totes/e mestiau ho tot en Temps. E en corporau ho tot en
Temps be e quant fia tot be mestiat hi en corporat maurau
ho be enapres ffeu ne bna canela tan grossa com vn gros ta
it e meteu metpa que sia ben grossa hi enseneu la e degotau
la en la rassa fobre los trens ayi com qui en lardana e
affo ffeu dos deguaces lo die.

## Ntra cura §

P
remu lagiu de serp. bna onfa/ lagui de porc mpa
lura/ feu de bof de magf bna lura/ fera noua
m. onfes/ tremantna dos dmes oh dohues mpa liu
ra/ e flan tores les damont dites rofes regualates e ffusfe
oms bna rassa. E apres preneu dos dmes de goma/e ma
fet/ vn dmer/ rassa/ vn dmer/ bidre molt bna onfa e
mtrya ho dos/alquena/ vn dmer/ fonc de drago vn dmer/ en
fens vn dmer/fforie vn dmer. E de tores les damont di
tes rofes fiaffata poluora/ e fien ben mestiares/e polaces
p cedas e puys fien mefes en la rassa hon fon ffusfe los fa-
gums. E com fien mestiares be tores les damont dites
rofes en la rassa fffareu de affe. ybm. cancelles/e fien regua-
lates fobre les rafes bna amavt altra auespre e manera
que dmetre. bmj. Jorns fien tores mefes fobre la rassa de go-
tant ayi com qui en larda pows. E guaroau que ce.
bmj. Jorns no traguaui lo cauall del establa/ e que nos bay
les mans mls peus e guaroau que les gotes no capguen
en la carn fmo entre lo pel e la vngla e fia guoit.

## En cara altra cura §

A
pau feu de cabro/ e feu de guat hi en fens e hov
dolues e carbo de cerments/ e allo ia e bidre molt
e bapa de feruo fremada/ e fter ne poluora/ e puys ab lo

ns. E puys tots jorns meteu lo en argua dos deguaces
e quant ha yit d'argua giten h ola arena deusus. E-
puys ab dna ploma vntau loy ab oh fiet.

Alra ora ♭

O Eteu lo canall en argua tot jorn a dos hores a
mayri hi auensie e val molt mes lagua il es
orient e asse fenu p algins dies en tro que les veyigues
soltienguan e na mnen p lo costremyment de lagua
fieva daqui auant entorn deles veyigues d'œu les per
lonf coument ment. E puys garestraies hom en la
manera que croyura deffor se deu guarir e guardau
nos que nos pufta gratar ab les dens.

Alra ora ♭

Reneu mel e compnes puutats e ffairma defformet
e dom ffort e ous e bolui lo bi ola mel p'mer e co
aia bolit leuau ho del ffort e a por apor meteu hi les
altres toles en manera que romangua espes com a en
guent e tot jorn vntau h les veyigues a dos hores lo die.

Alra ora ♭

Es auant tallau lo cuyr sobre la ueyigua e ab
vn bampo de luo de star nau la veyigua e tracu
la deffora lo tall puys meteu hi cals biua e tornau la di
ns puys cosiu la naffa e curau la.

Quant les corones deles mans deles

capelles finffen

atau l'migres e lauor de li e ceba marma e sago e vnagie e
fau de cabro e meteu loy sobre la junctura de ques dol ayi
com dit e
*E li p'raho d'ta eportilladura tores les jun-
tures nzan mogudes de Son loy l'mau li lo peu sans e lig-
au loy ab la choa ayi com mils poreu e manau lo en vn-
resolt e f'eu lo montar por' apoy car p lo prempment q-
ffira des la terra les Junctures qui Son desloguades se a-
justaran d'ietament e castuna tornara en Son loy.*

Empe coue que p'merament hom ffalla mollifuratius daq
uels que dessus e dits. Empo esclues aueguades que en
tal manera se desunyen les Junctures que openes ho no
James tornen en Son loy ayi com teuen/ e roman la Jun-
ctura grossa p que noy a pus remey f'mo dar li ffons car
fapiau que de tores les mederines ho cures damont dites
lo coure es lo d'erer remey.

## Canal eportillat

E ndreu aquest breu deus esfrut e esfruireu lo
en bn por de parguam ho de paper e mateu lo
al canal eportillat en lo peu d'ta eportilladura/e me-
tre que loy metreu d'reu bn pater noster e dna aue ma-
ua/e tringual tre llus n'a guorit e noli ffassau altra mede-
yna/e no dupteu te camnar ne teu eſſ guarit en tants
dies ho en tantes hores com aura dies q a pres lo mal
ſins que li meten lo dit breu hi es aquest deus esfrut.
ont. ✠ per. ✠ ante. ✠ eyante. ✠ ſmeante. ✠

## Dela malal que hom diu guauarro

as alls caualls d'na malaltia que dien guauarro
e ſſas en la corona/e menpa la carn/e puys tren

ſa los ofſos que dins ſon en la ma hi en lo peu hi eſtuees de
plagua ho de alcaſadura ho de alta ſterida que ſia mal ga-
wada/e mal curada. E coneijſ la hom ari que ſia vn bil-
negre ari com de colom. Hi es meſtlat en ſamſ hi en ayga-
po no gita de ſi Aſuma/e ſia ſon mu dins ans que parega
e ſi ſent la cura ſtugſ/ de vn loſ a naltra/ auſeguades/e ſia
ſon cop/e mou los ofſos/e parteijſ los de ſon loſ. E M-
noy acorre hom preſt pert ſen lo cauall. E p[ro]e en gu-
ir ay tres maneres. La primera cura es ajau caus-
vina/e mel/e ſal/e ſtảmta com ſetha car de porſ magie
e remada meſtlada ab lo damont dit/e tot aſſo meſtlat me-
teu ho ſobre lo guanarro. La ſegona cura es pumr als
vermelle/e ſal e pebre molt/e meſtlat enſemps/e pendi-
ona ſola de ſabata/e ſter hi eu vn ſforat tan gran com es
lo guanarro/e paſſar loy eu ten ſermat ſobre lo dit gua-
uaro/e tingsuel vn die/e dna mt/e matar ha lo gua-
zo/e menyar ha la carn qui li eſta en torn maſtava e
aſſo ſet leuau loy e meteu h bon di/e quant ſia ten la-
uat gitar h temus les poluores q dins wos e dites/e ſins q
ſia guout. E la terſa cura ſe ſia ari preneu vn ſterre
ſet com dola de ſterrio de langa/e ſia tom gran com es lo
guanarro/e la dita dolla ſia queucom tallant hi eſtaltu-
lo te/e quant ſia ten talent meteu lo p lo guanarro en
guſa q tor entre dins la dolla/e meteu lo p la carn adm-
tre/e nop guarceu/ mruy/ m[ur]aena/e no dubteu de tes en-
nor a pill/e meteu loy tro vn polſe/e quant ſia tom en
trat zetorceu lo en torn en guſa que tall aquel polſim-
dntre/e tzaurets ne lo guanarro en teſia en lo ſterre
e apres/e apres lauareu la plagua ab d[in] ſfort/e ab leyin
ſort/e gitar h eu dntre les damont dites poluores tro que
ſia guarit.

Altra p guanarro

L. xbm

Renau Boffie e pebre, e realguar, e poluora de
luert, e pelitre, e argent, dum aptant d'un com
daltre, e tot alfb la meflat, e poluoritzat e ons que
Im meteu lauau lm lo guanarro ab omagre ben affort pu
ys meteu li delfus les poluores, e alfb ffen dos beguates lo
die, e guarra.

Alra §

Renau dna granota, e ffeneu la p laquena, e
meteu la fobre lo guanarro, e ligau h dna bena,
dmpla delf, e tmgualay apri tot lo die, e alfb ffen apri
de mj ho b granotes, e leuar fena lo guanarro, e roma
ndray dn dot la hon, ffia iyit, e puys cur:eu lo dot p a
questa manera. <ins>Preneu oh de gmebra.</ins> η. onfes, re
ra lo pes de mj. meallee, e fia tot bollit en dna raffola no
ua. <ins>É</ins> E apres fay mes caparés pes de bj dmes, enſe
ns e mpza de curau bn dmer, e fia poluoritzat e meſt
at tot en Remp, e poſau daquest enguent la hon era
lo guanarro, e curau lo. <ins>É</ins> E mffia fobre carn landsu
hn verdet dos ho ties beguates, tro que lapa menyada.

Alra §

Allau aquella fobreffuitat de carn tro fus al
cuyr, e fl no es lof mruios ab fterres calents,
que fien latons lo coets apri com dit es ala rael. <ins>É</ins>
fl es mruios prenere realguar lo pes de bn tary, e poſau
top delf, car lo realguar corromp tot apri com lo aff, e
puſque aquell guanarro, ho guanarros ſban arrenca
te ompliu lo dot d'ofopa mullada ab blanc, dou entro
al terc die, e guarau lo dia bna deguata lo die, e mu-
tau h laſtopa. <ins>É</ins> E puys alau consolatius. <ins>É</ins> Preneu

cals bina e altria tant mel e tot es corporau ho al foy e ap
com e dit en lo copitol del cuquas e daquesta poluora me
teu m ab lastopa menut tallada hi en bolcado be en allo
e asb aeu dos beguaces lo die e torora lauau h la plag
ua ab om tekeu. E empo p daffalliment de realguar pre
neu cals bina tres dragmes e altres tant de ios de tona
e deorpiment. h dragmes e de wert efrur tot poluor zur
te fobrilment e meteu ho tot en temps. E de asb me
teu h m sobre lo gauaro tres ho. m beguaces bastant met
trossus que les raels sen yrides de zael. E lauau tona
baguada la naffia ab omagie e aquesta poluora no es
tant affort com realguar empo sapiau q hza mara quella
quep naftza pel.

Ola malatna q hom dum crm

En caraffa altria malatria en les junctures
dels braffos ho deles crmes apres cels peus ho
dins dla junctura e aueguaces en altria part del corte
e de generalment dalguna naffia q alla hza affeta e p
negligencia es se en belli do. E deas aueguaces p fob
res souneyar e p putzetat q h w en la naftza hi en la
junctura ho en altria part dla cama e hom lo treballa
molt. Car si la naftza sen belleps dtant lo de nullar
lay ab aygua ho ab foy ho ab altres semblants coses de
asb h de crmy.

Cura

Rencu del fuy dla zael dla porzaqu. dn. drag
mes e de cals bina. m. e dorpiment dos e tot
fia h men mestat e puys posau ho en bna olla e tan
cau la be p tal que lo fum e la brator non puftza iyn

eleyau la bolz/e coure tant al ffet tro que torn en poluora
E daquesta poluora meteu ne en la naſſia del cranc dos
veguades lo die en tro que quaygua lo cranc ho ſla mor-
tiſſat/e lauau torora la naſſia ab ſfort bmagre E
com ſſa mortiſſat lo cranc arli com ſeu eſſ guareſſa-
hom la naſſia ab les coſes que damont e dit en la cira-
ſta plagua del guauarro. Lo ſempal del mortiſſamet
es quant la naſſia del cranc entorn ſmſſa. Anafſo ma-
teys bal ſemita come ben pinda/ e meſtava ab altreſta-
nt de ros de bota remat. Entara mes In bal ros re-
mat ab altreſtanta de ſal e poſat deſſus. En cna diſ-
que h bal altra roſa/ e loy mortiſſra In es ſfort bona picau
als e pebre ben poluoritzat e dna pora de ſunpa de por-
vel e tot pirot ho meteu dms la naſſia del cranc be eſt-
et. η. veſguades lo die/ e aſſo gtilau torora en tro quel
cranc ſla mortiſſat/e deſpuys meteu h ſta poluora da-
mont dira. E ſapian que la poluora dls porraces es
pus ſfort que totes les demont dites cor los loſs ſon mr
mosſos/e plens de wenes/ e ſeu ſe hom guarar de tallar
en tal loſ mas pot lo hom tallar ſe ſſa en loſ carnos
e daqui no ſen patt hom guarar de tallar lo E pa
ſe mſes por lo cranc guariz/e pus laugerament e p9
tort en loſ carnos ab tallar e ab coure que ab poluo
res ne ab les metges damont dites.

Unsuent per curar cranc eſiltoles e to
ta manera de ronya S

Renau primerament blanquet. m. onſes/ h
arge. m. onſes/ dna onſa maste/ draſma-
e mya e plom remat. ſ. onſa/ e on roſar. m. onſes
e oh comu. ſ. onſes/ e aigent vui mortiſſat ab ſal

uiu. 7. onſa emprya tot aſſo poluoritzat meſtiau ho ab lo
vamont dit ol/ e ab ſfort bmagre en bna eſtuxella poſa
nt a des du aces daltie entro que ſla dar hi eſtoau ho
te aquest enguent bntau ne lo lons que wouen curar.

## De filcola §

Aueguates ſeldeue que danſua naffia ſe ſa bna
malaltia que dms la naffia roent e cuant les
amins en tio en los e aſſe ſſa p longua uelea de naffia
no guarida e aueguates ſeldeue de cian/ que no es go
ut ayi com deuria/e tornas en filcola.

## Cura §

i naffia en whoa ſe torna en filcola prenew
rals vila e altrestant dorpment poluoritzat e
picrat e meſtiau ho ab ſu/ dals ho de ceba/e de euole tor
aſſo p egual meſura/ e meteu hi mel clara e bmagre
aytant com tot lals e bulla tot en ſemps/ e meſtiau ho
torora mentres boll na tant tio que ſla ayi com engue
nt. E daquest enguent meteu en la naffia ha hon
es la filcola dos aſguaces lo die/e abans quey meteu
lenguent lauau la torora ab bmagre ben ſfort. Ena
ſo mateys val q priengahom lor piment e vort eſtur
e cals vila tor p egual e poluoritzat e meſtiau ho ab
ſu/ de picodre/e ab adrament e meſtiau aptanta mel
clara e aytant de ſfort bmagre com de lals e cogua tor
en ſemps/e meſtiau ho torora enguisa ques aſſa en
guent e meteu ne en la naffia tot jorn dos aſguaces
lauant primer la naffia ab ſfort bmagre.

## Altra aura §

Reneu realguar ab salua tom deu/e formet
masteguat e tot auff meslat meteu ho sobre la
naffia empe tempravament lo sempal de coneyzer
la fistola fi es mortifiroda es quant la naffia smilla-
en torn e que rompa dins. E com ffa mortifiroda'
teu la hom guarir ayi com altra naffia segons damot
es dur fi la fistola fe ffa en loy carnos ffafla hom ayi so
e dit en la cura del crang.

Dela malalna q hom diu sobre peu s

Na malalria ſe ſſa en la cama del cauall ſla
Junctura ſin ala corona ſla ma/e ſin ayi
en los biaſſo dauant com en los peus cetras. E af
ſole eſtue com los roims ban en la paſtura es donen
corp/e p la tendrea que an bels alo ho p altre corp que
p auant prengua ſſal ah aquella calloſtat/e en du-
reye ſe p no acorer hi al comens. E p tal com es
ſobre mruis e venes quant es dur ſa playzer lo cauall
cor esten ſe sobre la corona/e paſſan color lo cauall hi
es ten auol malalna/e leya.

Cura s

Raeu gentilment lo sobre peu/e puys preneu
conſel e morella roquera e carnera cel pus
tendre e picau ho ab en Sunya de porſ que ſla bella e
puys coeu ho/e com pus talent ho pora ſoffir posau lop
ſobra la Infladura ho la caloſtat damont dita. E ſa
piau que lo moliſcament.damont dit mol baſ atotes
les Infladures qui venen p offerues. I tem hi val
rael de maluy/e rael de hry/e del canem barbat tot auff
picat ab en Sunya de porſe ab dна tena que loy metau

tus lo sobre peu moltes beguades renoullant. Tres ma
sí mateys bal ceba picada ab lombres se son dins cuys ds
affin de jus terra tot meflat ab oh cuyt e posau loy tot eu
lent zessobre lo sobre peu e assoff eu dos beguades lo die.

F
E M aquella caloſitut no es fiestha mas que ſla amiga
e dura zaeu lay te e ab dna lanceta raymau la en guſa
que mischa ſanc. F Ena pres aiau ſal e ros de lota e ſla
tot ben pioat en ſemps e meteu loy sobre la raymau
ra del ſobre peu e hgaui loy ab dna bena deſus couyment
ment eſtret hi eſtigua ayi en tio al ters die. F Easpu
ps de ſugau loy e dntau loy ab mentegua ho altra coſa
bntoſa. F E ſi lo ſobre peu ſera ya dur e amicu noy a
altre zemey ſmo lo aſſ. e p ſo wos lo courets ab aſſiro
couyent ment prim e les zalles ſien p ſon ſeguiment lo
pel e dain lo ſi de laro alarz del ſobre peu e couyment
ment eſſes/e guaroau lo que no ſo memps/e paſſats
yb jorns méteu lo en aygua/e quant ſha exut dntaulo
wh aſſet.

Dalcansadura ♀

H
Is caualló ſe aſſa ho eſtene vna malalna que die
alcanſadura/e aſſa quant lo cauall corre ho ba
molt cuyrat/e atemp ſe lo peu ab la ma ho h de altra bis
tia derrera que la conſegueys.

Cuna ♀

E
la cau n ſza vberta ho matada preneu ſeu de
cabro/e picau lo ab als e aſſet ne dna cos e
eſtal ſau la en bon di/e meteu la deſus lalcansadura ta
calent com la pora moſſin/e aso ſeu ties dies areu
dos beguades en lo die. A E guaroau que nos mull ne

No pugua mempar. E pendreu fems tut e maurar leu
molt ab fin binagre e fer neu empastre e posar loy eu dos
ho tres beguaxes lo die e asso leuar lia la color e si es la
carn ola alcansadura podura mempar lay a E puys
preneu blanc tou e bateu lo leffort e gitau ne lastuma e
mol reu pegunta hi en sens e mesthar ho eu ab lo blanc
tou e posar loy eu dessus e leuar li a lo bet e fer ha be
miz la bona carn e cuprar lo lia. E es alcansadura al
mizt raciu loy e raymau loy e de sancnau loy e puys pre
mu feu de cubro e binagre e sal e pegunta e en sens e cre
na de rui e feu ho bollir en dna paella e puys preneu
ones morasses e alau bn maml e mentre bollra mullau
loy e bateu lm la hon es lo mall e gurdau que no entre
en aygua m no pugua mempar e de y dies auant me
treu lo sastun die al reteig ola ayga e quant lla e
pur bitau loy ab dna ploma ab oli fer.

## Atra per alcansadura

Rencu formatge bell/e meteu lo alffot/e quart
lla ben calent remau lm la confeigura E
puys lanau lay ab orms tom/e meteu li orpiment
dessus e guarra.

## En cara altra

E lo canall apres gran alcansadura ho algun
corp de tarrany en lo talo dos lo fereu sanc
nar en lo talo de b.ho de by. corp quen iufa prou sanc
e ap a tarrany fer hi eu dar bn boto de ffot p la hon
lla entar lo tarrany E puys aureu trementna e
bullent fer lm eu remar lo talo be/e aureu coto/e me
treu loy dessus E la cuyta auen de campnar no estigau
/abell

nar lets. E si es cauall ja egullat tracu h. m. lures de
fangy/ e si es de. m. dins tracu lm. n. lures. e si es de. n.
dins tracu lm vna. tt. e mprya/ e si no es ffort tolets lm de
cava ekat mprya lura. E apres alau vn ferre calt e fo
radar lo fleu en guisa q la cremadura passe lo lamparo
e com lzan api cremats pendreu zayll de ponta ffilion q
es dita cana/e tallar neu vn palm hi es vermella e la
ffulla affera com la oluera pimo que la pus manuda e
meteu en castru lamparo dna rael tela/e als vn dies
ho als vn. lzan tots podrits/e cuyguts en terra/e com
lzan cuyguts preneu oh tebeu/ e ab vna ploma vntau
los. E pendreu poluora cremada/e ffemta dome e me
flau hi ffarma de fforment/e gitar lm eu deoms. E
ay altres quels curen en aquesta manera que prende
dn ferre calent com mes pot/e creme los tots tro ala
raell bulles sia fobre lo mpruy ho fobre la dena/e prende
mell/e cals/e fil/e corn de porcy magre cremada e ffem
ta dom recha cremada/e mesten ho en remps/e lauen
la plagua ab leyui ffort que sia de fiments de planta
negre/e pups meteu hi dela dita poluora tro que sien
guorits.

## Dels camals quis raren ho tallen

A
p molts caualls quis raren/e altres dien tul
lar/e apille aue dauant com deras e guaste
re quant cambien/e moltes desguaces ne pren lo camy
nar p tal com los jnffla lo bras hol guarro deras., hon
auers mester de ffer dollar la ma del cauall de part de
ffora mes que de dins/e fureu ala fferadura lo cal de
part d'entre pus alt quel deffora de bon tres. E si lo
cauall es potio ab vn ferre calent dau li ralles entre
los braffes de part de dins pp dels pits hi en les cupyes

alt de part de oms e ab la nar esforres e ffali mal e ab auff
per part del vici danar estret.

O'da malaltia q homDUi Sobre posament ho gran
/crebassa

A
Na malaltia se ffai Sobre la corona ola ma ho
xel peu entre la carn biua e la vngla e ffai tie
nchament de carn e si esta longuament ffai si algunes
xaguatz cranc. E auff Reſene quant lo cuall posa
la vn peu Sobre laltre e prem lo ſortmet. E aquesta
malaltiaDUi hom Sobre posament ho gran crebasa.

Cura:

Antoſt quey beureu naffia wos li tallau depp la
vngla en torn la naffia p tal que la vngla no
pora ne toſy en la carn biua cur toſt es foloada e la vn
gla ſſer ha gran mal wos li leuareu la naffia ab vn'
ralt ho ab vmaſre e daqy auant curau la naffia ab
ſoloarus api com en altres loches e dit. E guardau
lo cuall de ſotzura e daygua tro que la naffia ſla cup
rada. E M p negligenria tornaua en tranç guá
viu la api com damont e dit del cranc e ſi es filſola
api com. filſola.

Ocfaſs quarter S

H
as als cuallse vna malaltia en la vngla co
es vna ſenadura quy de affins als tuodes díla'
corona affins abays e trencha la vngla. E auff Reſe
ue p moltes de maneres. La primera es p natu
ra e p gran trebal quant es joue/e p correr p loſ
our ho gran testadal e p auer los talons estrets. E

quant esta lont temps que nos fera tallo larç e estemp
la corona e p aquesta gran strictura tiencha la bngla e
ffais lo fals quarter. Q En emp ar ws he lo cuall si deu
auer ffals quarter ho no p conveyer loy ans de lurs ws
guardareu lo talo del cuall e ja when lo talo com es en
parts si la vna part sobrepuya mes que lalte e la esti
emp e lalga e la bayga aquest aura p temps esdeu menz
ffals quarter de tot fert.

## Cura s

Jau dna alegra so es vn fere que los manes
cals nomenen ayi e serouu les raels del fals
quarter, ho loht dues lo tuREL apres la corona entro al
vii e lo mort dla bngla e ab la legra tallant tillqu so
bre la bngla ders lo tuREL tro que nyscha sanc. Q pufs
preneu una serp e tallau la de trossos menuto e aque
les trossos meteu los en dna olleta, ho cussela quey au-
oli. Q cogua tant fins a la corn de la serp fa tota
fusa e loh enguisa que fa tot ayi com enguent e di
quest enguent vntau ne dos veguades lo die lo fals qi-
ter en tro que fa mort e la bngla fa tornada en
fon estat. Q guardau la ma del cuall de tota furze
tat e daygua e no menge erba. Q en cna hi a algu
nes qui solen guorir lo fals quarter ayi tallen la bngha
primera ment damont ab la alegra entro al vii apri
com, e dit e pufs coguen les raels del fals quarter e
mortifiquen ab poluora de porrages e ab altres poluo
res a propriades a remar. Q daquy auant feu dna
conferrio apral alau en fins e master e tot mesfat
e poluorutzat e alau feu de molto e sera noua p egual
mesura effeu ne de tot enguent e posau lm dos vegu
des en lo die en tro que la corn e la bngla fa solada

po rap mes lenguent que damont e dit ola ferp.

## Altra per fala quarter ♫

Xeneu oli de lmos/e oli de maister/e oli de rayola
tant tela. 1. com tel altre/e preneu fal gema
e fal imtra/e fal de compas tant tela. 1. com tel al
tre e los olis llen meses en una olleta noua en dermis
sada/e sia mesa al foy e les fals tores en temps llen me
les en un drap de h/e quant los olis bolzan meteu hi
lo drap ab les fals e quant pue talent ho pora boffir me
reu lo drap ab les fals e mullat en loh sobre lo fale qua
ter ho affenedura e ayi loy zemau. b. ho by beguados
lo jorn. C Etancar li fa la affenedura en tal guisa que
pus no li tornara/e otinau la dita mederma. On. ho
by jornz arren.

## Della malaltia que dien en lagimadura
quis ffa en la ma del canall ♫

A lagimadura es una malaltia, quis ffa en la
ma del canall quant dms al maistre pi ffa ma
la humor qui es ayi com very e no a p hon ischa e a
yn dessus p la corona car es lo pus feble lor ola ma

## Cura ♫

Quau li teus en la palma ab una alegria en
lo lom hon les fet lo very ho mala humor e
pups pendreu blanc dau e bateu ho e matreu ne las
cuma e aiau pegunta e ensens e mestau ho tot en
ona e posau loy dessus lo lom hon haureu canat. E

ay altres qui pienen rouel dou e meten lo al for e com es
ton torrat meteu lo en la cuadura. I ay altres qui pri
enen alquena e cloffol de melgrana e carm e mesdien ho
tot en dna e meten ho sobre la maradura.

Del caual qui a les vinstes seques

Y alguns caualls qui on les bngles seques e prabo
dla sequedat no poven tenir les afferradures aus
quant li meten los claus fen fe la bngla p fobre de forta
lesa p la sequedat. I E auff les xue p destemprament
e p no leyar lo anar d'xtras fa mare lo temps que li co
uema e argua e ffing destemprat la bngla. I E arvi
mateps los ue p natura del pare p tal com lo pare auay
tal peadura ha tals mans e peus. I Car lo cauall es a
mymall qui resembla molt mes que altra bifria a les bon
dats ho auleses ho malalties que aura lo pare.

Cura

Os collareu la bngla del caual ab on lambropys
tant tro que romangua la palma tota rendora
ena pres pendreu alquira e feu de sabro e sagui bel e le
ra noua e fal e mel e tot mefdat ho eu en Temps. I Eau
reu fferres que fien amples e estalffar los eu molt e me
treu dla conferrio demont dira en les Soles deles mains e
tels peus e ab los fferres culente torrar h eu les palmes
tant tro sus tot lenguent faya begut la palma e posau
li cefus estopa p tal quey entra tota la calentura en
les bngles e estigua apri on die e dna mt e auff feu dos
beguades lo Jorn e continuareu ho. y Jorns arreu en
tro ques leu la bngla recha a ffilles. I En a pres pen
dreu mantegua rupta de ouelles ho cua de uaques e

feu de molto ho de sabro e fagui well de porç la mytat menys
e. b. dmers de sanabre / e altres. b. dmers de apostolicon
e de ampro / e mj. dmers de sers e de fera noua b. Œ
penoreu tores aquestes roles / e ffondreu les qui ffan affo
nore / e moheu les qui affan amohre e ffndreu les tant fi
ns que romanguen blanes e menys xespura / e mefdar
ho eu tot en temps e menar ho eu ab vn baſto / e quant-
ſba bollit merreu ho en dna frucella de terra e estiguay
tro que ſla gelat / e puys quant ſba gelat vntar lm eu
les corones deles mans / e dels prus / do es entre lo pel e la
vngla / e affa ſareu. mjho. mj. deguades lo die / e temprar
h a molt la vngla. Œ Equant volreu coneiver quant ſba
temprada affer leu ferriar e pendreu vn troe ſta vngla q
li tallara / e reſorreu en la ma / e ſi beheu ques torce com
arorregua / e nos trencha lauons es ſemral que es tempra
da / e que tendra be la ferriatura / e nos ſenora la ma co
dabans.

## Alta cura per vngdes estoreyes

E Endreu aygu tekea / e lauau h les mans be dme
e deffora / e puys ompliu h la palma ſta aygua
e mereu hi ffirma / de renteno / e posau damont vn
drap ten liguat / e affo ffareu arisfun / peu / afferbo eu
bna deguada lo die tres Jorns areu. Œ E puys paſſate
los tres Jorns lauau h les mans / e los prus ab aygua
tekea hi estigam Jorns que no uſcha tel eſtable.

## Acrent vngdes blanques temprades

Reneu raels de maluins / e chocu les / e quant
ſban cuptes piraun les ab feu de sabro en ſem
ps / e ab ſagui de porç / e romandra vnguent e de tor

assò que dit e alam aptant d'ta. J. com tel altre e tot Jorn
daquest dntau h los peus e les mans e tendra les hi
templaces.

Enguent p fer crepper les mans del cauall

Endreu cera noua. η. dimers. e mj. de ceu de ca
bro e alau lupa defforn e palla dordi ciema
da e meſtar ho eu ab lo damont dit e aureu dna
olla e metreu hi la cera noua e lo ceu de cabro e me
treu la alffor e com tot ſera deſſer metreu hi lupa
e la poluora d'ta palla dordi e ſer ho eu eſſein en
manera quelſa enguent E purs lauareu les
corones d'tes mans e dels peus ab apgua e com ſbane
yures preneu tel enguent e dntau lm les corones e
assò ſeu tot Jorn amapt e auſprie e meteu en len
guent bn por dole p ſo que no ſeſbureſſa.

Enguent p cauall q a los peus forts e les
mans cornudes e per tolre dolor :

Renets alquitza. η. luces. e mj. de mel. e mj.
onses de tremantma. e mj. de reſma. altres dos
densens. e altres dos de maſter. e altres dos de ſon
de drago. J. onſa de gualbano altra d'armoma. e peſt
ta de jaya dolt. e ſagui de por. salat lo greys qui eſta
ſobre los zyons del cabro. e tanta ſul com pora hom
pendra ab la ma. e mj. onſes de ſera noua. Preneu
lo ſagui del por. e lo greys del cabro. e ſoneu lo e com
la affus leuau ne totes les b'mces. e lanſau li totes les
coses damont d'tes. e menau ho ab dn baſto e com ſta
reſſiedat quen Wolreu metie en la ma tel cauall pie

neu ne tant com on ou de gullma/e meteu lop en la pal
ma/e ab vn fterre talent e que sia ampla al cop ffeu
h fondre lenguent en la palma. E abans que no lor
metau ffeu li lauar les mans dnis e deffora ab aygua
ffieda/e ffeu lop eruguar/e puys meteu h lenguent ayv
com/e dit. E ffeu affo vn die part altre.

## Alra per fer aopyer les mans del canal

Per mezaument pendreu sagui de gualla/e sagui
de bolroz/e de cerp e greys de cabro/e rafma e se
ra nona e oli colines, e puys apres quant feru fer-
lenguent lauau les mans al canall ab brow de molto e
quep apa cuyta carn salada/e ffeu im lauaz del brow
a dos hores lo die e puys dntau lefi ab lo dit enguent
e regons la quantitat quen volreu fer siy metreu de
les coses damont dites.

## De la malalna que dien empodredura S

El poredura es dna malaltia q aue en la ma-
cel canall e affo h esfue quant porta molt-
pora en la ma, ho p dir gran colp dàs fola en pedra
ho en lop dur, e fmo fba acorregut plamp sen, e ben a
gran mal.

## Cura S

Os li collareu la ma ab vn lambroyp e puys ab
dna alegra cauar h eu la hon te lempedradu
ra fms que mſtra ſanc/ e deſſan/ nar la h ets/e qua
nt ne ſba iyida la ſin/ ſteguar h eu la ma ab ſal e
ab di/e ab aygua/e aureu leus de molto ho de cabro e

capular lo seu e metreue hi oli e metreue lo fi sobre lam
padradura/e aureu estopa/e metreue lay dessus d'eou
la ferradura de planya/e tornau lay.

Dela malalnia quant cau la sabara al ca
ual ho la vngla S

Hary alguns mutuals aquis cau la sabata ho la bn
fla e alsls esdeue quant se navguen hi es
tan molts dies que nols acorren ayi com deuven
e la corona bmples de verl/e vnflas e p aquesta raho
los cau la fola ayi mateys los cau quant corre hi en
septa/e p lo gran colp roman la corona e suentada

Cura S

Ren eu alquitia e oli e fera e sagui well e bolu
ho tot en dna/e puys cremau im lo maistre e
metreue im dessus. E puys pendreu farma de for
ment cermita/e metreue la dessus estopa ab oh e pupe
casfun dia vntau lo dos de guaces ab mel tebra ab dnal
ploma/e gitau hi dessus aquesta poluora ffeempta come
fera e poluoritzada/e doffelles de melgranes poluo
uitzades e farma de forment e tros de col clemar e pol
uoritzat e tot asso fia meslat e posat sobre la vncura

E fi keureu que lo maistre aia masfa argul priene cau
dna e mel e fal e carn magre de porc clemada e de tot
asso ffeureu poluora/e cerneu la e puys lauau la ma al
cauall ab bon di e meteue h dessus daquesti poluora tio
que lo maistre sia epi/ e tornat en son estament e pupe
so queus e dit.

L. xxxvii

## Una cura del departiment de la vngla
e del tudel S

Aueguades fesceue p negligencia del manestal q
les humors esfomogudes oms la ma del cauall
e aqui encloses, e lo manestal na aura conegut la ma
laltia ne dar zemer en aquella e p en wellment ola
dira malaltia la vngla pfforsi se parteys del tudel e apri
coue que nut la vngla. C E esceues aueguades que
la vngla se parteys del tudel de tot e cau deffet p la gra
furoz deles moltes humors. C E aueguades se parteys
pos apoy p obra de natura que m fa altra neyver e
fegueys se la vngla bella e asso fesceue p poqua de hu
mors.

## Cura S

A la qual por hom dar aptal zemey de effet bos tal
Clareu la vngla ab la alegia en torn en toen
fo es la vngla bella la hon tocha ab la nouella en gui
fla que la vngla bella no tory ne prema la tendra.
E daquy avant pireu dos parteys de feu de molto e la
steira de cera e bolu ho tio mis que sia enguent e
daquest enguent du pos silent dntau h dos begua
des lo die la vngla noua. C E sapiau que aquest en
guent aumenta les bngles hi es molt lo po guardau
la vngla de toru futzetat e daysua e ayui ysfau trosso
la vngla fla de tot mudada diquella ques parteys
del tudel molt ne leuy adn p no effer laroy mas on ws
he los myllors zemers. C Pireuu pegunta grega e
ensens e master y e du pos de fom de drago e gual

bano p egual pes/ e tot pitat foneu ho ab dos parts de feu
de cubio ho de molto e ab les ties parts de cera chen/
ho tot en temps ben mestat. E puys preneu dn tos
de drap de h ffort e meteu ho en la conferto damont-
dita hi en bolcau loy ffort e daquel drap dullat en
languent ffeu amanera de peu e dntau h lo tuzel he
meteu h lo dit drap en guisf que h tngua la ma cu-
mont/e dauall/e asb li refficctu dos vegaues lo ue
e quant li traureu aquell fote peu lauau loy ab dma-
gie ten ffort tebeu e puys tornau h lo drap sobre lo
tuzel empe guordau que lo tuzell no sia ffert de new
guna rofa dura. E com lo caual p lo poiment cela
vngla no pora estar molt de peus ffeu h bon ht e de
palla en guisf ques puftfa reposar po guordau q
lo temps no sia podrit car la fumofitar h ffaria/
gran mall. E li totora jaçva fliab molt enuyos
e de gran dampnatge/e ayi mateys estar totora de
peus. E p tole tot asb wo penoreu dos alnes de
drap gros/e deffort canamas e posau lo drap dins los
pits del cauall en guisf que la amplefa del drap de
la mtfat del cory en tro ala terzaria dels pits fa ef
tes/e puys hgaui les cordes en caftu rap del drap
alt en la bigua ayi que lo cory del caual fa fofeng
ut del drp/e deles cordes/e li lo drap no era prou fo
et meteu deus fingles cofdes ab quefa com bla p q
no h ffisfa mal po ffeu en tal guisf que lo cauall
laugerament tos en terra affi que no estiga en
lapre ne carreguat sobre la ma/e ayi h teu hom a
iudar ab mestria que les vngles li puguen iyn.
E fapiau que en tores les malelties que lo cauall
ala estar sobre los peus come a estar que apenes h
pot hom auudar te. E p so que les vngles fien
fforts apres q fan naces preneu poluora de gua

lles/e ayntant fago com la poluora e dmagie ffort e tolui
ho tot en femps mestlat ab dna pocha de fal/e ce asse em
bolcau l'm tota la ma' ho lo peu ab vn tros de drap be q
nos mogua e asse ffeu dos beguades lo die e guaria toft

Dela malaltia q hom dum mal de panya

N cara hi a altria malaltia ques ffa ppiamèr
en lo bolet dela bngla la hon fa justan les
cains buies dta bngla/e ffa planper lo ruwall e mo
lt balberar/e aueguades fe ffa en vn peu transfola
ment/e aueguades en los altres. E lapiau que
fi ffa en vn peu transflamèt fi hom no h acrorre de
ffet fe ffa en los altres peus empo laugerament
fe ffa p soumepar dargua/e asfios ffa laugeramèt
de males humors p fumoftrat destable/e tela futfu
ra quep es e com nols zoneyen be les cames e los
peus. En cara ffa naffies en la lengua del ru-
wall e com a mal en la lengua por ho hom coneper
laugerament/e p ffo h dien mal de peampa que ro
menfa en la lengua/e por ho hom conceirer lau-
gerament/e ffa in les mans.//

Cura S

la qual malaltia acrorre hom avi aureu
du lambroir e dolar h eu la ma' hol peu en
que aura lo mal despuys sancnar leu duna part
e daltria del bolet p tal que les dmors fesforreguen
E aureu vn fferre molt calent/e fforavar h eu la le
ngua de part apart e guarvau h los peus de futze
tat/e dargua e deffany/e despuys aureu fago e di
nagie/e ffeu de cubro/e mestdau ho tot en femps e

bolii ho tot tant tro que sia estes e asso ben calent tu
nt com ho pora sffiz metreu en dna tena ampla de
drap e metreu loy en torn del peu malalt e ligau loy
e asso sffareu dos beguades lo die. C Embo guardau
quel cauall no menya erba ans lo guardau que no
menya molt dalties coses en trio que sia guarut con
erbes e molt menyar aporten humors. C E ari
guazra de la lengua car de sffet que sfera guout de la
malaltia del peu sza gorut ola lengua.

## Ola malalna q hom dum fanc fomment

En cara sefene que lo fangffomment del ca
uall de p nesfeligencia e teualla als peus p
lo moment deles humors qui teuallen ales rames
ayi com an acostumat la qual malaltna fi es fffes
tha pot auer aptal zemey. C Que la estremrot
tela vngla ab la alegra por h cauall hom lo peu en
tro que ta vena maestra que passa p aquel loy se wo
mpe e com sza zompuda levau ne ipir tanta fang
en tro que sia debelitut. C E asso sffareu en tots los
peus ques planyera e despups que la fang ne ffa-
erida omplii la naffia de fang ben truda e estopa
mullada en dmagre e ligau ho sobre la naffia e no
desligueu tro al segon die. C E pups guarau la na
ffa ab poluore de guales ho de murtza ho de lantide
e asso li metreu dos beguades lo die e leuau loy ayi ma
ters dos beguades lo die ab dmagre e guardau h de
mullar les mans e de furzura.

## Altra malalna per alanc fomment

L. xxxviii

Et les humors escomogues p zaho del sancyfo
ment ayi com e dit damont hi es entre les
bngles er Son entiguades come que hom li desol los
peus aquels deques plany p tal que les humors e la
sanc quer es enclosa mischa/e tallau li ab dna ale
gra en torn lestremrat dta dngla be effort e arra
nau lap. C E despuys leyau be sequar la vngla.

E quat la sanc fera ben estampada prengua hom
estopa ab blanc dou e meteu la en la naffia e fla
ben liguada en tro al legon die e despuys lauau la
naffia ab dmagreffort e fla dn por tebeu/e preneu
fal trua ab ros de bota ben pirat/e meteu lm en la
naffia hi estiguay aftins al ters die. C Emko esf
puys que hom li aura posat tot afa posau hi da
mont estopa mullada ab dmagre daquy auat dos de
guaces en to die fla lauada la naffia ab dmagre
calent e damont girau poluora de guales ho de mu
zra ho de lontiste ho de campa que consolda la
carn he costremp les humors en tro al consoldamet
dela carn/e al renouelament dta dngla ffeu aptal
metgia/e guardau lo torora de mullar lop e de tota
fotzura. C En caray pora hom fer tal enguent
al consoldamet dela carn/e al trament deles hu
mors que pot blar apres del posament dta fal e del
ros preneu poluora censens e de masteef/e pegunta
gregua/e dn por de sanc x drago e mevdau ho
ab fera noua/e dara/e ab trestont de feu de molto
e bulla tot en temps/e dafd feu enguent e daquest-
enguent dn por tebeu dntau ne la carn ayi com
e dit. C E sapiau que moltes malalties denen
al peu ho ala ma del canall que come q hom desol
les bngles so es estopar/e despuys quen lzan de
hom daquesta metgia. C E sapiau que en tores

Santues que en los peus cels cualles se ffa mal
coms la dngla en mis dla fola p zaho del gu
fere ho de os ho de pedra ho de fust hi entra tro al
tucell e ffa li gran mal del qual mall los maneфuls
p negligencia no tallen la dngla la hon deurien ne
tant com deurien e p so entorn la naffia del tucell
neu dna malalta que es sobre fluitur de curn del
fus la fola del peu dn por ymt deffora. T ep so
quant prem lo peu p lo prempment dla dngla ffa
cstar aquella curn sobre lo peu dretament com a
fis

Cura S

E la qual atcorreu ab apiral cura primeramet
tallau dla dngla qui esta en torn dla naf
fra en tant quep aya bon espay e couplement entre
la fola del peu e la curn sobreza que hom dui fis
E pufs del fis h talla hom en dier la fola e despu
ys que h aureu estoncada la fany ligau dna es
nya de mar ab dna tena sobre la talladura del fis
p tal que h memva lo fis que li roman fins al tu
tell. E guareftha hom lo mal apri com e dit de
les tirs malalties dels peus. E si nov awa dta
esponya molt hi ual poluora de porrares ho daltres
poluores corrosibles ab que nop metessu realguar
car nop es bo p tal com es masssffort. E guar
dau no loy coguessu p nenguna manera car lo tu
cell qui es cosa dehrada e tendra porias destruyr
e metrieu lo en pill de podre la dngla e partir se tel
/ tucell

Dla malatna q hom dui atnament S

La malaltia que hom din arzonament se fa a
lo cauall va ho corre de tot son poder hi entro
pessa/e affir se en la ma ho p correr p pedregual ho loy
molt dur. /E coneys se ques dol molt dla ma/e no tro
ba hom de ques dol.

## Cura S

Os li dollareu la ma e ab dnes canelles estre
peu h la ma en dna part hi en altra p q
purau coneyer dela hon se dol e fens aſſ bonament
nou poreu trobar p que lo mal es dms la bngla. /E
na pres pendreu ſeu de cubro e fago e ſeu e fondreu
lo ſeu e leyau lo ab los tuſarons de l mateyrs e meſ
clar ho eu ab los tuſarons e ab fal e toliz ho eu tor
en dna/e metreu lop dms e la palma com pus ca
lent ho pora ſoffir e sia clorer e aſſ ſtareu. m. ho
m. beguaces lo die. /E ſi es la malaltia bella deſ
polmau lay e cremau h les palmes ab ferres ou
lents e meteu lop sobre la deſ lomadura/e guardau
lop arı dos beguaces lo die. /E piren eu di e fal e a
tau estopa de h e mullau lay/e meteu hi aſſima ve
aſſorment deſus. /E ſi lo maſſe woldra maſſa me
treu h dla poluora dla cals arı com e dit en la cura
tel cauall aquy rau la ſabata.

### Dela malaltia que hom din palmo quin
ſa en les mans e prus dels caualls S

El caualls se ſta vna malaltia que dien pol
mo/e affis en les mans hi en los prus e p
so a aptal nom que dien que nays en les empalma

dures hi es bna carn sobrana que no es de la natura
e creys tant que dessesqua la carn ab lo rest. C E aqué
fta malaltra seftene p que alguns estopen lo canall
e nofaken guozr/m dar recupre en lo maſte ayi
com a menester. //

## Cura §

Rmerament terrocau lo canall e zaeu h tot
lo polmo en tro ſus en los ab vn lambropt
e quant ſza fet zemar loy eu ab ferres calen
ts be ſins que la carn centra acremadura. C E pen
treu ſemps de bistia e polar loy eu en la palma e
tingua loy vn dia ſins que la ſanc ſia ſralfada.

C E puys aureu oли e ſal e pendreu estopa/e mullar
layeu e girau hi farma/defforment delfe/e ſeu h
aquesta guarda. v. ho vi. dies/e puys vntau loy ab
mell/e girau h zela poluora ola farma tro a ý dies
e puys preneu lenpastre ola farma/e ola cals e mel
e ſal ayi com e dit en la malaltra: quant pt la faba
ta/e meteu im dessus ſins que guorescha e aquesta
poluora defendora que no pugua creyzer/m dem
altra accident. C E quant la fola ſza beguda meteu
li alquira/e de escoria molta/e ſal e torrar loy eu
tantesteguades ab ferres calents ſins ques leu la
bna fulla/e vngua laltra de jus.

## Departament de les endanadures §

C E les endanadures quis ſan en la ma ho
peu tel canall de partire p orde. C ſfas bna
endanadura ques destroeps lo tuvell de dms. C E am
paltrie quis fa fa mall en tie lo tuvell de

omnes e aquesta ffa memps mall...
E la terça que no ffa
mall al tucell mas lo bui ola bngla torfa e destroeps
La primera manera destroeyr cel tot lo tucell hi es
molt pillofa car lo tucell es bna tendorea de os fera
amanera de bngla e nodreys e gouerna la bngla
e tes ab ella.

## Cura.

Si lo tucell es molt malalt e correu li ab bemfi
ni de estalfar les bngles ayi com dne en
fon lop. E si lo lop es bn por malalt destobre
hom ab bn ferro coument en la fola en torn la
naffia e cauau hi tant en torn lo mal deles bngl
es tant hi cauau en torn que coument ment ho
destobreu. E despuys que la endauadura fia ta
llada aprimau la fola ola bngla dmuerfalment
en especial en torn lo mal e tal hom tant ola bn
gla en ayi que la bngla no prema ne fa cost al
mal car en bariguazia lo consldament e lo reno
uellament ola carn e de la nouella bngla. E de
puys que la naffia fia feta prengua hom estopa
coument ment e mullau la en blanc dou e hom
plui ne la naffia. E puys guarui la ab fal me
nuda e ab fort dmagre e ab poluora de murtra
e de lentiste ayi com ja e dit en altre capirol.
E si la malaltia passa en tre lo tucell e la bngla
que es la segona manera de en dauadura es me
nys pillofa car no ffa mall al tucell mas al costat

### Cura per en dauadura qno toc al tucell

P
Kmerament hom de sobre landlauaduraffins
al diu ab dva alegra ho ab dvi lambroiy tall
ant la dngla e tolent lin en torn entorn/e nous
acostets ala naffia/e puys omplui la naffia de fal tu
da empo abans lauau loy ab dmagre e puys posau hi
estopada mullada ab blanc dou/e higau h lo peu ab
dva lena ampla/e guarvau la naffia dos deguades
lo die ayi com e dit. C E si fza la terza manera
panlauadura que no ffa mal al tucell mas passa p
mng lo diu dta dngla ffeu hi tot fb que e dit en la
fegona manera. C Empe e nadeyr hom ayi tallau la
nclauadura fb es la dnglaffins al mal cel dau p tal
que neguna futzura noy romangua. C E lapiau
que les altres enclauadures que no ffan mal al tu
cel per hom laugerament goriz tallant lo mal pri
merament ayi com fe cove. C E puys aiau fera e
fue e ab oli e dva pocha de trementina e affo fia bul
lent/e mes en la naffia. C Item hi es bo en fuya
e fal e ch tot mesdat. C Item hi es bo fal e ros de bo
ta. C Item hi es bo blanc dou mesdat ab dmagre
e ab oli. C Item hi es bo poluora de guallamofe de
lentifde/e lauareu primer la naffia ab dmagre.
E lapiau que les cuatures de les naffies dels peus e
de les dngles com hi de orrasio de dau ho de ffust ho da
lre cota que entre dms lo diu abans que hi rompaui
la dngla ffeu farmes/e aiau fcu e malues e tot affo
bulla ab dmagre en tro que fia fxes/e tant calent co
ho pugua sffizr posau ho en dva lena de drap/ e me
teu loy sobre landlauadura/e affo tmgua cel despre
ffins al mavti car affe aleupa la color/e obra los ff
ates e ffan humres les dngles e tallen hom mls e
peus laugerament la dngla e guarvau lo peu ho la

Lxxxii

m. leguades. Nuclemus deffaua les mains e les peus de
thu ſt d'A reu e ayi com es der guareſu aquesta bis
tia d'A ferua daquest dau ho os ho tarrancy ho ſegons
que ſera. E guardau que apres nov affau neguna
altra mederna.

En cura altra per en clauadura

Per mezament d'reu vn pater noſer e d'na aue
maria e eſtareu agenollat e d'reu aquest wers
tries leguades e tantost arrenſau lo dau. Hoc
fut puncy cruſſi rus et vnepus pro recompnione hu
mam generis.

Recepta p[ro] en gruair mol[er] preſt vn canall

Per mo. η onſes de ſaffia mol[er], η. lt. de lmyſer
mol[er] e ten ſernut. Item des reals doli de
farma milla. Item altries dos doli rozat e mgy[re]
al doli comi. Item mypa puyera de farma de ſ former
Item altra mypa puyera de farma de ſement de lmos
ten mol[er]a e ſernuda. Item. yyy rouels dous. Item
bna puyera de ſtigues ſeques blanques ten picolades.
Item vn tros de ſagu de porcy de vn amp. Item vn pu
yat de ſal. Item mgy[re] real de bona mel. Et tot aſſo
ſla ten paſtar ab fin ſmblancy e ten aſſahonat e cuyp
ayi com pa de menyar e ſſeu ne dos pans grosses p[os]
puyen rallar com ſien cuyp[es] e eſtiguen los pans. m.
torns aſequar com ſien ten cuyp[es]. E puys pendreu
m[ui] parts de ſiada e. J[ou] part de ſſorment e puys ten
mesſat ab vn pump[er] de ſal. E mypa puyera d'A ſo
bia d'A miſta de ſiada e ſorment e vn quart del pa

sal vermella e fendra de ferments negres ho destepa ne
gra ho de olzina/e mesdau ho tot en temps. E preneu
vn drap de lana afort e affregau im la corba tant tro q
fesorye e que sen leu la carn tro pp lo mpry sor no es
casa de pill e quant asso aureu afort preneu rals diua
e gitau loy desy. e meteu lo en lestable e guardau lo
que no so menys e tot jor naes hores meteu hela
damont duta poluora e guardau no loy mulleu affins
que. bim. dies sien paftats. E acrp de. y. dies me
teu lo al rekeig ola aygua corrent e tendreu loy
dna pessu. E nol metau en lestable affins que sia
eyut e dntau h la corba ab oh tebeu.

## Alra cura p aorba

Om lo mpry malalt qui comenfa del cap ola
guarra veura que fera hom vn poch enor
bat ho lla mes cestut que no sol cho eu la infladu
ra de contment de lons e de traues sagunt lo pel.
E puys quant lla cupt preneu fentta de lou fiefcha
ab oh talent e fobre la cuytura postu loy dna begua
da tan solament/e no mes/e higu lo cauall en
tal manera que allo que h aureu cuyt no so pus
cha mempar ne affeguar ab lo peu ne gratar en la
paret. E nop tos aygua del die que fera cuyt
tro al. y/ die e napres meteu lo cauall en aygua
corrent a mayti e bespre. J. gran estona. E qua
nt lla affra ola aygua apau rendra de salzer e po
sau lay damont la cuytura/e asso continuareu fins
que les ralles del afor sien foldades cor laygua arie
da affa destequar les humors e consfodar e estremy.
E sapiau que lo cauall que h coureu les cames en

quelles tullares affures meteu ne Sobre lo colp que aura re
but lo cauall e quant Sza reffiedada la tallada meteu
mj altra/ e asb continuau dne dos dies arreu. mj. ho b.
veguaces lo jorn/e guarra car asb h fara leuar la do
lor/e h fara deSmaflar lo colp.

## Della malaltra que hom diu cruaces

As als caualls dna malaltra que dien cruages
e asb Sfa p austrament de males dmors e an
p gran triebal com en temps de ffancy fens torquar lo
meteu lo en lo ffemps salt. E ffan lis dnes trenta
dures grans sobriel trauctor he daquelles hi de agua
Sfa quis de estenent e remau lo cuyr e ffas cruages
E aquestes trencaures se ffan de traues/e congoyal
mes en hiuern que en estu/ e guareys se ari som
la corba/ e as aguardar/ e acurar ſemblant ment e
ab aquelles polit.

## Altra aura

Preneu dna onſa e mſtra de ſoffia. e j. onſa
e mſtra doli, e dos onſes dalquena e asſo mol
lets e destemprats ab dmagre en manera que no
ſia molt dar/ m molt espes, e vntau ab asb les erua
ges. E ari maters hia altra medicina. Preneu
dna onſa de almaſter/ e j. onſa e mſtra dargent diu
e mſpa onſa de ſoffie, e j. onſa de ſal mſtra/ e j. oſſ de ba
lapa. e j. dnuſa de ſaguyl/e dn poſ/ de dmagre e preneu
lo ſaguyl ab tot asb/e compilau ho/e destemprau ho ab
mell e ab lo dmagre/e apres dntau ne les cruages.

## Altra

moſitut deſtable e questiguen en ſemps molt podut e mal remenat. E ari mateir los be p metrels en le ſtable ab les cames mullades. Els be en temps de fa ngues que lo temps de ſi es molt humpt e tendrán les cames plenes de fang e ſens tocar les ne eruguar meten los en leſtable e ab la gran valor del ſemps e ab la fريد del ſemps fan ſi los porrets de que ſi molt los lepau en bell es malaltia molt mala de curar e que poy hi faken dar recapte en guarí los.

## S Cura S

Peraberament wo li tallareu les bones maeſtres de les cames damont la falcha e daual ari com ja e dit en algunes cures. Ena pres apau blanc dou e vert eſur e oli e destempraui ho tot e ſeu ne enguent. E aſau di calt conупment e lauau be los porrets e lmo ab oy dom tebeu. E puys quant laureu eruguat ab bn drap bntat lo ab lenguent damont dit e aſſe ſeu tant e tant longuamèt tro na guout.

## S Atra cura S

Jau. J. Laura de Werdt e mpa de com. e mpa de master/e dna. It de sabo mol. e J. It den Rens. E tores les còſes ques poran picar picau les e ſeu ne poluore de rastuna p ſi e ſi ſneu ho ab vn ſe das de ſeva. E puys meteu les totes en oh buillent e meſHau ho be en manera ques ſſaſſa enguent e puys vntau ne los porrets e guarau lo de bampar e guarra.

Renéu femta de porç destemprada ab fabo
mol e puys ontau ne. bm Jorns arreu los po
rreta ho zonpa/e ligtau loy ab tena de lens.

Taus vul dir dìés malaltres accidentals
ay com son trencaures e naffres e altres
lemblants qui uenen per octafio

Atrencadura de cama de cuaill

A alguma bistia a rebut colp daltre bistia ho de
pedra ho de basto ho daltres lemblants ay que
li trenquen la cama dos pendreu lo cauall ho altre bis-
tra/e meteu h œeius lo ventre fayyes amples e blanes
en guysa que no h affassen mal/e ab cordes liguaces alt
en dна bigua alsau lo cauall en manera que li romà
guen los tres peus fensers quant que sia enapres
tornau h los oſſes caſſu en ſon loy/ diretament/e gual
en manera que no ſi affalla ſobres. E raymau h aqſt
lof hon es la tranchadura/e ſſeu dна pmita de forma-
de ſſorment/e deyau na be e de alum e de pegunta e
de enſens e bidre e moleu ho tot en dна. E preneu
blanc dou/e bateu lo molt e gitau ne laſtuma e na-
quest blanc mesdar hi eu tores aquestes roſes domo-
nt dures/e ab on basto bateu ho molt tant tro que affa-
ſa corregua. E preneu vn zahor/e zaeu h la cama
e puys en bolcau la h be ab aquesta pmita/e leyau h
vn petit espranll p hon bistia la ſtleuma que ſi aple
guara/e posau h estopa deſſe e leyau lo ayi estar que
no h affaſau alore affins a. bm. dies paſſate. E als. bm?

mapn e estigua lona estona enffienada p espay de wos ho
res hores e dats h amenpar de so que bolra bn poe/e des
puys dats h abeura aygua tebea ab ffarma.

## S Atra milloz S

Renets figues blanques e choets les be en bna
culzera hon aja i quanter e mig ho wos dayga
e quant les figues san ben cuntes laygua fba mpn
bada gran res la mptar traets ne les figues e picuts
les be e destemprats les ab laygua fua/e colats les ab
bna bromadura ho ab cosa darta e tornats ho en la di
fa culzera apres auzets alfolbes. J. tt effets les be mo
re. Jtem alegua. J. tt. Jtem ampo. J. tt molt. //
Jtem olwls. J. tt. Jtem manteigua zancia. J. tt. //
Jtem mel. J. tt. Jtem oh de lor. bl. dmers. Jtem d
auels maktims. bl. dmers que sien molts. Jtem fuy
dapit bna lona fudella. Jtem fuy cortigua altra
fudella e fmo podets auer dta ortigua apats dta lauor
e fets la molte. Jtem. bn terras ple de dm blanc
fes ol fla grez e fi no beu na beu fla vermel bo fi. //
Tores les deus dites coses en semps mesflaces sien
ab lo brou deles figues e fets h donar solament bn
boll e daquest beu ratge podets donar atota biflia fe
ns nengun pill bn bon terras tots maptins tebeu
p. b. ho. p. bl dies en la fforma damont dita e gu
arals fens negun dupte ab zeu. //

Alra molt forr p biflia q hom ne tr amorida

Renets lauor tedra ben molta. mpa. öz. //
Jtem fuy cortigues f'm poe'u auer bna tas

L. xxxiiij.

Rimo prenets. r. figues blanques reques e to
llets ne los copolles e obruts les p mgy. Ite
n onles de dia greguant. Ite di ožs de l'mgr
ler que sia affeta farma. Ite mya ož de saffia...
Ite pura de rocha. mj. ožs. Ite. n. ožs de fa
rma de lmos. Ite. mj. ožs de goma draguant
E noy metats lo dit saffia tro que degurs deuallar
la olla del ffot/ e sia ben menat tro alsf sia mes a bna
olla noua ab apagua en que estigua ben dar e estiga
arremullar. 1. die/ e despuys met ho al ffot/ e coga
por/ apoy menat tro que sia sufficient ment espes
e quant ho wers donar abzure ala bistra meters
hi bna bona tassa de dm blanc/ e n. tassos daygua
e meters hi. n domes de mantegua, e despuys dats
ho abzure ala bistra ab corn ho ab lossa perita e dats
lm cuda eguada bna bona tassa/e alsf affets. mj. ho mj
eguatzes jome. Ota presa que h dareu affets ffon
die la mantegua primera/ e puys metets hi bna lof
fada ota confectio e p estariz meters hi lo ters dm
blanc/ e les dos parts apagua.

Kerpta pronada abistia que aia torco ho
alsuna consura p frewr ho desimpramet

Renets ffemta de colom recha mya esfudella
e poluoritzada metets la a bna olleta neta
abohz ab. n ho mj tassos del mllor dm blanc/ ho
wrimell que trobarets ffort/ e quant aura bollit bn
por/ com lza tetzu dau ne abzure ab bn corn ala bis
tia que dme espay de mya hora laura guorida e
temu lo amantat e cubert/ e apres tres ho mj. hores

dar h eu amenzar e atura aygua teka ab farma e te
mu lo ari. m. Jorns que no ischaffra. E apy kes dal
la dita meduma affer la horma.

## P. bista qui aya ququas

P. Reneu lo breu de jos esfrut e p leguat siay ffre
de casfuna part aquesta semblant. + e sen
vats lo en lo ffront ab lo dit breu tres deguades e
croats lo tot en torn dient les paulles dles adames se-
gons que damont es esfrut so es ari guareques tu
x tots mals et. cum ffeu la verges maria dels que
dar al peu dta cieu e nomnau la bista. Si es mula ho
zori ho quynas bulla ley que si/ e puys hguats h lo
breu al coll ab dn ffill e sancynats lo del coll e nol tm
guats en estable hon aya ffems. + hor + est +
nomen + dei + sancti + vistmarig.

## P. auquas en cara mes

R. Imerament auras duna erba qu/ fa pella
lanfolada qui es plantatge menut la fylla
longua e ab la dita erba fer lo sempal dta cieu
la hon la bista aura lo curs e dir les paulles reg
uens. yst In aya part e mollenys sent fordi e mo
slemys sent alop p tres deguades e p altres tres degua
tes lo pater noster p tres duendres en deu e fer
dr bna mylla a sent alop e puys hguar h la erba
al coll ho alla hon mes naura.

Alra p auquas lenguda de napols molt
// prouada

ho daltra bista/e aſſo es basting a confuar h e after h
bons peus/e bones mans. C E guardats lo tant com
puguat de paſſar lo p aygu en eſſeral de wipre/e de
metiel bampat en leſtable.

## Amula qui caldeya molt

Era tenguda aprop de san nar de by en by di
es e aſſo p. m. ho m. deguaxes ſi molt h du
ra. E ſia tenguda en loy after ſo es en la ſerena
Jrem que ſia be bampada dapgua de pou mayni e beſ
pre. Jrem que h ſien donats zauens amenpar.
Jrem que h ſia donada porfa ſuada/e ſo que menya
ra que ſia palla ſemullada ab apgua affieda ruya
da ab ſego. C E ſi apres afteres tores les deſus diues
roſes no bol afteriedar/e que beheſets que h duras
maſſa ageſſets dna eſponya e bampada ab ſal e vma
gre ſemullat ab on affadi ab les ongles be toſquira
des after la h metra p la natura tro amys bras e qu
ant laura dms ab lo puy prema h be laſponya after
quey romangua lo puſ/ e a. n. ho m. deguaxes que
ſia after ſens ſalla h paſſara. C E alguns hi meten
dna ſardma ſouellada tolerit h lo cop/e la choa. affms
a vn for/ dms la natura/e leppen lap estar dms.

## Abilia enayguada

Renau mpa mostela ſera ho ſalada e re
mau la e ſi es afteria ſalau la e ſemada
ab after lo after que mpa rebal lo cauall p les
narils e guarra. ab deu a puidant.

L. xxxv.

L. pyprb1

Remu lo breu deos esrit en pguam e hguats
lo breu en la cama hon aura lo mal e guerra
en rants dies com aura queu a pres. ☞ ante p ant
— ante the p ante. ☞ ante p ante. ☞

Recepta per lobros e lés que la busta
no palla peril ne affamy ♀

Ha ras lo sobre os rant com te e no pus apres pe
morets alfolbi poluoritzat e furete dna estopa
da reasona pox maior quel Sobros qil un pox en dota
da e meters en lo clor dà dita estopada rant dà dita
poluora com fa lo Sobros e al mst dà dita poluora
meterets un pox d'oh comu effets p manera q la dita
meduma no prengua mes que lo Sobros ans menps
que mes, p so com esffort e la dita estopada ab lo dit
alfolbi e oh posirets Sobre lo dit Sobros hguat te est
ret ab dna pimola blana e noy toquets fins al altre
poin en api que dà dita poluora h continuarets tres
ho. m. dies dora en ora en la fforma cessus dita / e
fort na lo dit sobre os e apres affirets zekpar alay
gua la busta. ♀ E apres fia zekpada alum de rosa
poluoritzada/e que no fia cremat e sobre lo dit alum
cale duna e affo continuarets fins que fia curat/e gu
arats lo que no so mengy temnt h costelles al coll ho
en altra manera.

## § Altra §

ta pelat lo loy hon es lo Sobros ab pelador e
apres fia cupt ab dna luna de offero salt e

trato. v. ho by arreu / e iy ne lo guauarro.
E puys cura
to lo dot p aquesta forma.
Prenets oh de gnebra.
onfes fera pes de. m malles pegaunta gregua.
η. ößs e fla
tot lollit a vna casbola noua / e apres fiap mes cuparos pes
de by. dmes en sens e mirra de casfu pes de. m. dmes e fla
poluorutzat e mestat tot en remps / e fla posit de quest
enguent la hon era lo guauarro e curara e si fi affa fobre
de carn lanfau hi verdet.
η. ho m beguades tro que laya
mempat.

## Alta p guauarro sobre corona §

Rimo murta verda ho sena corona de rey
zosfes fal de compas. vinblancs lo pus for e lo
guis tropia. horu tom. vinagre la v part daquella
tel vin blancs blancs vous / tot mes a vna olla / e que
cogua tant que mpue la. m. part / e que fla tekeu to
ta beguada que la malaltia sen lauara.

## Per endauadura §

Rimo anſ que h treſau lo dau diuau la oſo d
p. m. e ola aue maria agenollat / e apres onſ
la oſo ſeguent p tres beguades ſaent lo ſempal oſa
reu moltes beguades / ſaent lo ſempal oſa reu moltes
beguades fobre lo dau / e duta la oſo ſegone damont es
dit, p enſats de arencar lo dau en vna tirada / e ſaurs
lo en loy hon no puys aſer mall / e aiato bona confian
ga en les paules / sar ſens duple p legu / en dawadura
que fla tom ne iſques vnafudella de ſanç la bifia no
a nengun pill / e no laus qual guaroar de reſ / e ſon
aquestes les paules. ☞ iſe ſhuit punts. ☞ curaſſim
et burty. ☞ p recompone humam generus. ☞ e ſien

ari teleset ab la ma fteguats lo be en amont e puys ab drap
cult en welpats h la cama e hguats la h ab simolfa e dms
yr lorns guarra po regons lo colp ne quant aura que
laura pres.

P gorir de fichs

Om voloras gorn alguna psona de mal de fichs a
jes dn calapet tot bui e mst lo dms dn ollet ho to
pi e tapal be e mst lo dms lo fborn e estiguarffns que
tu beges que sia ten cremat e ffes ne poluora e com ne
voloras guorir algu vinta h lo fich ab mel e despuys salpi
cauli ola dita poluora e beuras que apoy dies li curra
tors.

Deles sancmés quares Son ne p ques
fan calsuna en Son loch

La primera es el pale dar quant habunta malla de fobres de sanc. La regona sancma es ola lengua quant de al canal estrangol de part de dms lo qual juffla la lengua. La terza sancma fles fots lul m dits e allo p tant com li ue de relma e de altes humors corruptes e podudes. La quarta sancma es dels polids fobre lul de part de trias e aquesta sancma se ffa p nuols o p tels o p panyes quis fan en lul del cauall en les parts fforanes hoc en cara p relma. La finquena sancma es ola taula co es el col tel cauall e aquesta sancma es la principal e la mayor ques puya ffer en lo cors. La fesena sancma es la del pirs o en coies e aquesta sancma se ffa quant lo cauall pren en co tie daltre o resbraffa. La fetena sancma es la dels ginds

L'arbre

La qual dien dels tercos car afis sobre lo genoll lo ters del bras e aquesta sancyma se ffa quant lo cauall ha molt tie ballat e va flups devant. Chor en cara se ffa quant lo cauall se enaygua e seffoncyr e aquesta sancyma ha aqf tes ppierats. La. vij sancyma es dels pastures vers lo trauador, e aquesta sancyma se ffa quant lo cauall es ena yguat p m. o p m. dies que te laygua bays. La noue na es dels fons en la ma pp los quarters de part de dms e ffa quant laygua passa ales palmes. La daena sancyma es la dels puſteis com laygua es adorimpa. La xij sancyma es dels illades aquesta sancyma ha moltes ppierats la primera es com lo cauall es en vormat fſes h aquesta sancyma e mes a aquesta ppierat tot cauall ho altra bistra que ſla eſtirada de illada o pma danques continuauh aquesta sancyma e ſi lo cauall ho altra bisaria se carregua al coll de carns continuau h la sancyma teles billades ſbupit en tie lany. La. viij. sancyma es del maſſe co es la cba tallant coe ho ties nuys e lep ant lo ben buvdar de sanc y ana pres ſla eſtoncada ab for aquesta sancyma es appiada a vmpri les anques de carns. La. viij. sancyma es dels cures la bragi rada e aquesta sancyma a aquesta ppierat quant lo cauall se deſloma ho h de dna malaltia que h dien malſe zuto ab aquesta sancyma haura remey e ranke ſes bo na quant se napgua ques carregua laygua deras ſla ſla h feta aquesta sancyma.

## Quantes ſon les muſes deles dens del cauall ne en quin temps muſen

Es muſes dels caualls ſon. m. La primera muſa ſon les ſtroneres qui ſon. nſe damont, e.n.

["teual e lanceles a. yyr meses qui son dos amys e mgy\nla segona mudu lance les altres dos apres que son du\nes demont e dues teuall e acu lance. a pryyn. meses\nque son tres amys e mgy. La tercera muda son les fo\nranes ho estremes e lanceles a mj. amys e mgy. E\nfapiau que a mj amys e mgy. ha complit lo canall e a\ncabat de mudar. En apres lo canall ha anar dos amys\ne mgy. fine acompliment de vn amys e acap dels. vn an\nys les estremes se son egualatz ab les altres e en aqll\ntemps ha dos e ari es de les altres bestres.", "## De uena de canall q es tresuenat", "Ou\nOu\nOu\nOu\nOu\nOu\nOu

Et farma de culs e apres higu loy ayi com se deu ffer
e ffeu estar lo cuwall ymy hores que no menge m legua
e que estigua ab lo cap alt ab yaquyma e que no tingua
ffie e lestable sia cult e be guarvat dayre.

Pasladis
les. ymy hores que lo cuwall no aura mempat dau h ame
par cosés blanes ayi com auena fego erba muísha e fem
blans e com aura mempat rahonablament dau h ateu
ra/no tant com el wtra fino ordonadament.

El sia h
dat atzura aygua tekea bol que ara pour la ffeidor e
fiap mes farma de fforment e parellat e de affé h da
reu de mayri e auéstre e estigua ayi fíms al quart ion

Et passir lo quart jorri sia deffeyat la naffia e si be
hieu que la bena sia estancida que nos boldas dta fang
p mils reffermar tornau h de la medamina deusis dwa e
estigua ayi altres. m dies e apres defayau loy e sien
ne tretes tots los plomfols e si whieu que la naffia hagues
fer replectio de materia o qualque ainstament sia h fet
al puls bays loy dta plagua bn forzador p afforagir
la materia e p boldar la naffia po la naffia sia cura
da ayi com dit es ab lo egipcia.

El si la bena nos e
ra boldada ala primera guarda ne ala segona an com
timuana en tal curs sia la naffia manfestada plong
e ffeu que la dita bena sia triada affora e sia desenar
nada e sia lansada de bes lo cap del cuwall e api mar
eys deuers lo cors e sia nuada ab fil de h de dues dobles
en guisa que la tresuenadura sia entre dos muus ho
iguamento e sia trillat lo tres den myg e curau lo ab
lenguent egipcia ayi com se curen les altres plagues

Tempo siy zomema alguna infladura o durira fiap
dat bn ram deffy o graella.

A asseruyament de l'anfyma S

Et seffaria cola es qve zehonem dels arridens de
Pegueren ho quu sefouenen algunes deguareés
als cuaalls en lo col p sanyma que com lo cuaall ſera ſa
nynat al quart Jorn ho al ſmque li de Inflament ho
agreuyament de contment h ſia trenurat lo punt. En
po guardau que no premau lo coll ab la ma ne ab lo cu
bestre e aquesta Infladura de p raho de el streyiment
del cubestre del cuaall o p affeguar en alguna part ay
com h prem la naſſia ola ſangyma o p temps humt de
les plagues que entra en la ſangyma.

## S Cura S

Remu bolerum e vmagre e en corporau ho
tor. e apres bntau la Infladura e aſo conti
nuau. mj. ho v. Jornse e ſi wbeu q p lo dit deſenſ
ſu nos bampaua la Infladura obau h daltr deſenſu
wrt. Piemu apit e morella roque ra tant dela hu co
tel altr e ſia ben piraat e ſlan tiet ſur bna eſtudella
e apres meteu hi mirra e bna ſrudella de vmagre e
mel. mj. onſes e ſfarma ſinuda bna ſru della o la que
ſera manester e ſia tot cupt e menat e cogua tant
en tro que torn amanera de paſta. C E daquella em
paſtie tant calt com ho pora ſotempr ab la ma ſlan vn
tat en apres haiau ſſempra de busres ſequa e cobriu
lop ab la dita ſempra. C Emper ſi la dita Infladura
nos toha bayar ans vema apoſtemacio ſia h dat vn
caltr y de la larguaria de l ſleume p mis ola naſſia/
mas no entre ne pas de l cupro auat p no aconſegun'
la vena e apres ſer h as lo remey ſeguent. C Sia'
pres a morella roque ra e cornera e malues e fulles de
violes e paradelles e de ſemblants eguals e tor en ſem
ps ſia mes en bna rassa ab aygua e ſia tor cupt en

tas coſes ſien en corporades ab la pegunta gregualada
al foy/e tant calent com ho pora ſofferir ſialm tot lo
costat peguat e cubert e de continent ſia cuberta la pí
ma de bu de h/e apres ſia tornat a vantar ola píma
matera ſobre la vntada/e ſobre lo h/e met h/bna poſt
ſobre la píma/en manera que la poſt ſe aſſere ſobre
lo peguat mas la poſt ſia ben píma de tela de cedas o
te ſemblant. Æmpo p/mis reſſermar la poſt ſia ſo
redada arada crp/e paſſada bna ſimola/e ſia ab la ſi
molſa reſinglat lo cauall/e apres ſia h/mes bna toue
llola ben liguda e ſia lo cauall ben cubert en manera
que nol tos affietor nes mogua del eſtable p/vr jorns
p ques ſolda ſens encaros de tieball. Æmpo ſapian
que tota tiencadura ha mester. yl. jorns en ſoldar e
yl en reſſermar/e yl. en leuar dolor.

De mtratonada q̃hasen dat al cauall en
alguna part del cors q̃no ſia atouat

ia puada la naſſia ab canela de ſera ho ab plo
ma/e ſia culteritzada la naſſia ſolament los
labis ab vn cultri gios ari com bna bellana e entorn
ota naſſia go es vn poſſe luy ſien h/dats cultris. by.
ho vn. ari com a estela e que de hu a altre hage vn
bon poſſe. Æmpo que los cultris ab que faras laſ
tela ſien pus primps que los ab que aureu culterut
fat la borha ola naſſia e la pímera guaroa ſia mes en la
naſſia bna rala que pley pp del crp ola naſſia/e ſia
vntada ab lo nodrit e ſia mes de part ceffora estopa
des plenes de nodrit e ſobre aquelles ſien meses eſto
pades banpaſes de bon vi vermel calent e premuſes e
calces ſien meses ſobre les del nodrit e ari ſia ben hga

da la naffia e fla tots Jorns curat vna beguada/e mer
li tel nodrit m ho m Jorns tro ques bingua amatera
cuyta. E apres guardoau lo en aquella manera ma-
tera ab lo egipcion que es en lo capitol ola puyallada
e fly de vmor en lo menbre naffiat d'sau h los deffensifus
vermels tel whermpm. Embo si weyeu q la naffia fes
la dia en bay biap en auall ffeu h esforrezor en aque-
ta manera. E mereu h lo dit en la naffia e depart de
Jus tant anal com poreu ffeu h vn fforat ab lanceta la-
gua e ffau p guisa que la lanceta pleo al cap sta naf-
fia de part de d'ms en manera q la naffia puja esfor-
zer p lo dit esforrezor e la bocha tel esforrezor fla calre
utzava e fla h mes vna cala destopa ab nodrit apri d
fes la p'mera beguada la naffia mayor. E apres ab
lo nodrit fien hi d'saces les riles apri com en la mayor
po fly hauia ferro ho ffusta traeu no p'mer ab wostre ef-
trument com mls poreu que James no guaria tro fues
ne ffos fora.

Ptraure ferre que fla zomas en lo cors
tel canall S

Reneu raels de campes verdos o seques e meleu
les be menut ab hna ho ab altra rola aspra e
paftau ho ab mell e mateu aquest empastre sobre
la naffia o plagua e fara e vir lo ferre. E si lo fer
re sera en los ho en la junctura en lo que pugau to
con torau lo ab los dos dits apres los manouels e digau
aquest nom de nostre Tempor. T heragramaton yps
rey bempt in pace deu homo factus est.

Capitol de coltellada q ha dada al canal

C. m

en l'or hon hage p IPA q lia dat de tal

Eressaria cola es quels caualls que sien ferits de
corp. despaïa o de coltrel que no parelsquen p fietu
ra de metermes.

## S Cura S

E contment que lo cauall sia naffiat esquilaun
h la naffia en torn gentilment ab tesbres e sia
h la naffia ben torcada e denevada deels pels e apres a
uistau los labis d'la naffia los damont ab los deuall e
sien apuntats ab fil de h wblats e sia la agulla de dos
cayres e colui la naffia los punts no manda d'ar m ma
sia esfets que apa d'un punt a altre. 1. dit atraues en
po guardau lo bayest d'la naffia que nol apunteu fno
que romangua p estorcedor vn dit poz mes. E pre-
neu blangy tous ben debatuts e banyau h estopades e
meteu les ploncy e p traues e apres de les estopades bon
payades meteu h'me exyutes demont e ab bena de drap de
h xela emplaria d'la ma. 11. o tres wltres e sia ben co
sida la bena en manera que nos desfussa e estigua a
yi que nos guart fins al ters jor. E apres sia gua
roada la naffia ab blangy dou e ab vn patit del rouel
ben debatut cufu asa part e apres sia meslat tot
en remps e siay en corporat vn poz wh rolat e sien
bampades les naffies estopades e sien guardat ayi ro
la guarda p'mera deels blanches e ayi ffeu laltia e tors
trofus ala quarta guarda. E Tempo sip amia jnffla
dura esfalfau vn poz wh rolat e sien dntada la na
ffa ala redor bons. m. dits alentorn e com los punts
feran romputo o trenout o n els meteyos nos tien

quen al ſmquen forn tallau los ab punta de tesbres e ſlen
ne leuats tots los fils e ſla la naffia ten deneyada e blaz
h eu daquest enguent lo qual ha nom matiacom. Pre
neu tremantina comuna. η. onſes ſera noua dna onſa
e tot ſia fus e en corporau hi dna onſa dsh rozat e alau
en ſens e maſter ſegunta gregua en tre tot mpa onſa
e ſia tot poluorutzat e mes al for les hores e ſonen ſe
mas no bullen. E com ſeran tretes del for derau les
on poy reſſiedar p que les poluores no ſa ſden en apres
ſien hi meses les poluores e menant ſien hi en corpora
tes ſins que lenguent ſia fiet. E daquest enguent ſia
curada la naffia amayt e auépre tro que ſia curat em
po del enguent de mont dit hi pots tan be blaz amuniſi
aſtar e aſdolar la naffia e meteu dms lenguent ab les
topa ſoptilment. Empo blau h lo di ari com demont
es dit e ſi wepeu que ſi ſſes concuamtat e ſobalma nous
tardeu de aſſer hi esforcedar p dar auipamet ala materia
car ſapiau que la materia toſtemps da al bayest per
que es neceſſar de dar auipamet ala materia. Em
po apres que la naffia ſera ſolada hi romama inſla
dura nous tardeu de dar hi caltris al entorn ari com
nos parra que ſaffa aſſer.

Del canall q reb cors enlo pla d'la ancha
ho d'la cuya ho en altre loc del cors e ue
amateria

E cara ſestene al canall que h donen got o
colps en la cuya ho en altre loc hon ha pol
pa e per lo colp de h amateria e ſſa Inflament.

c. m

## S Cura S

Sia esquillat en lo en diet hon aureu affer la pn
festo ho tall co es en lo pus bair dta infladura
e en apres sia dbert ab lanceta en manera que plegue
ala materia/e sia lo tall ton gran quep pura entrar
to dit e leyau estorrer la anguassa/e ala borja dta na
fia calteritzau ho ab lo afirro que dona hom les zalles
tels foros/e solament la borja dta naffia que sia mes u
terra. E apres mertu h tel nodrit ques fa tel rouel
tou ab oh comu e meteu dmitre ab la proua e bolcada
ab la estopa e ab lo nodrit a manera de cala grossa a
yi com lo polze e de part deffora sia h mesa dna estopada
ben bampada tel nodrit e sobre aquella dna gran estopada
eruta/e asd blau p d dies e apres solvau la naffia ab lo
egyption dunt tostemps les cales dms la plagua ontada
ab lo egyption. Empe p espagar tost la cura acuda gu
arda alempau la e lo cuall si pot effer nos mogua du
lor. Nota que p res no obruets la plagua que no
la calteritanses en sapiau que moltes deguazes hi be
opilato de humor de que sen pert lo cuall.

De puyalada que donen enlo costat del
cuall ques atoue e de tota punta que
sia atouat s

Om lo cuall es p les maneres ques pot segu
ir atouat ho ab puyal ho lanci ho de sembla
ntes de continent lo cuall sia puar co es la naffia ab
lo dit/e ab lo dit tuste daues hon es lo atouament e l

lo dit noy rap feneu la plagua deues lo barest e decantau
lo cauall dà part dà naffia/e isquen la fane calada e
ayguassa/e estorreu ho be e meteu hi dна grossa cila e
ruta e fia ben cubit ab draps p que lapre noy entre

E haiau blanss dous e bateu los be e los vermelbs are
part fian debatures e fia tot mestlat blans e vermelbs
e flap mes bon raig chors rosat e ce comu e tot en temps
fia ben en corporat e apres traeu la estopa eruta dy
es e meteu hi estopades banyades ab los ous e meteu m
suffrientment.

E depart dafforia fien hi meses esto
paces e celces fien posaces sobre la naffia e dament aq
lles fien posaces grosses estopades eputes e fon drap ayi
cro se pramp.

E si hi de flups de fane no fia guardat
fms al teris jorn ho al quart po si flups noy kema fia
guardat lo segon dia p que si fa repleccio de ayguassa
ho de fane calada que pugua epr/ e si m aura dà di
tu aygu ho fane calada quen pugua epr de canta
lo cauall sobre la naffia e isquen e mudau ho ab la es
topa eruta e apres meteu hi semblant dà pimerà
guarda e ayi fia affeta la terça guarda.

E apres su
darar leu ab lenguent seguent.

Preneu mya lt
de mel e bn quart de vert poluoritzat e di parrellos tat
com cabra en dues closques dous e bulla tot en temps
tro que torne vermel espelet.

E daquest enguent h
dsau ab les quales acostumades dues degades lo die em
po si materia nous dona la plagua molta nol guardas
reu fmo dна hora lo dia les estopades continuau de di
calent premuxes.

Emp lo cauall fia tengut adieta
del mempar e del beure e del estable que apre noh puva
ffer mal e fia amantat.

De trens ho fult ho espina

e romp se dins. E quant ſera mortiſſando teueu gour
la naffia. A pries que la fiſtola ſera ſoia ſi ap mes de
nodrit que ſa de ſouel de! ou e coth comu p[ro] que mſ
cha tot lo mortiſſut e dues ſeguaces apres que ſia gua
uva la plasua ab lo egipnia[rum] ſegons es en altres capi
tols ordenat. E ſia la fiſtola ſi ſa en lo[ys] carnos ſa
reu ari com es dit en la cura de! cranc.

## Del canall qui caua en lo estable

Om lo canall caua en lo estable ſe ſa p moltes za
thons la p[ra]mera p d[el]ipar la erba ho cuada que
bon glors e cauen aueguaces p toler que han de anar a
altra bistra. E aueguaces p d[el]it. E moltes ſeguaces
p humor que corra en les palmes e fols amanera de pr
uhiya. P[que] com comenſara lo cauar p humor com
p tores les altres coles ristu veu com ſe pot guarir ſi p
anar altra bistra rantost es guarit manacant. Bi
p menpar pus te la dianda de nant es gout. Bi p fol
guar treballau lo. Mas p gour oſta v mor wos dare re
mep.

## Cura

E ſia deſſonat lo canall e ſia h la punta cauava
entre lo cap de! tolet e la punta leugeramet
en guila q nous acosteu ab bon tros ala carn e ages β
offre martaffallat e met lo[ys] en la cauadura e ab on
offre calt regualah lo βſſie en manera que bulla e le
yau lo glaſtar q lo βſſie deſſera la humor que ah es
que dona la pruhiya e deſſera lo lor que noy acostu
mara de vemp la mala humor. E aquest es lo re
mep de aquella humor ari ſia fet en la dona ma to
en la tra

que ha la cama zopa e nuosa e espeffa de nuus e en los
nuus se tenen les fulles e es tal la sua fulla de prella
guer Pimo que no es trepada e hayau ne yn gran bres
lat e dau yn amenpar tanta com wha/e estigua que
no memps altra vianda my hores Pimo daquella erba
p que los cuchs p forca nagen amenpar. C. E si lo ca
uall non wha menpar pirau la/ e traeu ne dues estu
delles de suy/e ab yn corn afeu lap beura/e estigua que
no menge. my hores com dit/e. C. Item altra zemey
sia pres dombell/e erba sana que dien menta tot eg
ual/e afeu ne suy. my frucelles/e meteu yn yn por de
vimagre e sia h dat ab yn corn/e estigua devant e a
pres api com e dit demont.

Pfer caure cuchs
hon se vulla q lo canall los hase.

Ectu h aquests nomes al coll estruts en paper
lectio hri job in diebus illis pro.

De espalme que de als canalls

Esparma es passio de mpris que fa contraire a
quels deues lo lur nayment e tolent aquell
lars moment. D Deueu sater que iat sia que moltes
puyen esser les causes del espalme api gran ficedo/e ro
poment de gran calor diffusuent e puntura de mpry
ab agulla o fible de ammal hermes e mos afort/e tre
ball e molt prirpar ab la fiamella e molt pore sanch
o cayguda/o tallament/e ajustament de materia en
yn loy del mpry/e dentitat grossa quant no pot epr

E aueguates la cauſa es languinea/e aueguates aſſeuma
tira/e aueguates malenchotra/e aueguates es la cauſa
febria e beura/e molt cormyr empo totes les demont dites
coses ſe redueren a dues ſo es aplemtrut o abupdament
Altra duſſio o partiment por pendre eſpaſme car por
eer onuerſal que ſtngua toti lo cors o particular que
ſtngua vna part. En cara por pendre altra duſſio ar
de apocha/e aſgan edat a pocha leugerament ſe guare
uy a gran atart es aduertir que cuchs e colera ventola
en lo ventre poen fer eſpaſme. Pot ſe coneiver lo eſ
paſme ſi es de plemtrut quant sopradament weſen mam
festa raho. E lo abupdament p contrary, ſo es quant-
vmdra apres de gran febria la ſua cura nos pot fer ſi
hom primerament no coneys la cauſa ſi coneiveren
que vngua de aſſeor ari com ſi lo cauall ſera paſſat p

Lneus

## Cura

a ſua cura es donar h coses culces reſſuents
Dmittre e deffora/ dmitt apguarcent e deffora/
untarh lo ros e la eſquena doh de lri de coste e de cult
or e que eſtigua en lo calent. E ſi de eſpaſme p
gran calor ſia h donat amenpar coses ſtques/e deſ
ſora ſien h donates burate los lops les loz dumont di
to ab oh rosat e de neuſtar/e de falſer. E bi dema p
punctura de mruy ſia poſat oh bulent de alſolb o de
opopanach/e pelitze/e castor/e ſia eſurpellat lo loz e
culterutzar. E bi ſera de eſurpio o de ammals beri
nosos donen h tuarle/e meteuar e ſia h fet tal abeu
zarge. E preneu ſalma e arſtologia reſona/e gena
oma/e ohues de lor tant dela hu com valtu/e ſia boht
e donat abeura ab vn corn. E bi ſera p apostemano
ſia curada la apostema ſegons es en lir capitol. E bi

C. bm.

fera p ruche sia fer akuratge de ruche co es ce fur de to
nell/e presaguera e burduira e reuer/e aguarich e ze
xar/e ametles amargues. Si kura p lant sia h
feta lanchma/e sien h ventats tots los luchs regons es
dit demont. E sapien que al x" lorn es mes pillos lo
cauall xmpi a espaime que en altre temps si es en reor

at
De naffia à cala p les anques e passa
e naffia lo buell cular :

Om to cauall p espaſa/o p lanza/o p ſemblat
ſera naffat en la olla deles anques e paſſara
p mis deles anques/e pleguara ſins al buell cular e na
aſſara aquel de contment h ſia puada la naffia ab la
ma o ab los dito/e ſi es tan estiet que noy puyes po
ſar la ma ab vn rahor manpoffa ho en manera qy
puyes los dito o la ma. E axi met la ma p lo ces
e laſtra p la naffia p manera à los dito ſencontre
que puyau coneixer quyna dia aſſa la naffia de part
de dmes/e traeu h la ſenta/e la lanch culara. E apres
fer h as part deffaia vn eſtorecor en la cuira al pus
bair que puſchas e quel eſtorecor reſponſa al pus pie
ſon ola naffia/e aſſa p tall que la materia hage surre
ra de burdoar e aquest eſtorecor h ſes ab lanata lar
gua de ſuenar de choa. E apres penſau la naffia
ab blancs tous/e ab oh roſat metet vn poſ/ de rouell
ſolamet que lo blanc torne wermel/e ben debatut ab a
quest nodut sien banyaces eſtopaces/e metuoxe dntre
la naffia de mont en manera que pmge lo buell en
guira que femta no msque p entrar en la naffia ano
uſtha p lo buell e al eſtorecor metreu h dna corda re
tortellada feta deſtopa/e burada ab aquel nodut/e de pa

C. dmj.

mont com deuall e apuntau Just en manera que no romà
gue bolla lmo Just/e acute punt sien dats tres nuus p que
no afflupe e meteu hi tres estopaces de blanç dans ben de
batuts/e slay encorporada fdrma de fformet frruda e
slay mesa una pocha de rals duna tot ben mestlat/e vntau
hm la naffia pel amont e pel aual/e meteu hi les estopa
tes ben bampaces de aquella mederma sobre la plagua e
fia ten hguava o en benada ay com es acostimat. Œ
apres fia levada la roa en alt e grada en amont e fia
comenuda o hguava en lo barzo que h an posat e ab
los dos hstons fia h mesa la roa en manera que la fer
ua/e no la puya decantar duna part m daltre ans la
tmgua en lo en piet que la hon levada Œ la naf
fia fia curada en la manera que es ordenat en altre
capitoll de naffies co es ab lo egipciach Œ tempo quat
la choa haura estar yy dics començau lay a bayar.
vn poch/e acup de yyb altre poch en manera que
lay solteu poch/a poch no fia solvada del tot empo gu
ardau que paret ne altres ros es femblants no hi to
quen en la choa nes puya ffiguar.

## De esquenrar ho awbar de lucha

Si lo cauall ha necessari de awbar de lucha es
auh lo temps co es que aia asubat de mudar
p co com totes les dents hage mudades/e les que fon e
pides fon la fflora la carn. Œ aco de quant lo caual
ha. mj. anps/e mjs. Œ fapiau que fi dos lesquati
rau abans que les dents ffossen deffora lo cauall co
braria les dents/e p aquesta zaho nos deu esfrutzar
tro al dit temps e en lo dit temps dels. mj. anps e
mjs o dau h avant les dents no h exiran. Œ ayi
fi lo cauall bolen esfrutzar ſie enqueacom de fla

quea p so que no corre tant pull p lo enterrorar ne
obraz e a Allequit sia derrorat lo cauall amanera
acostumada/e que en aquell coltell quj a nom enfor
mador tallau h lo lambrot quj es de part de dins dta
borcha qui es nomenat barba o barbolla/e sia h tal
lat en auall tro al comello/e asso sia fet abans de
metre lo mos desfatizar. E guardau nous acosteu
ala mamellota que es en mgs dta borcha/e apres
meteu h lo mos desfatizar/e ab lo coltell quj ha noz
informador de punta senpalau h la barba tro ala
tent que ha aromame/e apres tallau h la pes
sa dta barra/e ab lo coltell que sa costuma de tal
lar o desencarnar algunes pesdes trant anauall
de sencaznau lo comello/e metieu lo coltel entre lo
comello/e la palla tostemps desencarnant al entorn
del comello/e de part de dins de la borcha p lont aran
del comello api desencarnant. E aze p tal que la
barra del cauall no sia affesa ne sedada p lont ne
p traues/e com aureu auostres wyares ten baya
de eben desencarnada la barra lauors pendieu lo
palancador/e metieu lo entie lo comello e la palla
e palancapar leu en amont de punta tostemps
reffermant lo cas del palenciat de punta api
palencapau teues la ma alant la ma en alt e ba
yant la ma punta/e api restau de somoure. E
pi whieu que estaua fferm tornau la a estarnar
al en torn e lauors tornau lo apalancarar api cos
he dit/e apil na traureu soptilment. E guardau
que nor romangue gens del moll e pi m romama
traeu lon ab la punta del enfformador que sapi
au que pi m romama molt jurcaria asbolar la
naffia. Item com aureu tiet la dn efitil dau
p desencarnar la palla al entorn dms/e ceffora

e com fera ben desencarnada meteu la punctu del col
tel en tre la palla e la repala e puys que aureu fet
entrada premeu lo palancagecor e feu ho ayi com
fes del esfati/ e com ne fera fora traureu la zepa
la qui es fort leus de arencar. E apres pendor
as lo coltell e metras lo dins los forats e metreu lo
de tal ales hores dels forats e que nop romanguen
esguerdes e apres paftareu lo coltell sobre la bocha
e raheu h la bocha que romangue eguall e nop zo
manguen cypins e sia lo tal eguall d'entre e desfora

Empo leyau la mamalleta fiancha e ben en car
nada ab que dora fins ran deles tente so es faber los
labis. E apres haiau un fferro de coure ab cames
e ab pla e esfalfar lo e uermell posau lo sobre les
barbelles e be e sufficientment e apres fet asso d'pleu
li los dotes de sal e de fago e tota la plagua larguera
aten estibar e tal afeu del altre part e apres meteu
li d'na f'molfa d'entre en la bocha e afeu p guisa q
ab los lambros subrau les naffres d'la bocha e en
los lambros d'au tres ho mj. voltes ab la f'molfa e
apres sia mes en lestable cult e ben tançate los fo
rats p rabo de layre que no h face mal e noz d'este
mpre. E apres que sia en lestable ben tançat
sia h lo pesebre ben omphit de palla p tul que la ba
zia no toch en terra e ayi feu d'la f'mada que tof
temps tingua lo pesebre ple de f'mada e de palla po
la f'mada sia auenofa e d'au h fago e asso p tul que
la farma e el fago entre p les naffres e no h coneu
ature tro en espay que sien paftades tres hores e
sia laygua que beura tekea ab farma e ayi ho
bsaras fins que sia guarit. Eempo al y jorw
metras lo afe al cauall en la bocha mas lo mos sia
embolcat ab estopa e ayi estigua al mati e al wespre

p espar de dна hora...

* Po nota que lo adobador del canall se volffez en lo mpue dta luna/e api mate ir que no sia en lo signe de aries cz es signe per lo cap.
* Atem si lo canall es dure e fort dta tocha començau lo opaßzar al xx Jorn p co que tendra/ la tocha plaguada/e pema temor al fi e tembra lo ffie.
* Po si lo canall es ffí en la tocha leyau lo en cia ab lo fi e en la tocha mas nol canalqueu.
* E sapiau que lo mellor temps ce tot lamp es al fent my quel e aco p tant com hi ha rayme los quals Son mo lt pris al canall adobat/e si Sou en altre temps dau li pances e ffiques seques/p ablamez e temprar la barra e tost senara.
* E tors Jorns paßau lo dit p la barra e guardau que no si faffise sobre czrn e siu fehia leuau lan ab la lanceta/e meteu h sal torrava a mati/e auëspre.

## P serar los escuils del canall

O Eteu lo mos desfutizar al canall e ab dна es
coffina ho coltel ferrador flew h egualare los
esquarills en egual de la barra.

E Tempo p tul que nop
romangua esquerra ne os somogut ab dна raspa es
treta damplaria del dit e la picadura menuda ne
sia paßada sobre lo colmel lo ferrat en guisa que
rongue pla en dret dta czrn dta barra e no pus ba
ps.

E apres podeu h barar la brida daual los es
quarils e en fienar fa bay que es enfienar ce bruda

## Com se deu crestar lo canall

Om lo canall esceuendra que fera brau p
conayvenfa que aura ab eugnas o ab mu

C.YJ.

les e nol pot hom menar entre altres caualls ne en mules ans torna reppi e lancer e morzor p lo ena moramet les mules e tant seran acarrierats que p li mateyos lancen espma apri com li cualearren fe mella es de necessar p dar remey tallar los collons en la manera seguent.

## 2 Cura

Si lo cauall por apoy afflaquit en manera que sia ben afflaquit tolent li de la cuada e de la palla e sia paſſyat en aquesta manera ſera toſt afflequit po mes ball quel afflequifau por apoy que ſera ab menſs entreyorament al cauall. ſe apres com ſera be ſach esſareu la mnua dſa luna e guardareu no ſie en lo ſigne de ſurpi mas ſia mj nua dſa luna. E derrocau lo cauall e hguu los co lons ab dna ſmolſa p que nol agreuge e ab vn ga muet ho eſturment tallau la pel por apoy xe part deuall lo cuyr e apres tallau la primera vmea e apres tallau laſtra. Notau que ſon moſtes vmees e coneyer ho heu que quant ſeren ala zerra hon es lo bas de la espma ah dos eyna dna apguassa groqua e lauors ws traureu lo bto e ab - huna bergua de ferro calent ben dermella e que la bergua ſia hſa e remant tallau lo omdimus e mudau de bergues en manera queu talleu ſens guay re ſerrar. E p remar mudant de bergues rale nts e plus ſalta ſanr saltaritzau ho e tendreu ſe ndia e oh tot mesdlat e dntau ne la boſſa e lo rap xel omding que ſera remat. Omding es aquel mrui quif ſoste lo bto. E apres ſia fet deu altre p aquella manera e apres ſia hguava la boſſa ab la

Pimolsa p que sia tan cua/ la fang. Tempo no tngua
la Pimolsa Pimo dta hora del crestar Pimo al despre e si
en leuava la Pimolsa e leyau corder la materia dels
colons tots temps. E estigua ben amentat en esta
ble salt que nor entre ayre e dau h amenpar ordi
o quin sia wos bullau e palla e so que al cawall ben
tra aplaer saluant erbes Pimo que follen seques.

E daquestes h poxeu dar p raho del gran desmenya
ment quels sol teme dne quatre jorns. Tempo sa
dau que no age menyat m legut quant lo cawall
terrorareu e com haura menpat vn porc e h fera
partir lo esfruffament del cerrorar dau h abura ay
gua tekea ab farma mas no tant com el bolria beu
za Pimo api com es arostumat en dietes de cawalls
com Bon malalts en semblants rosés. E nous es
mayeu si lo cawall pert lo menpar vn poch e si h jn
ffla lo ventra e la bolla e lo pibullar que ayre ape
tiy tots temps e apres p si mateys se desimle e tor
na lo cawall en menpar. E sapiau que en aque
ita manera no pert gens del sor ne dela forfa ans
es tant affort com James. Notau que tot lo cef
tar da en ben afflequir e si es ben flarf no temau q
fegur feu dta fua vida. Notau que p res no cef
tasseu en luna reyent que siu feu tan requeridor
se roman com debans. Ay es mestef que en mny
ua sia obrat e poch a poch pert la brauea en espay de
quatre mesos.

Del canal q maneya la cua e no la porta

be ans la tors e que nafta Molr legf...

Om sia letya cosfa al cawall com hom lo arra
met e meneya e gria en a mont la choa e

com palleva te la choa torta p so que com lo caualra
wi hy caualcha hi la remet e lo cauall mena la coa
ultra la coa ultra la gran legua ay pull que com lo
cuualcator portara la lanza fots ma lo aristol ba
carrera e ab lo menar ola coa pot h leuar la lan
ca o fer h buynt gran enug p que si teu dar remey

## S Cura S

Renou lo cauall e terroreu lo api com es ef
tat acostumar e pendreu dna lanreta fepra
ayn com es la ffulla zela ohuera empo la afta
hage. j. palm/e apres meteu lay en lo maſſde en
dret del ſes en la choa en lo lorg hon no ha pel. —
Empo lo tal ſe acostta al pel del maſſde e meteu lay
en braypant e meteu lay tant com lo dit ten mgy
ha de lorg e bage la lanreta fots lo maſſde e tallau h
los mpris e la tena que es al costat/e com deureu
que la naffia buydara molta ſanch es ſempal que es
ten eſuenat. E ſi no buyda be tornau h la lance
ta atallar tro que bmgua bon fluys de ſanc. E
apres aſuenau leu a dn forch auall dauall la naf
fia de nſus empo la naffia bage entre los pels feta
arran del ras e ay ſſeu dela altra part. E apres
eſmoyu les naffies ſobnans be ab los durs eneguall
tro que no buyda ſanc p que no ſi faſſe materia.
E apres meteu la choa del cauall entre les cuyes ot
cuall/e trau la be deues lo ventre e ab dna maſſa
dau h de pla alt al cap del maſſde quatre ho ſmch.
rolps. E apres fluxau bn por la choa e eſmon
pui la regons damont es dit. E ayau lo zer e zo
mer deles fulles e pans de rolcs/e dmrtes dals tots
aquestes rolcs nen tollides ab di e apres que age p

C-xn

dut la mentura teou sien h calcelantes les anques. //
E al ters torn reconeyeu les naffies ab ploma de gal
lima e monpiu en auall p que nſcha materia. E api
nufau tro al seten torn.

P. abitha q no pugua camſar m ſama ych
ms ſamſona cu uα camm port ab ſi aqſt ſorit

Etus in nomine tuo qui cedisti legem moſt imo
te ſmap gaſpar deſſa caualca dromedaria. //
a xelaor de tarzia caualca media, baſtar de arabia eu
ualca o deſſa, e trobaren ſe en egipte/e anaren e no cu
ſaren m agueren mal negu. E api cu aſſo ſou ſeu
tat ayi daya aquesta bitha/e no apa mal m puga cam
ſar/m enapguar. E dmingueren a nostre ſenyor e
offeriren li hor en ſens e mpria/e beneſts e quel ſiay
ſen ayi aquestes bithes ſien ſalues que nols nolgu
res rps benedixit flumen jordams et ibi babtitzatus
ffuit a ſo iothane ayi ſien beneſces aquestes aſques q
aquesta bitha beura m conquezra que no h falſen mal
e benedixit ex Flumpna paradisi guſebo filebo tigio eſ
euſiaries. E aſſo ſia eſtrut/e mes en les capſines
ho yaqupna dla bitha. ✠ e dien per m ho per m
beles lo pater nolter.