《醒來吧，羅馬尼亞人》是羅馬尼亞的國歌，啟用於 1990 年，作詞者為 Andrei Mureșanu（1816 年 1863 年），作曲者 Anton Pann（1796 年 1854 年）。這首歌在 1917 年到 1918 年和 1991 年到 1994 年之間兩度成為摩爾多瓦的國歌，1994 年摩爾多瓦將國歌換為《我們的語言》httpswebarchiveorgweb20120722161704httpwwwmuzeulmuresenilorroistoriehtm。 這首歌作於 1848 年革命期間，原名《回聲》（Un răsunet）。這首歌在當年 7 月 29 日在 Râmnicu Vâlcea 首次歌唱，隨後被當作革命頌歌，並更名《醒來吧，羅馬尼亞人》。從那時起，這首代表自由和愛國的歌曲在羅馬尼亞的所有主要的衝突中被演唱，包括 1989 年導致羅馬尼亞共產黨領袖壽西斯古倒臺的羅馬尼亞革命。這首歌在 1989 年革命後成為了羅馬尼亞國歌，代替了共產黨時代的《三色旗》Vasile Oltean Imnul Național Deșteaptăte române Ed Salco Brașov 2005 ISBN 9738750210。 每年 7 月 29 日是羅馬尼亞的「國歌日」。 歌詞 原詩有 11 段，在正式場合作為國歌演唱第一、二、四、十一段。 羅馬尼亞語 羅馬尼亞語西里爾字母（1848 年） 羅馬尼亞語國際音標 Deșteaptăte române din somnul cel de moarte În care teadânciră barbarii de tirani Acum ori niciodată croieșteți altă soarte La care să senchine și cruzii tăi dușmani Acum ori niciodată să dăm dovezi la lume Căn aste mâni mai curge un sânge de roman Și căn a noastre piepturi păstrăm cu falăun nume Triumfător în lupte un nume de Traian Înalțăți lata frunte și cautăn giur de tine Cum stau ca brazi în munte voinici sute de mii Un glas ei mai așteaptă și sar ca lupi în stâne Bătrâni bărbați juni tineri din munți și din câmpii Priviți mărețe umbre Mihai Ștefan Corvine Româna națiune ai voștri strănepoți Cu brațele armate cu focul vostrun vine Viațan libertate ori moarte strigă toți Pre voi vă nimiciră a pizmei răutate Și oarba neunire la Milcov și Carpați Dar noi pătrunși la suflet de sfânta libertate Jurăm că vom da mâna să fim pururea frați O mamă văduvită de la Mihai cel Mare Pretinde de la fiiși azi mână dajutori Și blastămă cu lacrămi în ochi pe orișicare În astfel de pericul sar face vânzători De fulgere să piară de trăsnet și pucioasă Oricare sar retrage din gloriosul loc Când patria sau mama cu inima duioasă Va cere ca să trecem prin sabie și foc Najunse iataganul barbarei semilune A cărui plăgi fatale și azi le mai simțim Acum se vâră cnuta în vetrele străbune Dar martor ne e Domnul că vii nu o primim Najunse despotismul cuntreaga lui orbie Al cărui jug din seculi ca vitelel purtăm Acum sencearcă cruzii în oarba lor trufie Să ne răpească limba dar morți numai o dăm Români din patru unghiuri acum ori niciodată Unițivă în cuget unițivăn simțiri Strigați în lumea largă că Dunăreai furată Prin intrigă și silă viclene uneltiri Preoți cu crucean frunte căci oastea e creștină Devizai libertate și scopul ei preasfânt Murim mai binen luptă cu glorie deplină Decât să fim sclavi iarăși în vechiul nostpământhttpswwwpresidencyroropresedinteromaniaimnulromaniei Imnul României Președintele României Presidencyrohttpswwwlibertatearolifestyleimnulromanieidesteaptateromane2809723ampversuri Imnul României Deșteaptăte române Versuri și istoric Libertatea Diaconu Camelia 20191125httpswwwfrvoleiroDOWNLOADcluburiimnhtml Imnul National al Romaniei FRVolei Deщеаптъте роmъnе dіn соmnȢл чел dе móрте Ꙟn каре тĕ аdъnчіръ барбарii dе тіраnĭ АкȢm орĭ nічĭ оdатъ кроĭещецĭ алтъ сóрте Ла кареа съ се nкіnе ші крȢzіĭ тъĭ dȢшmаnĭ АкȢm орĭ nічĭ оdатъ съ dъm dовеzĭ ла лȢmе Къ nасте mъnĭ mаĭ кȢрџе Ȣn съnџе dе роmаn Шĭ къn а nóстре пептȢрĭ пъстръm кȢ фалъ Ȣn nȢmе ТрĭȢmфътор dе пополĭ Ȣn nȢmе dе Траĭаn Ꙟnалцъцĭ лата фрȢnте ші каȢтъ n џіȢр dе тіnе КȢm стаȢ ка браzĭ ꙟн mȢnте воĭnічĭ сȢте dе mіĭ Ꙋn глас еĭ mаĭ ащеатъ ші сар ка лȢпĭ ꙟн стіnе Бътръnĭ бърбацĭ жȢnĭ тіnерĭ dіn mȢnцĭ ші dіn къmпіĭ Прівіцĭ mъреце Ȣmбре МіхаĭȢ Щефаn Корвіnе Ла nаціа роmъnъ лаĭ востріĭ стръnепоцĭ КȢ брацеле арmате кȢ фокȢл вострȢn віnе Віĭацъ n лібертате орĭ móрте стрігъ тоцĭ Пре воĭ въ nimiчіръ а пісмеĭ ръȢтате Ші óрба nеȢnіре ла Мілкоб ші Карпацĭ Daр nоĭ пътрȢnшĭ ла сȢфлет de сфъnта лібертате ЖȢръm къ воm da mъna съ фіm пȢрȢреа фрацĭ О mаmъ веdȢвітъ dела МіхаĭȢ чел mаре Претіndе dела фіішĭ аzĭ mъnъ dажȢтор Ші бластъmъ кȢ лакръmĭ ꙟн окĭ пе орĭ шікаре Ꙟn астфелĭȢ dе перікȢл се фаче въnzътор De фȢлџере съ пеаръ de тръсnет ші пȢчóсъ Орĭ каре сар ретраџе din глоріосȢл лок Къnd патріа саȢ mama кȢ іnima dȢióсъ Ва чере ка съ тречеm прin сабіе ші фок NaжȢnсе iaтагаnȢл барбареĭ сеmiлȢnе А кърȢĭ плъџĭ фатале ші аzĭ ле maĭ сіmціm АкȢm се вѫръ кnȢта ꙟн ветреле стръбȢnе Daр maртор nе é DomnȢл къ віĭ nȢ о прііmim NaжȢnсе dеспотісmȢл кȢ nтеага лȢĭ орбіе А кърȢĭ жȢг din веакȢрĭ ка вітелел пȢртъm АкȢm се nчеаркъ крȢzіĭ ꙟн óрба лор трȢфіе Съ ne ръпіаскъ ліmба dар mорцĭ nȢmaĭ о dъm Роmъnĭ dіn патрȢ ȢnгĭȢрĭ акȢm орĭ nічĭ оdатъ Ꙋnіцĭвъ ꙟн кȢџет Ȣnіцĭвъ n сіmцірĭ Стрігацĭ ꙟн лȢmеа ларгъ къ DȢnъреаĭ фȢратъ Пріn іnтрігъ ші сілъ віклеnе Ȣnелтірĭ Преоцĭ кȢ крȢчеаn фрȢnте къчĭ óстеа é крещіnъ Deвіzаĭ лібертате ші скопȢл еĭ преа сфъnт МȢріm mаĭ біnе n лȢптъ кȢ глоріе deпліnъ Deкът съ фіm склаві ĭаръшĭ ꙟн векĭȢл nост пъmъnтhttpdragusanulrocategoryarhivelebucovinenealesufletuluipage34 ARHIVELE BUCOVINENE ALE SUFLETULUI Dragusanulro Part 34 dragusanulroMureșanu Andrei 21 June 1848 РъсȢnет Фоаіе пеnтрȢ minтe inimъ ші лiтератȢръ Foaiе pentru minte inimă și literatură Brașov România Volume 25 page 200 deʃˈteaptəte roˈmɨne din ˈsomnul tʃel de ˈmoarte ɨŋ ˈkare teadɨnˈtʃirə barˈbarij de tiˈranʲ aˈkum orʲ nitʃoˈdatə kroˈjeʃtetsʲ ˈaltə ˈsoarte la ˈkare sə seŋˈkine ʃi ˈkruzij təj duʃˈmanʲ aˈkum orʲ nitʃoˈdatə sə dəm doˈvezʲ la ˈlume kən ˈaste mɨnʲ maj ˈkurdʒe un ˈsɨndʒe de roˈman ʃi kən a ˈnoastre ˈpjepturʲ pəsˈtrəm ku ˈfaləwn ˈnume triumfəˈtor ɨn ˈlupte un ˈnume de traˈjan ɨˈnaltsətsʲ ˈlata ˈfrunte ʃi ˈkawtən dʒur de ˈtine kum staw ka brazʲ ɨn ˈmunte vojˈnitʃʲ ˈsute de mij uŋ ɡlas jej maj aʃˈteaptə ʃi sar ka lupʲ ɨn ˈstɨne bəˈtrɨnʲ bərˈbatsʲ ʒunʲ ˈtinerʲ din muntsʲ ʃi diŋ kɨmˈpij priˈvitsʲ məˈretse ˈumbre miˈhaj ʃteˈfan korˈvine roˈmɨna natsiˈune aj ˈvoʃtri strəneˈpotsʲ ku ˈbratsele arˈmate ku ˈfokul ˈvostrun ˈvine viˈatsan liberˈtate orʲ ˈmoarte ˈstriɡə totsʲ pre voj və nimiˈtʃirə a ˈpizmej rəuˈtate ʃi ˈoarba neuˈnire la ˈmilkov ʃi karˈpatsʲ dar noj pəˈtrunʃʲ la ˈsuflet de ˈsfɨnta liberˈtate ʒuˈrəm kə vom da ˈmɨna sə fim ˈpururea fratsʲ o ˈmamə vəduˈvitə de la miˈhaj tʃel ˈmare preˈtinde de la ˈfijʃʲ azʲ ˈmɨnə daʒuˈtorʲ ʃi ˈblastəmə ku ˈlakrəmʲ ɨn okʲ pe oriʃiˈkare ɨn ˈastfel de peˈrikul sar ˈfatʃe vɨnzəˈtorʲ de ˈfuldʒere sə ˈpjarə de ˈtrəsnet ʃi puˈtʃoasə orʲˈkare sar reˈtradʒe diŋ ɡloriˈosul lok kɨnd ˈpatria saw ˈmama ku ˈinima duˈjoasə va ˈtʃere ka sə ˈtretʃem prin ˈsabie ʃi fok ˈnaʒundʒe jataˈɡanul barˈbarej semiˈlune a ˈkəruj plədʒʲ faˈtale ʃi azʲ le maj simˈtsim aˈkum se ˈvɨrə ˈknuta ɨn ˈvetrele strəˈbune dar ˈmartor ne je ˈdomnul kə vij nu o priˈmim ˈnaʒundʒe despoˈtismul kunˈtreaɡa luj orˈbie al ˈkəruj ʒuɡ de ˈsekulʲ ka ˈvitelel purˈtəm aˈkum senˈtʃearkə ˈkruzij ku ˈoarba lor truˈfie sə ne rəˈpeaskə ˈlimba dar mortsʲ ˈnumaj o dəm roˈmɨnʲ din ˈpatru ˈuŋɡjurʲ aˈkum orʲ nitʃoˈdatə uˈnitsivə ɨŋ ˈkudʒet uˈnitsivən simˈtsirʲ striˈɡatsʲ ɨn ˈlumea ˈlarɡə kə ˈdunəreaj fuˈratə prin ˈintriɡə ʃi ˈsilə viˈklene unelˈtirʲ ˈpreotsʲ ku ˈkrutʃean ˈfrunte kətʃʲ ˈoastea e kreʃˈtinə deˈvizaj liberˈtate ʃi ˈskopul ej preaˈsfɨnt muˈrim maj ˈbinen ˈluptə ku ˈɡlorie deˈplinə deˈkɨt sə fim sklavʲ ˈjaraʃʲ ɨn ˈvekjul nost pəˈmɨnt 譯文 醒來吧，羅馬尼亞人，從死一樣的沉睡中 從野蠻暴君的壓迫中 就在現在建立新的命運 在這命運面前即使是最殘酷的敵人也會屈服 就在現在讓我們給世界證明 我們仍然流著羅馬人的血， 我們心中仍然為一個人驕傲 為英勇得勝的特拉揚驕傲。 抬起你寬廣的額頭，環顧四周， 成百上千的壯士如同山上的冷杉站立； 等待一個聲音，像撲向羊群的狼一樣， 來自山區和平原的老年、壯年、青年、少年。 看吧，那些偉人的幽靈們，米哈伊，史帝凡，科爾文內， 羅馬尼亞民族，你們的子孫， 手中拿著武器，血管中燃著你們的火焰 不自由毋寧死！，所有人喊道。 在和喀爾巴阡山邊， 你因罪惡的嫉妒和矇蔽下的不團結而被打敗。 但我們的靈魂被神聖的自由打動， 宣誓將永遠如同兄弟般團結。 米哈伊大帝時代的一位寡母， 要她的孩子們今日上前相助， 她眼裡的淚水譴責任何， 在這樣的危機下成為叛徒的人。 那些逃離這榮耀之地的人， 應在閃電和硫磺下消逝。 祖國或是母親深情召喚， 要我們穿越刀光和烈火。 我們受夠了野蠻新月的， 至今我們尚能感覺到其帶來的致命傷痕， 鞭子侵入了我們祖先的家園， 但主作見證，我們不會活著接受它。 我們受夠了專制的遮蔽， 幾個世紀以來戴著牲畜般的重軛； 現在自大的殘暴者想要 奪去我們的語言，但我們將至死不屈。 各地的羅馬尼亞人，機不可失，時不再來 統一思想，統一感受 向世界宣告多瑙河的盜取 是透過卑鄙的陰謀和武力 教士們，舉起十字架！我們的軍隊是基督教的， 我們的格言是自由，目標是神聖的， 在戰鬥中光榮地死去要好於， 再一次在我們古老的土地上成為奴隸。 參考文獻 R Category 羅馬尼亞國家象徵 Category 羅馬尼亞歌曲 Category 摩爾多瓦國歌