Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): - Som advokat og som en som kjenner folk på Oslo vest, vet jeg at det er mange høyt utdannede og ressurssterke damer som ofrer yrkeskarriere for en litt behagelig hjemmetilværelse.  Høyt utdannede vestkantfruer bør komme seg ut av treningsstudio og gå på jobb, sier Birgitte Schjøtt Christensen i Advokatfirmaet Elden til Dagbladet. 

Hun er i dag ute i Dagens Næringsliv og uttrykker at hun synes det er tragisk at friske og ressurssterke kvinner velger å ikke kunne forsørge seg selv. 

- Man oppdager gjerne for seint at man har prioritert feil.  Når jeg hører en liten jente spørre en annen hvorfor moren hennes jobber, synes jeg det er beklagelig.  Hva slags forbilder er vi da for barna våre?  sier Christensen til Dagbladet. 

Vanskelig samlivsbrudd

Schjøtt Christensen jobber blant annet som skilsmisseadvokat.  Når skilsmissen oppstår havner de hjemmeværende konene i en vanskelig økonomisk situasjon. 

- Kvinner mister selvfølelsen og troen på seg selv når skilsmissen er et faktum og de ikke klarer å forsørge seg selv.  De må se seg hardt i speilet og redusere levestandarden til under det halve.  De tåler det ikke og de forstår det ikke, sier hun. 

Advokaten mener også man bør forvente at høyt utdannede personer yter noe tilbake til samfunnet. 

- Samfunnet investerer i et utdanningssystem som er ganske kostbart, man bør derfor også kunne forvente at man yter noe tilbake.  Disse damene er jurister og siviløkonomer hele gjengen.  Økt sysselsetting er et samfunnsspørsmål og et behov, samtidig som det kan være bra for en selv.  Det er viktig å yte og gi noe tilbake til samfunnet, sier hun

- Ute i krigen og skaffer profitt Helene Aarseth, forskningsleder ved Senter for velferds- og arbeidslivsforskning ved Høgskolen i Oslo og Akershus (HiOA) har forsket på foreldrepar hvor mange av kvinnene var mer eller mindre hjemmeværende.  Hun har først og fremst sett på årsaken til at såkalte «elitemødre» har valgt å bli hjemmeværende. 

- Det er ikke hensiktsmessig å moralisere over folks livsvalg.  Det er viktigere å forstå hvor det kommer fra.  Blant mine intervjuobjekter hadde alle kvinnene jussutdanning eller siviløkonomutdanning.  Familieformen deres var basert på at en er ute i krigen og skaffer profitt, mens en skal ta seg av den idylliske, trygge og varme hjemmefronten, sier Aarseth til Dagbladet. 

Schjøtt Christensen er bekymret for at kvinner som ikke tar del i yrkeslivet faller utenfor og ikke makter å forsørge seg selv dersom det trengs. 

VIL KVINNER SOM YTER: Birgitte Schjøtt Christensen i Advokatfirmaet Elden har håndtert mange skilsmissesaker og opplevd at mange kvinner som har vært hjemmeværende har reagert negativt når hun sier de må jobbe.  Hun er bekymret over velstående kvinner som ikke jobber.  Foto: Advokatfirmaet Elden Vis mer

- Man faller ut av yrkeslivet, lønnsstiger og pensjonsordninger.  Det er vanskelig å komme ut inn igjen i arbeidslivet.  Yrkeslivsdeltakelse er viktig for eget selvbilde og egen selvfølelse, samtidig som man får intellektuell påfyll og sosiale nettverk utenfor treningssenteret og FAU.  Barna er gjerne i barnehage eller på SFO, og det er et tap når disse kvinnene synes å bruke tiden sin hos personlig trener i stedet for mer samfunnsgavnlig innsats, sier hun. 

Finansfruer på Vestkanten Aarseth ved HiOA sier at kvinner oftest velger å være hjemme i familier der mannen er i et typisk kjønnshomogent yrke i for eksempel finans eller som forretningsadvokat.  Studier viser at de fleste i den sosiale gruppa med høy inntekt og hjemmeværende koner oftest bor på Oslo vest eller øst i Bærum. 

- Kvinnene gjør mye, og sitter ikke på kafé eller skjønnhetssalong.  Det er hardt arbeid med store hus, hager og feriesteder som skal innredes og vedlikeholdes.  Primært er kvinnene opptatt av å gi barna en god start, og følger dem opp veldig tett.  De er også opptatt av å holde seg i form og attraktive.  De jeg intervjuet fortalte om en hverdag som er fylt av relasjonelt arbeid og tradisjonelle husmorjobber, sier hun. 

Hun peker også på at kvinner som blir forsørget av mannen står svakt ved et samlivsbrudd. 

- Vi har et samfunn som er basert på at alle er selvforsørgende, og det kan være et problem at noen ikke e er det.  Dette er samtidig en veldig liten gruppe.  Selv om alle hadde siviløkonom- eller jusutdanningen, opplever de at yrkene utdanningen åpner for ikke egner seg for å kombinere med familieliv.  De angrer gjerne på at de ikke har valgt mer familievennlige jobber. 

Aarseth sier det ikke er et sterkt voksende fenomen at kvinner fra velstående husstander velger å være hjemme. 

- Det er heller ikke statistikk på det motsatte, men vi vet jo at stadig flere kvinner jobber mer.  Gruppa de tilhører lever av utbytte og Norge er i ferd med å få en sosial gruppe som har mye penger.  Disse kvinnene former nye idealer, sier hun.