Hrvatska ima stabilan i dugoročno održiv mirovinski sustav, riječi su ministra rada i mirovinskog sustava Miranda Mrsića koji je s analitičarom Ekonomskog instituta Danijelom Nestićem predstavio projekcije koje pokazuju da će i uz skroman rast od 1,5% Hrvatska idućih 40 godina moći isplaćivati mirovine za 1,2 milijuna umirovljenika.  No, Europska komisija s Jean-Claudeom Junckerom na čelu ne dijeli taj optimizam pa je u posljednjem dokumentu o Hrvatskoj mirovinski sustav ocijenila nedovoljno efikasnim.  Komisija je tražila od Vlade da se za produljenje radnog vijeka do 67 godina ne čeka 2031.  te da se u to krene deset godina prije.  Rani odlazak u mirovinu u kombinaciji s brojnim zaštićenim kategorijama odveo nas je među zemlje s najnižim mirovinama u odnosu na plaću.  Dr. Marijana Bađun s Instituta za javne financije ističe da je EK vrlo dobro detektirao glavne probleme. 

– Građani će morati sami preuzeti odgovornost za ostvarivanje zadovoljavajućih primanja u starosti različitim oblicima osobne štednje – ističe Bađun.  EK problematizira to što kod nas samo 13% korisnika mirovina ima 40 i više godina radnog staža pa je i udio prosječne bruto mirovine u prosječnoj bruto plaći samo 31%.  Predviđa se da će 2030.  taj udio biti 27, a 2060.  22% (s pravima iz 2.  stupa). 

– Mirovine će biti gotovo 30% niže nego danas, što će biti velik društveni izazov – navodi dr.  Bađun.  Projekcije Ministarstva rada su optimističnije i govore o prosječnoj mirovini od 60% prosječne plaće, no one su uzele u obzir primanja samo onog dijela umirovljenika koji odrade puni staž, a takvih je sada 13%.  Njihove su mirovine i sada iznadprosječne i iznose 4116 kuna, dok je prosječna mirovina (bez međunarodnih ugovora) 2474 kuna. 

Komisija je u izvještaju kao pozitivnu činjenicu izdvojila smanjenje broja novih korisnika invalidskih mirovina – lani ih je bilo 7%, dok je 2008.  svaki četvrti novi umirovljenik odlazio u invalidsku mirovinu.  No, njihovo je mišljenje da bi trebali jače penalizirati prijevremene mirovine, a i mirovine po posebnim propisima trebalo bi što više približiti općim mirovinama. 

>> HZMO: Osiguranika je u siječnju bilo samo četiri tisuće manje nego lani

>> Nejednakosti između zemalja EU rastu kao nekad u Jugoslaviji

Junckerove primjedbe 1.  Vlada ne sprečava odlazak u prijevremenu mirovinu.  Lani je bilo 35% prijevremeno umirovljenih.  U drugim je zemljama "kazna" mnogo veća 2.  Mirovina po posebnim propisima je 15%.  Previše 3.  Samo 13% korisnika ima mirovinski staž od 40 godina i više.  Zato je udio mirovine u prosječnoj plaći 31%, 2030.  bit će 27%, a 2060.  22% .