משרד הרווחה והביטחון החברתי . מעונות לאנשים עם פיגור שכלי - הליכי הפרטה וסדרי בקרה - ממצאי מעקב לדעת משרד מבקר המדינה, אמנם תפקיד המפקח כרוך במידת מה בייעוץ למנהל המעון, אולם יש משנה חשיבות להבחנה בין התפקידים השונים, שאם לא כן יידרש המפקח לפקח על פעולות שנעשו בעצתו וכך תיפגע איכות הפיקוח. (ד) בתום הביקור במעון על המפקח לכתוב דוח המסכם את הממצאים שעלו בביקורת ולהגישו למנהל המעון ולמנהל השירות. משרד מבקר המדינה העלה כי המפקחים כותבים דוחות רק לגבי חלק מהביקורים, וכי הדוחות אינם מוגשים באופן סדיר וקבוע. לפיכך אי-אפשר להעריך את השינוי באופן הטיפול ולעקוב כראוי אחר התנהלות המעון. יש לציין כי מיולי 2007 לא אויש תפקיד מנהל השירות, ולכן במשך יותר משנה לא נבדקו הדוחות שנשלחו אליו. 2 . משרד מבקר המדינה מציין כי מסקנה זו הייתה צריכה לחייב את משרד הרווחה לבדוק באופן יסודי ומעמיק את העלויות לאחזקת חוסה במעונות הממשלתיים לעומת אלה במעונות הפרטיים והציבוריים והכל על יסוד בסיס חישובים אחיד ולא מוטה, אך הדבר לא נעשה. הביקורת העלתה כי ההשוואה בין סוגי המעונות נעשתה בלא בחינה מעמיקה של איכות הטיפול הניתן בהם, ולכן הייתה לא שלמה ולא מקיפה: מן האמור לעיל עולה כי עמדת משרד הרווחה אינה עולה בקנה אחד עם זו שהובאה בדברי ההסבר להצעת ההחלטה. ואולם בתקופה שבין מאי 2006 ועד מרס 2007 , מועד מינויו של השר יצחק הרצוג לתפקיד, לא כיהן שר או סגן שר במשרד הרווחה. אף על פי כן בתקופה זו ועוד בטרם קבלת החלטת הממשלה לא הפנה משרד הרווחה דיירים למעונות ממשלתיים. . משרד מבקר המדינה מעיר כי אין להשלים עם הסברי המשרד שלפיהם רק מרבית העובדים מקבלים את כל התנאים הסוציאליים, שכן על המשרד לוודא שכל העובדים מקבלים את כל התנאים הסוציאליים כנדרש. כמו כן, בדיקה באמצעות מאזנים אחת לשנה אינה מאפשרת פיקוח פרטני על משכורות כל העובדים. לכאורה נוצרה אפליה של קבוצות עובדים מסוימות, בגין אי-קבלת כל התנאים הסוציאליים ואי -הפיקוח הפרטני על כך, והדבר עלול לפגוע בהן ובחוסים כאחד. לפיכך ייתכן שאם תיושם החלטת הממשלה מאוגוסט 2007 , הרי הכסף האמור להיחסך מהחלפת הגורם המפעיל - אם בכלל ייחסך - עלול שלא לשמש לשיפור רווחתם של אנשים עם פיגור שכלי, כפי שנקבע בהחלטה, אלא להרחבת מערכות הפיקוח בלבד. יצוין כי בישיבה של ועדת משנה של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת שהתקיימה בנובמבר 2007 ציין מנכ"ל המשרד, מר נחום איצקוביץ, כי הוא סבור שהמהלך לא יביא לידי חיסכון תקציבי. בטרם הוצגו לפני הממשלה הצעות ההחלטה בעניין הפרטת המעונות לאנשים עם פיגור שכלי - הצעות הכרוכות בשינוי מהותי של דפוס השירות שנותנת המדינה לאזרחיה חסרי הישע - לא שותפו הגורמים המעורבים במישרין בשירות לחוסים, כגון האגף המקצועי במשרד שהוא הגוף המקצועי האחראי למתן שירותים אלו לחוסים, וכן ארגוני העובדים. כמו כן מגיש ההצעה לא הציג חלופות לשיפור השירות לחוסים ולייעול כלכלי של המערכת, כגון הקמת "סוכנויות ביצוע", שיפור תנאי העובדים והדרכות נדרשות. מכאן שלא הוצג לפני הממשלה מלוא המידע בבואה לדון בהצעות ההחלטה. עד אוקטובר 2008 לא נעשהכל מחקר לבחינת ההבדלים בין תפקודיהם של המעונות השונים. משרד מבקר המדינה מעיר כי במצב הנוכחי, שבו קיימים מעונות פרטיים, מעונות ציבוריים ומעונות ממשלתיים, מן הראוי לבצע מחקר משווה לגבי תפקודם של המעונות הממשלתיים והמעונות הלא ממשלתיים לפני קבלתה של החלטת ממש לה בעניין הפרטת המעונות. בתהליך קבלת החלטות ראוי וצריך המחקר להיעשות לפני קבלת החלטה ולא להפך, שכן אם מהלך כזה לא יעלה יפה הוא עלול לטלטל את החוסים בין מפעילים שונים ולהגביר אצלם תחושות של אי -ודאות וחרדה. מהלך כזה הוא בבחינת "רתימת העגלה לפני הסוסים". 6 . כאמור, בשנים 2004 -2007 התקבלו שלוש החלטות ממשלה הנוגעות להעברת מוסדות רווחה לגופים חוץ -ממשלתיים. הביקורת העלתה כי כל שלוש ההחלטות הללו לא יושמו, והסיבות לאי -ביצוען לא נבחנו13 . לפיכך נוצר מצב של חוסר בהירות בדבר מעמדם של העובדים במעונות הממשלתיים האמורים להי כלל בתהליך ההפרטה, והדבר גרם להם להרגיש אי-ודאות וחשש מן העתיד להתרחש ובכלל זה חשש משינוי בתנאי העסקתם. העיכוב המתמשך בכל הנוגע להחלטה בדבר מעמד העובדים ומצבת העובדים במעונות פוגע הן בניהול המקצועי של העובדים, הן בתכנון התקציב והן בעובדים המועסקים, החיים ב חוסר ודאות ואינם יכולים לתכנן את עתידם המקצועי. מן האמור לעיל עולה כי הצעות ההחלטה שלוו בדברי ההסבר כמפורט לעיל, ושעליהן נסמכו החלטות הממשלה להפריט את המעונות לאנשים עם פיגור שכלי, התבססו על נתונים מוטים ולא קדמה להכנתן עבודת מטה מקיפה. דברי ההסבר להצעות ההחלטה לא נסמכו על מחקר משווה לגבי איכות הטיפול במעונות הממשלתיים ובמעונות הלא ממשלתיים אף שיש לכך משנה חשיבות. (ג) בנוסף, על כך יש להעיר כי התחשיב לגבי עלות חודשית של החזקת חוסה נעשה על פי התפוסה בפועל במעונות הממשלתיים בעוד שמספר החוסים צומצם בשנים האחרונות. לשם המחשה יש לציין שמשנת 2000 עד יולי 2008 חלה ירידה במספר החוסים במעונות הממשלתיים, מ - 2,108 ל- 1,819 כלומר ב-14% . במצ ב בו קטן מספר החוסים במעונות, שמלכתחילה קלטו מספר גדול יותר של חוסים, גדל התחשיב של עלות חוסה במעון ממשלתי. עובדה זאת לא הובאה בחשבון וגם מידע בנדון לא נמסר, על פי התיעוד, לממשלה. משרד מבקר המדינה מציין שבהיעדר פיקוח נאות עולה חשש שגופים פרטיים המפעילים את המעונות לא ישלמו לעובדים את מלוא המשכורות שמתקצב משרד הרווחה כדי להגדיל את הרווח, וכך עלולה להיפגע איכות השירותים הניתנים לחוסים. בדוחות הפיקוח שמגישים המפקחים על המעונות אין ביטוי לבדיקת ניצולו של תקציב המשרד המיועד לשירותים לחוסים ולבדיקת אחוז הרווח של בעלי המעון. משרד מבקר המדינה סבור שיש חשיבות רבה לבחינת מידת הניצול של התקציב המיועד להוצאות על השירותים לחוסים, שכן מאחר שהמשרד מבצע פיקוח חלקי על איכות השירות במעונות, כלי הפיקוח היחיד כמעט שנשאר בידו הוא לוודא שהתקציב אכן מוצא למטרה שלשמה הוא נועד. .מפקח, בבדיקות סמוכות אין מעקב אחר תיקון הליקויים; הפיקוח לא נעשה על פי אמות מידה אחידות, וכתיבת דוחות הפיקוח אינה רציפה. על משרד הרווחה ל גבש בהקדם מדיניות בנושא הליכי ההפרטה לאחר ביצוע עבודת מטה מקיפה שבמסגרתה ישותפו כל הגורמים הרלבנטיים ובכלל זה הורי החוסים; כמו כן עליו לגבש מספר חלופות להצעת החלטה לממשלה, כמתבקש מתקנון עבודת הממשלה ובתום עבודת המטה להציע לממשלה את החלופה המועדפת שתיקח בחש בון בראש וראשונה את צרכי החוסים והצורך של המשרד להבטיח את יכולתו לפקח על תפקוד המעונות שבאחריותו. נוסף על כך, עליו לקבוע רשימה של אמות מידה שעל פיהן ייעשה הפיקוח במעונות, ולהבחין בין הנושאים שלגביהם מייעץ המפקח ובין הנושאים הנבדקים על ידיו. .שירותי הרווחה מעניקים לאנשים עם פיגור שכלי מסגרת לחיים במעונות, מקצתם מעונות ממשלתיים ומקצתם מעונות לא ממשלתיים המתוקצבים על ידי הממשלה. מדובר בנושא רגיש ובעל השפעה על איכות חייהם של חוסים חסרי ישע. בשנים 2004 -2007 קיבלה הממשלה שלוש החלטות הנוגעות להעברת המעונות הממשלתיים לידי גורמים פרטיים או עמותות ציבוריות. משרד מבקר המדינה העלה כי לא נעשתה עבודת מטה ראויה לפני הגשת הצעות ההחלטה: גורמים מקצועיים במשרד הרווחה לא שותפו בגיבושן, לא נעשה מחקר משווה בין המעונות כדי לבחון את אפשרויות הטיפול המועדפות, ולא נבחנו חלופות באשר לדרך הפעלת המעונות. עוד הועלה כי הפיקוח על המעונות הוא חלקי כפי שעלה גם בדוחות קודמים שנעשו בשנים 2005 ו- 2007 , אין תכנית עבודה מוסדרת לכל תכנית השינוי הארגוני טרם אושרה והטמעתה תארך עוד זמן רב. יש לציין כי בפברואר 2008 הוקמה במשרד הרווחה ועדה בראשות סמנכ"ל המשרד לשם בחינת הפיקוח על כלל השירותים החברתיים שבאחריות המשרד, אך דיוניה טרם הסתיימו. (א) כל מפקח פועל לפי תכנית עבודה משלו, וקובע בעצמו את סדר העדיפויות של הנושאים הנבדקים לפי אופי המעון שעליו הוא מופקד ופרופיל הדיירים בו, וזאת בלי לבצע מיפוי צרכים שיטתי ובלי לבדוק את כל תחומי הפעילות של המעון. מלבד זאת יש תחומים שאינם נכללים בתכנית הפיקוח ואינם מקבלים ביטוי בדוחות, אף שהם נוגעים לעבודה השוטפת במעונות ולטיפול בחוסים, ובהם: שימוש בתקציבי המדינה לתרופות פסיכיאטריות, ליווי חוסים לטיפולים ר פואיים ושימוש בסל לצרכים מיוחדים. נוסף על כך, לא נבדק אם המשרות לתפקידי אחזקה ומשק בתחומים כגון ניקיון, כביסה, גיהוץ ומזון מאוישות על פי התקן, וכך עלול להיווצר מצב שבו מטפלים עוסקים בעבודות תחזוקה והטיפול בחוסים נפגע. כאשר מתגלה אי -התאמה בין תקן העובדים המ קצועיים לאיוש בפועל מועברת הערה למעון לטיפול בהשלמת הפער, אולם נתון זה אינו מועבר למחלקת התקציב של האגף כדי שזו תשלם למעון על פי איוש המשרות בפועל ולא על פי התקן שנקבע לו. לפיכך, לדעת משרד .מבקר המדינה, לא נוצרת כל הרתעה ויש חשש להגדלת רווח בלתי ראויה לנותן השירות ולפגיעה באיכות השירות למטופל. (ב) דוחות הפיקוח שנבדקו לא כללו אמות מידה לבחינת עמידתו של המעון ביעדים שנקבעו. מלבד זאת בדיקת דוחות הפיקוח של שניים מן המפקחים העלתה כי המצב במעון אינו נבחן על פי סטנדרט מסוים. מכאן שהפיקוח נעשה על פי אמות מידה סוביי קטיביות של המפקח, ומקבל הדוח - מנהל השירות - אינו יכול לבחון את עמידת המעונות בנהלים המחייבים ולהשוות את תפקודם של המעונות השונים. (ג) המפקחים מייעצים למנהלי המעונות כיצד לפעול ובה בעת מפקחים על מעשיהם. מביקורים שערכו נציגי משרד מבקר המדינה בכמה מעונות ומשיחות עם מפקחים עולה כי הדבר מקשה עליהם למלא את תפקידם כראוי. . בקרב המפקחים וכך לא התאפשרה בחינת אמינותו ויעילותו. יצוין כי הדיון האחרון במפרט נעשה בפברואר 2008 , ומאז לא חלה התקדמות בהטמעתו ולא חל שינוי בעבודת המפקחים.
(א) משרד מבקר המדינה העלה כי על פי הנתונים שנמסרו בדברי ההסבר להצעות ההחלטה, החיסכון הצפוי בגין הפרטת המעונות הוא 36% .ולא כפי שמשתמע מדברי ההסבר (ב) משרד מבקר המדינה מעיר כי הנתונים בדברי ההסבר שעליהם התבססו החלטות הממשלה היו ראשוניים וגולמיים בלבד. על פי הנתונים עליהם התבססו בדברי ההסבר להצעת ההחלטה משנת 2007 ,כ-255 מיליוני ש"ח בשנה הוקצו להחזקתם של 1,834 דיירים במעונות הממשלתיים, ובהתחשב בתוספת עבור תנאים סוציאליים של העובדים ההוצאה על חוסה היא כ - 13,000 ש"ח לחודש. לעומת זאת במעונות פרטיים וציבוריים הוצאו כ-545 מיליוני ש"ח בשנה בעבור 5,012 ,חוסים ומכאן שההוצאה ע ל חוסה הייתה כ - 9,000 ש"ח לחודש. דהיינו, על פי תחשיב זה, ההוצאה הממוצעת לחודש על חוסה במעונות פרטיים