Hvis den danske arbejdsmarkedsmodel skal overleve, så skal politikerne ikke skære yderligere i dagpengene, også selv om det måske kunne øge arbejdsudbuddet en lille smule.  Sådan lyder det lidt overraskende budskab fra DI (det tidligere Dansk Industri, red.)  adm.  direktør Karsten Dybvad i Dagbladet Børsen

Han frygter, at hvis dagpengene sænkes yderligere, så vil færre have lyst til at melde sig ind i en a-kasse og fagforeningerne vil kræve, at det bliver sværere at fyre folk. 

"Det kan godt være, at du på marginalen kan jagte noget, der måske beregningsteknisk ville øge arbejdsudbuddet en lille smule.  Men du vil starte en proces, hvor vi begynder at ændre vores arbejdsmarkedsmodel.  Det vil være meget mere omkostningsfuldt for os," siger Karsten Dybvad til Dagbladet Børsen. 

Frygter for flexicurity

Karsten Dybvad frygter, at en kortere dagpengeperiode vil føre til, at virksomhederne bliver mødt af længere opsigelsesvarsler fra lønmodtagerne. 

Han kalder det en trussel mod det fleksible arbejdsmarked, der er en hovedårsag til, at dansk erhvervsliv er konkurrencedygtigt.  Og skærer man i, hvor meget man får i dagpenge, risikerer det at underminere lysten til at melde sig ind i en a-kasse. 

Diskussionen om dagpengesatsen størrelse er ikke ny og den såkaldte kompensationsgrad – altså hvor meget af ens løn, som man får igen i tilfælde af at man ryger på dagpenge - har været faldende igennem i de seneste 20 år. 

I dag er dagpengeperioden to år og den maksimale dagpengesats er 18.633 kroner om måneden.  For nyuddannede – den såkaldte dimittendsats er på 13.323 kroner. 

Ros fra fagbevægelsen

Karsten Dybvads udmelding bliver modtaget med glæde i den danske fagbevægelse, som længe har kæmpet for at dagpengene ikke udhules yderligere. 

”Værdien af dagpenge er allerede udhulet alt for meget!  Fremtidens arbejdsmarked kræver investeringer - ikke nedskæringer - i dagpengesystemet,” skriver HK’s forbundsformand Kim Simonsen i en kommentar på Twitter.