רשות שדות התעופה . סדרי פרישת עובדים ברשות שדות התעופה . מבקר המדינה, מאחר שאין כל חיסכון בהקדמת פרישתם של עובדים המתקרבים לגיל הפרישה, אין טעם לתת להם הטבות לעידוד פרישתם בטרם עת. במקרה זה מתן הה טבות חמור במיוחד משום שהוא נעשה בניגוד לתנאים שקבע סגן הממונה על השכר. (א) לפי התכנית שאישר סגן הממונה על השכר, מתן דרגת פרישה הותנה בגובה שכר העובד יחסית לשכר הממוצע במשק ובאי-קבלת דרגה בשנה שקדמה לפרישה. הביקורת העלתה שלשמונה מ -13 העובדים שפרשו במסגרת תכנית הפרישה העניקה הרשות תוספת של דרגה אחת או שתיים, אף שלא עמדו בתנאים לק בלתן. כאמור, מתן דרגה נוספת מתבטא בתוספת ניכרת לשכר בכל תקופת הפנסיה. (ב) הביקורת העלתה שהרשות נתנה לפורשים הטבות שלא נכללו בהטבות שאישר הממונה על השכר - כרטיס טיסה או נופש, ביטוח טיפולי שיניים, ביטוח בריאות ו"מענק הכשרה" (ראו להלן). נמצא שגם בעבר נהגה הרשות לתת הטבות אלו לעובדים שפרשו. לדברי הנהלת הרשות, ההטבות ניתנו על סמך החלטתה, אך לא נמצאו מסמכים המתעדים החלטה זו: .שהצטברו בקופות הגמל בעקבות הפרשות הרשות וסכ ומים אחרים (תשלום פיצוי בשיעור משכורת של חודש עבור כל שנת עבודה, תשלום בגין פרק הזמן שבין המועד המחייב למתן הודעה מוקדמת על הפסקת להלן [ עבודה ובין מועד הפסקת העבודה - ]תקופת ההודעה המוקדמת ופדיון ימי חופשה החורגים מן המכסה שנקבעה), נוסף על המתחייב מן ההסכמים האישיים. .ההטבות המתוארות לעיל לא נכללו בתכנית הפרישה שאישר סגן הממונה על השכר, ובהענקתן חרגה הרשות מתנאי התכנית ופעלה בניגוד להוראות סעיף 29 לחוק יסודות התקציב. יצוין כי הטבות אלה אינן נהוגות אצל כלל עובדי המדינה. 6. הביקורת העלתה שאין בידי הרשות נתונים בעניין מספר תקני המשרות שבוטלו בעקבות ביצוע תכנית הפרישה. מלבד זאת לאחר יישום התכנית לא דיווחה הרשות לממונה על השכר על המשרות שבוטלו למרות דרישתו שתעשה כן. .על פי נתוני הרשות, היא שילמה לכל אחד משבעת העובדים הללו בין כ- 84,000 ש"ח ל-1.44 מיליון ש"ח, שהם שווי ערך לתשלומי פרישה בשיעור 82%-248% עבור כל אחת משנות עבודתו של העובד. סכומים אלה כוללים כספים הביקורת העלתה שאין ברשות נהלים בעניין הטיפול בפרישת עובד המועסק על פי הסכם עבודה אישי. 4. כאמור, תנאי תכנית הפרישה נועדו לפורשים בני 50-63 . לפי נתוני הרשות, שבעה מ-31 העובדים שפרשו בתכנית הפרישה היו בני 64 ומעלה, ולמרות זאת נתנה להם הרשות את ההטבות. לכל אחד משבעת עובדים אלה שולמו מענקי פרישה בסך 7,500 -185,000 ש"ח, שהסתכמו בכמיליון ש"ח. זאת ועוד, שישה מהם קיבלו גם תוספת דרגת פרישה (בין חצי דרגה לשתי דרגות), שמשמעותה תוספת ניכרת לשכר הפנסיונ י. לפי נתוני הרשות, תוספת של דרגה אחת בדירוג התעופתי מעלה את שכר היסוד בכ-8%- 10% , ותוספת של דרגה אחת בדירוג הטכנאים, המהנדסים והאקדמאים מעלה את שכר היסוד בכ - 13%-15% . לפי חישובים של הרשות משנת 2006 , ערכה של תוספת חצי דרגת פרישה בדירוגים אלו (לפי שיעור ריבית להיוון של 5% ) הוא כ- 26,000 -68,000 ש"ח לעובד. לפיכך עלות פרישת העובדים שקיבלו הטבות חריגות גדולה עוד יותר. לדעת משרד 5. כאמור לעיל, המועצה קבעה פרמטרים לתשלום פיצוי ים לעובדים הבכירים, נוסף על אלה הקבועים בהסכמי העבודה עמם. לא נמצאו מסמכים המתעדים נימוקים של הנהלת הרשות להמלצות על מתן תשלומים לעובדים בכירים שפורשים. בהיעדר נימוקים כאלה אי -אפשר לדעת אם אכן הובאו בחשבון הפרמטרים שקבעה המועצה לקבלת ההטבות הנוספות. הביקורת העלתה כי אין ברשות אמות מידה לפדיון של יותר מ -55 ימי חופשה צבורים. משרד מבקר המדינה מעיר כי לא נמצאו נימוקים לפדיון ימי חופשה צבורים של יותר מ-55 יום. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהרשות תקפיד לקבוע אמות מידה לזכאותו של עובד לפדיון של ימי חופשה רבים מהמקובל. .כדי לייעל את עבודתה ולהשיג חיסכון בהוצאותיה מציעה הנהלת הרשות לעובדיה מדי פעם בפעם תכניות פרישה מרצון, המעניקות תנאי פרישה משופרים. הפורשים בתכניות הפרישה לשנים 2005 ו- 2007 היו מעטים מהמצופה, ומן הבחינה הזאת לא הושגו מטרותיהן. נוסף על כך הרשות לא מילאה את התנאים שנקבעו בהן ואושרו בידי הממונה על השכר במשרד האוצר. אשר על כן, לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לבחון מדוע לא הושגו מטרותיהן של תכניות אלה, ולהעריך מראש את מידת השגת המטרות של תכניות שיוצעו בעתיד. הרשות שילמה סכומים גבוהים לרבים מעובדיה הבכירים שפרשו והעניקה להם הטבות חריגות. סדרי האישור של תנאי פרישת עובדים המועסקים לפי הסכמי עבודה אישיים, לרוב עובדים בכירים, מעידים על תפקוד ארגוני לא תקין של הרשות. הדבר התבטא בעיקר בהיעדר אמות מידה ונהלים לקביעת תנאי פרישה חריגים. לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת הרשות לגבש מדיניות בעניין זה וכללים ברורים לכל שלב ושלב בהליך הפרישה של העובד. הביקורת העלתה שרק משנת 2006 עשתה הרשות צעדים ממשיים לקידום הקמתה של קופת גמל מרכזית לקצבה, ובהם: מינוי צוותים פנימיים להתוויית דרכי פעולה; שיתוף נציגי הוועדים של עובדי הרשות ושל הסתדרות העובדים החדשה בדיונים; שכירת שירותיו של משרד עורכי דין לכתיבת המכרז ותקנ ות קופת גמל מרכזית לקצבה ובחירת מחלקה אקטוארית של משרד רואה חשבון להכנת תחשיבים אקטואריים. הביקורת העלתה כי המועצה לא הגיעה לכלל החלטה בנושא זה ולא קבעה אמות מידה ברורות שלפיהן תוכל הנהלת הרשות להחליט אם העובדים הפורשים זכאים לצאת לחופשה בתקופה האמורה ולקבל שכר. הביקורת העלתה שבקשה זו לא הובאה לפני המועצה לדיון. לא נמצאו בתיקי הרשות מסמכים המבהירים מדוע לא נידונו פניותיו של מר אופיר בישיבותיהן של ועדת מינהל והמועצה. הביקורת העלתה שלמרות המלצת היועץ המשפטי של הרשות לא הובאה בקשתו של מר אופיר לפני המועצה לדיון, ולמותר לציין כי היא לא אושרה על ידה. בתיקי הרשות לא נמצאו מסמכים המנמקים זאת, ולא ניתנה למר אופיר תשובה בכתב בעניין זה. הרשות הסבירה למשרד מבקר המדינה שהנושא לא הועלה לדיון במועצה משום שההנהלה הייתה סבורה שאין לתת למר אופיר הטבות שלא נקבעו בהסכם העבודה האישי שלו. לדעת משרד מבקר המדינה, הדרך שבה נהגה הרשות אינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין של גוף ציבורי, שלפיהם על הגוף להתייחס כראוי לפניות של עובדים, קל וחומר לגבי פניות מנכ"ל לשעבר, תהא אשר תהא ההחלטה בעניינן.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על הרשות לפעול על פי הסכמי העבודה האישיים ככתבם וכלשונם, וכל חריגה מהם חייבה אישור מוקדם של הממונה על השכר ושל המועצה.