המשרד לשירותי דת . הפיקוח על כשרות המזון משרד מבקר המדינה העיר לרב שלוש כי עליו לדרוש מבתי העסק מקבלי תעודת ההכשר להפסיק את מתן התרומות לעמותה שהוא עומד בראשה בכדי לא להיקלע לניגוד עניינים. מובן שאין מניעה שבתי עסק אלה ימשיכו לתרום למוסדות תורה אחרים שאין לרב שלוש זיקה כלפיהם. לחילופין, על הרב שלוש לוותר על תפקידו כיו"ר העמותה. בעקבות הערות הביקורת הודיע הרב שלוש כי הוא התפטר מתפקידו כיו"ר וחבר בעמותה. משרד מבקר המדינה בדק את הבקרה של מחלקת הנהלת החשבונות על פנקסי הקבלות שנמסרו למזכירי המחלקות והתברר כי היא לא קיימה כמעט בקרה על כך אף שהם האסמכתה לתשלום האגרות. לדעת משרד מבקר המדינה, שיטת הרישום של פנקסי הקבלות ארכאית, והמצב שבו מזכירי המחלקות מקבלים לידיהם את התשלום, מפקידים את הכסף ומקיימים בעצמם את הבקרה אינו תקין. .(א) משרד מבקר המדינה העלה, כי בשתי מחלקות הכשרות בירושלים חסרים מסמכים רבים מהשנים 2003 -2007 . לעומת זאת, ברה"ר ובפרקליטות מחוז ירושלים אותרו העתקי מסמכים הנוגעים לענייני הכשרות במועצה הדתית בירושלים, ואלו היו אמורים להימצא בתיקים ובמחשבים של המועצה הדתית, אך הם לא היו שם. העדרם של מסמכים רבים במחלקות הכשרות בחיפה ובירושלים מעורר חשש כי המסמכים הוצאו שלא כדין מהתיקים. לדעת משרד מבקר המדינה, חובתן של המועצות הדתיות לשמור על חומר ארכיוני, כפי שנקבע בחוק, ולפעול להשבתם של מסמכים שנלקחו. . במקרה זה היה על המועצה הדתית לתקן את הטעות מיד לאחר שנודעה ולהחליף את תעודות ההכשר או לחילופין לפרסם הבהרה על כך לבתי העסק כדי שלא להטעות את קהל צרכני המוצרים הכשרים שהיה עלול לחשוב כי החל מ- 15.6.07 ועד להחלפת התעודות לא הייתה להם תעודת הכשר בתוקף. 2. הביקורת בחיפה העלתה, כי במקרים רבים תעודות הכשר לא הופצו לבתי ה עסק במועדים האמורים, וכתוצאה מכך הם פעלו ללא תעודות תקפות, אף ששילמו את האגרה והעסיקו משגיח כשרות. משרד מבקר המדינה בדק בחודשים מאי -יוני 2007 בדיקה מדגמית תעודות הכשר שהיו בתוקף במחצית השנייה של שנת התשס"ז (אפריל - ספטמבר 2007 ) ב-57 בתי עסק בחיפה (ביניהם מפעלים, בתי מלון, בתי אוכל קטנים, אולמות אירועים, מאפיות ואטליזים). לשישה בתי עסק לא הייתה תעודת הכשר תקפה למעלה מחודש לאחר תחילת המחצית השנייה של השנה. מדובר בבתי עסק ששילמו אגרת כשרות שנתית ואף המשיכו לשלם את שכר המשגיח. נו סף על כך, נמצא כי כשבוע לאחר תחילת תוקף תעודות המחצית השנייה טרם חולקו כ-150 תעודות מבין כ- 350. לדעת משרד מבקר המדינה על הרה"ר לפעול לפתרון הבעיה המתוארת כך שמחד גיסא, מפעלים מחוץ לירושלים יוכלו לשווק את תוצרתם גם בירושלים, ומאידך גיסא, מוצריהם יהיו ברמת כשרות שמתאימה לדרישות הכשרות המקובלות על הרה"ר. 2. בביקורת במועצה הדתית חיפה נמצא, כי כמה מפעלים או בתי עסק מחוץ לתחומי העיר קיבלו תעודות הכשר מהמועצה הדתית חיפה או מרב העיר, הרב שלוש, במקום מהמועצה הדתית שבתחומה הם פועלים. להלן הפירוט. כאמור, חוק הרה"ר אינו מכפיף אליה את הרבנים המקומיים. כתוצאה מכך יש רבנים שלא פועלים על פי הוראותיה. התברר כי בשל העובדה ששֹוררים הבדלים בין הרבנים המקומיים בדרישות הכשרות, יש רבנים שאינם סומכים על תעודת הכשר של רבנות מקומית אחרת. מהטבלה עולה שבשנת 2005 התרומות של בתי העסק היו 58 אחוזים מסכום התרומות הכולל שמעל 1,000 ש"ח; בשנת 2006 - 31 ,אחוזים ובשנת 2007 - 34 .אחוזים. שיעורים אלה בולטים הסכומים הגדולים ביותר ניתנו מבית עסק א' שבעליו אינו מזוהה עם המגזר הדתי. מתעורר איפה החשש שיש קשר בין מתן התרומות לבין תעודת ההכשר. יש טעם לפגם בכך שהרב שלוש חתם על תעודות הכשר לבתי העסק שתרמו לעמותה שהוא היה היו"ר שלה סכומים ניכרים. מן האמור לעיל עולה חשש חמור לניגוד עניינים. במהלך מתן תעודות הכשר מוצבות, נוסף על דרישות הלכתי ות "טהורות", גם דרישות שנובעות מנהלים כמו מספר המשגיחים ושעות עבודתם, שלהן משמעויות כלכליות לבתי העסק שמשלמים את שכר המשגיח. קיים חשש שבית עסק התורם לעמותה סכומים ניכרים מצפה שיָקֵלו בדרישות ממנו לעומת הדרישות מבתי עסק שאינם תורמים לעמותה, ותיווצר תחושה כי בתי העסק תורמים לעמותה בגלל תפקידו של הרב במתן תעודות ההכשר והשפעתו על כך. 1. בביקורת במועצה הדתית בירושלים נמצא, כי המחלקה למצוות הארץ נתנה תעודות הכשר לעסקים מחוץ לתחומי העיר, בניגוד להוראות חוק איסור הונאה בכשרות ולהנחיות שניתנו לה מטעם היועץ המשפטי לרה"ר, כמפורט להלן. היא נימקה זאת בכך שלא סמכה על רמת הכשרות שקובעות רבנויות אחרות. הנחיות אלה לא חלות על עובדי מועצות דתיות ולא נמצאו הנחיות אחרות העוסקות בדרך הטיפול של מועצות דתיות במתן היתרי עבודה נוספת ובמניעת ניגוד עניינים אצל רבני הערים, רבני ההתיישבות ועובדי המועצות הדתיות. כמו כן לא נמצא ו הנחיות בדבר החובה החלה על העובדים ליידע את הממונים עליהם בנוגע לעבודתם הנוספת ולבקש בעבורה היתר מתאים. מתן אישור כזה מנוגד לחוקת העבודה כיוון שבית המלון קשור למועצה הדתית (מקבל תעודת הכשר ומפוקח על ידה), אך גם התנאי שצוין בו לא מולא כיוון שבשנים האחרונות הרב בורנשטיין הוא המפקח על בית המלון שמעסיק א ותו גם כמשגיח. לא נמצא שאושרה עבודתו בגוף המעניק הכשר פרטי הנושא את שמו. .לדעת משרד מבקר המדינ ה, חשוב שהמועצה הדתית חיפה תנהל דוח שיצביע על יתרות חוב של בתי עסק למועצה בסוף כל שנה אזרחית. נמצא כי במחלקה למצוות הארץ בירושלים אכן החלו למספר את התעודות באופן ידני, אולם תעודות ההכשר המונפקות במחלקת הכשרות והשחיטה עדיין אינן ממוספרות. יו"ר הוועדה הודיע בתשובתו כי החל מאמצע 2008 הטיפול בנושא זה הועבר לאחריותו וכי שיטת מספור התעודות התייעלה. לדעת משרד מבקר המדינה, על השר הממונה על שירותי דת לעדכן את סכומי האגרות וכן לקבוע תעריפים לבתי עסק שאינם נכללים בקטגוריות הקיימות. כאמור, למועצת הרה"ר אין סמכות חוקית לאכוף את החלטותיה על הבד"צים ומידת יישום החלטותיה תלויה בשיתוף הפעולה של הבד"צים עמה. לדעת משרד מבקר המדינה, מחד גיסא, על הרה"ר להגביר את הפיקוח על בתי העסק שלהם תעודת הכשר של הרבנות המקומית ועל אלה שמציגים עצמם ככשרים, בניגוד לחוק איסור הונאה בכשרות, ומאידך גיסא - לבחון דרכים יעילות להגברת שיתוף הפעולה עם הבד"צים, לרבות ייזום תיקוני חקיקה שיעגנו בחוק את החלטות מועצת הרה"ר וועדת הכשרות הארצית מדצמבר 2007. . משגיחים אינם ממלאים אחר ההוראות, על המועצות הדתיות להחליפם לאלתר. הקפדה מצד המועצות הדתיות על עבודת המשגיחים תגרום לכך שגם הם עצמם יקפידו עליה כראוי משום שיחששו לאבד את משרותיהם. (ג) עובדים במועצות הדתיות, מרביתם עובדי מחלקת הכשרות, עובדים גם בהשגחה בבתי עסק כעבודה נוספת על עבודתם במועצה הדתית ומקבלים את משכורותיהם מבעלי העסקים. חלק מהמפקחים במועצות הדתיות משמשים גם כמשגיחים בבתי עסק שהם עצמם מפקחים עליהם. במצב זה אין למעשה פיקוח מטעם המועצה הדתית על המשגיח, והמפקח נמצא בניגוד עניינים. להלן פירוט הממצאים. משרד מבקר המדי נה רואה בחומרה יתרה את התנהלותו של מפקח הכשרות שאול נפתלין: לא זו בלבד שעבד בעבודה פרטית ללא היתר, הוא מסר למבקר המדינה מידע שאינו נכון ועל ידי כך ניסה לשבש את הביקורת. התנהלות זו היא בגדר פגיעה בטוהר המידות, ועל המועצה הדתית לנקוט נגד עובד ציבור זה את כל הצעדים המתחייבים מהתנהגותו לרבות צעדים משמעתיים. 6. ,הביקורת העלתה, כי בעלי תפקידים במחלקות הכשרות בירושלים בחיפה ובראשל"צ עבדו עבודות נוספות על חשבון זמן עבודתם במועצה הדתית. התברר כי רוב העובדים לא ביקשו את אישור המועצה הדתית לעבודה הנוספת, גם כשעבודתם זו נעשתה בניגוד עניינים לנוכח תפקידם העיקרי במועצה הדתית. להלן מפורטים הממצאים. משרד מבקר המדינה העלה, כי בה בעת שהרב אפרתי עבד במחלקת הכשרות במועצה הדתית הוא חתם על אישורי הכשרות של הבד"צ. עוד התברר כי באותה עת פיקח הבד"ץ על כשרות של בתי אריזה עבור המועצה הדתית , ומפקחים של המועצה הפנו בעלי עסקים לקבל ממנו שירותי כשרות תמורת תשלום, אף שהם היו רשאים לקבל את השירותים מהמועצה הדתית. יתר על כן, המועצה הדתית גם התנתה את הסכמתה שמשווקים מחוץ לירושלים ישווקו את תוצרתם החקלאית לחנויות בירושלים בפיקוח עליהם מטעם בד"ץ זה. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרה"ר לקבוע את הכישורים הנדרשים ממשגיחי כשרות ואת הדרך לבחירתם על פי כללי מינהל תקינים באופן שיגדל היצע הפונים למשרת ההשגחה. על המשרד לשירותי דת לקבוע כללים ברורים לגבי העסקת קרובי משפחה גם בנוגע למשגיחים, כפי שנהוג בשירות הציבורי. .הביקורת העלתה כי טרם נקבע נוהל לחידוש תעודות ההסמכה שחולקו למשגיחים ביוני 2007 ותוקפן יפוג ביוני 2009. הביקורת העלתה, כי חשבות משרד רה"מ העירה במהלך שנת 2006 לרה"ר שיש בעיה בהעסקת רבנים חיצוניים בהכנת בחינות ההסמכה למשגיחים ובבדיקתן מבלי שנבחרו במכרז בהתאם לכללים המחייבים. לכן הוחלט לבטל את כל הבחינות שבדקו (החל בדצמבר 2005 ) ולבדקן מחדש בידי רבנים שייבחרו בהליך של מכרז. בסופו של דבר נגרם עיכוב ניכר (של כשנה וחצי) במסירת התוצאות לנבחנים וממילא גם בהענקת תעודות ההסמכה למשגיחים, שחולקו רק ביוני 2007 . יש לציין שלא שולם כסף לבודקים. נמצא שהמשגיחים לא מגישים דוחות נוכחות למחלקות הכשרות, ובמחלקות אין רישום של שעות עבודת המשגיחים בתיקי בתי העסק, אף שהן משתנות מבית עסק אחד למשנהו. היעדר נתונים אלה מונע אפשרות לקיים בקרה על נוכחות המשגיחים בבתי העסק. לדעת משרד מב קר המדינה, על מחלקות הכשרות להקפיד על רישום שעות העבודה שנקבעו לכל משגיח ולקבל מהמשגיחים דוחות נוכחות. משרד מבקר המדינה העיר למועצה הדתית ירושלים, כי על מחלקות הכשרות שלה להימנע מהנפקת תעודות הכשר לבתי עסק בטרם שילמו אגרות כשרות על מנת למנוע חובות למועצה. .התברר כי אין נהלים בע ניין הכישורים הנדרשים מהמשגיחים, הליך בחירתם, הסייגים להעסקתם ודרכי פרסום משרות השגחה פנויות. עוד התברר כי המועצות הדתיות לא מפרסמות בציבור הודעות על משרות משגיחים פנויות. (א) בבדיקות מדגמיות שמשרד מבקר המדינה עשה במחלקות הכשרות בחיפה, בירושלים ובראשל"צ לא נמצאו ת עודות המעידות על השכלתם התורנית של המשגיחים ו אף לא חוות דעת מרבני העיר 26 המעידות על התאמתם לתפקיד. לא נמצאו גם אישורים המעידים על כך שהמשגיחים המועסקים עמדו במבחני הרה"ר (ראו להלן) ונמצאו כשירים לשמש כמשגיחים. יתר על כן, ברוב התיקים אין מסמכים המעידים על ראיונות קבלה של המפקחים, מנהלי מחלקות הכשרות או רבני העיר עם המשגיחים, ואין נימוקים בכתב לקבלתם של האחרונים לעבודה. על המשרד לשירותי דת להנחות את המועצות הדתיות לפתוח תיקים אישיים למשגיחים ולכלול בהם את פרטיהם. (ב) בביקורת שנעשתה במועצות הדתיות של חיפה וראשל" צ התברר לגבי שבעה מהמשגיחים27 שהם קרובי משפחה מדרגה ראשונה של רבני עיר או של עובדים במועצות הדתיות . בחיפה אחד מהם הוא חתנו של הרב הספרדי, הרב שלמה שלוש, ושניים הם בנים של ראשי מדורים במחלקת הכשרות, ובמועד הביקורת היו ראשי המדורים ממונים על בניהם. בראשל"צ משגיח אחד הוא בנו של הרב הספרדי, הרב יוסף עזרן, ואחר הוא חתנו. משגיח אחר הוא בן של מפקח כשרות ובמועד הביקורת המפקח היה ממונה עליו. משגיח נוסף הוא אחיינו של מזכיר מחלקת הכשרות. הביקורת העלתה כי על אף כניסתן של התקנות החדשות לתוקף, מועמדים לתפקידי רב עיר לא חתמו על התצהיר בהתאם לתקנות החדשות. לדעת משרד מבקר המדינה, הציבור הנזקק לשירותי בתי החולים הממשלתיים זכאי לדעת מה טיב ההשגחה על הכשרות בבתי החולים. מן הראוי להסדיר את המצב מבחינה נורמטיבית, כולל הצגת האישור מאת הגורמים המשגיחים בבתי החולים על הכשרות שהם מקיימים. רבנים מקומיים אלה עלולים להימצא בניגוד עניינים חמור. מחד גיסא, הם הסמכות ההלכתית ביישוביהם, והם אף חותמים על תעודות ההכשר מטעם הרבנות המקומית; מאידך גיסא, קיים חשש שהם יקדמו אינטרסים של הבד"צים. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את עיסוקם הנוסף של רבנים מקומיים במסגרות אלה, גם אם הוא נעשה ללא תמורה והדבר אמור לגבי כל תפקיד שהם ממלאים בהן. לדעת משרד מבקר המדינה, על מנת שלא להיקלע לניגוד עניינים על הרבנים המקומיים להפסיק לאלתר כל עיסוק פרטי במסגרת הבד"צים. עד ינואר 2009 לא מונה רב ראשי לירושלים; נציגי ועדת הבחירות לבחירת רב עיר בירושלים נבחרו רק בחודש דצמבר 2007 ואילו חברי האספה הבוחרת טרם מונו. התברר כי לאחר החלטת מועצת הרה"ר חתם ה רב מצגר על תעודות הכשר של מחלקת הכשרות והשחיטה, אולם תעודות של המחלקה למצוות הארץ לא נמסרו לחתימתו; לפיכך תעודות אלה לא נחתמו על ידי רב מוסמך. לדעת משרד מבקר המדינה, על מזכירי מחלקות הכשרות להעביר את תעודות ההכשר שמחלקותיהם מנפיקות לחתימתו של הרב מצגר, שמונה לחתום עליהן. מהאמור לעיל עולה כי בהעדר רב ראשי או רב הממונה לחתום על תעודות הכשר הונפקו ת עודות ההכשר בירושלים שלא בהתאם לחוק איסור הונאה בכשרות. מיולי 2005 ועד מאי 2007 לא היה גורם מוסמך שחתם על תעודות הכשר בירושלים, ובתקופה זו, כאמור, חתמו בעלי תפקידים שונים במועצה הדתית בירושלים על תעודות ההכשר ללא הסמכה של מועצת הרה"ר; לאחר מכן הן נחתמו בחו תמת המועצה הדתית בלבד, כלומר לא היה כל גורם רבני מוסמך שהיה אחראי מבחינה הלכתית על הכשרות בבתי העסק. לדעת משרד מבקר המדינה, יש להקפיד שתעודות ההכשר של המועצה הדתית ייחתמו בידי הגורם המוסמך לכך בלבד. התברר שלא תמיד נשמרה ההקפדה על חלוקה זו; היו בעלי עסקים שפנו לקבל תעודות הכשר דווקא מהרב שאינו ממונה על הכשרות בעסק שלהם. לדעת משרד מבקר המדינה, יש חשיבות להקפדה על חלוקת העבודה בין רבני העיר כדי למנוע מבית עסק שנשללה ממנו תעודת ההכשר בידי הרב הממונה או שדרישות הכשרות שלו מחמירות בעיניו, לפנות לרב האחר לקבל את תעודת הכשרות. לדעת משרד מבקר המדינה, ריכוז הפיקוח על בתי עסק שנמצאים באותו מתחם בידי ראש מדור אחד מייעל אותו וחוסך למפקחים נסיעות בין בתי העסק, כל עוד אין מדובר בבתי עסק שבהם נדרש ידע מקצועי ספציפי כמו מפעלים ובתי מלון. בעסק ים אלה עדיף להטיל את האחריות על מפקחים הבקיאים בתחום, אך ראוי להתחשב גם בקרבה הגיאוגרפית. התברר כי משנת 2005 ועד שנת 2007 בהיעדר חתימת הרב מצגר או הרבנים הממונים על התעודה הנפיקו בעלי תפקי ד שונים במועצה הדתית, ובהם מזכירי המחלקות ומנהלי המחלקות, תעודות הכשר וחתמו עליהן בלא שהוסמכו לכך בידי מועצת הרה"ר. הביקורת העלתה כי בשל הנתק בין ראשי המדורים למנהל מחלקת הכשרות עוכבו תעודות ההכשר במחצית השנייה של שנת התשס"ה (אפריל-ספטמבר 2005 ) ולא חולקו לבתי העסק עד חודש אוגוסט. במצב זה בעלי עסקים שילמו אגרות כשרות למועצה והעסיקו משגיחים, אולם לא יכלו להציג בפני הלקוחות תעודות הכשר בתוקף. לדעת משרד מבקר המדינה, מערכת היחסים בין המועצה הדתית והרבנות המקומית בחיפה מלמדת שנחוצה פעולה מהירה של הגורמים המוסמכים על פי החוק, דהיינו הרבנים הראשיים לישראל, מועצת הרה"ר והמשרד לשירותי דת, כדי ליישב את המחלוקות בין הצדדים ולהסדיר את חלוקת התפקידים ביניהם. על המשרד לשירותי דת לעגן בחקיקת משנה נוהלי פעולה ללשכות הרבנות המקומית ולמועצות הדתיות, כולל חלוקת הסמכויות ביניהן וקביעת דרכי הפעולה במקרים של חילוקי דעות. מנהל המחלק ה המשיך אפוא לחתום על תעודות ההכשר בניגוד לחוק איסור הונאה בכשרות במשך 21 שנים, עד שנת 2006 . על פי הוראות חוק איסור הונאה בכשרות, מועצת הרה"ר הייתה צריכה להסמיך את הרב נחשוני לחתימה על תעודות ההכשר, אולם היא לא עשתה כן. בביקורת של החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל) נמצא כי בין התורמים שתרמו לעמותה בשנים 2005 עד 2007 סכומים הגבוהים מ - 1,000 ש"ח היו11 בתי עסק שקיבלו תעודת הכשר בחתימתושל הרב שלוש. מהאמור עולה שהיעדר הנחיות ברורות יצר מצב שבו הרבנויות המקומיות אינן אחראיות בפועל לכשרות בבתי החולים הממשלתיים. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרה"ר ועל המשרד לשירותי דת לפעול בהקדם יחד עם משרד הבריאות לקביעת הגורמים האחראים לשמירה על כשרות ולמתן תעודת הכשר בבתי החולים הממשלתיים ולגיבוש הנחיות מתאימות, לרבות בעניין הגורם האחראי לתשלום אגרות הכשרות. 3. הביקורת העלתה שבכמה מועצות דתיות המשגיחים בבתי העסק מועסקים באמצעות חברות כוח אדם או במערכת של "משק סגור" 24 . מועצות דתיות אלה פעלו באופן עצמאי ולא היה פיקוח על דרך הבחירה של חברות כוח האדם ועל ההתקשרות עמן. שאלת דרך העסקתם של משגיחי הכשרות ומעמדם העסיקה אפוא את הרה"ר ואת הגופים הממשלתיים שהיו אחראים למועצות הדתיות (המשרד לענייני דתות והרשות הארצית) זה שנים רבות אולם עד מועד סיום הביקורת לא חל בה כל שינוי. לדעת משרד מבקר המדינה, על כל הגורמים המעורבים לפעול לקדם את הטיפול בעניין. . לתעודת ההכשר יש ערך כלכלי רב עבור בתי העסק, ועל כן ההוצאה על תרומות כדאית להם. לעומת זאת, רבני העיר הם שליחיו של הציבור אשר נותן בהם אמון וסומך על אישורי הכשרות שהם מעניקים לבתי עסק. לכן יש לצפות שימלאו את תפקידם בהקפדה על החוק וללא העדפות. לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שרבני עיר, שלהם סמכויות באשר למתן תעודות הכשר לגופים עסקיים, לא ישמש ו בתפקידים שעיסוקם כרוך בקבלת תרומות מאותם גופים, כדי למנוע חשש, ולו למראית עין, שיש קשר בין התרומה לבין מתן ההכשר. לדעת משרד מבקר המדינה, כל עוד המפעל מקבל את ההכשר מרב העיר חיפה יש לדרוש שיגיש מידי שנה בקשה לתעודת הכשר למועצה הדתית בחיפה, כפי שעושים בעלי עסקים אחרים, והמועצה אף תפקח עליו. (3) משרד מבקר המדינה בדק בביקורי פתע במאי וביוני 2007 את נוכחותם של המשגיחים בבתי עסק שנבחרו באקראי בירושלים ובחיפה, בשעות הבוקר והצהריים, שעות שבהן היה צריך להיות נוכח בבית העסק משגיח. להלן הממצאים: בירושלים בוקרו 54 בתי עסק בשכונות גבעת שאול ותלפיות (בתי מלון, מסעדות, סטקיות, מאפיות ורשת מזון); במרביתם נעשתה הביקורת בין השעות 8:00 עד 12:00 . רק בשישה מהם נמצא משגיח כשרות בעת הביקורת. באחדים מהם נעשתה הביקורת בין השעות 12:00 עד 16:00, ובאלה לא נכח שום משגיח. בחיפה בוקרו57 בתי עסק ברחבי העיר (מפעלים, בתי מלון, בתי אוכל קטנים, אולמות אירועים, מאפיות ואטליזים); ב-34 מהם (כ-60% ) לא היו משגיחים בעת הבדיקה. .)(א הביקורת העלתה, כי לא נקבעו קריטריונים להיקף שעות ההשגחה לפי סוגי בתי העסק. לפיכך הדבר נתון לשיקול דעתם של המפקח, מנהל המחלקה ולעתים אף רב העיר. לכן, למעשה, שעות ההשגחה בעסקים שמאפייניהם דומים אינן זהות, ומידת ההשגחה על העסקים אינה שווה. הדבר פותח פתח לאי-שוויוניות וללחצים מצד המעסיקים או המשגיחים. לדעת משרד מבקר המ דינה, על הרה"ר, על המועצות הדתיות ועל הרבנים המקומיים לגבש יחד קריטריונים לשעות השגחה בהתאם לסוג בית העסק ולסוג ההשגחה בו. . לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לשירותי דת לפרסם בהקדם הנחיות למתן היתרי עבודה נוספת ולמניעת ניגוד עניינים לרבני ערים ולעובדי המועצות הדתיות. כל עוד לא פורסמו הנחיות כאלה, על המשרד לשירותי דת לשקול לאמץ הנחיות דוגמת הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בדבר עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה. נוסף לכך על הרה"ר לשקול את הדרכים להתמודדות עם רבנים מקומיים שלא פועלים בהתאם להוראותיה. . ממסמכי הרה"ר מיוני 2006 עולה, כי בעקבות דרישת היועץ המשפטי של הרה"ר רק כ-60% (80 מ-134 ) מרבני הערי ם חתמו על התצהיר האמור; מועצת הרה"ר לא פעלה לאכוף על יתר רבני הערים את החובה לחתום עליו. לנוכח האמור לעיל, בהתנהלותו היה יכול רב העיר רחובות להיקלע לניגוד עניינים. לדעת משרד מבקר המדינה שיבוץ משגיח בכמה בתי עסק, בייחוד בבתי עסק גדולים דוגמת מלונות, רשתות שיווק, אטליזים ומפעלים שבהם נחוץ בדרך כלל משגיח במשרה מלאה, מעיד על כך שאין מצפים ממנו להיות נוכח באופן מלא בשעות שנקבעו לו. המועצות הדתיות שמאשרות זאת מודעות לכך שהמשגיחים לא יכולים להיות נוכחים בעת ובעונה אחת בכמה מקומות ומעלימות עין מכך. מסר זה עלול להשפיע גם על התייחסותם של המשגיחים למחויבותם להיות נוכחים במקומות העבודה בשעות שנקבעו להם, והתוצאה יכולה להיות פגיעה בשמירת הכשרות באותם מקומות.
הביקורת העלתה כי בבתי החולים הממשלתיים אין תעודות הכשר של הרבנות המקומית או לחילופין של הרה"ר.