזויף או שנאסר עליהם להשתמש בתווית האיכות להמשיך לקבל ממנה תווית איכות. כמו כן היא אפשרה למשווקים להשמיד תוויות שלא על פי הנוהל שגיבשה, ובכך נפגעו הכנסותיה. לדעת משרד מבקר המדינה, מנהל החשבונות שימש צינור להעברת כספים בלי הפעלת בקרה כספית נאותה על פי דין וכללי רישום חשבונאיים. על מועצת הזיתים לבחון את תפקודו של מנהל החשבונות ולבדוק אם יש בהתנהגותו כדי להשפיע על המשך העסקתו בתפקיד זה. . ולא פרסמה את ההבדלים בין תווית האיכות לחותמת האיכות ואת ההבדלים הבריאותיים והתזונתיים בין שני סוגי השמנים. מהאמור לעיל עולה חשש כי הסעיף בדבר אישור ההסכם נוסף לפרוטוקול ישיבת ההנהלה לאחר סיומה. לדעת משרד מבקר המדינה, משהובאה חוות הדעת המשפטית לפני חברי ההנהלה המצומצמת היה עליהם לפעול על פיה או למצער לקבל חוות דעת משפטית אחרת, כפי שהציע היועץ המשפטי. תפקודם בנושא היה לא ראוי ולא תקין גם לנוכח העובדה כי הם לא הביאו את הנושא לידיעת ה הנהלה, שאישרה את הסכם הפשרה. יוצא אפוא שההנהלה המצומצמת פעלה ביודעין בניגוד לחוות הדעת המשפטית שקבעה שההסכם מנוגד לחוק. נמצא כי המועצה לא קבעה תקנון לחותמת האיכות, כללים להפצתה או נוהלי פיקוח ובקרה. בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא שבחלק מהנסיעות הגיש הסמנכ"ל דיווח כספי למנהל החשבונות זמן רב, אפילו כשנה, לאחר הנסיעה. .את אחריותו המיניסטריאלית באופן אקטיבי. היה עליו לפעול ללא דיחוי למינוי האורגנים החסרים במועצה - ועדת ביקורת ומבקר פנימי - כדי לבצע את פעילות הבקרה, ולכל הפחות למנות עובד ממשרדו כדי לפקח על המועצה, דבר שנעשה רק לאחר קבלת טיוטת דוח מבקר המדינה. מנגנוני הבקרה הפנימיים במועצת הזיתים לא פעלו, כאמור, וגם מנגנוני הבקרה החיצוניים של משרד החקלאות והשרים שעמדו בראשו לא מילאו את תפקידי הביקורת המוטלים עליהם ולא דאגו לבדוק את התלונות על אי-סדרים בפעילות המועצה לאורך תקופה ארוכה. האמור לעיל מדגיש את הצורך שעליו הצביע מבקר המדינה בדוחות קודמים49 בדבר הסדרת המסגרת לפעילות תאגידים סטטוטוריים ובהסדרת אופן הפיקוח והבקרה עליהם על מנת לבקר את פעילותם כראוי. לדעת משרד מבקר המדינה, לא ראוי שהמועצה שכאמור היא גוף ציבורי תממן את העמותה שהיא גוף פרטי, ועל אחת כמה וכמה תוותר על חוב של העמותה בלי שמליאת המועצה או הנהלתה אישרו זאת. לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לבחון דרכים אפקטיביות יותר למניעת שיווק שמן זית מזויף כדי להגן על הצרכן, ובכלל זה לשקול לפרסם את שמות היצרנים שזייפו שמן זית ואת שמות המותגים המזויפים. . נמצא כי סמנכ"ל המועצה השתמש פעמיים בחשבוניות שהמועצה כלל לא שילמה את תמורתן על מנת לקבל כספים ממשרד החקלאות ומארגון הזית העולמי. מהאמור לעיל עולה כי הסמנכ"ל עשה שימוש בחשבוניות ששונו (ייתכן שלפי הוראתו) ושהמועצה לא שילמה את תמורתן, על מנת להציגן כהוצאות של המועצה ולקבל תקציבים ממשרד החקלאות ומארגון הזית העולמי, ובכך הי ה עלול לגרום לפגיעה באמינותה וביוקרתה של מדינת ישראל, החברה בארגון. בבדיקת משרד מבקר המדינה לא נמצא אישור של מליאת המועצה או הנהלתה על מתן ההלוואה. לא נמצא גם מסמך המסדיר את תנאי ההלוואה ותנאי החזרתה כנדרש. מהאמור לעיל עולה חשש כי ההחלטה בדבר תשלום נוסף לסמנכ"ל לא התקבלה על ידי הנהלת המועצה אלא הוספה לפרוטוקול לאחר סיום ישיבתה. למרות דרישת משרד החקלאות, עד מועד סיום הביקורת טרם החזיר הסמנכ"ל למועצה את הכסף ששולם לו ביתר. לדעת משרד מבקר המדינה, הנפקת תווית האיכות היא חלק בלתי נפרד מפעילות המועצה וניהולה היה חלק מתפקידו של הסמנכ"ל ממועד תחילת הנפקתה ומכאן שבתשלום המיוחד עבור פעילות זו החל משנת 2007 יש משום שימוש לא נאות בכספי ציבור. יוצא אפוא שמנהל החשבונות העביר את ההמחאות לזכות הסמנכ"ל בלי שדרש ממנו להציג אישור כתוב למתן ההלוואה. זאת ועוד, הכספים שהועברו לחשבונו של הסמנכ"ל מחשבונו של אחד מאנשי הקש שימשו לכאורה להחזרת ההלוואה. בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי במרס 2007 שלח סמנכ"ל המועצה גם לארגון הזית העולמי, באמצעות נציג מדינת ישראל בארגון, העתק של שתי החשבוניות האמורות לעיל על מנת לקבל ממנו סיוע כספי. בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי המועצה לא הסדירה בנוהל כתוב את נושא הנסיעות לחו"ל. למרות המצוקה הכספית ולמרות ההחלטה על הפסקת מימון הנסיעו ת, מימנה מועצת הזיתים בשנים 2007 -2008 תשע נסיעות של חברי מועצה לחו"ל, שמונה מהן לאחר הנחיית היו"ר. בין הנוסעים היו היו"ר עצמו, המנכ"ל והסמנכ"ל. יוצא אפוא שהרישום בספרי הנהלת החשבונות של המועצה בנושא הנסיעות לחו"ל לא שיקף באופן מלא את סך הוצאותיה עבור נסיעות לחו"ל. .או ההנהלה וקיבל מהמועצה מימון עבור הוצאות נסיעה לחו"ל לנספחים שנסיעתם לא אושרה. לדעת משרד מבקר המדינה, תפקוד הסמנכ"ל כפי שפורט בדוח זה מעלה חשש לפגיעה בטוהר המידות והוא נושא באחריות אישית למחדלים אלה. נוכח חומרת הממצאים, יש לשקול את המשך העסקתו של הסמנכ"ל במועצת הזיתים ובתפקידיו הציבוריים האחרים. מועצת הזיתים יזמה הנפקת תווית לשמן זית איכותי הנושאת את שם המועצה אולם היא לא הקימה מערך נאות של בקרה ופיקוח על הניהול של תוויות אלה. זאת ועוד, ההנהלה הנפיקה חותמת איכות ל"שמן זית" בניגוד להחלטת מליאת המועצה ולא פרסמה ברבים את ההבדלים בין חותמת לתווית ובין "שמן זית" לשמן זית איכותי, מהלך שיש בו משום הטעיה של הציבור. ההנהלה המצומצמת של המועצה פעלה בחוסר סמכות כש חתמה על הסכם פשרה תוך מתן הטבות חריגות למנכ"ל מועצת הטבק ואף נתנה יד למשיכת כספי קרן הטבק בניגוד מוחלט לחוות הדעת המשפטית וללא אישור מליאת המועצה או הנהלתה. ממצאי דוח הביקורת העלו כי מנגנוני הבקרה הפנימיים במועצת הזיתים כשלו בתפקידם. משנת 2006 לא היה למועצה מבקר פנימי, ומשנת 2004 לא פעלה בה ועדת ביקורת. נוסף על כך מנהל החשבונות של המועצה שילם כל סכום שדרש הסמנכ"ל ללא הפעלת בקרה כספית נאותה וללא מילוי כללי רישום חשבונאיים. לדעת משרד מבקר המדינה, על מועצת הזיתים לבחון את תפקודו של מנהל החשבונות ולבחון אם יש בהתנהגותו כדי להשפיע על המשך העסקתו בתפקיד זה. גם מנגנוני הבקרה החיצוניים כשלו בתפקידם. שרי החקלאות המופקדים על מועצת הזיתים לא חייבו את המועצה למנות מבקר פנימי וועדת ביקורת ולא פיקחו על פעילותה כראוי גם כאשר הגיעו תלונות למשרדם. המשרד גם לא התערב כשנדרש לממש את סמכותו בעניין משיכת כספי קרן הטבק כדי למנוע יישומו של הסכם שחתמה המועצה בניגוד לחוק. לדעת משרד מבקר המדינה, על שר החקלאות לממש את סמכותו ולבצע שידוד מערכות מקיף במועצת הזיתים, למסד את נוהלי עבודתה כמצופה מגוף ציבורי, למנות מנגנוני בקרה פנימיים וחיצוניים ולהסדיר את המידע שמפורסם לציבור בעניין שמן הזית. נוסף על כך יש למצות את הדין עם נושאי התפקידים שלגביהם הועלה חשש לפגיעה בטוהר מידות. .מועצת הזית ים היא תאגיד סטטוטורי שנועד לפתח ולבסס את ענף הזיתים לשמן, לתמוך במגדלי הזיתים ולהסדיר מטעם משרד החקלאות את הייצור והשיווק של שמן הזית במדינה. ממצאי הדוח מצביעים על חריגות חמורות בתפקודה של מועצת הזיתים ובכלל זה חשש לפגיעה בטוהר המידות. הנהלת מועצת הזיתים ביטחה על שם אנשי קש ועל שם המועצה מטעי זיתים שלא היו באחזקת המועצה וקיבלה עבורם תגמולי ביטוח. סמנכ"ל המועצה, מר גדי הורביץ, ניצל את האמון שקיבל מחברת הביטוח (חברת קנט - שבה שימש דירקטור) לקבלת כספים שלא הגיעו למועצה. נוסף על כך נמצא שחלק מהכסף שהתקבל מחברת הביטוח הגיע לידיו ולידי אחראי האחזקה של המועצה, אשר פעולותיו מעלות חשש לפגיעה בטוהר המידות. לדעת משרד מבקר המדינה, על מועצת הזיתים וחברת קנט לפעול ללא דיחוי להשבת הכספים שהועברו שלא כדין. ממצאי הדוח מעלים חשש לפגיעה בטוהר המידות של סמנכ"ל המועצה, אשר הטעה את חברת קנט וקיבל כספים שלא הגיעו לו והחזר על הוצאות פרטיות. זאת ועוד, הסמנכ"ל השתמש בחשבוניות שהמועצה שינתה ולא שילמה תמורתן במטרה לקבל תקציבים ממשרד החקלאות ומארגון הזית העולמי. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה אי-סדרים בכל הנוגע לאופן ביצוע הנסיעות לחו"ל ב מועצה. הסמנכ"ל פעל בנושא זה על דעת עצמו וללא כללים ברורים; הוא נסע פעמים מספר לחו"ל ללא אישור מליאת המועצה .על ידי יו"ר המועצה, לא ניתן לדעת איזה מהם משקף כהלכה את הנושאים שנדונו בישיבות45 . יוצא אפוא כי המנכ"ל והסמנכ"ל אפשרו לחברה אחת לזכות ביתרון על פני מתחרותיה. יוצא אפוא שמועצת הזיתים פעלה באופן שעלול להטעות את ציבור הצרכנים בכך שלא הודיעה על כוונתה להנפיק חותמת איכות ל"שמן זית" תוספות אלו מעלות חשש כי סעיפים אלו לא נדונו בישיבות ונרשמו בפרוטוקולים לאחר תום הישיבות. מכיוון שאף אחד מהנוסחים אינו חתום . התוצאה הייתה שכספי המדינה הפכו בעשור האחרון למעין הכנסה בטוחה עבור מגדלי הזיתים, בעיקר בשיטת ה"בעל".
לדעת משרד מבקר המדינה, על המדינה לבחון מחדש את תמיכתה במגדלי זיתים לשמן באמצעות השתתפות בפרמיית הביטוח בקנט, תוך שימת דגש על המאפיינים הייחודיים של הענף בעשור האחרון, ולעדכן את החישובים האקטואריים בהתאם.