צבא ההגנה לישראל . הדין המשמעתי בצה_ל מפקד בצבא אחראי למשמעת ביחידתו, ובין היתר עליו להפעיל שפיטה בדין משמעתי במקרים מסוימים שבהם נעברו עברות משמעת. תוצאתו של ההליך המשמעתי, כאשר הנידון נמצא אשם, היא הענישה המשמעתית. לדעת משרד מבקר המדינה, הממצאים שעלו בפרק זה - חיילים שאינם נושאים את עונשי המחבוש ועונשי הריתוק - מעלים ספק בדבר יעילותו של ההליך המשמעתי הנערך ביחידות כאמצעי לשמירה על המשמעת. בהיעדר ענישה יעילה לצד ההליך המשמעתי נפגע כוחו המרתיע של ההליך, ונפגע ת סמכותם של מפקדים בעיני פקודיהם. מן הראוי, שהפרקליטות הצבאית תבחן את האמצעים העומדים לרשות המפקדים בבואם לממש את העונשים שהטילו בהליכים משמעתיים שקיימו; ותנקוט צעדים לשיפור אמצעים אלו, במידה שיעלה צורך בכך. בביקורת נמצא, כי בצה"ל קיימת מצוקה קשה של מקומות כליאה, וכתוצאה מכך, חיילים שנשפטו לעונשי מחבוש במסגרת הליכים משמעתיים לעתים אינם נושאים בעונשם. יודגש, כי במצב המשפטי הקיים גם לא ניתן להמיר את עונש המחבוש, לאחר גזירתו, בעונש אחר, דוגמת ריתוק, וכך חיילים שאינם נושאים בעונש המחבוש בשל חוסר מקום בכלא אינם נושאים גם בעונש חלופי, ולמעשה הם פטורים מעונש16. 3 . עד מועד סיום הב יקורת לא היה מנגנון העוקב אחר ריבוי ליקויים בהליכי דין משמעתי אצל קציני שיפוט מסוימים, וממילא לא היה קיים מנגנון המטפל בשיפור מקצועיותם של אותם קציני השיפוט. מן האמור עולה, כי למרות האמצעים שנוקט צה"ל לפרסום מדור הדין המשמעתי, קיים ספק, האם המודעות למדור הדין המשמעתי כגוף מייעץ בקרב קציני שיפוט בצה"ל היא ברמה מספקת. מן הראוי, שאכ"א והפרקליטות הצבאית יבדקו בקרב קציני השיפוט את רמת המודעות למדור הדין המשמעתי כגורם מייעץ; יבחנו את יעילות הפרסומים הקיימים בנוגע למדור ואת בהירותם; ויעדכנו במידת הצורך את אמצעי הפרסום, שיטות הפרסום ונפח הפרסומים. בביקורת שנערכה בשני בסיסים של צה"ל נמצאו מקרים רבים שבהם קציני שיפוט תיעדו באופן לקוי את הליכי הדין המשמעתי שהם קיימו. בעיקר הדברים נכונים בנוגע לרישום הנימוקים לגזר הדין; בנוגע לסימון על גבי הטופס כי הודע לנאשם על זכותו לערור או לבקש המתקה של העונש; ולעתים הדברים נכונים גם בנוגע לתיאור מעשה העברה עצמו. להלן פירוט: מהתפלגות הפניות האמורה עולה, שמודעות חיילים לסמכות הפיקוח של מדור הדין המשמעתי היא נמוכה יחסית למודעותם של גורמים אחרים הפונים למדור לבחינת הליכים. משרד מבקר המדינה מציין בחיוב את היזמות של מדור הדין המשמעתי ושל ענף משטר ומשמעת באכ"א. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהפרקליטות הצבאית תבחן את האפשרות לחייב קציני שיפוט להודיע לנידון בדין משמעתי, בתום הדיון, ובדומה להודעות על אפשרויות הגשת ערר והמתקת העונש, גם על אפשרותו לפנות אל מדור הדין המשמעתי לבחינת חוקיות ההליך שהתקיים בעניינו. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולות הפרקליטות הצבאית לתיקון חלק מהליקויים תוך כדי הביקורת, ומעיר על הצורך להמשיך ולבדוק את רמת המודעות למדור הדין המשמעתי על תפקידי ו השונים בקרב אוכלוסיות שונות בצה"ל, ולנקוט בהקדם פעולות להגברת המודעות, במידת הצורך; ועל הצורך לקבוע מנגנון לשיפור מקצועיותם של קציני שיפוט שמרבים לשגות בניהול דיונים משמעתיים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי הליקויים אשר נמצאו בתיעוד ההליכים המשמעתיים וההנמקות בשתי היחידות האמורות הובאו לשם הדגמה והמחשת הבעיה, ולא משום שרק ביחידות אלו שוגים קציני השיפוט . לתיעוד מלא של הליך הדין המשמעתי, ובמיוחד של הנימוקים שעמדו בבסיס קביעת העונש המסוים, חשיבות גדולה בהיותו תורם לקיום של תהליך קבלת החלטות מושכל, וכן תורם לאחידות בענישה, עד כמה שניתן כאשר הנסיבות דומות; ובהיותו תורם לשקיפות ההליך השיפוטי, לתקינותו, ולמראי תם של פני הדברים. עוד תורמים במיוחד רישום ההנמקות לעונש ותיאור העברה ונסיבותיה במפורט, ליכולת להכריע בערר - לכשהוא מוגש - באופן מושכל ועל בסיס מידע מלא ורלוונטי. .יש חשיבות גבוהה לנ יהול נכון של רישום הייעוצים שנותן מדור הדין המשמעתי, וזאת כדי שניתן יהיה ללמוד על אופי הסוגיות המעסיקות את האוכלוסיות השונות הפונות למדור לשם ייעוץ והכוונה בהליך הדין המשמעתי. משרד מבקר המדינה העיר, כי רשימת ההגדרות הקיימת אינה מספקת. כך למשל, נושא ניהול ה הליך לבדו חובק בתוכו סוגיות אפשריות רבות, כגון: הודאה בעובדות וכפירה באשמה, זימון עדים וניהול עדויות, או הסתמכות על ראיה בכתב. מן הראוי שמדור הדין המשמעתי ישקול לבחון מחדש את הגדרות נושאי הייעוץ במטרה שהגדרות אלו יתנו תמונה רחבה ומפורטת ככל הניתן בנוגע לאופי השאלות המעסיקות את הפונים למדור לשם ייעוץ; וזאת במטרה להפיק תמונת מצב אשר תשרת את המדור בתכנון הכשרות והשתלמויות עתידיות בדין משמעתי, או בעמידה על הצורך להוציא עדכונים ורענונים מקצועיים לקציני שיפוט. משרד מבקר המדינה מעיר, כי מן האמור עולה, כי חלק מקציני השיפוט מתקשים בניהול הליכי דין משמעתי שבהם נדרש לשמוע עדויות ולבחון ראיות שונות, וחלקם אינו בקיא בהוראות החלות על ניהול הדיון במקרה כזה. כתוצאה מכך חיילים מורשעים לעתים במסגרת הליכים שהם לקויים בתכלית. משמעות הדבר היא שהם נושאים לעתים בעונשים שאינם חוקיים, המבוססים על הליכים לקויים, ד בר חמור לכשעצמו ומהווה גם פגיעה בכבוד האדם. גם במקרים שבהם גורמים שונים (כגון גורמים בבתי הכלא, בחדרי המשמר ובמדור הדין המשמעתי) מאתרים את הליקוי בהליך (בעיקר כאשר מדובר בהליך שבמסגרתו הוטל עונש מחבוש) - משמעות הדבר היא על פי רוב ביטולו של ההליך ופגיעה בסמ כותו של קצין השיפוט הן כלפי החייל שנידון בפניו והן כלפי פקודיו האחרים. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שקצין השיפוט יעשה את כל הנדרש ממנו להוכחת האשמה, ויעשה זאת באופן העולה בקנה אחד עם הוראות החוק ופקודת הדין המשמעתי, כך שהכרעתו תעמוד על יסודות איתנים ולא תבוטל. משרד מבקר המדינה מעיר, כי מן הממצאים שהובאו בפרק זה עולה, כי למרות הפעולות שנקט צה"ל בעבר לשם הטמעת החשיבות של תיעוד הליכי הדין המשמעתי, עדיין רבים המקרים שבהם קציני שיפוט אינם מתעדים כראו י את ההליכים שהם מקיימים. כמו כן, למרות ייחוד פרק לימוד לנושא זה, עדיין נמצא כי קציני שיפוט מתקשים בהפנמת הליכי הוכחת אשמה. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את יזמת הפרקליטות הצבאית, שבה נקטה במועד סיום הביקורת, ביולי 2012 , לשלוח איגרת לכלל קציני צה"ל בנושא הוכ חת האשמה, ומעיר כי על צה"ל, ובמיוחד הפרקליטות הצבאית, לבחון מפעם לפעם את מידת הפנמתו בקרב קציני שיפוט של הליך הוכחת האשמה, והאם נדרשים צעדים נוספים שיסייעו לכך, בהיות הליך זה ותקינותו קשורים קשר ישיר למושג הצדק בהליך השיפוטי.
בביקורת נמצא, כי ב -11 מ-31 ההליכים האמורים, שבהם החליט מדור הדין המשמעתי להתערב, חרגו קציני השיפוט מסמכויות השיפוט או הענישה שלהם: בשלושה מקרים קצין השיפוט לא היה מוסמך לדון משום שהתקיימה באותם עניינים חקירת מצ"ח בא ותה עת; במקרה אחד - הקצין שדן לא הוסמך כקצין שיפוט; ובשבעה מקרים הטילו קציני שיפוט עונשים שאינם בסמכותם. ההליכים שנדונו ללא סמכות בוטלו; ואילו בהליכים שבהם הוטלו עונשים בחריגה מסמכות התערב המדור והעמידם בגבולות הסמכות. כמו כן, נמצאו בביקורת מקרים שבהם קצי ני שיפוט הרשיעו חיילים בעברה על סעיף 133 לחוק השיפוט הצבאי שעניינה אי -קיום הוראות המחייבות בצבא, אף שמדובר למעשה בעברה על סעיף 94 לחוק השיפוט הצבאי: היעדר מן השירות שלא ברשות, שעל פי פקודת הדין המשמעתי קיים הבדל בעונש המרבי בגינה אם בוצעה בטווח של עד 24 שעות או למעלה מכך. על פי רוב מדובר בהיעדרויות קצרות מפעילויות הקבועות בלוחות זמנים, כגון - אי-הגעה למסדר בוקר ולאימון גופני. במקרים כאלו, לבחירה בסעיף האישום הלא נכון יש לעתים השלכה של חריגה מסמכות הענישה.