רשות השידור הישראלי (בפירוק) . תשדירי פרסומת והודעות חסות בקול ישראל הועלה כי היא אינה מתריעה על המשך שידורה של פרסומת לאחר תאריך תפוגת החוזה עם המפרסם. בחוק הגנת הצרכן, התשמ"א- 1981 , קיים איסור הטעיית הצרכן בכל עניין מהותי בעסקה, כמו המחיר הנדרש. הואיל ומחיר שליחת המסרון בחידון היה גבוה מהמחיר הרגיל, היה על הרשות להביא לידיעת המאזינים מידע זה. לדעת משרד מבקר המדינה על הרשות לנהוג על פי הכללים שהיא קבעה בנוגע למימון המשדרים ולהקפיד שלא ייגבה מהמאזינים תשלום למימונם, נוסף על תשלום האגרה. עד מועד סיום הביקורת לא נקבעו בנוהל כללים אלו. להסדרת נושאים אלה חשיבות רבה, מכיוון שהם משפיעים על רציפותו של המשדר, שהיא מהגורמים המשפיעים על שיעור ההאזנה. בעקבות זאת הופסק כליל במרס 2007 השימוש במערכת הבקרה. מאז מעבירה חברת שפ"מ את הפרסומות היישר למערכת השידור JS11 וממנה הן מועברות לשידור, ולרשות אין כל בקרה על שידורן. משרד מבקר המדינה העלה כי הרשות לא בחנה את שווי ההטבות שקיבל מפעל הפיס מהר שות. לדעת משרד מבקר המדינה, היה על הרשות להגביל את חברת שפ"מ בשידור הקדימונים והאזכורים לגבי גובה הפרס ששולבה בהם פרסומת של מפעל הפיס. למעשה, בהיעדר הגבלה העניקה הרשות למפעל הפיס יותר זמן פרסומת מהזמן שאישרה עבור התמורה שקיבלה. גם אם תוספת האזכורים האמורה ניתנה במסגרת של תמריצים (ראו לעיל), אין זה סביר שמספר התמריצים יהיה גדול פי עשרה ממספר תשדירי הפרסומת שעליהם שילם מפעל הפיס. (א) מן הטבלה עולה כי ב- 1,468 שעות מבין 18,059 שעות שידור שבהן שודרו פרסומות (כ -8% ) הייתה חריגה מהמכסות שנקבעו. ברשת ב', שבה משודרות מרבית הפרסומות, היו חריגות מהמכסה ב - 26% מהשעות, והן נמשכו עד חמש דקות, שהן כ- 50% מהמכסה שנקבעה. ברשת א' היו חריגות מהמכסה ב - 15% ,מהשעות ובחלק מהשעות היו חריגות של 50% ויותר מהמכסה שנקבעה. ברשתות אחרות התגלו חריגות מהמכסות בשיעור קטן יחסית. לדעת משרד מבק ר המדינה, על הרשות לעמוד על כך שכל חריגה מן הקבוע בהסכם תיעשה רק לאחר אישורה בכתב. באוקטובר 2007 הותקנה גרסה זו ברשות לביצוע בדיקות קבלה. מהאמור לעיל עולה שהרשות החלה בבדיקות הקבלה של המערכת רק כשנתיים לאחר תחילת השימוש בה; בשנתיים אלה נגרמו לה נזקים שהיו יכולים להימנע אילו נעשו בדיקות הקבלה מיד עם התקנת המערכת. נמצא כי מערכת הבקרה שנבנתה לא אפשרה להבחין בין פרסומת לקדימון. על כן לא היה אפשר להפיק דוחות נפרדים של קדימונים לצורך בקרה על זמן שידורם. לדעת משרד מבקר המדינה, היה על הרשות לדרוש מחברת שפ"מ שתמלא את התחייבותה ותעשה סקר על שיעור ההאזנה בזמנים שנקבעו לכך. סקר כזה היה חיוני כדי לבדוק אם החידון השיג את מטרתו והעלה את שיעור ההאזנה לרשת ב' לשם הפקת לקחים לעתיד. כאמור, לפי הכללים שקבעה הרשות, הודעה וחסות הן פרסומת לכל דבר ועניין. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שבהסכם בין חברת שפ"מ למפעל הפיס לא נקבע מספר הפעמים שיאוזכר מפעל הפיס בקדימונים ולאחר ציון גובה הפרס יכלה חברת שפ"מ לפרסם את מפעל הפיס ללא הגבלה. אף שעולה מהממצאים כי הרשות הייתה ערה לכך כאשר הוגשה הצעתה של חברת שפ"מ, היא לא עמדה על כך שייקבע מספר האזכורים של מפעל הפיס בשידוריה לפני שאישרה את ההסכם. (ב) עוד נמצא כי ברשת ג' הייתה חריגה מן המכסה של שידור קדימונים ב - 76% מהשעות. ב-826 שעות הייתה חריגה של 100% מהמכסה שנקבעה, והיו אף שעות שבהן שודרו קדימונים במשך יותר מ -7.5 דקות, שהן פי חמישה מהמכסה. הכללים שקבעה הרשות נועדו למזער את ההפרעות לרציפות השידור. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להקפיד ששיבוץ הפרסומות והקדימונים ייעשה לפי כלליה ולשם כך עליה להגביר את הפיקוח והבקרה על שיבוץ הפרסומות בידי חברת שפ"מ. התברר כי הרשות לא דרשה מחברת שפ"מ למלא התחייבויות אלו. רק במרס 2007 הוחלט בישיבה עם יו"ר הרשות, מר משה גביש, שצוות של הרשות ייפגש עם נציגי חברת שפ"מ ויבקש מהם להתקין ברשות את המערכות המותקנות בחברה, על פי תנאי ההסכם. עד מועד סיום הביקורת לא הותקנה המערכת. לדעת משרד מבקר המדינה, הימנעותה של הרשות מלדרוש מחברת שפ"מ לקיים את התחייבויותיה על פי ההסכם יש בה משום מחדל. היעדר מערכת התפעול יקשה מאוד על הרשות ועל כל מפעיל אחר של מערך הפרסומות לנהל את שידור הפרסומות. הדבר יוצר תלות של הרשות בחברת שפ"מ וחושף את הרשות לסיכון של אובדן הכנסות גדול אם החברה תפסיק לפעול, שכן במצב כזה לא יהיו בידי הרשות נתונים על ההתקשרויות של חברת שפ"מ עם המפרסמים ועל התחייבויותיהם ההדדיות. הביקורת העלתה כי בניגוד להוראת התקשי"ר, מי ששימש באותה העת יועץ לטכנולוגיית המידע והועסק על ידי הרשות בחוזה קבלני למתן שירותי ייעוץ (להלן - היועץ), שימש למעשה מנהל הפרויקט, וקיים בשם הרשות מגעים עם חברה א'. בפברואר 2004 החל היועץ לעבוד עם חברה א' באינטנסיביות לשם הכנת מסמך אפיון מפורט של מערכת הבקרה, שישמש בסיס לפיתוחה. לדעת משרד מבקר המדינה, הרשות, שהזמינה את מערכת הבקרה, נ שאה בעלויותיה והייתה אמורה להשתמש בה לצרכיה, הייתה צריכה לקיים מגעים הדוקים יותר עם חברה א' כדי להימנע מקבלת מוצר שאינו עונה על הצרכים או שעונה עליהם באופן חלקי בלבד. לדעת משרד מבקר המדינה, השתלבותו של יועץ חיצוני המועסק לפי חוזה קבלני במערכת הארגונית של הרשות וייצוג הרשות בידי יועץ זה לפני גופים חיצוניים בלא שנקבעו לכך הסדרים מיוחדים נוגדים את הוראות התקשי"ר וסדרי מינהל תקין. נוסף על כך, הם גורמים לעמימות לגבי תחומי הסמכות והאחריות ברשות. לדעת משרד מבקר המדינה, מנהל לפרויקט היה חיוני למניעת הכשלים שנוצרו בתהליך פיתוחה של מערכת הבקרה הממוחשבת והתאמתה לצורכי הרשות, כפי שיפורט להלן. הביקורת העלתה כי מסמך האפיון המפורט הוגש לרשות רק ביולי 2004 , באיחור של כתשעה חודשים, ומערכת הבקרה הותקנה ברשות רק בספטמבר 2005 , באיחור של יותר משנה וחצי. בדיקת טיפולה של הרשות בכל הנוגע להתקנת מערכת הבקרה ולתפעולה העלתה שהרשות לא עשתה די למניעת עיכוב התקנתה של מערכת הבקרה (ראו להלן). הביקורת העלתה כי הרשות שילמה את מלוא התמורה עבור מערכת הבקרה עד יולי 2006 , עוד לפני שהושלם פיתוחה של מערכת הבקרה ולפני שבחנה את תפקודה כדי להבטיח שהיא עונה על הדרישות. אמנם הנהלת הרשות קיבלה מחברת שפ"מ מידע והסברים לגבי ירידת ההכנסות מפרסומות, אך היא לא קיימה דיונים כדי לברר את הסיבות לכך ולגבש דרכי פעולה להחזרת רמת ההכנסות לרמתן בשנים קודמות או לפחות לעצירת ירידתן. לדעת משרד מבקר המדינה, היה על הרשות לברר את הסיבות לירידת ההכנסות מפרסומות באמצעות גורמים בלתי תלויים ולא להסתפק רק בהסברים שקיבלה מחברת שפ"מ. הרשות הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 כי בדיקה כזאת הייתה מחייבת הוצאת כספים, ולרשות לא היו המשאבים לכך. לדעת משרד מבקר המדינה, כיוון שההכנסה מפרסומות היא ממקורותיה הכספיים של הרשות, סביר להניח שההשקעה בליבון הדרכים להגדלתה הייתה מוחזרת בתוך זמן קצר. .התברר כי במערכת הבקרה לא היה ארכיון, כלומר היא לא סיפקה את אחת הדרישות המרכזיות של שימוש בנתונים היסטוריים. למשרד מבקר המדינה התברר כי הרשות לא קבעה בנוהל מתי יש לגבות את נתוני מערכת הבקרה וגיבוי כזה גם לא נעשה בפועל. על כן כאשר נמחקו ממערכת הבקרה הנתונים האמורים לא היה אפשר לשחזרם והם אבדו לעד. אובדן המידע מונע מהרשות להפיק דוחות המשווים בין תקופה אחת לתקופות אחרות. לפיכך נבצר גם ממשרד מבקר המדינה להשוות את היקף תשדירי הפרסומת בתקופות שונות. התברר כי הרשות טעתה באפיון מערכת הבקרה, ולכן לא הייתה בה דרישה לבקרה של משך זמן תשדירי הפרסומת המשודרים בכל רשת בנפרד. לפיכך מערכת הבקרה, שהייתה אמורה להתריע על שידור פרסומות החורג ממשך הזמן שנקבע בנוהל, לא מילאה את ייעודה.
.רשות השידור משדרת תשדירי פרסומת והודעות חסות ברדיו תמורת תשלום בשנים האחרונות פחתו מאוד התקבולים מפרסומות ברשתות קול ישראל. על הרשות לברר את הסיבות לכך ולנקוט צעדים שיביאו לידי הגדלת שיעורי ההאזנה וכפועל יוצא מכך להגדלת הכנסותיה מפרסום. הרשות לא עמדה על כך שחברת שפ"מ תקיים את התחייבותה על פי ההסכם שנחתם עמה להתקין את מערכת התפעול שלה במתקני הרשות. מחדל זה של הרשות מגדיל את תלותה בחברת שפ"מ ואינו מאפשר לרשות להבטיח שחברת שפ"מ תמכור ותשדר פרסומות והודעות חסות על פי הכללים שקבעה הרשות. הרשות ניסתה להקים מערכת בקרה ממוחשבת באמצעות חברה חיצונית, כדי לבצע בקרה תפעולית וכספית על פעילות חברת שפ"מ, המפעילה את מערך הפרסומות. עקב ליקויים בהתנהלותה של הרשות פעלה המערכת באופן חלקי בלבד ובמרס 2007 הופסקה פעולתה. לפיכך עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2007 , לא היה לרשות אמצעי בקרה על שידור הפרסומות. בשל חשיבות הבקרה על שידור הפרסומות על הרשות לנקוט את כל האמצעים הדרושים לקידומה ולהיעזר במערכת הקיימת בחברת שפ"מ למטרה זו. מצבם הירוד של משדרי קול ישראל גורם לאי -קליטת השידורים ולשיבושים בקליטתם במקומות רבים במדינה. בעיות הקליטה הן מן הגורמים לירידה בשיעורי ההאזנה ולפגיעה בהכנסות הרשות מפרסומות. על הרשות לטפל בבעיות קליטת השידורים, הן כדי לקיים את חובתה כלפי ציבור משלמי האגרה והן כדי להגדיל את שיעורי ההאזנה לרשתות קול ישראל לשם הגדלת הכנסות הרשות מפרסומות.