ELŐSZÓ.

Igen helyesen jelezték a görögök λόγος szóval úgy a lélek-
nek a beszéd alapjául szolgáló erejét, az észt, mint a beszédet
(nyelvet) is. Az ész ugyanis az elvont gondolkodásnak tehetsége s
ezen tehetség nyilvánulása a beszéd (nyelv), melynek minden
szava egy-egy fogalmi jelet képez. Az ész fejlődését nyomban kö-
veti a nyelvé is, és viszont a nyelv által s a nyelven fejlődik az
ész is, mely az embert mint ζῶον λογικὸν-τ. néma testvérei, az
ἄλογα ζῶα felett oly végtelen magasra emeli.

Valamint pedig az egyéni emberi ész a nyelv által s annak
közvetítésével fejlődik: az emberiség mindennemü értelmi fejlő-
dése is a nyelvhez van kötve, a mennyiben minden tudomány, az
ismeret és tapasztalás minden kincsei a nyelv által szállanak nem-
zedékről nemzedékre.

Kiviláglik ebből, hogy a nyelv nem pusztán egyéb mívelő-
dési eszközök közé sorozandó, hanem minden más mívelődési esz-
közök a nyelv által föltételezvék, minél fogva teljes joggal mond-
hatni: 'Ευ δρχη ἦν ὁ λόγος.

Ha most már megfontoljuk, hogy minden nyelvnek megvan-
nak saját és kizárólagos tulajdonát képező fogalmai s ennél fogva
valamely nyelvnek kitétele által jelzett fogalom csak igen ritka
esetekben adathatik vissza egész jelentősége és terjedelme szerint
más nyelvnek egyes kifejezése által; ha fontolóra veszszük, hogy
ennek folytán idegen nyelvek elsajátításánál a lélek új fogalmak-

kal nyer gazdagodást s ez által a tárgyak számtalan vonatkozásai-
nak jön tudatára, melyekről azelőtt sejtelme sem volt, egészben
véve tehát a gondolkodó tehetség fokozódik s a gondolatok vilá-
gossága növekedik, — ha mindezeket megfigyeljük, V. Károly
azon mondását: «a hány nyelvet valaki tud, annyi ember lakik
abban», csak helyeselhetni fogjuk. Egyébiránt már sokkal V. Ká-
roly előtt a római költő Ennius is hasonló irányban nyilatkozott,
midőn Gellius szerint (Noct. att. XVII, 17): «tria corda habere
sese dicebat, quod loqui Graece et Osce et Latine sciret.» — Mint-
hogy pedig a mennyiségtudós urak oly annyira elhitetni kivánnák
velünk, hogy a mennyiségtan lelki tehetségeink fejlődésére legna-
gyobb befolyást gyakorol (mi egyébként, mint Hamilton W. tanár
Edinburgh Review, Jan. 1836.) már rég megczáfolhatlanúl bebi-
zonyította, határozottan nem igaz), — különös örömömre szolgál
itt a nyelvészeti tanulmányok érdekében napjaink egyik legszel-
lemdúsabb csillagásza és mennyiségtudósának nézetére utalhatni.
Ugyanis Zöllner János mindazon természet- és mennyiségtudóso-
kat, kik nyelvészetileg kiképezve nincsenek, a míveletlen emberek
közé sorolja, és a nyelvtanulmányt a bölcsészet nélkülözhetlen
előiskolájának tekinti, mivel «idegen nyelv tanulmányozásánál
első sorban a gondolkodás azon műveleteinek kell öntudatosan
teljesíttetniők, melyek az anyanyelvnél nem tudva mennek véghez.
Az elme tehát idegen nyelv tanulása által az öntudatos gondolko-
dásban gyakoroltatik» (Natur der Cometen, XII).

A mily elvitázhatlan befolyással bir a nyelvtanulmány egy-
részről a lelki tehetségek fejlődésére, oly természetes másrészről,
hogy e tekintetben azon nyelv fog hatályosabb befolyást gyako-
rolni, mely a tökélynek magasabb fokán áll. És valóban Grimm
Jakabnak igaza volt, midőn az angol nyelvet legtökéletesebbnek
állította. Ehhez járul még, hogy az angol irodalom is nevezetesen
a francziát olyannyira felülmülja, mint a görög a latint.

Már ennélfogva is különösen sajnálandó tehát, hogy nemzeti
irodalmunk eddigelé az angol nyelv elsajátítására vezethető segéd-
eszközök teljes hiányával volt. A Franklin-társulatnak, mely fenál-
lása rövid ideje alatt számos, a közművelődést előmozdító iratok

IV

kiadása és terjesztése által már is nagy érdemeket szerzett, volt
fentartva az első angol-magyar szótárnak közzététele is. Hogy
azonban nevezett társulat ildomosan cselekedett-e, midőn annak
kidolgozásával igénytelen személyemet bízta meg, ez oly kérdés,
melynek megbirálása másoktól függ. Én nyiltan és őszintén meg-
vallom, hogy 1849-ik év óta magyarul nem irtam és magyar mű-
vet nem olvastam. — De most jut eszembe, hogy kelleténél töb-
bet mondottam, mert 1851-dik évben Londonban a fiatalabb
menekült honvédtisztek részére hadtanoda nyittatott meg, mely-
ben Rónay püspök a mennyiségtant, Thaly ezredes pedig a hadá-
szatot és harcztant magyar nyelven adták elő, s mely hadtano-
dába én is rendeltetve lettem. Miután azonban ezen tanintézet
már néhány hó mulva bezáratott, tanulmányaimat külföldi egye-
temeken folytatandó, Angolországot legott elhagytam, s midőn
oda 5—6 év leforgása után ismét visszatértem, csak alig négy-öt
egykori bajtársra akadtam, kiknek mindegyike életfentartási gon-
dok által sokkal nagyobb mérvben igénybe volt véve, semhogy
ideje maradt volna, magyar nyelvgyakorlatok czéljából összejöve-
teleket tartani.

Csak 1868-dik évben tértem ismét vissza hazámba, s
midőn itt minden oldalról fülembe hangzott a szép dal: «itt nincs
számodra hely», ismét külföldre mentem. Épen nincs czélom ezen
nyájas fogadtatás miatt, melyben hazámban részesültem, panaszt
emelni, sőt ellenkezőleg szivemből örvendek, hogy azon czimbo-
raságban, mely a kiegyezés óta az országon megosztozott s azt
a pénzügyi végromlás örvényébe sodorta, egy sem találtatik azon
férfiak sorából, kik 1848/49. években éltüket koczkáztatták s a
harcztéren vérzettek. Erről itt általában csak azért teszek emlí-
tést, hogy megmutassam, miszerint hazámba lett visszatértem
után sem volt módom s alkalmam magyar nyelvgyakorlatokat
tehetni.

Midőn a szótár kidolgozásához fogtam, szó sem volt arról,
hogy szójárások tárát is adjak s minden fontosabb szónak jelente-
sét és használatát számos példák által megvilágítva elemezzem.
Mihelyt azonban a munkát megkezdettem, élénken éreztem, hogy

V

a magyar és angol nyelv között fenforgó nagy eltérésnél fogva az angol szónak értelmezése igen gyakran csak példák által eszközölhető. Itt egy oly nehézségre akadtam, melyre nem számítottam s melynek leküzdése a magyar nyelvnek teljes ismeretét feltételezte, azt nem is említve, hogy az angol kitételeknek mindazon esetekben, melyekben szükséges volt, példák általi kimerítő magyarázata tízszeres időt és fáradságot vett igénybe. Ha azonban lelkiismeretesen akartam eljárni, egyéb út nem maradt számomra. Mindenekelőtt meggyőződést szerzendő tehát magamnak az iránt, vajjon ily munkálatra magyar nyelvismeretem kielégítő-e? e munkának kezdetét kidolgozván, azt mutatványkép a Franklin-társulat irodalmi bizottsága egyik tagjának, Ballagi Mór tanár úrnak beküldöttem. Őszintén megvallva, nem lett volna épen rám nézve kellemetlen, ha magyarságomat ki nem elégítőnek találandotta s ez által kötelezettségem és ezen munka terhe alól felmentett volna. Mig azonban oly emberek, kik maguk legkisebb érdemmel sem birnak a világban, másoknak jeles tulajdonait és érdemeit soha el nem ismerik: az érdemteljes férfiú ellenkezőleg az idegen érdemeket mindenkor teljes készséggel méltányolni szokta. Igy Ballagi tanár úr is tehát, ki a magyar szótár-irodalom terén nagyobb érdemeket szerzett, mint bárki más, dolgozatom áttekintése után oda nyilatkozott, hogy az első pillanatra alapos szakember művének tünik föl, mely sokoldalú előnyei által a helylyel-közzel talán nem egészen sikerült magyarítást tízszeresen kipótolja. Hasonló értelemben nyilatkozott az érdemes férfiú egy hozzám intézett későbbi levelében, midőn szótáromból már húsz ívnél több kinyomatva volt, így szólván: «valóságos szerencsének tartom, hogy oly avatott kézre bíztuk az alapvető munka kidolgozását, melyet ön úgy végez, hogy irodalmunkra nézve valóságos nyereménynek mondható». Ballagi tanár úr ezen szives felbátorításának tulajdonítható leginkább, hogy jelen szótár létesült és különös örömömre szolgál ezen érdemteljes férfiúnak becses támgatasáért ezennel nyilvánosan is őszinte hálámat kifejezhetni.

Sajnálattal érzem magam is, hogy sok helyen sikerültebb magyarítás lett volna kivánatos; ha mindazáltal minden egyes

VI

angol szó és szólásmódnál addig kivántam volna időzni, míg az
azoknak legjobban megfelelő magyar kifejezést megtalálnom sike-
rült, akkor természetesen egy emberélet sem leendett volna elég-
séges vállalatom befejezésére. Egyébiránt jó lélekkel állíthatom,
hogy ezen munkára különben is tízszer annyi időt fordítottam, a
mint arra fordítanom kelle, ha saját érdekemet tekintettem volna.
S a ki megfontolja, hány tudós főt foglalkoztatott az angol-német
szótár-írás több mint egy század óta s mily hihetetlen sok teendő
és hiány maradt még fenn e téren is: az méltányosan bizonyára
nem követelheti, hogy ezen első angol-magyar szótár, melyhez
mindennemű előmunkálatok és segédeszközök hiányoztak, s mely-
nek kidolgozásánál egészen saját erőmre voltam utalva, minden
tekintetben tökéletes legyen. Hogy mindemellett jelen szótár sok
oly igen fontos és igen értékes anyagot tartalmaz, mely semmi
más szótárban nem foglaltatik, azt a szakavatottak oly könnyen
belátandják, mint azt is, hogy az angol és magyar nyelv között fen-
forgó eltéréseket és különbségeket mindenütt kellőkép kiemelni és
kifejteni igyekeztem, mely munkálatnál természetesen angol, angol-
német, vagy angol-franczia szótárt teljességgel nem használ-
hattam.

Az angol kiejtést magyar betűkkel jeleztem, megjegyzendő azonban,
hogy az **a** valamivel mélyebben ejtendő ki, mint a magyarban, habár soha oly
mélyen, mint az **o**. Minthogy pedig a magyar betűk kielégítők nem voltak,
kénytelen voltam még más jeleket is használni. ő a leytobb esetben tiszta, azon-
ban egészen rövid **a**-t jelez, mely a magyar **á** hosszúságának csak mintegy
harmadáral bir, például up (ăp), cup (kăp), rough (răff), sun (szăn); csak némely
esetekben (főkép az **o** körülírásában) közeledik a magyar **a**-hoz, mint például
son (szăn), love (lăv), honey (hănni)-ban. ő oly hangot jelez, mely a magyar **á**
és **e** között, azonban az utóbbihoz sokkal közelebb áll, mint az előbbihez.
ě hosszu **e**, mely a német ee-nek Meer-ben megfelel. ě rövid, alig hallható **e**,
mely a német e-nek loben, Ritter-ben megfelel. ei csaknem úgy hangzik, mint a
németben; az áj-nál megfelelőbbnek tartottam, minthogy sem a német fein,
sem az angol fine (fein) nem ejtendő ki mint fájn. Az **a** és **o** ikeresítése által
csak ezen hangzók nyújtottságát kivántam jelezni. Az angol th-t és w-t a
körülírásban is kelle használnom. A w oly önhangzó, mely a szótag kezdetén,
a mennyiben más önhangzók előtt áll, igen gyönge mássalhangzósági jellegyel

VII

bir. — Egyébként a kiejtésre nézve, mely különben csak a fül és nem a szem által sajátítható el, még csak azt kivánom megjegyezni, hogy az angolban az v betűt soha peregre kiejteni nem szabad, mint a magyarban.

Egyes sajtohibákat, melyek a hibai gazitásra fordított szorgosság daczára fenmaradtak, kegyesen elnézetni kérek. Az angol szoregben eddigelé, eltekintve attól, hogy Fathom helyes körülírása fêdhám, egyéb sajtohibákat nem észleltem s a magyarban is csak lenyegteleneket. Ellenben Admit alatt «bebocsátani» és Dumpy alatt «renkesz» kimaradt.

Fölösleges volna a könyv díszes kiállítását csak fölemlíteni is, miután köztudomásu dolog, hogy a Franklin-társulat kiadványai a legdíszesebb angol kiadványokkal versenyeznek, habár az angol könyvek ára ötszörösen oly magas mint a magyar munkáké.

Irtam Bécsben őszó 18-án 1877.

Bizonfy.

Abbreviations. — Röviditések.

<table><tr><td>adj.</td><td>adjective</td><td>mn.</td><td>melléknév.</td></tr><tr><td>adv.</td><td>adverb</td><td>ih.</td><td>igehatá: ozó.</td></tr><tr><td>art.</td><td>article</td><td>nve.</td><td>névelő.</td></tr><tr><td>comp.</td><td>comparative</td><td>mf.</td><td>másodfok.</td></tr><tr><td>conj.</td><td>conjunction</td><td>ksz.</td><td>kötszó.</td></tr><tr><td>f. e.'</td><td>for example</td><td>p.</td><td>például.</td></tr><tr><td>fig.</td><td>figuratively</td><td>átv. ért.</td><td>átvitt értelemben.</td></tr><tr><td>int.</td><td>interjection</td><td>insz.</td><td>indulatszó.</td></tr><tr><td>n. u.</td><td>not used</td><td>n. h.</td><td>nincs használatban</td></tr><tr><td>part.</td><td>participle</td><td>rs.</td><td>részessülő.</td></tr><tr><td>prp.</td><td>preposition</td><td>ej.</td><td>előljáró.</td></tr><tr><td>pl.</td><td>plural number</td><td>t. sz.</td><td>többes szám.</td></tr><tr><td>«</td><td>substantive</td><td>fn.</td><td>főnév.</td></tr><tr><td>superl.</td><td>superlative</td><td>hf.</td><td>harmadfok.</td></tr><tr><td>v. a.</td><td>verb active</td><td>cs. i.</td><td>cselekvő ige.</td></tr><tr><td>v. def.</td><td>defective verb</td><td>h. i.</td><td>hiányos ige.</td></tr><tr><td>v. irr.</td><td>irregular verb</td><td>rh. i.</td><td>rendhagyó ige.</td></tr><tr><td>v. n.</td><td>verb neuter</td><td>k. i.</td><td>közép ige.</td></tr><tr><td>v. reg.</td><td>regular verb</td><td>rk. i.</td><td>rendkövető ige.</td></tr><tr><td>vulg.</td><td>vulgar</td><td>pór.</td><td>pórias.</td></tr></table>

A

A (ê), s. az A betű neve.

A (ê), art. v. An.

Aback (êbêkk'), adv. hátra; to be taken —, meglepetni.

Abacus (êb'čkāsz), s. szám-vető tábla; ezüsttartó szekrény; fődeg.

Abaft (êbêft'), s. a hajó há-tulja; adv. hátúl.

Abalienate (êbêl'i-en-ēt), v. a. elídegenitni, eladni.

Abandon (êbên'dán), v. a. el-hagyni, odahagyni, áten-gedni; to — all hope, le-tenni a reményt; to — one's self to grief, magát áten-gedni a fájdalomnak.

Abare (êbêr'), v. a. meztele-níteni.

Abase (êbēsz'), v. a. alacso-nyabbá tenni; lebocsátani; lealacsonyitni; lealázni; to — the eyes, lesütni sze-meit; — ment, s. leeresztés; megalázás; lealacsonyítás; levertség, csüggedtség.

Abash (êbês'), v. a. megszé-gyenitni, megpiritni.

Abate (êbêt'), v. a. apasztani; kevésbíteni, csökkenteni; lejebb szállitni (pl. vmínek árát); lerántani; v. n. apadni, apadozni; csök-kenni, fogytán lemni, csül-lapodni; the fever has —d, a láz csillapált; —ment, s. kevésbítés, kevesebbédés; árlejtés; leengedés; csökké-nés; csillapodás; levertség.

Abb (êb), s. mellékfonal.

Abbacy (êb'bészi), s. apát-ság, apáti rang.

Abby (êb'bi), s. apát.

Abbess (êb'besz), s. apátasz-szony.

Abbey (êb'bi), s. apátos mo-nostor.

Abbot (êb'bat), s. apátur; —ship, s. apáturság.

Abbreviate (êbbri'viēt), v. a. röviditni.

Abbreviation (êbbriviē'sǎn), s. rövidítés, megkurtítás.

Abb (êbíszí'), s. abécze.

Abdicate (êb'dikēt), v. a. le-köszönni, hivatalát letenni; elbocsátni.

Abdication (êbdikē'sǎn), s. lemondás; elbocsátás.

Abdomen (êbdo'men), s. al-test, has.

Abduction (êbdāk'sǎn), s. el-vondás, félrehuzás; elvitel; elkinulítés; íztörés.

Abece (êbíszí), s. abécze; —da'rian, s. ábéczés gyermek, ábéczétanuló; —'dary, adj. ábéczés; s. ábéczés tábla.

Abed (êbed'), adv. az ágyban; he is—, az ágyban van, le-feküdt.

Abele (êbíl'), s. fehér nyárfa, topoly.

Aberdevine (êber'divein), s. císisz.

Aberrance (êber'rénsz), Aber-rancy, s. eltérés (az igaz utról); eltévelkedés; tévely.

Aberration (ébberē'sǎn), s. eltévedés; irányferdülés; tévút.

Aberuncate (êberǎn'kēt), v. a. kiürtani.

Abet (êbet'), v. a. felbizgatni, csábítani; —ment, s. biz-gatás; —ter, s. felbizgató; büntárs, bünrészes.

Abeyance (êbě'énsz), s. váro-mány; függő állapot.

Aggregate (êb'grigēt), v. a. a nyájtól elszakasztani (av.).

Abhor (êbhor'), v. a. utólni, megvetni; v. n. to — from, itózni, elírtózni vmitől: —rence, s. írtózás; írtó-zat; —rent, adj. írtóztató; (from, to) ellenkező, nem egyező.

Abide (êbeid'), v. n. irr. (abode 'ébod'), abode) tar-tózkodni, lakni; maradni; he abides by his inten-tion, feltétele mellett mar-v; —, v. a. váni; kiállani, eltűrni; to — the charge, az ellenség tóma-dását kiállani: I cannot — that man, azt az embert ki nem állhatom; to — the touch, megállni a próbát.

Ability (êbíl'iti), s. tehetség; képesség.

Abited (êbeit'ed), adj. üszögös.

Abject (êb'dzsekt), adj. elvete-medett, alávaló; —ness, s. elvetemedettség; alá-valóság, maga megalázása; —, v. a. megvetni;

Abject'edness, s. elvetemült-ség.

Ajec'tion, v. Ab'jectness.

Abjudicate (êbdzsu'dikēt), v. a. elitélni (vkitől vmit), itélet által (vkit vmitől) megfosztani.

Abjure (êbdzsúr'), v. a. eles-küdni, esküvel tagadni; lemondani (vmiről).

Ablactate (éblek'tēt), v. a. u csestől elrálasztani.

Ablative (êb'létiv), adj. el-revű; s. hatodik ejtés.

Ablaze (êblěz'), adv. lobogva, lánggal égve.

Able (êb'l), adj. képes, ügyes, vmire való; — bodied, jó

BIZONFY: Ancol-magyar szótár.

1

a

Ablegate

testalkatású, tengeri szolgálatra képes.

Ablegate (éb'ligét), v. a. küvetségbe küldeni; s. pápa-kvét.

Ablen (éb'len), s. fejérkeszeg.

Ableness (éb'lnesz), s. küpesség, ügyesség.

Ablepsy (éb'lepszi), s. vakság.

Ablet, v. Ablen.

Abligate (éb'ligét), v. a. eloldani.

Abligurition (ébligjuri'sán), s. pazarlás, tékozlás.

Ablocate (éb'lakét), v. a. haszonbérbe adni v. venni.

Abluent (éb'ljuent), adj. mosó, tisztító hashajtó.

Ablution (éblju'sán), s. kismosás, mosdás; mosdóviz.

Aby (éb'li), adv. ügyesen.

Abnegate (éb'nigét), v. a. eltagadni, megtagadni.

Abnegation (ébnigé'sán), s. eltagadás, megtagadás.

Abnodate (éb'nadet), v. a. megnyesni (fát).

Abnormity (ébnor'miti), s. szabálytalanság, alakszerütlenség.

Abnormous (ébnor'mász), adj. szabálytól eltérő; alakszerüttlen; ferde termetű.

Aboard (ébaard'), adv. hajón, hajóra; to go —, hajóra szállani. [előjel.

Abodance (ébod'énsz), s.

Abode (ébod'), s. lak hely, lakás; v. a. jósolni, jövendolni; v. u. előre jelenteni.

Aboding, s. előjelentés.

Abolete (ébolít'), adj. eltörött, avült (av.).

Abolish (ébal'is), v. a. eltörülni (p. törvényt), megszüntetni, megsemmisítni; —able, adj. eltörülhető, semmisíthető; —ment, s. eltörlés, megszüntetés.

Abolition (ébal'sán), s. megszüntetés (különösen a rabszolgaság megszüntetése); megkegyelmezés, a büntetés elengedése; —ist, s. a rabszolgaság megszüntetésének barátja.

Abominable (ébam'inéb'l), adj. utálatos, írtózatos.

Abominate

Abominate, v. a. utálni.

Abomina'tion, s. utálat, írtózat; utálatosság.

Aboriginal (ébarids'inél), adj. eredeti; s. eredeti lakos, üslakó.

Abort (ébart'), v. n. idétlent szülni; —ion, s. idétlent szülés, balszülés; éretlen szülemény.

Abortive (ébar'tiv), adj. idétlent; magzathajtó; to prove —, nem sikerülni, felsülni.

Abortiveness, s. idétlent szülés; felsülés.

Abound (ébáund'), v. n. (with, in) bővelkedni valamiben.

About (ébáut'), prp. and adv. körül; -val, -vel, -nál, -nél; -ról, -ről, felől; miatt, -ért; körülbelől; — the mountain, a hegy körül; I have no money — me, nincs nálam pénz; I enquired — him, tudakozódtam felőle; I want to talk to you — a very important matter, igen fontos dologról kell beszélnem önnel; to be — any thing, valamivel foglalatoskodni; what has he been — the whole winter through? mit csinált az egész télen át? to be — to do any thing, készülőben, készülőfélben lenni; I was just — to take a walk, when... , épen sétálni akartam menni, miodn...; I do not care —it, nem törödöm azzal; he is angry —it, haragszik azért (v. amiatt); — this time, ez idő tájban; — evening, este felé; it came —, megtörtént; it might come —, megeshetnék; to come — a man, vkit rászedni (ravaszságban fölülmúlni); the world is come —, a világ sora megfordúlt; to go — the bush, forgolódni, mint a maeska a forró kása körül; feneket keríteni beszédének; neki kerülui (a tárgynak); — twenty miles, körülbelől hász mért-

2

Abscind

füld; round —, köröskörül; here —, itt valahol; to bring —, létrehozni, végrehajtani, előidézni, véghez vinni; to send one — his business, vkit elkergetni.

Above (ébav'), prp. and adv. felett, felibe; fen; több mint; he lodges — me, fölöttem lakik; — all, mindenek előtt: — ten, több mint tíz; — twenty, több húsnál; that is — his strength, az fölülmulja erejét; he is — it, ő azon túl emelkedett; is the old gentleman still — ground? él még az üreg úr? to be — board, bátorságban lenni; to deal — board, nyiltan cselekedni; a good name is — wealth, jobb a jó hír a nagy gazdagságán; from —, felülről; — cited, — mentioned, fenemlített; over and —, azon felüli, tárlfelüli.

Abrade (ébred'), v. a. eldörgülni, levakarni.

Abrasion (ébre'sán), s. eldörgülés, levakarás; vakarék.

Abreast (ébreszt'), adv. egymásmellett, homlokvonalanban.

Abridge (ébrids'), v. a. rövidítni.

Abridgment, s. rövidítés; rövidlet; korlátozás.

Abroad (ébraad'), adv. kinn, házonkívül; külföldön, külföldre; to get —, köztudomássá lenni, megtudódni; to set —, köztudomássá lenni; to walk —, sétálni.

Abrogate (ébro'gét), v. a. megszüntetni, eltörölni (törvényt).

Abrook (ébrúk'), v. a. eltürni.

Abrupt (ébrápt'), adj. váratlan, hirtelen: szaggatott; —ly, adv. hirtelen; szaggatottan; —ness s. hirtelenség; szaggatottság.

Abscess (éb'szesz), s. tályog, kelés.

Abscind (ébszind'), v. a. elvágni, elmetszeni.

Absciss

Absciss (êbszisz'), s. metszék.

Abscond (êbszkand'), v. n. el-
rejtőzni, ellopódzani; v. a.
elrejteni.

Absence (êb'szensz), s. tá-
vollét; szórakozottság.

Ab'sent, adj. jelen nem lévő,
távollévő; szórakozott, fi-
gyelmetlen.

Absent', v. a. eltávolítni;
to — one's self, eltávozni;
meg nem jelenni.

Absentee (êbsentí'), s. távol-
levő; meg nem jelenő.

Absinthian (êbszin'thiên),
adj. ürmös.

Absin'thiated, adj. ürömmel
vegyített; megkeserített.

Absinthium (êbszin'thiám),
s. üröm.

Absist (êbsziszt'), v. n. elál-
lani.

Absolute (êb'szaljut), adj. vi-
szonytalan, független; által-
lános; korlátlan; —ness,
s. korlátlan hatalom.

Absolution (êbszalju'sán), s.
feloldás, felmentés, bűnol-
dás.

Ab'solutory, adj. fölmentési.

Absolvatory (êbszal'vétari),
adj. fölszabadító, fölmentő.

Absolve (êbzalv'), v. a. felol-
dani, felmenteni, felszaba-
dítni.

Absonant (êb'szonênt), adj.
eltérő, ellenkező, meg nem
egyező.

Absorb (êbszarb'), v. a. fel-
szívni, beszívni, elnyelni.
—ed, adj. elmélyedt; —ent,
adj. felszívó. [szívás.

Absorption, s. felszívás, be-

Abstain (êbsztēn'), v. n.
to — from, megtartóztatni
magát (vmitől).

Abstemious (êbsztí'mišsz),
adj. önmegtartóztató, mér-
sékletes, mérsékelt; —ness,
s. önmegtartóztatás, mér-
séklet.

Absterge (êbszterdzs'), v. a.
kitörölni, eltörölni, tisztítni.

Abster'gent, adj. tisztító,
hashajtó.

Abster'sion, s. tisztítás.

Abstinence (êb'sztinensz), s.
önmegtartóztatás.

Abstinent

Abstinent, adj. önmegtartóztató, mértékletes.

Abstractr' (êbsztrêkt'), v. a.
elvonni, szemlélettől el-
vonva képzelni (rmit); le-
párolni, lombikolni.

Ab'stract, s. kivonat; fogalom;
in the —, fogalmilag; —,
adj. elvont.

Abstract'ed, adj. elvont; szó-
rakozott.

Abstrac'tion, s. elvontság;
szórakozottság.

Abstringe (êbsztrinds'), v. a.
feloldani, megoldani.

Abstrude (êbsztrúd'), v. a.
eltaszítani.

Abstruse (êbsztrúsz'), adj.
elrejtett, nehéz értelmű.

Absurd (êbszörd'), adj. ész-
ellenes; képtelen, visszás.
—ity, s. képtelenség; izet-
lenség.

Abundance (êbánd'ensz), s.
fölösleg, bőseg.

Abundant, adj. bőséges, fö-
lösleges; —ly, adv. bőven.

Abuse (êbjúsz'), v. a. vissza-
élni; nöszemélyt elcsábi-
tani; szüzet megszeplősi-
teni; gyalázni; szidal-
mazni; kegyetlenül bánni
(vkivel); —, s. visszaélés;
méltatlankodás; bántás,
szidalmazás.

Abusive, adj. visszaélés sze-
rint való, sértő, szidal-
mas; —ly, adv. visszaélés-
képen.

Abut (êbát'), v. n. határos-
nak lenni; their garden
abuts upon ours, ker-
tők határos a mienkkel;
—ment, s. határ, határjel;
hídfej.

Abyss (êbisz'), s. mélység,
örvény; pokoltorok.

Acacia (êke'sê), s. akácz, ko-
ronafa.

Academic (êkêdem'ik), —al,
adj. akademiai; főiskolai;
tudós társasági; —ally,
adv. akademiai módon.

Academist (êkê'dimiszt), s.
akademiai tag.

Academy, s. akademia, főis-
kola; tudós társaság; had-
tanoda; lovagló iskola.

3

Accession

Acaid (êkē'id), s. (vegyt.)
eczet, (n. h.).

Acanaceous (êkênē'săsz),
adj. tüskés.

Acanthaceous (êkênthē'-
sász), adj. törises.

Acanthus (êkên'thăsz), s.
barcs-akánt; lombdísz.

Acates (êkētsz'), s. pl. enni-
való. (n. h.).

Accede (êkszíd'), v. n. hozzá-
járulni, hozzáállani.

Accelerate (êkszel'lárēt), v.
a. siettetni, előmozditani.

Accelera'tion, s. siettetés,
gyorsítás, előmozdítás.

Accel'erative, adj. gyorsító,
előmozdító.

Accend (êkszend'), v. a. meg-
gyűjtani. [ság.

Accendibil'ity, s. gyulékony.

Accension (êkszen'sán), s.
felgyűjtés, megyűjtés.

Accent (ek'szent), s. hang-
súly, hangejtés, hangjel.

Accent', Accentuate (êkszen'-
tjūt), v. a. hangsúlyozni;
hangjelezni.

Accentua'tion, s. hangoztatás, hangsúlyozás; hangjelzés.

Accept (êkszept'), v. a. el-
fogadni; helybenhagyni; to
— a present, ajándékot
elfogadni; to — a post,
hivatalt vállalni; (né-
melykor of-fal is) to — of
a five pound note, ötfon-
tos bankjegyet elfogadni;
(bibl.) God does not—per-
sons, isten előtt egyenlők
vagyunk; —able, adj. elfo-
gadható; —ance, s. elfo-
gadás, jóváhagyás.

Accepta'tion, s. elfogadás;
elfogadott jelentés v. ér-
telem.

Accep'tion, v. Acceptation.

Access (êkszesz'), s. bejárás,
férkezés, közeledés; út;
előjárulhatás; gyarapo-
dás.

Ac'cessariness, s. hozzájáru-
lás, részvétel.

Accessible, adj. közelíthető;
nyájas.

Accession, s. közelítés; trón-
ralépés; növekvés.

a*

## Accessorily

Ac'cessorily, adr. mellesleg.

Ac'cessory, s. bűntörs; párt-
ján lévő; járulék; járul-
vány: ügymelléklet —,
adj. járulékos, mellékes;
bűnrészes; to be — to some-
thing, elősegíteni vmit.

Ac'eidence, s. kis latin nyel-
tan, Donatus.

Accident (ék'szident), s. es-
mény; esetlegesség; rak-
eset; baleset; szerencsétlen-
ség: by —, történetesen.

Accident'al, adj. történetes,
esetleges, lényegetlen; —ly,
adv. történetesen.

Accip'ient, s. átverő, eljogadó.

Accite (ékszeit'), v. a. jelhíni,
idézni.

Acclaim (ékklem'), v. n. tet-
szését kiáltra nyílránítani,
eljenezni.

Acclamation (ékklêmē'sán),
s. (helyeslő) felkiáltás, él-
jenzés.

Acclimate (ékkli'mēt), Aceli-
matize (—eiz), v. a. éghaj-
lathoz szoktatni, honosítni.

Acclive (ékkleiv'), adj. me-
redek.

Acclivity (ékkliv'iti), s. mere-
dekség, dombhát, hajlás,
magaslat, emelkedés.

Accliv'ous, adj. meredek.

Accloy (ékklaí'), v. a. tulter-
helni, megtömni.

Accolade, s. nyakába borulás.

Accolent, s. határos szomszéd.

Accommodable (ékkam'mo-
děb'l), adj. hozzá alkal-
maztatható; ráillő: alkal-
mas.

Accom'modate, v. a. hozzá
'illeszteni, alkalmazni; to —
one with money, vkit
pénzzel ellátni, vkinek
pénzt előlegezni, kölesön
adni.

Accom'modating, adj. enge-
dékeny, készséges, meqférő.

Accommoda'tion, s. alkalma-
zás; kölesőnadás; kiegyez-
kedés: bill of —, költött
váltólevél.

Accom'paniment (ékam'péní-
ment), s. kisérés, kiséret;
tartozék; hangkiséret.

Accom'pany, v. a. kisérni.

## Accomplice

Accomplice (ékkam'plisz), s.
bűntörs, bűnrészes.

Accomplish (ékkam'plis), v.
a. teljesítni, létesítni; vég-
hezvinni; kiképezni; to —
a promise, igéretet telje-
sítni; it is accomplished! —
beteljesedett! —ed, part.
and adj. tőkéletes; kikép-
zett; bevégzett.

Accom'plishment, s. teljest-
tés, véghezritel: végrehaj-
tás; kiképzettség: this
lady has many accomplish-
ments, e hölgy sok jeles-
séggel bír.

Accord (ékkard'), s. összhang;
egyetértés; szerződvény:
alku: to be of —, egyet-
erteni of his own —, ön-
szántából, önindultából:
—, v. n. összhangzani; meg-
egyezni v. a. megengedni,
helybenhagyni: —ant, adj.
összhangzó, megegyező.

According, prp. szerint, -hoz,
-hez képest a mint; — to
my promise, igéretem sze-
rint; — to reason, ész sze-
rint; — to circumstances,
körülményekhez képest; he
acts — as he thinks fit,
ugy eselekszik, a mint jó-
nak tartja; —ly, adv. meg-
egyezőleg, megfelelőleg.

Accost (ékkaszt'), v. a. meg-
közelíteni, megszólítani:
he accosted me in the
street, engem az utezán
megszólított.

Account (ékkáunt'), s. szám-
adás, számla; számtartás;
jelentés: értesítés: válasz;
ok; fontosság: to carry
to —, számításba tenni; to
call one to —, számot kérni
vkitől, kérdőre vonni vkit;
to give an — of, számot
adni -ról, -ről; vmit elbe-
szélni; to turn to —, hasz-
nára fordítani vmit: to lay
— with, elkészülve lenni
vmire: a man of —, nagy
tekintetü ember: a man of
no —, jelentéktelen ember:
on — of which, a minél
fogva: on what —? miért?
mi okbál? mi ezélra? on

(upon) no —, semmikép
sem; — book, s. számító-
könyv; —, v. a. számot tar-
tani, számolni; —, v. n. to-
for, számot adni -ról, -ről,
felelni vmiről megfejteni,
magyarázni vmit; —able,
adj. felelős; —ableness, s.
felelősség; —ant, s. szám-
vívő.

Accouple (ékkáp'), v. a. pá-
rosítni: —ment, s. pároso-
dás párosítás.

Accourage, v. Encourage.

Accourt, v. a. megvendéglenni.

Accoutre (ékkuk'tr), v. a.
felszerelni, felezifrázni;
—ments, s. pl. felszerelés,
ószerű öltözet, nevetséges
pipere.

Accoy (ékkai'), v. a. édes-
getni, czirógatni; keeseg-
tetni; esendesítni, csilla-
pítni.

Accredit (ékkre'dit), v. a. hi-
telesítni: felhatalmazni;
vmit divatba hozni.

Accrescent, v. Crescent.

Accretion (ékkri'sán), s. hal-
mozódás, növekvés.

Accretive, adj. szaporodó, nö-
vekrö.

Accroach (ékkraots'), v. a.
csáklyázni; magához von-
ni; magáérá tenni (vmit),
másét sajátjául magához
ragadni; —ment, s. vki
jogaiba való bevágás; jog-
sérelem.

Accrue (ékkru'), v. n. nüre-
kedni, nagyobbodni; ered-
ni.

Accumb (ékkámb'), v. n. (asz-
tal mellé) dölni, feküdni;
—ent, adj. fekvő, vmihez
dülő.

Accumulate (ékkju'mulét),
v. a. halmozni, felhalmoz-
ni: v. n. felhalmozódni.

Accumula'tion, s. halmozás,
halmozat.

Accuracy (ék'kjureszi), s.
pontosság, szabatosság; ha-
tározottság.

Ac'curate, adj. szorgalmas,
pontos, szabatos; —ness, s.
pontosság, szabatosság.

Accurse (ékkörsz'), v. a.

## Accurse

4

Accusable

megátkozni: —ed, part.
and adj. átkozott.

Accusable (ékkjn'szeb'l), adj.
vádolható: hibás, feddésre
méltí.

Accusa'tion, s. vádolás, vád,
panasz.

Accu'sative, adj. vádló: s.
túrgyeset.

Accu'satory, adj. vádoskodó.

Accuse (ékkjuz'), v. a. vá-
dolni; to — one of some-
thing, vádolni vkit vmirel:
—r, s. vádoló.

Accustom (ékkász'tám), v.
a. szoktatni; to — one's
self to something, vmihez
szokni; —, v. n. szokni; el-
hálni; —able, adj. szoká-
sos, szokott; —ance, s.
megszoktatás; —ary, adj.
szokásos, szokás szerinti;
közönséyes; szokott; —ed,
adj. szokásban lévő; meg-
szokott.

Ace (ész), s. egy szem (kár-
tyában); csekélység; not
an —, egy cseppet sem.

Acerb (észerb'), adj. fajtós,
fanyar, marós: szigorú:
—ate, v. a. megkeseríteni:
—ity, s. fanyarság, fanyar-
iz, szigorúság.

Acervate (észer'vet'), v. a.
halmozni; adj. felhalmo-
zott.

Acescent (észesz'szent), adj.
savanyod.

Acetate (é'szetét'), s. eczetsa-
vas só.

Acetify (észi'tifei), v. a. ecze-
tesítni.

Acetosity, s. savanyúság.

Acetous (észi'tász), adj. sa-
vanyús.

Acetum (észi'tám), s. bor-
eczet.

Ach, Ache (ék), s. fájdalom;
v. n. fájni: my head aches,
fejem fáj; —bone, s. csipö-
csont.

Achievable, adj. kivihető.

Achievement, v. Achievement.

Achieve (étsív'), v. a. szerez-
ni, kivirni, véghez vinni;
—ment, s. véghezvitel;
höstett; szerzemény: —r, s.
véghezrivő; nyerő; szerző.

Achor

Achor (é'kar), s. ótvar.

Acid (ész'szid), s. savany;
adj, savanyú.

Acid'ity, s. savanyúság, sava-
núvíz.

Acidulae (észszid'juli), s. sa-
vanyúvíz.

Acidulate, v. a. savanyitni.

Acidulous, adj. savanyús.

Acknowledge (ékkna'ledzs),
v. a. elismerni, megismer-
ni, méltányolni; megval-
lani; —ment, s. elismerés,
méltámylat; háladatosság.

Acme (ék'mi), s. tetőpont,
tető, legmagasabb fok; vál-
ság.

Acolothist (ékal'othiszt), s.
miseszolga. [virág.]

Aconite (ék'oneit), s. sisak.

Acop, adv. tetőn, fent.

Acorn (é'karn), s. makk.

Acoustic (ékúsz'tik), adj.
hallástani; —s, s. pl. hal-
lástan, hangtan.

Acquaint (ékkwēnt'), v. a.
megismertetni, tudósitni;
to — one with a fact, vkit
rmely tényről értesíteni; to
get acquainted with some-
body, vkicel megismerked-
ni: he is well acquainted
with these parts of the
country, ö jól ismeri e vi-
déket; —ance, s. ismerct-
ség, ismeret, ismerós; —
with the world, világisme-
ret; he is one of my ac-
quaintances, ö ismerőseim
közé tartozik.

Acquest (ékkweszt'), v. a.
keresni, szerezni; s. szer-
zemény: hódítmány.

Acquiesce (ékwiesz'), v. n.
(in), vmiben megnyugodni,
rmit helybenhagyni: —nce,
s. (in) megnyugvás, hely-
benhagyás; —nt, adj. en-
gedékeny, beleegyező.

Acquiet, v. to Quiet.

Acquirable, adj. megszerez-
hető.

Acquire (ékkweir'), v. a.
megszerezni, megnyerni;
—ment, s. szerzemény; ké-
pesség.

Acquisition (ékkwizi'sán), s.
megszerzés, szerzemény.

Action

Acquit (ékkwitt), v. a. fel-
menteni, felszabaditni; ele-
get tenni (p. kötelességé-
nek); to — the accused
(or the defendant), a rád-
lottat felszabaditni; I —
myself of my task, felada-
tomnak eleget teszek: —tal,
—tance, s. felmentés, fel-
szabaditás; nyugta.

Acre (é'kër), s. szántóföld;
hold (füldmérték).

Acrid (ék'rid), adj. csípósízű,
fanyar; keserű.

Aerimony, s. csípősség, fa-
nyarság; keserűség.

Acrimonious (ékrimo'niász),
adj. csipósízű, mardosó.

Ac'ritude, Ac'rity, s. csipös-
ség; szigor.

Aeroamatic (ékkroémét'ik),
adj. titkos, benső: avatott.

Aeroatics (ékkroët'iksz), s.
pl. felolvasások az avatot-
tak számára.

Acrobate (ék'trabét), s. kötél-
tánczos.

Across (ékrasz'), adv. keresztüli, keresztbe: át, által; cisszás: — the Thames, a Themszen át.

Aerostic (ékkrasz'tik), s. név-
vers.

Act (ekt), v. n. cselekedni,
hatni; to — upon, behat-
ni; to — up to a thing,
megfelelőleg bánni vmirel,
rmit megbírni, vmínek meg-
felelni; —, v.a.játszani, sze-
mélyesitni, indítni; to —
a part, szerepet játszani.

Act, s. cselekedet, tett; tény,
ralóság; okmány; iromány;
felvonás (szindurabban);
to take one in the very —,
tetten érni vkit: — of par-
liament, országgyűlési rég-
zés: — of settlement, trón-
öröklés rendje.

Acting (ék'ting), s. komédiá-
zás, színlelés.

Action (ék'sán), s. cselekvés;
hatás; indítás; ütküzet;
rád, kereset; súrgelem; to
bring an — against one,
rádat emelni vki eljen; to
be in —, hatályban lenni:
—able, adj. bevádolható;

5

## Activate

bűntethető; —ary, s. részvényes; részvényárus: —taking (Shak.), adj. perlekedő.

Activate (êk'tivēt), v. a. megindítani, hatályba léptetni.

Active, adj. ható; cselekvő: tevékeny; iparkodó; —ness, s. tevékenység.

Activity (éktiv'iti), s. tevékenység; cselekrőség.

Actor, s. cselekvő; színész.

Actress (êk'tresz), s. színész-nő.

Actual (êk'tsjuêl), adj. valóságos, tettleges, jelenlegi; —ity, s. valóság, valósídság; —ly, adv. ténylegesen.

Actuary, s. irattárnok.

Actuate (êk'tsjuēt), v. a. megindítani.

Acuate (êk'juēt), v. a. élesítni.

Acuition (êkjui'sán), s. élesítés.

Aculeate (êkju'liēt), Aculeated, adj. fulánkos.

Acumen (êkju'men), s. éles ség, hegyesség; éleselműség.

Acuminate, v. a. hegyezni: v. n. kupalakban emelkedni.

Acute (êkjút'), adj. éles, hegyes (p. ár), éleselmű; —ness, s. élesség; éleselműség.

Adage (êd'edzs), s. közmondás, példabeszéd.

Adagio (êdê'dzsio), s. (mus.) lassuudáság.

Adamant (êd'ément), s. gyémánt; —ine, adj. gyémántos, gyémántnemű; kemény, felolvaszthatlan.

Adapt (êdépt'), v. a. hozzáilleszteni; —able, adj. illeszthető, alkalmazható.

Adabtabil'ity, s. alkalmazhatóság.

Adapta'tion, s. hozzáillesztés, alkalmazás.

Adaption, v. Adaptation.

Adaptness, Adaptedness, s. hozzáillőség.

Adays (êdész'), adv. now —, mai világban, mostani időben.

## Add

Add (êd), v. a. hozzáadni, hozzáátenni, to — up, összeadni, összeszámolni: v. n. hozzájárulni.

Adder, s. siklókigyó, vipera.

Addict (eddikt'), v. a. minek v. vmire adni magát.

Addition (édis'án), s. hozzáadás, hozzátétel; összeadás; —al, adj. hozzájáruló; hozzáadott; pótló, utólagos.

Addle (éd'd'l), s. borkó; adj. üres; meddő; —egg, s. széltojás; — brained, — headed, adj. gondatlan, szeles: v. a. meddőré tenni; megrontani.

Address (édresz'), v. a. rikhez intézni; irányozni; utalványozni, vkit megszólít ni; levelet czímmel el látni; to — one's supplications to some body, rikhez kérelemmel fordulni; he addresses himself to his task, feludatára készül.

Address, s. felülrat, czim, levéleczim; megszólítás; ajánlóirat; hálairat: folyamodvány; forgottság, ügyesség.

Adduce (eddjúsz'), v. a. felhözni (p. példát).

Addulce (eddálsz'), v. a. édesítni.

Adeling (êd'el-ing), s. királyfi (av.).

Ademption, s. elvonás, elvétel.

Adept (êdept'), adj. tudós, műértő; s. avatott, bearatott.

Adequate (êd'ikwēt), adj. megfelelő (p. a. fogalomnak megfelelő szó); hozzá szubott.

Adhere (êdhí'r'), v. n. ragadni, ragaszkodni: vkihez szítni, vkiel tartani; —nce, s. hozzáragadás, összefügés; hozzászítás, párthírség; —nt, adj. ragadó, tapadó; s. párthív, követő.

Adhesion (édhí'zsán), s. hozzáragadás, hozzátapadás.

Adhesive, adj. hozzátapadó. Adhibit (êdhib'it), v. a. al-

## Admeasurement

kalmazni (vmire); fortádotni (vmire); —ion, s. alkalmazás: alkalmaztatás; ráfordítás.

Adhortation (êdhartě'sán), s. megintés, intelem.

Adhortatory, adj. megintó, nógató.

Adiaphanous (édiéffênăsz), adj. átláthatlan.

Adiaphorous (édiéfforăsz), adj. közömbűs, közönyös.

Adieu (êdju'), adv. isten reled: to bid one —, vkitől elbúcsuzni.

Adit (êd'dit), s. bejárás, bemenet; tárna.

Adition (édis'án), s. hozzájárulás.

Adjacent (êddzsěszent), s. tőszomszéd: adj. határos, szomszédos. [adni.

Adject (édzsekt'), v. a. hozzáad'jective, s. melléknév.

Adjoin (édzsajn'), v. a. hozzáesatolni v. n. mellette lenni: in the —ing house, a szomszédházban.

Adjourn (êdzsörn'), v. a. elnapolni, elhalasztani; —ment, s. elnapolás; halogatás.

Adjudge (édzsădzs'), v. a. vkinek vmit biróilag odaitélni; elitélni.

Adjudica'tion, s. odaitélés.

Adjunct (êd'dzsánkt), adj. (to) összekapcsolt, összekötött: s. hivatalsegéd, segéd; (to) hozzátét, toldalék; —ion, s. hozzátétel.

Adjure (êdzsúr'), v. a. megesketni (vkit); megeskűdni (vmire); esedezni; hattatósan kérni.

Adjust (édzsászt'), v. a. rendbehozni, eligazítni; —ment, s. eligazitás; kiegyezkedés: kipótlás.

Adjutant (êd'dzsutent), s. hadsegéd, segéd.

Adjutor (êd'dzsutari), Adjuvant (êd'dzsuvent), adj. segedelmes.

Adjuvate (êd'dzsuvēt), v. a. elősegíteni.

Admeasurement (édmezsárment), s. kimérés; kiosztás.

6

Adminicular

Adoption

Adventurous

Adminicular (édminik'julêr),
adj. segélő, segedelmes.

Administer, v. a. igazgatni,
vezetni; nyujtani, oszto-
gatni; to — an occasion of
complaint, panaszra alkal-
mat adni.

Administration (édminisz-
trě'sán), s. igazgatás, kor-
mányzás, kezelés.

Administrator, s. igazgató:
helytartó; kormányzó;
gondriselő; gyámnok.

Admirable (éd'mirébl), adj.
csodálatra méltó.

Admiral (éd'mirél), s. tenger-
nagy: —ship, s. tengerna-
gyi hiratal: —ty, s. ten-
gernökkar; tengeri törvény-
szék.

Admiration (édmirē'sán), s.
csodálás; csodálat.

Admire (édmeir'), v. a. cso-
dálni, bámulni; v. n. cso-
dálkozni; I —at that very
much, én azon igen csodál-
kozom.

Admis'sible, adj. megenged-
hető.

Admis'sion (édmis'sán), s. föl-
vétel; odaeresztés, előjárul-
hatás; bebocsátás.

Admit (édmit'), v. a. megen-
geáni: fölvenni; elfogadni;
—table, adj. megengedhető;
—tance, s. felvétel; előjá-
rulhatás; engedély; bebo-
csátás.

Admitter, s. beiktató.

Admix (édmiksz'), v. a. hoz-
zákeverni, belekeverni.

Admonish (édman'is), v. a.
inteni, meginteni; —ment,
s. intés.

Admoni'tion, s. intés, tanul-
ság.

Ado (édú'), s. lárma, hűhő;
much — about nothing,
sok hűhő semmiért; I have
much — to believe it, ba-
josan v. nehezen hiszem.

Adolescence (édolesz'szensz),
s. ifjúság, ifjukor.

Adonis (édónisz), s. hé-
rics.

Adonize (éd'oneiz), v. a. ki-
piperézni.

Adopt (édapt'), v. a. örökbe

fogadni, fűsítni: elfogad-
ni; I — your opinion, elfo-
gadom kegyed véleményét;
—edly, adv. elfogadott mó-
don.

Adop'tion, s. örökbe fogadás,
fűsítás; elfogadás.

Adopt'ive, adj. örökbe foga-
dott: örökbe fogadó.

Adorable (édor'rêbl), adj. imá-
dásra méltó.

Adora'tion (—rě'sán), s. imá-
dás; tiszteletés.

Adore (édor'), v. a. imádní,
mindenek jelett szeretni.

Ado'rer, s. imádó; szerető.

Adorn (édarn'), v. a. éke-
sitni; —ment, s. ékesség,
dísz.

Adown (édáun'), adv. le, lenn,
prp. -ról, -ről.

Adrift (é-drift'), adj. hab-
üzött; adv. habüzötten; to
go —, hányattatni, a ha-
boknak v. a szélnek játékúl
szolgálni: to break — from
the moorings, horgonyt
szedni.

Adroit (édrait'), adj. ügyes,
gyors, furfangos; —ness,
s. ügyesség; gyorsaság;
furfang.

Adry (édrei'), adv. kiszárad-
va, szomjasan.

Adscititious (édszitis'ász),
adj. előrántott, kölcsönzött.

Adulation (édjulé'sán), s.
hizelgés.

Adula'tor, s. hizelkedő.

Ad'ulatory, adj. hizelgő.

Adulatress, s. hizelkedő nö.

Adult (édált'), s. meglett em-
ber: adj. megnőtt.

Adulterate (édál'terét), v. a.
hamisitni; v. n. paráznál-
kodni; adj. parázna; ha-
misított.

Adultera'tion, s. hamisítás;
házasságtörés.

Adul'terer, s. hamisító; há-
zasságtörő.

Adulteress, s. házasságtörőnő.

Adul'terine, Adul'terous, adj.
házasságtörés-szülte; be-
cusztatott; hamis.

Adumbrate (édámbrē't'), v.
a. körvonalozni, vázolni;
körülárnyalni.

Adumbration, s. vázlat, elő-
rajz.

Adun'city (édănsziti), s. hor-
gasság, görbület.

Adun'cous (édán'kász), adj.
horgas, görbedt.

Adust (édászt'), adj. égett:
—ible, adj. égethető; —ion,
s. elégetés.

Advance (édvánsz'), v. a. elő-
mozditni, elősegíteni: elő-
re tolni; előlegezni, köl-
csön adni; v. n. haladni,
előjönni; s. előmozditás;
haladás; előlegézés.

Advancement, s. előléptetés,
előmozditás, haladás.

Advantage (édván'tédzs), s.
előny; haszon; nyereség;
fortély; to sell something
to —, nyereséggel vmit el-
adni; to have the — of
one, előnyben lenni vki
írányában; to give — to
one, vkinek előnyt adni;
to take —, használni; to
take — of every thing,
mindenből hasznót hűzni;
to show something to the
best —, legjobb oldaláról
felmutatni vmit; —, v. a.
hasznót hajtani; előmoz-
dítuni; —able, —ous, adj.
előnyös; hasznos; jutá-
nyos; nyereséges; forté-
lyos; —ously, adv. előnyö-
sen; hasznosan; fortélyosan.

Adventitious (édvektis'ász),
adj. leszállított, külfoldi.

Advenient (édvi'nient), adj.
hozzájáruló; történetes;
esetleges.

Adventitious (édventis'ász),
adj. mellesleges; történe-
tes; lényegetlen.

Adventive, s. jüvevény; adj.
esetleges.

Adventure (édven'tsár), s.
vak eset; kaland; merész-
let; by —, történetből;
at all adventures, minden
esetre; szerencsére bízva;
gross —, hajós kölcsön,
hajózálog; — v. a. és n.
koczkáztatni.

Adventurer, s. kalandor, sze-
renceschős, szerencsevadász.

Adventurous, adj. kalandos;

7

Adverb

merész, vakmerő; —ness,
s. kalandosság; merészség;
vakmerőség.

Adverb (éd'verb), s. igehatá-
rozó; —ial, adj. igehatá-
rozói; —ially, adv. igeha-
tározó gyanánt.

Adversable, v. Contrary.

Adversaria, s. pl. irólap;
napló: jegyzetek.

Adversary (éd'verszéri), s. el-
lenes, ellenfél; ellenség.

Adversative (édver'szétiv),
adj. ellentétes.

Adverse (éd'versz), adj. el-
lenkező; ellenes; viszályos.

Advers'ity, s. viszontagság,
szerencsétlenség, inség,nyo-
moruság.

Advert (édvert'), v. n. figyel-
ni; —ence, s. figyelem;
—ent, adj. figyelmes.

Advertise (édvérteisz'), v. a.
értesíteni; közírré tenni;
hirdetni; —ment, s. értesí-
tés; hirdetés; hirdetmény;
—r, s. értesítő; hirdető; hir-
detvény.

Advice (édveisz'), s. tanács;
megintés: javaslat; jelen-
tés, tudósítás; to give —,
tanácsot adni; to take —,
tanakodni; to ask — of
one, vki tanácsát kikérni;
letter of —, utasító levél:
to do nothing without —,
mindent jól megfontolni és
meggondolni.

Advisable, adj. tanácsos; ta-
nácsot befogadó, szófogadó.

Advise (édveiz'), v. a. taná-
csot adni; értesíteni; jelen-
teni; to — one to the con-
trary, az ellenkezőt taná-
csolni; vkit vmiről leverni,
lebeszélni; —, v. n. tanács-
kozni; to — with one's
self, magában tanakodni;
he advised with his com-
panions, társaival tanács-
kodott: — with your pillow,
(tartson tanácsot vánkosá-
val), aludjék rá egyet.

Advi'sed (—veizd), part. and
adj. gondos, óvatos; —ly,
adv. gondosan; szántszán-
dékkal; —ness, s. meggon-
doltság.

Adviser

Advi'ser, s. tanácsadó.

Advocacy (éd'vokészi), s. köz-
benjárás, szószólás; ügyész-
ség.

Ad'vocate, s. szószóló, köz-
benjáró; ügyréd; v. a.
védelmezni, közbevetni ma-
gát vkiért; —ship, s. ügy-
védseg.

Advow (édváo'), s. fogadás,
fogadalom; v. a. megral-
lani, elismerni, védelmezni;
—ee, s. egyházréd, védár;
—son, s. védúri jog.

Aegis (í'dzsisz), s. pajzs (Ju-
piteré); oltalom.

Aera (í'ré), s. évszámlat; kor-
sak.

Aerial (éi'riél), adj. légi; le-
regőhez tartozó; levegőben
levő.

Aerie (éi'ri), s. ragadozó ma-
dár fészke.

Aerify (—fei), v. u. léggel,
légszeszél tölteni; léggé,
légszeszé változtatni; el-
pároltatni elgözőltetni.

Aerolite (éároleit), s. me-
teorkő.

Aerology (—rol'adzsi), s. lég-
tan.

Aerometry (—rom'itri), s. lég-
mértan.

A'eronaut (éáronaot), s. lég-
hajós.

A'erostat (—sztét), s. léghajó.

A'erostatics, s. pl. léghajó-
zástan; légnyugtan.

Aestival, v. Estival.

Afar (éfár'), adv. messze, távol.

Afeard (éfird'), v. Afraid.

Afer (é'fer), s. délnyugati szél.

Affability (éffébil'iti), s. nyá-
jasság.

Affable (éffébl), adj. nyájas,
beszédes; —ness, s. nyá-
jasság.

Affair (éffér'), s. ügy, dolog,
foglalkodás; ütkozet.

Affamish (éffém'is), v. a. ki-
éheztetni.

Affect (éffekt'), v. a. meg-
hatni, megmozdítni; szí-
vére hatni (vkinek); érin-
teni, czófolni; kedvelni;
vágyni (vmire); tettetni;
that does not — him, az
őt meg nem indítja; your

Afflict

objection does not — my
assertion; az ön ellenvetése
állításomat meg nem czá-
folja; he affects the crown,
ő a koronára vágyik; he
is not so virtuous as he
affects to be, nem oly eré-
nyes, a milyennek látsza-
ni akar; —, s. szenv, in-
dulat.

Affectation (—tē'sǎn), s. vá-
gyás; tettetés, negédelés.

Affected, part. and adj. il-
letett; meghatott; szerel-
mes; negélyzett; tettetett;
—ness, s. tettetés, negélye-
zés.

Affection (éffek'sǎn), s. szen-
vedély; indulat; hajlam;
megszeretés; nevélyezés;
—ate, adj. jó indulatu,
kedvező, szerető, hajlandő;
—ately, adv. jó indulattal.

Affective, adj. megindító,
szivreható.

Affectuous (éffek'tsuǎsz), adj.
szenvedélyes, indulatos.

Affiance (éffeí'ensz), v. a. el-
jegyezni; megbízni: s. bi-
zodalom; hiedelem; eljegy-
zés.

Affidavit (éffidé'vit), s. eskü-
vel erősített irott nyilat-
kozat.

Affied, adj. and part. eljegy-
zett.

Affiliate (éffil'iēt), r. a. fiu-
sítni, örokbe fogadni.

Affilia'tion, s. örokbe fogadás.

Affined (éffein'd), adj. só-
gorságban levő, rokon.

Affinity (éffin'iti), s. rokonság,
regyrokonság, sógorság.

Affirm (éfförm'), v. a. ige-
nelni, állítani, hitelesítni,
megbizonyítani; —ant, s.
and adj. igenlö, állító.

Affirma'tion, s. igenlés, áll-
tás.

Affir'mative, s. igenlés; adj.
igenlö, igenlegi; —ly, adv.
igenlegesen.

Affix (éffiksz'), v. a. hozzá-
fűzni, hozzácsatolni; s. rag.

Afflatus (éfflě' tász), s. fuva-
lom; ihletés.

Afflict (éfflikt'), v. a. bú-
sítni; aggasztani; to —one's

8

Afflicted

self at something, aggódni
vmin.

Afflict'ed, part. and adj.
(with, at, by) szenvedő,
aggódó, bűs: to be — with
the gout, küsszvénybenszen-
vedni; —ly, adv. bűsan,
síralmasan: nyomorúan;
—ness, s. bű, keserv, nyom-
vor, szenvedés.

Affliction (éfflik'sîn), s. bű,
aggódás, szomorúság.

Afflictive (éfflik'tiv), adj. bú-
sitá, szomoritá.

Affluence (éf'fluensz), s. hoz-
záfolyás; bőség.

Af'fluent, adj. beleömlö, hozzá-
folyó; bővülködő, gazdag.

Afflux (éffláksz'), s. hozzá-
folyás; tódulás.

Afflux'ion, v. Afflux.

Afford (éfford'), v. a. meg-
tehetni, bírni, győzni (költ-
séggel); adni; nyújtani;
teremni; he cannot — it,
nem győzi; to — security,
bíztosságot adni; the tree
—s fruit, a fa gyűmölcset
terem.

Affranchise (éfrên'tsiz), v.
a. felszabadítni, szabadő-
tenni.

Affray (éffrě'), s. verekedés,
zenebona: v.a. megijeszteni.

Affreight (éffrét'), v. a. meg-
rakni, fuvaroztatni; —er,
s. rakodó, fuvaroztató;
—ment, s. fuvaroztatós,
rakomány. Tönteni.

Affright (éffreit'), v. a. meg-
ijeszteni: I was —ed (at),
megijedtem; —, s. ijedelem,
rémitlés; —ful, adj. rémitő;
—fully, adv. rémitően.

Affront (éffrant'), v. a. to
— one, szembe szállani vki-
rel, kikelni vki ellen, vki
becsületét sérteni, vkit gya-
lázattal illetni; —, s. sér-
tés, meggyalázás; to put
an — upon one, vkit dur-
ván megbántani, vkit meg-
gyalázni.

Affuse (éffjuz'), v. a. meg-
felönten.

Affy (éffe'), v. á. (to) elje-
gyezni; v. n. (in, upon)
bízni.

Afield

Afield (éfíld'), adv. mezőn,
mezőre.

Afloat (éflaot'), adv. rízen
lebegre; adj. uszó, lengő;
a rumour is — that etc.,
a hír szárnyal, hogy stb.

Afoot (éfút'), adv. gyalog;
mozgásban; folyamatban.

Afore (éfoor'), prp. and adv.
előtt; azelőtt; előbb: szem-
közt; I shall be there —
you, elébb oda jövők mint
ön. he never drank wine
—, azelőtt soha bort nem
ivott: —going, adj. előbbi;
— mentioned, adj. előbb
említett; — named, adj.
fennerezett; — said, adj.
fennmondott; előre bocsá-
tott; — time, adv. ezelőtt,
hajdan.

Afraid (éfrěd'), part. féltől;
to be —, félni what are
you — of? mitől fél ön? I
am — to get wet, félek
megázni; he is — of the
devil, az ürdögtől fél.

Afresh (éfres'), adv. ujra, is-
mét.

Afront (éfrant'), adv. szem-
közt: elől.

Aft (áft, éft), s. a hajó há-
tulja; adj. hátulsó; adv.
hátál.

After (áf'ter), prp. után; sze-
rint, -n, -on, -en, -ön;
után, -ra, -re; — me, utá-
nam; — this manner,
ilyen módon; — the an-
cient custom, régi szokás
szerint; to gape — power,
hatalomra vágyni; to look
— one, utána nézni vkinek;
ügyelni vkire; to go — one,
utána menni vkinek, kö-
vetni vkit; one — another,
egyik a másik után, egy-
másután; —, adj. hátsó:
következő; utóbbi, későbbi;
—, conj. miután, minek-
után; —, adv. után, az-
után, utóbb; the next day
—, the day —, másnap; —
ages, s. pl. utóvilág, utó-
kor; — all, adv. mégis,
mindazáltal; utoljára, vég-
tére: — growth, s. utóter-
més, sarjadék; — liver, s.

Aggravate

utód, unoka; — most, adj.
hátulsó; utolsó; — noon,
s. délután; — taste, s. utó-
íz; — thoughts, s. pl. utó-
gondolatok.

Afterward, afterwards, adv.
azután.

Again (égēn'), adv. ismét,
ujra, mégegyszer; ríssza,
viszont; to come —, visz-
szajönni; to read —, még-
egyszer olvasni; as much
—, mégannyi; — and —,
többször; ujra meg ujra.

Against (égēnszt'), prp. ellen,
-nak, -nek; átellenben,
szemkozt — my will, aka-
ratom ellen; to strive —
the current, árnak ászni;
I have nothing — it, semmi
szálóm nincs ellene; over
—, átellenében.

Agape (égēp'), adv. szój-
tátva.

Agape (é'gépi), s. szeretet
vendégsége.

Agaric (ég'érik), s. galócza,
tapló.

Agast, v. Aghast.

Agate (ég'ét), s. agátkö.

Age (édzs), s. életidő, kor:
of —, teljeskorú, törvé-
nyeskorú; he is not come
of —, még nem érte el a
teljes kort; under —, kis-
korú; of the same —, egy-
korú; old —, vénség, öreg-
kor; ripe — érett kor;
tender —, gyermekkor.

Aged, adj. öreg, vén, koros.

Agency (é'dsenszi), s. hatás,
hatósossáq: tevékenység;
müködés; ügyvivöség.

A'gent, s. hatú; működő;
ügybiztos; alkusz.

Aggerate (éd'zsérēt), v. a.
halmozni.

Agglom'erate (égglam'merét)
v. a. gombolyítni, gőngyö-
lítni; v. n. gőngyőlődni;
gombolyódní.

Agglutinant (égglju'tinênt),
s. and adj. ragasztó, ösz-
szefoglaló.

Aggrandíze (ég'grèndeiz), v.
a. nagyobbítni; v. n. na-
gyobbolni.

Aggravate (ég'grêvêt), v. a.

9

Aggravating

súlyosbítni; felindítni, boszantani.

Aggravat'ing, part. and adj.
 boszántó.

Aggravation (éggrév'sán), s.
—súlyosbítás: boszantás.

Aggregate (ég'grigét), s. hal-
maz; összlet: v. a. hal-
mozni; összlelni.

Aggrega'tion, s. halmozódás;
összefüggés: egyhe ragadás.

Aggress (eggresz'), v. a. meg-
tómadni; —ion, s. megtá-
madás; —or, s. megtá-
madó; —ive, adj. tómadó,
megrohanó.

Aggrieve (éggrív'), v. a. epesz-
teni, bűsítni: károsítni.

Aghast (égészt'), adj. megré-
mült, megdőbbent.

Agile (éd'zsil), adj. fürge,
mozyékony, sebes.

Agil'ity, s. fürgeség, gyorsaság.

Agio (éd'zsió), s. ráadás, túl-
folyam.

Agist (édsiszt'), v. a. híz-
lálni; —ment, s. legelő-
pénz.

Agitate (éd'zsitét), v. a. moz-
gatni, rázkodtatni, ren-
dítni; felindítni, nyugta-
lanítni; izgatni.

Agita'tion, s. mozgatás, ren-
dülés; megindulás, izga-
tottság; izgatás.

Ag'itator, s. szászóló; ügyre-
zető; izgató.

Aglet (ég'let), s. fűzőpeczek.

Agnail (ég'nél), s. körömmé-
reg.

Agnate (ég'nét), s. aparokon.

Agní'tion (égnus'an), s. elis-
merés. [merni]

Agnize (égneiz'), v. a. elis-

Ago (ég'), adv. óta; ezelőtt,
előtt; some years —, ne-
hány érvel ezelőtt; long —,
régen; not long —, kevés-
sel ezelőtt; but half an
hour —, csak egy félóra
előtt; he died five years
—, ot esztendeje, hogy meg-
halt.

Agog (égag'), adv. sovárogra:
to be — on something,
vmi után esengeni; to set
—, vágyást ébreszteni.

Agoing

Agingo (ég'ing), adv. indu-
lóban, menőfélben.

Agonism (ég'óniszm), s. ver-
seny, versenyzés.

Ag'onist, s. versenyző.

Agonize (égoneiz'), v. a.
gyötörni; v. n. halállal
küzdeni.

Ag'ony, s. halálküzdés; ki-
nos küzdelem.

Agood (égűd'), adv. komolyan, igazán.

Agrace (egrész'), v. a. ked-
vezni.

Agrease (egrísz'), v. a. be-
zírozni, bekenni; elmocs-
kolni.

Agree (égri'), v. n. egyezni,
megegyezni: egyetérteni,
egyességben lenni: bele-
egyezni, ráállani; to — on,
upon, megegyezni, megál-
lapodni —ban, —ben to —
to a thing, ráállani vmire,
belegyezni vmibe; I can-
not — to it, nem egyezhe-
tem bele; to — with some
one, egyetérteni, egyetér-
tésben lenni vkivel; wine
does not — with me, a bor
nekem árt v. nem tesz jót;
to — together, megyérni;
—, v. a. kiegyeztetni; ösz-
szebékítni.

Agreeable (egrí'ébl), adj. kel-
lemes, kedves, tetszetős;
egyező: —ness, s. kelle-
messég.

Agree'ably, adv. megegyező-
leg, -hoz, -hez képest, sze-
rint; kellemesen, kedve-
sen, kellőleg.

Agree'ment, s. megegyezés;
szerződés; kütés; atku.

Agrastic (egresz'tik), —al,
adj. mezei, parasztos.

Agricultor (eg'rikáltér), s.
foldmirelő, szántárető.

Agricultural, adj. földmire-
lési.

Agriculture (ég'rikáltsár), s.
földmirelés, földészet.

Agriculturist, v. Agricultor.

Aground (égráund'), adv.
megfenekelve; to run —,
megfenekelní; partra ret-
tetni.

Aque (ég'ju), s. hudeglelés,

Airing

váltóláz: — fit, s. lázro-
ham, lázborzongás.

A'guish, adj. lázas; —ness,
s. lázasság.

Ah (éh), int. ah, oh. /

Ahead (éhed'), adv. elől,
előre; nyakra-főre; to get
— of ., meghaladni.

Aid (éd), v. a. segitni, gyá-
molítni; —, —ance, s. se-
gítség, segedelem, támoga-
tás; — less, adj. gyámol-
talan.

Aid-de-camp (éd-di-kang), s.
hadsegéd, tábornoksegéd.

Aigret (é'gret), s. köcsag. /

Aigulet (é'gjulet), s. fűzösza-
lag, fűzözsínőr.

Ail (el), v. a. fújálni: what
ails you? mi baja vanón-
nek? mi lelte? nothing
ails me, (av.) I — nothing,
semmi bajom; to be ailing,
sinlődni, betegeskedni.

Ail'ing, Ail'ment, s. sinlódés,
fájdalom.,

Aim (ém), s. czél: czélzat:
irányzat szándék; to take
—, czélozni; to miss one's
—, czelját elhibázni; —,
v. n. czélozni, irányozni;
szándékozni: törekedni;
what does your discourse
— at? mire czéloz az ön
beszéde: that is aimed at
me, ez reám czéloz.

Air (ér), s. levegő, lég; to
take the —, to take some
fresh —, szabad levegőre
menni, fris levegőt színi;
castles in the —, s. pl. lé-
várak; — bed, s. feljött
kauesuk-ágy; — gun, s.
szélpuska; — poise, s. lé-
súlymérő; — pump, s. lé-
szivattyu; — tight, adj.
léghatlan; —, v. a. szel-
lőzni, szellőztetni: to —
one's self, szabad levegőre
menni.

Air, s. dallam, zengzet; te-
kintet, kinézés, magatar-
tás; arczikifejezés; a drin-
king —, ivódal; to take
airs, to give one's self great
airs, nagy pofát vágni.

Air'ing, s. szellőztetés; to
take an —, szabad levegőre

10

Airling

Alcove

Allegoric

menni; to give a horse an
—, kiloragulni.

Air'ling, s. szeles ember; csél-
csap.

Air'y, adj. levegős, szellős;
szeles, ledér, lepke; — ha-
bit, szellős ruha; — no-
tions, s. pl. légvárak.

Aisle (eil, áil), s. (épület-)
szárnyék; oldal-hajó.

Ajar (édzsár'), adj. and. adv.
féliy nyitra; the door is
—, féliy nyitra áll az ajtó.

Ake (ék), v. n. fájni: my
head akes, fáj a fejem: —,
s. fújás: tooth —, s. fogfá-
jás: belly —, s. hasfújás.

Akin (ékinn'), adj. rokou.

Alabaster (él'ébésztér), s.
alabastrom.

Alack (êlêkk'), int. jaj! —
a day! jaj bizony!

Alacrious (élék'riász), adj.
eleven, vidám. iság.

Alac'rity, s. clénkség, vidám-

Alarm (élárm'), s. részjel,
lárma, zenebona; ébresztö-
óra; to sound an —, ria-
dót fűni: to give —, lár-
mát útni; to take the —,
felriadni, aggodalomba es-
ni: — bell, s. részharang;
—, v. a. fegyverre hűrní, fel-
riasztaní; nyugtalanítni.

Alarm'ing, adj. nyugtala-
nító, aggasztó.

Alarm'ist, s. riasztó, lár-
mázó.

Alas (êlêsz'), int. jaj! fáj-
dalom!

Alate (êlēt'), adv. minap.

Alb (êlb), s. mise-ing.

Albeit (élb'ít), conj. jóllehet,
noha, bár.

Albescent (élbesz'szent), adj.
fehéres.

Albino (élbi'no), s. fejér mór,
petyes faju ember, fehé-
rencz.

Al'bion (êl'bián), s. Anglia.

Album (él'bám), s. emlék-
könyr.

Albumen (élbju'men), s. fe-
hérnye.

Alchimy (êl'kimi), s. arany-
kémlet.

Alcohol (êl'kohal), s. lang,
borszesz.

Alcove (êl'kov), s. vakszoba;
hálóhajlék.

Alder (aal'dr), s. eger (fu).

Alderman (al'drmên), s. vá-
rosi tanácsos; alpolgármes-
ter.

Aldern, adj. egerfából való.

Ale (êl), s. fejérsör; — stake,
s. sörcezéyér.

Alehoof (êl'húf), s. földi bo-
rostyán.

Alembic (clem'bík), s. lom-
bík.

Alength (êlength'), adv. hosz-
szában.

Alert (élert'), adj. gyors, ébré-
keny, eleven, vidor; —ness,
s. éberség, szemesség.

Alexipharmic (élekszifér'mik),
s. ellenméreg.

Alga (êl'gê), s. moszat, hinár

Algebra (êl'dsibrê), s. betü-
számtan; —ic, adj. betü-
számtaní.

Algid (él'dsid), adj. jeges,
fagyos.

Algific (éldzsiif'ik), adj. fa-
gyasztó.

Algor (él'gar), s. fázás.

Algous (él'gász), adj. hináros.

Alias (él'hész), adv. egyéb-
ként, máskor.

Alibi (él'ibei), s. máshol-lét.

Alien (él'jen), s. külhoni, ide-
gen; — bill, s. idegenek
törvénye; — adj. idegen,
különös, idegenszerű; he
is — from the purpose,
semmi köze a dologhoz;
—able, adj. elidegenítethő;
eladható.

Alienate (él'jenét), v. a. el-
idegenitni, eladni; adj. el-
idegenített; s. külhoni, ide-
gen.

Aliena'tion, s. elidegenítés,
eladás.

Alight (êleit'), v. n. alá v.
leszállani.

Alike (éleik'), adj. hasonló;
adv. hasonlóan, hasonló-
kép.

Aliment (él'iment), s. táplá-
lék, élelem; —ary, adj. táp-
láló; élelmézési; —a'tion,
s. táplálós; élelmézés; el-
tartás.

Alimony (êl'imani), s. tartás.

Alive (êleiv'), adj. élő, ele-
ven, tevékeny, vig; to be —,
élni; no man —, egy élő
lélek sem; he is the best
man —, nincs nálánál jobb
ember a világ hátán.

Alkali (él'keli), s. égvény,
lúgsó; —ze, v. a. égré-
nyitni; kilágózni; —za'tion,
s. égvényítés.

All (aal), adj. minden, mind,
egész: s. egész, összeg, min-
den, mind: adv. egészen,
igen, teljesen; —the world,
az egész világ; to go upon
—four, négyhézláb mászni;
it is — one to me, nekem
mindegy: my —, minde-
nem: his —, mindene; it
is — right, minden rendén
van; to read a book — over,
az egész könyvet átolvasni;
it is not — a case, nem
egészen mindegy; — of a
sudden, hírtelen; — the
better, annál jobb; not at
—, épen nem, semmiképen
nem; once for —, egy-
szerre mindenkorra; — in
—, mindenben minden: —
bounteous, adj. fujásája;
— cheering, adj. minde-
neket megörvendeztető: —
hal'lows, s. pl. — saints'
day, s. mindenszentek nap-
ja; — heal, s. sebfű; —
honoured, adj. köztiszte-
letű: — know'ing, adj.
mindentudó; — see'ing,
adj. mindenlátó; — wise,
adj. főböles.

Allay (êlle'), v. a. enyhítni,
csillapitni, lágyítni; ot-
vözni (n. h.) v. Alloy; v.
n. enyhülni, csillapodni; s.
csillapat, enyhület; vegyi-
ték (n. h.) v. Alloy.

Alledge, v. Allege.

Allegation (élligésán), s. állí-
tás; mentekezés.

Allege (élledzs'), v. a. állí-
tani; jelhozni.

Allegiance (élli'dsiénsz), s.
bérhívseg; to do —, hó-
dolni; oath of —, s. hü-
ségi eskü.

Allegoric (élligar'ik) — al,
adj. jelképes, jelves; —ally,

11

Allegorize

adv. jelképesen, jelképí-
leg.

Allegorize (él'ligareiz), t. a.
jelképezni, jelvezni.

Al'legory, s. jelkép, jelv.

Alleviate (éll'viét), v. a. könnyebbítni, enyhíteni.

Allevia'tion, s. könnyebbítés,
enyhítés.

Alley (él'li), s. ja-sor, utezács-
ka, kóz; a turn again —;
vak-utca, térj meg utca.

Alliaceous (éllie'sász), adj.
foghagymanemű.

Alliance (éller'ensz), s. egye-
sülés; egyesség; kütés, szű-
vetkezés, szövetség; rokon-
ság; to make an —, szű-
vetkezni; megházusodni,
egybekelni.

Alliciency (éllis'ienszi), s.
vonzerő.

Allied (él'leid), adj. egyesült,
szövetkezett, rokon.

Alligation (ellige'sán), s. üsz-
szekítés.

Alligator (ellige'tér), s. öldök,
amerikai gyil.

Alliteration (elliter'e'sán), s.
másulhangzás hangegyen.

Allocation (éloké'sán), s.
hozzászámítás; utalvány.

Allocation (éllokju'sán), s.
megszélítő beszéd.

Allodial, adj. majorsági; hű-
béradőmentes.

Allodium (éllo'diám), s. sa-
játjold, majorság, hűbér-
ödöment jószág.

Alloo (éllu'), int. hajrá; v. n.
hajrázni.

Allot (éllatt'), v. a. kisor-
solni, kiosztani: részesí-
teni; —ment, —ery. s. fel-
osztás; osztályrész.

Allow (élláu'), v. a. engedni,
megengedni, helybenhaqy-
ni leengedni; adni: elis-
merni; to — the charges, a
költség megtérítését hely-
benhagyni to — a servant
two pounds a month, a
szolgálónak egy hónapra
két fontot fizetni: I cannot
— my son more than six
hundred pounds a year,
tibbet hatszáz fontnál éren-
ként fiamnak nem adha-

tok; to — of an excuse,
eki mentséget elfogadni;
do you — of that reason?
helyesnek találja-e ez okot?

Allow'able, adj. megenged-
hető, helybenhagyható.

Allow'ance, s. helybenhagyás,
engedély: leengedés; osz-
tályrész, adag; to give
— of something, vkinek
vmit elnézni: to make an
— for, vmit számba v. te-
kintetbe venni.

Allox (ellai'), s. ötözés; öt-
vözet; közé keverés; there
is no happiness without
—, ninesen ötöm bá nélkül;
—, v. a. ötözni, nemes ér-
czet nemtelennel keverni;
rosszabbítni.

Allude (élljud'), v. n. példá-
lódzani, vonatkozni; to —
to something, vmire czé-
lozni (szával).

Allure (élljur'), v. a. csábitni,
kecsegéttni; —, —ment, s.
kecsegtetés: csáb.

Allu'ring, adj. csábitó; —ly,
adv. csábitólag.

Allusion (éllju'zsin), s. vo-
natkozás, ezélzás; to make
an —, példázádní.

Allusive (élljú'ziv), adj, ezél-
zatos; —ly, adv. ezélzó-
lag.

Alluvion (éllju'vián), s. árad-
vány, uszadékfold, iszap-
lerakodás.

Ally (éller'), s. frigytárs,
pártiel, szövetséges; v. a.
frigyesítni.

Almanack (ál'mênêk), s. nap-
tár; érkönyr.

Almightiness (aalmeit'inesz)
s. mindenhatóság.

Almighty, adj. and s. min-
denható.

Almond (á'mand), s. mandola; török mandola; — tree, s. mandola-fa; — wil-low, s. fehérjüz.

Almoner (ál'manér), s. ala-
mizsnamester: — ship, s.
alamizsnatisztség.

Almost (aal'moszt), adv.
majd, csaknem, kevés híján,
közel; he is — sixty years
old, ö kozel hatvan éves.

Allowable

Altercate

Alms (ámsz), s. alamízsna,
— fee, s. péterillér.

Alnage (él'neds), s. röffel mé-
rés.

Aloe (él'o), s. áloe.

Aloft (élatt'), adv. magasra,
magasan: to set —, fel-
emelni; from —, felülről.

Alone (éloon'), adv. egyedül;
to be all —, magában lenni
egyedül: to leave one —,
ekit elhagyni; let me —,
hagyj békét nekem; let
him — for that, e tekint-
tetben bizhatni benne: let
that —, hagyd azt abba.

Along (élang'), prp. and adv.
hosszában, hosszant; to-
cább: elüre; sorban; will
you come — with me?
eljön kegyed velem? — the
street, utczahosszant: —
the coast, partthosszant;
all —, hosszában; minden-
witt: mindig.

Aloof (élúf'), adv. távol, félre.

Aloud (éláud'), adr. hango-
san.

Alp (á'lp, élp), s. pirák; —s,
s. pl. havasok.

Alpaca (élpêk'é), s. lakma-
tere.

Alphabet (él'fêbet), s. betü-
rend.

Alpine (él'pein), adj. alpesi;
s. cperfaj.

Already (alred'di), adv. már;
it is — one o'clock, már
egy az óra.

Also (al'szo), adv. is, torábbá,
hasonlag: my sister has —
been there, növérem is ott
volt: I — wish, that etc, én
torábbá azt is kiránom,
hogy stb.

Altar (aal'tér), s. oltár.

Alter (aal'tér), c. a. válto-
tatni; to — one's mind,
megváltoztatni szándékát,
más értelemre térni; —, v.
n. változni; to — for the
worse, rosszabbúlni.

Al'terable, adj. változékony;
—ness, s. változékonyág.

Alteration (altere'sán), s. vál-
tozás.

Altercate (eltérkēt), v. n. ve-
szekedni.

12

Altercation

Alterca'tion, s. veszekedés.

Altern (el'tern), adv. váltva, felváltva.

Al'ternaacy, s. váltakozat.

Alternate (élter'nét), v. a. egymást felváltani; v. n. váltakozni: adj. váltogató; kölcsönös, viszontos.

Alterna'tion, s. felváltás, felsérés, váltakozás.

Alternative (élter'nétiv), s. válték, ragy-ragylagosság; adj. váltogató; —ly, adv. egymást váltva, váltakozva.

Althea (élthi'é), s. ziliz.

Although (aldho'), conj. jól-lehet, ámbár, noha.

Altiloguence (éltil'lokwensz), s. fenjáró beszéd.

Altist (él'tiszt), s. mély felhangos.

Altimeter (éltim'míter), s. magasságmérő.

Altitude (él'titjud), s. magasság, magasztosság.

Alto (él'to), s. mély felhang.

Altogether (altogedh'ér), adv. mindössze, összesen; egészen, teljesen; they are — a bad lot, gazemberek mindnyájan: I mistook him —, éntökéletesen félreértettem ötet.

Alum (él'lám), s. timsó.

Aluminous (élju'minász), s. timsónemű.

Always (al'wēz), adv. mindig, szűntelen; mindenkor.

Am (ém), ragyok, r. to Be.

Amability (émébil'iti), s. szeretetreméltóság, kellemtesség.

Amain (émēn'), adv. erővel, nyakra före.

Amalgam (émélgém), s. foncsor, higanyregyércz.

Ama'l'gamate (—mēt), v. a. fonesorolni, higanyozni.

Amanuensis (éménjuen'zisz), s. irnok, inas.

Amaranth (ém'érént), s. amarant, bírsonyrárg.

Amaran'thine (—thein), adj. piros, pirosaeska.

Amass (émész'), v. a. halomra gyűjteni, felhalmozni, összeszedni: —, —ment, s. rakás, halom.

Amateur

Amateur (émétör'), s. műkedrelő.

Am'atory, adj. szerelmi.

Amaze (éméz'), v. a. elbámitni, megzararni, meghokkenteni; —ment, s. bámulat, zavár, hüledezés.

Amaz'ingly, adv. bámulatosan. amazon.

Amazon (ém'ézán), s. hősnyő.

Amazonian (émézo'nién), adj. amazoni.

Ambassade (ém'bészéd), s. körvetség.

Ambassador (émbész'szédér), s. körét.

Ambassade, Ambassador, v. Ambassade.

Amber(ém'běr), s. borostyánkő: — gris, — grease, s. ambragyanta; — seed, s. pézsmaszem.

Ambidexter (embideksz'těr), s. and. adj. baljobbugyes, jobb és balkézzel egyenlően ügyes; két kulacso.

Ambient (ém'bient), adj. körülvevő, körülfogó.

Ambiguity (émbigju'iti), s. kétértelműség.

Ambiguous (émbig'juász), adj. kétértelmű.

Ambilogy (embil'lodsi), s. kétértelmű kitejezés.

Ambit (ém'bit), s. környület, kerület.

Ambition (émbis'án), s. nagyráqqúás: diesvágy; v. a. vágyni.

Ambi'tious, adj. nagyrávágyó, becsvágyó.

Amble (ém'bl), v. n. poroszkálni: s. poroszkálás; —r, s. poroszkáló.

Ambrea'da (émbrí'dé), s. borostyán-utánzat.

Ambrosia (émbro'zié), s. istenek étele: mezei üröm, szülőrű: —1, —n, adj. ambroziás.

Ambry (ém'bri), s. almáriom; alamizsnaosztó-hely.

Ambulance (ém'bjulensz), s. tábori kóroda.

Am'bulant, adj. vándorló, járókelő.

Ambula'tion, s. vándorlás, járkálás.

Amicable

Ambula'tor, s. vándorló; lépésmérő.

Am'bulatory, adj. vándorlá; s. tornácz.

Ambuscade (ém'bászkéd), s. leshely; rejtek; v. a. megszíni.

Ambush (ém'băs), s. leshely; leshelyből való megtámadás; v. n. lesben állani; v. a. megszíni; rajta ütni.

Ameliorate (émel'iorét), v. a. jobbítni; v. n. jobbulni.

Amelioration (émeliorésán), s. jobbítás; jobbulás.

Amen (ém'men), ugy legyen.

Amenable (émí'nébl), adj. (to) felelős.

Amend (émend'), v. a. javítni; v. n. javulni, jobbra fordulni: —ment, s. javítás; javulás; módosítvány; helyreigazítás.

Amen'dable, adj. javítható; elmarasztalható.

Amends, s. pl. kárpátlás, elégtétel: to make —, megtériteni, kapótolni, helyrehozni.

Amenity (émén'iti), s. kелlem, tetszöség.

Amerce (émersz'), v. a. bírságolni; —ment, s. bírság.

America (émériké), s. Amerika.

Amer'ican, s. and adj. amerikai; (szükebb értelemben) éjszak-amerikai enyeült állambeli; —ism, s. amerikaiasság: az amerikaiak hazaszeretete; éjszak-amerikai nyelvjárás.

Amethvst (ém'ithiszt), s. violakó.

Ameuble (émju'bl), v. a. felporhányosítni, feltörni (földet).

Amiabil'ity, s. szeretetreméltóság.

Amiable (ém'iébl), adj. szeretetreméltó, kedves, nyájas.

Amianthus (émien'thász), s. kölen, földlen.

Amicable (ém'ikébl), adj. barátságos, jóságos; —ness, s. jóság, szíveség.

13

<table><thead><tr><th>Amid</th><th>Amoval</th><th>Ancestor</th></tr></thead><tbody><tr><td>Amid (êmid'), { prp. közt, közepett, középén.</td><td>Amoval (êmú'vêl), s. elmozítás.</td><td>nagy város; one seldom meets with such a good man, ritkán akad ilyen jó ember; Brutus is an honorable man, Brutus beszületes ember; there will be an occasion for it, lesz alkalom arra; a hundred, a thousand pounds a year, száz, ezer font évenként; never a man, egy ember sem; once a week, hetenként egyszer; twice a day, mindennap kétszer.</td></tr><tr><td>Amiss (émisz'), adv. roszál, balál, helytelenül, helyekirül, illetlenül; to do —, réteni, hibázni; to happen —, balúl útni ki; to take —, rosz néven venni; I think it not —, én azt jónak tartom; I was somewhat — yesterday, én tegnap egy kissé roszál voltam.</td><td>Amove (êmúv'), v. a. elmozítni.</td><td>An (én), conj. ha (ar).</td></tr><tr><td>Amity (êm'ity), s. barátság, egyértés.</td><td>Amphibious (êmfib'iász), adj. uszómászó.</td><td>Anabaptism (ênêbêp'tiszm), s. keresztségismétlők tanu.</td></tr><tr><td>Ammoniac (êmmo'niêk), adj. — salt, s. szalamisó.</td><td>Amphibium (êmfib'iám), s. hüllő.</td><td>Anabaptist, s. keresztségismétlő.</td></tr><tr><td>Ammunition (êmmjunis'án), s. löszer, hadikészlet — bread, s. katonakenyér.</td><td>Amphibolog'ical (êmfibolad'zisikêl), adj. kétértelmű, kétes; —ly, adv. kétértelműleg, kétesen.</td><td>Anachronism (ênêk'roniszm) s. kortévesztés.</td></tr><tr><td>Amnesty (êm'neszti), s. bűneledés, megkegyelmezés.</td><td>Amphibology (—bal'adzi), s. kétértelműség.</td><td>Anagram (ên'êgrêm), s. betűjáték.</td></tr><tr><td>Among (êmang'), { prp. and adv. között, közé; he never mixed — us, sohasem keveredett közénk (sohasem társalkodott velink); — friends, barátok közt; — them; köztök: from — them, közülök.</td><td>Amphib'oly, v. Amphibology.</td><td>Anagrammatize (—grem'mêteiz), v. n. betűjátékot csinálni.</td></tr><tr><td>Amorous (êm'arász), adj. szerelmes; —ness, s. szerelmesség.</td><td>Amphitheatre (êmfithi'êtr), s. színkor.</td><td>Analects (ên'elektsz), s. pl. jegyezmények.</td></tr><tr><td>Amorphous (êmar'fűsz), adj. alaktalan.</td><td>Ample (êm'pl), adj. bő, tágas, téres; —ness, s. tágaság, téresség.</td><td>Analog'ical, v. Analogous.</td></tr><tr><td>Amort (êmaaert'), adj. szomorú, levert; adv. szomoruan; elpusztulva.</td><td>Amplify (êm'plifei), v. a. bővitni, tágitni; teljesebben kifejteni; v. n. tulterjeszkedni, hosszan beszélni.</td><td>Analogous (ênê'ogász), adj. hasonlatos, hasonszerű.</td></tr><tr><td>Amortization (êmartizē'sán), s. törlesztés, megsemmisítés.</td><td>Amplitude (êm'plitjud), s. bőség.</td><td>Analogy (ênê'odzsi), s. hasonlatosság, összetalálás.</td></tr><tr><td>Amortize (êmár'teiz), v. a. törleszteni; megsemmisíteni, elnyészteni.</td><td>Amphifica'tion, s. bővités.</td><td>Analysis (ênê'iszisz), s. megfejtés, taglalat; regybontás.</td></tr><tr><td>Amor'tizement, v. Amortization.</td><td>Amplify (êm'plifei), v. a. bővitni, tágitni; teljesebben kifejteni; v. n. tulterjeszkedni, hosszan beszélni.</td><td>Analytic (ênêlit'ik), —al, adj. fejtegetű; bontoqató.</td></tr><tr><td>Amotion (êmos'sán), s. eltávolítás, elmozdítás.</td><td>Amplitude (êm'plifei), v. a. bővitni, tágitni; teljesebben kifejteni; v. n. tulterjeszkedni, hosszan beszélni.</td><td>Analyze (ên'eleiz), v. a. taglalni, megfejteni; regybontani.</td></tr><tr><td>Amount (êmáunt'), s. összeg; v. n. emelkedni; annyira, annyire menni, annyit teni, mindössze annyira rúgni; it amounts to two hundred pounds, két száz fontra megy.</td><td>Amputate (êm'pjutēt), v. a. csonkitni.</td><td>Ananas (êně'nász), v. Pineapple.</td></tr><tr><td>Amour (êműr'), s. szerelmeskedés.</td><td>Amputa'tion, s. csonkitás, taglerétel.</td><td>Anarch'ic (ênér'kik), —al, adj. fejletlen, jéktelen.</td></tr><tr><td></td><td>Amuse (êmjuz'), v. a. mutatatni; huzni halasztani; to —one's self with something, vmivel mutatni; —ing, part. and adj. mutatató, mulatságos; —nent, s. mulatság, mulatozás.</td><td>Anarchy (ên'árki), s. kor mányhiány, jéktelenség, zavar.</td></tr><tr><td></td><td>An, A (ên, ê), indef. art. másosalhangzók és a ju qyanánt ejtett u, eu, ew előtt A, a hangzók (u, eu, ew [=ju] kivételével) és néma H előtt An áll; there was once a man, egyszer volt egy ember; he has not got a bit of sense, egy csep esze sines; if a man could know it beforehand, ha az ember azt előre tudhatná; a good man endeavours to etc, a jó ember arra törekszik, hogy stb.; London is a very big town, London igen</td><td>Anathem (ên'êthem), s. egyházi átok.</td></tr><tr><td></td><td></td><td>Anathema (ênêth'imê), s. kiátkozott: egyházi átok.</td></tr><tr><td></td><td></td><td>Anath'ematize (—teiz), v. a. kiátkozni, átokba vetni.</td></tr><tr><td></td><td></td><td>Anatomy (ênêt'omi), s. boneztan.</td></tr><tr><td></td><td></td><td>Ancestor (ên'szesztér), s. ős, elöd.</td></tr></tbody></table>

14

Ancestral

Ances'tral, adj. ösi.

An'cestry, s. eldödök, nem-
zetség.

Anchor (êngk'är), s. horgony;
to lie at —, horgonyon ál-
lani; to cast —, horgonyt
retni; to weigh —, hor-
gonyt szedni; —, v. a. hor-
gonyt retni; — v. n. hor-
gonyon állani.

Anch'orage, s. horgonyozó-
hely; horgonypénz, állás-
pénz, révbér.

Anchoret, Anachorete (ênêk'-
orit), s. remete.

Anchovy (êntso'vi), s. állók,
ajók.

Ancient (ên'tsent), adj. régi,
hajdani; —ness, s. régiség.

An'cients, s. pl. a régiek (gö-
rögök és rámáik).

Ánd (ênd), conj. és.

And'iron (ênd'eiárn), s. vas-
maeska, nyárstartó.

Androgynus (êndrad'zsinăsz)
s. hîmnö.

An'ecdote (ên'ekdot), s. ado-
ma.

Anend (ênend'), adv. függ-
irányosan.

Anent (ênent'), adv. vonatko-
zólag, illetőleg.

Anes, v. Awn.

A'new (ênju'), adv. ujból.

Anfractuous (ênfrêk'tsás),
adj. kanyargós.

Anfracture, s. tekervény, csa-
vargosság.

Angel (ên'dsel), s. angyal;
angyaltallér (aranyérme).

Angel'ic, —al, adj. angyali.

An'gelshot, s. lánczos golyó.

Anger (êng'ger), s. harag;
botránkozás; —, v. a. hara-
gitani, bosszantani.

Angle (êng'gl), s. szög; ha-
lászhorog; v. a. horogra ke-
rítni; v. n. horgászni; —r,
s. horgász.

Anglicism (êng'glisziszm), s.
angol nyelvsajátság.

Anglicize (êng'gliszeisz), v.
a. angolosítni.

Angling, s. horgászat.

Anglo-saxon, s. and. adj. an-
golszász.

Angrily, adv. haragosan, in-
gerülten.

Angry

Angry, adj. haragos; to be
—, haragudni; to be —
with some one, vkire ha-
ragudni: to make one —,
akit megharagitni; to get
—, megharagudni; to be
— at a thing, boszankodni
rmin.

Anguish (êng'gwis), s. aggo-
dalom, gyótrelem; v. a. ag-
gasztani.

Angular, Angulated (êng'-
gjulér, êng'gjuléted), adj.
szögletes.

Angustation (êngászté'sán),
s. szűkités; szűkülés.

Angust'ness, s. keskenység;
szűkesség; szűkmellűség.

Anight (éneit'), adv. éjjel.

Anility (énil'ity), s. vénasszo-
nyosság.

Animadversion (énimédver'sán),
s. észrevétel; rossza-
lás.

Animadvert (—vert'), v. a.
and n. igyelni; észrevenni;
rosszalni, megfeddeni, meg-
róni. [adj. állati].

Animal (ên'imél), s. állat;

Animalcule (ênimél'kjul), s.
állatocska.

Animal'ity, s. állatiság.

Animate (ên'imét), v. a. ele-
venútni, éleszteni; lelke-
sitni; —, —d, adj. lelkesí-
tett, eleven; clénk, vidám.

Anima'tion, s. elevenítés,
élesítés; lelkesítés; vidám-
ság, clénkség.

Animosity (ênimasz'iti), s.
ingerültség, ellenségeske-
dés.

Anise (ên'isz), s. ánizs.

Ankle (êng'kl), s. boka.

Annalist (ên'nêliszt), s. év-
iró, koriró.

Annals (ên'nêlz), s. pl. év-
könyvek, éviratok.

Anneal (êníl'), v. a. megtü-
zesít ni; beégetni (üvegbe).

Annex (ênneksz'), v. a. hozzá-
csatolni v. kapcsolni; be-
kebelezni; —, —ment, s.
függelék, melléklet.

Annexa'tion, s. hozzákapcso-
lás; bekebelezés.

Annihilate (ênnei'hilét), v. a.
megsemmisítni.

Another

Annihilation (ênneihilé'sán),
s. megsemmisítés.

Annivers'ary (ênniver'széri),
adj. évenkénti; s. évfordu-
lati nap, écfordulati ünnep.

Annotate (ên'notét), v. a.
feljegyezni.

Annota'tion, s. megjegyzés,
jegyzet.

Announce (ênáunsz'), v. a.
jelenteni, hirdetni; —ment,
s. hirdetés, jelentés, nyilat-
kozat.

Annoy (ênnaí'), v. a. untatni;
boszantani.

Annoy'ance, s. boszúság, kel-
lemetlenség, teher.

Annoy'ing, adj. boszantó, ter-
hes.

Annual (ên'njuûl), adj. éven-
kénti, évi; s. évkönyv;
—ly, adv. évenként.

Annular(ên'njuler), adj. gyű-
rüded.

Annuity (ênju'u'ti), s. évi já-
radék, évpénz.

Annumerate (ênju'merét),
v. a. hozzászámítani.

Annunciation (ênánszië'sán)
s. hirdetés; gyimölesoltó
boldogasszony napja.

Anodyne (ên'odein), adj. fáj-
dalomenyhitő; s. fájdalom-
enyhitő szer.

Anoint (ênaint), v. a. föl-
kenni: —ed, part. s. and.
adj. fölkent, felavatott;
—ment, s. fölkenés.

Anomalous(ênam'élász), adj.
rendhagyó.

Anom'aly, s. rendhagyás.

Anomy (ên'omi), s. törvény-
sértés.

Anon (ênan'), adv. azonnal,
nyomban, mindjárt; ever
and —, ujra meg ujra,
helylyel közzel.

Anonymous (ênan'imász),
adj. névtelen; —ly, adv.
névtelenül.

Another (ênadh'ér), adj. má-
sik, más; that is quite —
affair, az egészen más do-
log; it is one thing to pro-
mise and — to perform,
az igéret szép szó, ha meg-
adják igen jó; —time, más-
kor; at — place, másutt;

15

Answer

one after —, egyik a má-
sik után, egymásután; one
from —, egymástól. I want
— pound, nekem még egy
font kell.

Answer (án'zěr), s. felelet,
válasz, viszonozás; megol-
dás; v. a. and. n. felelni,
válaszolni; megfelelni; ele-
get tenni; illeni; jótál-
lani; számot adni; to — a
question, kérdésre felelni;
to — a purpose, cízszerű-
nek lenni; to — a bill of
exchange, váltót bevál-
tani, kifizetni; I will —
for him, jótállok érte;
money answers all things,
kinck pénze van, mindent
régbe vihet.

An'swerable, adj. felelős:
 megfelelő: —ness, s. fele-
lősség; megfelelőség.

Ant (ént), s. hangya.

Antagonism (énteg'onizm),
s. ellenzet; ellenesség; el-
lenhatás.

Antag'onist, s. ellenes, ellen-
ható.

Antag'onstie, adj. ellenes,
ellentörő.

Antag'onize (—neiz), v. n.
ellenkezni, ellenkedni, el-
lemtörni.

Antag'ony, s. ellenkedés, el-
lentörés; ellenzet.

Antarctic (éntárk'tik), adj.
déli.

Antarthritic (éntárthrit'ik),
adj. köszvényelleni; s. kösz-
vényszer.

Antecede (éntiszíd'), v. n.
előre menni, előzni.

Antecedence (—szí'densz), s.
előzmény.

Antece'dent, adj. előbbi, elö-
beni; s. előtét, előtag.

Anteces'sor, s. eld.

Antechamber (én'titsêmběr),
s. előszoba.

Antecursor (éntikör'sěr), s.
előfutó; előjel.

Antedate (én'tidēt), v. a. visz-
sakeltezni; s. hátra tett
kelte (vmely iratnak).

Antidiluvial (—dilju'viel),

Antidiluvian (—dilju'viен),f
adj. azönvíz előtti.

Antemundane

Antemundane (—mán'dēn),
adj. teremtés előtti.

Antemural (—mju'rèl), s. ka-
purédjal.

Antepast (én'tipászt), s. előíz,
előebéd.

Antepone (ên'tipon), v. a.
elibe tenni.

Anterior (ént'rièr), adj.
elöbbi.

Anthem (ên'them), s. kar-
ének.

Anther (ên'thěr), s. porhon.

Ant-hill, s. hangyaboly.

Anthology (ênthal'odsi), s.
kalászat, virágjüzér, íro-
dalmi gyűngőik.

Antropology (entropopal'odsi)
s. embertan.

Anthropomorphous (—mar'fász), adj. emberalaku.

Anthropophagy (—paf'êdsi),
s. embererés, emberjalás.

Antic (ên'tic), s. csélesapó;
szeményesztő; adj. ódi-
vatű.

Anticipate (êntisz'szipêt), v.
a. megelőzni; idő előtt
tenni (vmit); előlegezni;
an anticipated old age, idő
előtti megvénülés.

Anticipation (—pě'sàn), s.
előzés: megelőzés, előlege-
zés; előérzés: by —, előre.

Anticonstitutional(énti-kans-
szti-tju'sánél), adj. alkot-
mény elleni.

Antidote (én'tidot), s. ellen-
méreg.

Antilope (ên'tilop), s. zerna,
zerge.

Antinomy (êntin'omi), s. tör-
vény-íitközet.

Antipathetic (—pêthet'ik),
adj. ellenszenres.

Antipathy (éntip'êthi), s. el-
lenszenv.

Antipodes (êntip'odiz), s. pl.
lábellenesek, ellenlábolók.

Antiquarian (—kwē'rièn), adj.
őkori; s. óbuvár.

Antiquary (ên'tikwêri), s.
óbuvár.

Antiquate (ên'tikwēt), v. a.
elővitni, avulttá tenni, el-
törölni; —d, adj. szokásból
kiment, elavült.

Antique (éntik'), adj. ódon,

Apart

ó, régi; s. ódonmű, ódon-
ság.

Antiquity (enti'kwiti), s. ákor:
a régiek (görögök és ró-
maian).

Antiseptic (—szép'tik), adj.
rotha'dás elleni; s. rotha-
dás elleni szer.

Antithetic (—thet'ik), adj.
ellenţěteles.

Antler (ên'tlěr), s. szarras-
szaru (rég).

Anvil (en'vil), s. ülőras.

Anxiety (êngszei'ti), s. bú-
gond, aggodalom, gyötcre-
lem.

Anxious (êngs'ász), adj. aggo-
dalmas, nyugtalan; —ness,
s. aggódás, nyugtalanság.

Any (ên'ni), adj. akármely,
akármelyik, valamely, vala-
melyik: adv. egy kissé, va-
lami: —body, —one, akárki,
mindenki; —thing, akár-
mi, valami: —where, akár-
hol, mindenütt; —withh-
er, akárhová, minden-
hová; — how, akárhogy,
mindenesetre; — further,
még tovább; —more, még
több; not — thing, semmi;
not — body, senki; above
— thing, mindenekelött; at
— time, akármikor; are
you going — further to-
day? akar ön még tovább
menni ma 'is there —hope?
van még némi remény?
I shall never tell it to
—body, én soha senkinek
még nem mondom; I can-
not give — more, többet
nem adhatok: he has not
received — money, but I
have received some, ő nem
kapott pénzt, de én kap-
tam: he has not received
— thing, but I have re-
ceived something, ő nem
kapott semmit, de én kaptam
valamit; without —more
ado, minden további teke-
töría nélkül.

Aorta (êar'tè), s. függ-ér.

Apace (êpěsz'), adv. szapo-
rán.

Apart (épárt'), adv. külön,
elkülönözve.

16

## Apartment

Apart'ment, s. szoba, lakosztály. [lenség.

Apathy (ép'éthi), s. érzékét.

Ape (ép), s. majom; v. a. majmolni.

Apeak (épík'), adv. függőlegesen; ponton.

Aper (é'pěr), s. majmoló.

Aperient (épí'rient), adj. hashajtó; s. hashajtószér.

Aperture (ép'ertsár), s. nyilás.

Apery (é'peri), s. majmolás.

Apex (é'peksz), s. csúcs.

Aphelion (éfí'lián), s. legnagyobb naptáv.

Aphorism (éf'oriszm), s. gondolattöredék; tanmondat.

Aphoristical (éforisz'tikél), adj. tanmondatos, szaggatott.

Apiary (é'piéri), s. méhes.

Apiece (épísz'), adv. darabonként, egyenként.

Apish (é'pis), adj. majmoló; —ness, s. májmolás.

Apocalypse (épak'élipsz), s. János jelenéscinek könyve.

Apocalyp'tic, —al, adj. rejtelmes.

Apocrypha (épak'rifé), s. pl. beczikkezetlen könyvek.

Apoc'ryphal, adj. becsusztatott, kétés.

Apodictie (épodik'tik), —al, adj. tagadhatlan.

Apogee (ép'odzsí), s. földtöli legnagyobb táv.

Apograph (ép'ogrêf), s. másolat.

Apologize (épal'odzseiz), v.n. mentegetni, bocsánatot kérni; védbeszédet tartani.

Apol'ogy, s. védbeszéd, védárat, mentegetés; bocsánatkérés.

Apoplectic (époplek'tik), —al, adj. gutaütéses. [hüdés.

Ap'oplexy, s. gutaütés, szél.

Ap'oplexed, adj. gutaütött, szélhüdt.

Apostasy (épasz'têzi), s. hitagyás.

Apostate (épasz'tēt), s. and adj. hittagadó, pribék; köpeny forgató.

Apostatize (épasz'têteiz), v. n. elpártolni.

## Apostemate

Apostemate (épaszt'imēt), v. n. meggyűlni, genyedni.

Apostema'tion, s. meggyűlés, genyedés.

Aposteme (ép'asztim), s. kелés, keleény.

Apos'tle (épasz'szl), s. apostol; —ship, s. apostolság.

Apostrophe (épasz'trofi), s. megszólító beszéd, feddés; közbeszólás; hiányjel.

Apos'trophize (—feiz), v. a. megszólítni, feddeni; hiányjelezni.

Aphothecary (épath'ikéri), s. gyógyszerész.

Apophthegm (ép'othem), s. emlékmondat.

Apotheosis (épothi'oszísz), s. istenítés; istenület.

Appal, v. Appall.

Appall (éppaal'), v. a. elhalaványulást okozni, megretenteni; v. n. elhalaványodni; megrettenni; —ing, part. and adj. rémítő, retentenes.

Appall'ment, s. elhalaványodás; rémülés.

Appanage (ép'pênēdzs), s. évpénz, élelempénz.

Appan'agist (—dzsiszt), s. évpénzzel ellátott hereczeg.

Apparatus (éppéré'tász), s. készülék, szer; műszer.

Appar'el, s. öltözet, ruházat; v. a. öltöztetni, ékesíteni, felszerelni.

Apparent (éppê'rent), adj. látható, szembetűnő; látszó, látszólagos; —ly, adv. szemlátomást; látszólagosan; —ness, s. látszat; láthatóság.

Appari'tion (éppêri'sán), s. jelenés, jelenet, tümemény; látszat.

Appar'itor, s. törvényszolga.

Appeach (éppíts'), v. a. vádolni, megróni; —ment, s. vád, panasz.

Appeal (éppíl'), s. hivatkozás, felebbezés; v. a. and. n. hivatkozni, felebbezni.

Appear (éppír'), v. n. megjelenni, feltünni, látszani; it appears to me, nekem ugy látszik; to — in print,

## Appetitive

(nyomtatásban megjelenni) iráció lenni; to make —, előállítani, megmutatni, bizonyítani; it appears by that, abból kitetszik.

Appearance (éppí'rênsz), s. látszat, tekintet, tetszet, jelenet; megjelenés; külszín; at first —, első tekintetre, the — of spirits, lélekjenés; to make one's first — on the stage, a színpadon először fellépni; under the — of religion, az istenesség színe alatt; to all —, valószínűleg.

Appeas'able (éppí'zébl), adj. lecsendesítható, engesztelékeny.

Appease (éppíz'), v. a. megnyugtatni, lecsillapítni, lecsendesítni, megengesztelni; to — a sedition, lecsendesítni a lázadást; to — the hunger, az éhet elverni; to — one by obedience, engedelmesség által viktor engesztelni.

Appellation (épelés'sán), s. elnevezés, nevezet, név.

Appellee (épelí'), s. védő, felebbvitt fél.

Appel'lor, s. vádló, felebbező.

Append (éppend'), v. a. függészeni; (to) hozzáadni, hozzákapcsolni.

Append'age, s. függelék.

Apperceive (épperszív'), v. a. megérteni, észrevenni.

Apperception (—szepp'sán), s. megérzelés, öneszmélet.

Appertain (éppertén'), v. n. (to) tartozni (-hoz, -hez).

Appertain'ment, s. tartozék; jogosultság.

Apper'tenance, v. Appertainment.

Appetency (ép'pitenszi), s. kiváncsiság, vágyódás, vonzás.

Ap'petent, adj. kiváncsi, sovárgó.

Appetite (ép'piteit), s. vágy, étvágy; kivánat.

Appetition (—tí'sán), s. kivánság, vágy.

Appetitive (ép'pititiv), adj. kivánó; —power, —facul-

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

17

b

## Applaud

ty, kiránótehetség, vágy-
tehetség.

Applaud (épplaad'), v. a. meg-
tapsolni, helyeselni.

Applause (épplaaz'), s. meg-
tapsolás, taps; helyeslés.

Applausive (épplaa'zív), adj.
helyeslő.

Apple (ép'pl), s. alma; —
john, s. szent Iván-alma;
dumpling, s. almásgom-
béz; — parings, s. pl.
almahéj; — tree, s. alma-
fa; — woman, s. kofa.

Appliable (épplei'ébl), adj.
alkalmazható; —ness, s.
alkalmazhatóság.

Appli'ance, s. alkalmazás;
készülék.

Applicable, adj. v. Applicable.

Applicant (ép'pliként), s. al-
kalmazó; kérő, folyamodó.

Applica'tion, s. alkalmazás;
folyamodás; szorgalom, fi-
gyelem; haszonafordítás,
tanulság; használat; upon
his, —, megkeresésére.

Apply (épplei'), v. a. rátenni,
helyezni, alkalmazni, hasz-
nálni (vmire); fordulni
(vkihez), folyamodni; to
—a plaster to a wound,
tapaszt rátenni a sebre; to
— colours on something,
festéket rákenni vmire; to
— to somebody with a pe-
tition, vkihez kérelemmel
fordulni; I applied to the
landlord for information
in this matter, én e dolog
felől a házi urnál tudako-
zódtam; they applied to
their elder brother for
help, bátyjoktól segítséget
kértek; these verses can-
not be applied to our king,
e versek királyunkra nem
alkalmaztathatók; to —
one's self to a thing, neki-
feküdni vmínck; to — one's
mind to study, nekife-
küdni a tanulásnak, szor-
galmasan hozzálátni a ta-
nuláshoz.

Appont (éppaint'), v. a. ren-
delni, határozni; kinevezni;
alapítani; to — a day, na-
pot határozni (vmire); to

## Appointment

— one to an office, vkit
hivatalba tenni; he is ap-
pointed by the govern-
ment, őt a lormány ne-
vezte ki; to be ill appoint-
ed, roszul felkészülve, rosz
állapotban lenni.

Appointment, s. találka; ki-
nevezés, hivatal; felszere-
lés; rendelet; rendelkezés;
to-day I have an — with
my sister, ma találkozó
van növéremmel; I come
to you according to your
—, parancsa szerint jö-
vök önhöz; a govern-
ment-appointment, állam-
hivatal.

Apportion (éppor'sán), v. a.
felosztani, kijuttatni, osz-
tályrészül juttatni.

Appose (épposz'), v. a. viz-
gálni, vallatni; hozzátenni;
—r, s. vizsgáló.

Adposito (ép'pozit), adj. illő,
alkalmas.

Apposition, s. hozzáadás;
melléktétel.

Appraise (épprēz'), v. a. be-
csülni, taksálni; —ment,
s. árszabás, becslés, —r, s.
becslő, becsíis.

Appreciation (éppriké'sán), s.
esedezés, ima.

Appreciate (éppri'si-ēt), v. a.
becsülni, megbecsülni, mélt-
tányolni; I fully — his
kindness towards me, tö-
kéletesen elismerem az írán-
tam mutatott szivességét;
to — the motives of their
enemies, az ellenségeik in-
dokait méltányolni.

Apprehend (épprihend') v. a.
elfogni; felfogni (megér-
teni); félni, tartani (-től,
-től).

Apprehen'sible, adj. megért-
hető, megfogható.

Apprehen'sion, s. befogatás;
felfogás; féltés; to be quick
of —, hamar felfogni (gyors
felfogásínak lenni); to my
—, felfogásom szerint (a
mint én azt értem): to
be under great apprehen-
sions, aggályoskodni.

Apprehen'sive, adj. sebes

## Approximation

felfogású; aggályoskodó;
—ness, s. sebes felfogás;
aggódalom.

Apprentice (éppren'tisz), s.
tanonez; — ship, s. ta-
nonezkodás; —, v.a. tanon-
czul adni.

Apprise (éppreiz'), v. a. ér-
tesítni, tudósítni; to — one
of..., vkit értesíteni -ról,
-ről.

Apprize (éppreiz'), v. a. becs-
leni, árszabályozni; —ment,
s. becslés.

Apprizer (épprei'zěr), s.
becslő.

Approach (éppraots'), v. n.
közeledni, közelítni, közel-
getni; v. a. megközelítni,
közelebb vinni; —, s. kö-
zeledés; —es, s. pl. ostrom-
árkok, futóárkok; —ment,
s. megközelítés, közelgetés.

Approachable (épprao'tsébl),
adj. megközelíthető.

Approbate (épprobēt'), adj.
jónak tapasztalt.

Approba'tion, s. helyeslés.

Ap'probative, Ap'probatory,
adj. helyeslő.

Appropriate (éppro'priēt), v.
a. (to) ajánlani (könyvet);
tulajdonítni (vkinek vmit);
sajátjává tenni.

Appropriate, adj. megfelelő;
sajátos; —ly, adv. megfe-
lelőleg; —ness, s. megfe-
lelőség; helyesség.

Approval (éppru'věl), s. he-
lyeslés; helybenhagyás.

Approve (épprüv'), v. a. he-
lyeselni, jaralni, helyben-
haqyni; approved by ex-
perience, jónak (vagy igaz-
nak) tapasztalt; (gyakran
of-fal) he approves of our
proceeding, helyesli eljá-
rásunkat.

Approve'ment, s. helyeslés.

Appro'ver, s. helyeslő; bűn-
társainak feladája.

Approximate (éppraksz'imēt)
v. a. and n. közelítni; kö-
zelgetni; adj. közellévő,
közelgő; megközelítő; —ly,
adv. majdnem.

Approxima'tion, s. közelgés;
megközelítés.

18

Appulse

Appulse (éppálsz), s. hozzá-
űtődés; kikötés; (csillag)
együttállás.

Appurtenance, v. Apperte-
nance.

Apricate (ép'rikēt), v. n. na-
pon sütikěrezni.

Apricot (ép'rikat), s. baraczk.

April (ē'pril), s. aprilis, ta-
vaszhó.

Apron (ē'prǎn), s. kötény, elő-
kötő.

Apt (épt), adj. illő, alkalmas, képes, ügyes; —itude, s. hozzáillés, képesség, alkalmatos lét; —ly, adv. helyesen, alkalmast.

Aqua (é'kwé), s. viz, —fortis
(—fartisz), s. választóvíz.

Aquat'ic, adj. viz, vizbenélől.

Aqueduct (ék'kwidǎkt), s.
vizvezető hid.

Aqueous (ék'kwiász), adj.
vizes; vizokozta; —ness,
s. vizesség; vizenyűsség.

Aquiline (ék'wilin), adj. —
nose, s. sas-orr.

Aquose, v. Aqueous.

Arab (êr'êb), s. arab.

Arabesque (êr'ébeszk), s.
arabdisz, lombdisz.

Arabian (êrē'biên), adj. arab,
arabiai; s. arab.

Arabic (êr'êbik), s. arab nyelv;
adj. arabiai.

Arable (êr'ébl), adj. szánt-
ható.

Arac, v. Arrack.

Araneous (êrē'niász), adj.
pókhálószerű.

Aray, v. Array.

Arbalist (êr'béliszt), s. kéz-
ij; —er, s. íjnok.

Ar'biter, v. Arbitrator.

Ar'bitrage, v. Arbitration.

Arbitrament (árbit'rêment),
s. akarat; kény; kényité-
let.

Ar'bitrary, adj. önkényes.

Arbitrate (ár'bitrēt), v. a.
and n. kénye szerint hatá-
rozni.

Arbitra'tion, s. választott
bíró (vagy bírák) határo-
zása; váltó-kémlet.

Ar'bitrator, az illető felek-
tül választott bíró.

Arbit'rement, s. kény-itélet,

választott bíró itélete; bé-
kes kiegyezés.

Ar'bor, s. forgó-tengelyfa.

Arbor, v. Arbour.

Arbour (ár'bǎr), s. lugas.

Arbusele (ár'bászl), s. cserje;
törpefa.

Arbus'cular (—kjulér), adj.
cserjeféle.

Arbute (ér'bjut), s. ösztavasz
kukojcza.

Arc (árk), s. ív.

Arcade (árkēd'), s. ívsor, íve-
zet, ívtornácz, oszlop-bolt.

Acanum (ér'kēnám), s. tit-
kos szer.

Arch (árts), s. ív, boltív, bol-
tozat; v. a. boltozni.

Arch, adj. fő...; an — rogue,
nagy gazember: an —boy,
főkópé; an — fool, sül-
bolond; — angel, s. ark-
angyal; — bishop, s. ér-
sek; — duchess, s. főher-
czegnő; — duke, s. főher-
czeg; — fiend, s. halálos
ellenség.

Archaism (ár'kēizm), s. avult
szó, avult száfűzés.

Archeological (árkiolads'ikêl)
adj. régiségtanı.

Archeol'ogy, s. régiségtan,
régiség-tudomány.

Archer (árts'ér), s. nyilas,
ijász.

Archetype (ár'kiteip), s. ere-
deti alak, őskép.

Archiepis'copacy, s. érsek-
ség.

Architect (ár'kitekt), s. épí-
tész; —onic, adj. épité-
szeti; —ure, s. építészet.

Architrave (árk'itrév), s. fő-
gerenda; oszloppócz, osz-
lop teteje.

Archives (ár'keivsz), s. pl.
okmánytár, levéltár.

Ar'chivist, s. okmánytárnok.

Archly (árts'li), adv. csin-
talanul, gazul.

Archness (árts'nesz), s. dé-
vajság, kópéság.

Archwise (árts'veiz), adv.
ívdeden.

Arctic (árk'tik), adj. éjszaki.

Arcuate (ár'kjuët), adj. íves,
ívezett; v.a. ívelni, boltozni.

Arcubalist, v. Arbalist.

19

Arbor

Ardent (ár'dent), adj. égő,
tűzes, buzgó.

Ardor (ár'děr), s. hév; buz-
gáság.

Arduous (ár'djuász), adj.
meredek; fáradságos, ne-
héz.

Area (ē'riè), s. terület; fel-
szintér, felület.

Aread (éríd'), v. a. taná-
csolni.

Arefy (ér'ifei), v.a. száritani.

Arena (êrínè), s. homok, fü-
vény, küzdhely.

Arenation, s. fövényfürdő;
fövényhíntés.

Areometer (êriam'ítr), s. sűr-
mérő.

Argent (ár'dzsent), adj. ezüs-
tős, ezüstszersű; —ation, s.
megezüstözés.

Argil (ár'dzsil), s. agyag, fa-
zékas agyag; —la'ceous,
—lous, adj. agyagos.

Argue (ár'gju), v. n. érvezni,
okoskodni; v. a. megvitatni,
bizonyitgatni.

Argument (ár'gjument), s.
okszer, érv; tartalom:
—'al, adj. bizonyitó, itélő;
—a'tion, s. érvezés, bizo-
nyitás, okoskodás.

Ar'gumentize, v. a. érvezni,
következtetni, okoskodni.

Argutation (árgjutě'sán), s.
okoskodás.

Argute (árgjut'), adj. élesel-
mű; —ness, s. éleselműség.

Arid (ér'rid), adj. kiszáradt;
—ity, —ness, s. szárazság.

Aries (ēriesz), s. kos (esil-
lagzat).

Aright (éreit'), adv. egyenest;
helyesen.

Arise (êreiz'), v. n. irr. (arose
éroz) arisen (ériz'zn)),
felkelni, felúllni; szár-
mazni, eredni; to — from
death, feltámadni a halál-
ból: the day arises, virad:
his misfortune arises from
his idleness, szerencsét-
lensége tunyasáquóból szár-
mazik; to — against one,
vki ellen feltámadni.

Aristocracy (erisztak'krészi),
s. nemesi uralom; fönemes-
ség.

b*

Aristocrat

Aris'tocrat, s. nemesi uralom
barátja; aristocrata.

Arithmetic (érith'metik), s.
számtan; —al, adj. szám-
tani.

Árk (árk), s. frigyszekrény;
bárka.

Arm (árm), s. kar; ág; —
chair, s. karszék; —hole,
s. hónalj; kar-öltö; —less,
adj. kartalan.

Arm, v. a. felfegyverkeztetni,
felszerelni; to — against,
magát ellátni; ejejét venni
vminek.

Armada (árm'e'dê), s. hajó-
had, spanyol hajósereg.

Arm'ament, s. felfegyverke-
zés; haderő.

Armature (ár'mêtsár), s. fegy-
verzet, hadiszer.

Armig'erous (ármid'zserász),
adj. fegyverhordó.

Armistice (árm'isztisz), s.
fergyszerület.

Armour (ár'már), s. fegyver-
zet, vasazat; —er, s. fegy-
vergyártó; —y, s. fegyver-
tár; fegyverzet.

Arms (ámsz), s. pl. fegyve-
rek; ezímer, ezímerkép.

Army (ár'mi), s. hadsereg.

Aroma (êro'mê, êr'omê), s.
zamat.

Aroma't'ic, —al, adj. zama-
tos, fűszeres, illatos.

Ar'omatize (—teiz), v.a. fű-
szerezni.

Around (éráund'), prp. and
adv. körül, köré, köröskö-
rül; — him, körüle, körü-
lötte.

Arouse (éráusz'), v. a. feléb-
reszteni felkelteni, felser-
kenteni.

Arow (érao'), adv. sorban.
Arquebusade (árkwebászē'd'),
s. löseb, sebziv.

Ar'quebuse (ár'kibász), s.
puska, karabély.

Arquebusier' (—bász-ír'), s.
puskás, gyors lörö,

Arrack (ér'rék), s. rizspá-
linka.

Arraign (érēn'), v. a. tör-
cényszék elé állítani, be-
vádolni, vád alá helyezni;
elintézni, rendbe hozni.

Arrange

Arrange (érēndz's'), v. a. el-
rendezni, clintézni; felké-
szítni, kiegyenlítni; —ment,
s. elrendezés; intézkedés;
megegyezés.

Arrant (ér'rent), adj. fő...,
címeres; —knave, s. orszá-
gos gazember.

Arras (ér'resz), s. függöny,
függönyzet.

Array (érre'), s. rend, csata-
rend, sorakozat; öltözet;
esküdtek névsora; put in
—, sorban felüllítani, sora-
koztatni; out of —, rendet-
lenségben, szétszór tan; —
v. a. sorakozatni; öltöz-
tetni; esküdteket osztá-
lyozni.

Arrear (érí'r'), s. utósereg,
hátvéd; adv. hátul.

Arrearage, Arrearance, s.
hátralévőség.

Arrears, s. pl. hátralék, tar-
tozás, adóság, to be in —
with the taxes, az adóval
hátralékban lenni.

Arrest (érreszt'), s. letartó-
tatás, lefoglalás, zár alá-
tétel; fogság; v. a. letar-
tóztatni; fogságba vetni.

Arret (érret'), s. végitétel.

Arriere (érir'), s. utósereg,
utóvéd.

Arrival (érrei'vél), s. megér-
kezés, eljöret.

Arrive (érreiv'), v. n. megér-
kezni, megjöni; jutni; to
— in good time, jókor
jönni; to — at perfection,
tökéletességre menni.

Arrogance (ér'rogensz), s. ön-
hittség, bitor igény, gág.

Ar'rogant, adj. önhitt, igény-
teljes, kajfos.

Ar'rogate, v.a. alaptalan igé-
nyekkel fellépni, bitorolni,
kajfokskodni.

Arrow (êr'ro), s. nyil: —grass,
s. nyilfü; — head, s. nyil
hegye; —root, s. szírvyö-
kér; —y, adj. nyilalaku.

Arse (ársz), s. segg; —hole,
s. segglik. [vertár.

Arsenal (ár'szin'l), s. fegy-
arsenic (ársz'nik), s. mireny;
native —, s. sárga mir-
kénle, kémmireny.

Arval

Arson (ár'szán), s. gyűjtő-
gatás.

Art (árt), s. művészet, mes-
terség; ügyesség; ravasz-
ság.

Artery (ár'téri), s. üt-ér.

Artful (árt'ful), adj. mester-
séges; ravasz, cselszövő,
csempes; —ly, adv. mester-
ségesen, ravaszul; —ness,
s. mesterségesség; csempes-
ség.

Arthritic (árthrit'ik), —al,
adj. csukló... köszvényes.

Artichoke (ár'titsok), s. árti-
csóka, türeskáposzta.

Article (ár'tikl), s. névelő,
névmutató; csukló, íz;
czikk, czikkely; feltétel;
pont: v. a. czikkelyekben
feltenni; v. n. megegyezni.

Articulate (ártik'julét), v. a.
tagoltatni; czikkenként fo-
galmazni; tisztán kiíjez-
ni; adj. tagolt, értelmes,
erthető; —ness, s. érthető-
ség.

Articula'tion, s. tagolás;
csontizülés; gőcs.

Artifice (árt'ifisz), s. mester-
ség; fogás, csel.

Artificial (ártifis'él), adj. csi-
nált; művészi; mestersé-
ques. mesterkélt.

Artillery (ártíl'téri), s. hajító
fegyverek, lövő fegyverek:
nagynélelőek; tüzérség.

Artisan (ár'tizén), s. gépész,
kézűműves.

Artist (ár'tiszt), s. művész;
—ie, adj. művészí.

Artless (árt'lesz), adj. mester-
kéletlen, természetes, egy-
szerű, öszinte, nyiltszívű;
—ness, s. mesterkéletlen-
ség, nyiltszívüsség.

Artsman (ártsz'mén), s. mű-
értő, művész.

Arundiferous, Arundineous
(érándíf'irász, érándin'-
iász), adj. nádas.

Arundina'ceous (—nē'sász),
adj. nádněmű; nádas.

Aruspex (érász'peksz), s. bel-
részekből jósló.

Aruspicy, s. belrészekböli jós-
lás.

Arval (ár'vél), s. temetés, ha-

20

As

Ascertain

Assault

lottkiséret; — supper, s. halott-tor.

As (êz), s. egyszem (kártyában); római font.

As (êz), conj. and adv. mint: as black as the devil, fekete mint az ördög; one is as nice as the other, az egyik olyan szép mint a másik; as for me, a mi engem illet; as for my sister, a mi növéremet illeti; as soon as I came there, they all fell a crying, mihelyest oda jöttem, minényáján sírva fakadtak; as soon as I find time, mihelyest ráérek; as far as London, egész Londonig; as far as the corner, a saroikig; as far as I can, mennyire tőlem kitelik: as far as I know, mennyire én tudom; as far as possible, a mennyiben lehetséges; as it were, mintegy; as though, mintha; poor as he may be, bármily szegény legyen is ő: as I hope to be saved, isten engem ugy segéljen; I met him as I went along, utközben találkoztam vele; as you please, a hogy tetszik; as yet, mindeddig, ekkoráig.

Asafetida (észéfet idé), s. büzászat.

Asbestos, Asbestus (ézbesztász), s. kölen, fonalkő, foszlánykö.

Ascalonia (észkélo'nié), s. metélőhagyma.

Ascaunt, v. Askance.

Ascend (észend'), v. n. and a. emelkedni, felmenni, felhágni, megmászni.

Ascend'ant, s. felsőség, fölény, felülhaladás; születés-csillag; felmenő ág, nemző ág; to have the — over somebody, vkit fölülmulni; —, adj. fölmenő; felülhaladó.

Ascen'dency, s. fölény.

Ascen'sion, s. fölmenés, fölémelkedés; —day, s. menybemenetel ünnepe.

Ascent (észent'), s. felmenés;

feljárat, hágó; hágesó, lépéső.

Ascertain (észertén'), v. a. bizonyossá tenni; megtudakozni, bizonyossággal, megtudni.

Ascetic (észet'ik), s. szigorú erénygyakorló.

Ascites (észszeit'tiz), s. hasvízkor.

Ascititous (észritis'ász), adj. hozzátett; esetleges.

Ascribe (észkreib'), v. a. tulajdonitni, felróni (vkinek vmit).

Ascrip'tion, s. felrovás.

Ash (és), s. körísfá; v. a. behamvazni.

Ashamed (ésém'd'), adj. to be —, szégyenleni: to make —, megszégyeníteni; are you not — of yourself? nem szégyenli magát?

Ashcoloured (és'kálárd), adj. hamuszínű.

Ashen (és'en), adj. körísfából való.

Ashes (és'ez), s. pl. hamu.

Ashore (ésor'), adv. parton, partra; to get —, partra szállani.

AshwWednesday (éswensz'dě), s. hamvazó szerda.

Ashy (és'i), adj. hamvas; hamászinű.

Aside (észeid'), adv. félre; to put —, félretenni; to go —, félremenni.

Asinary (ész'inéri), adj. szamaras.

Ask (ászk, észk), v. a. kérni, kérdezni követelni; to — a question, kérdé-t tenni; to — permission, engedelmet kérni (vmire); to — one's advice, tanácsot kérni vkitöl; to — one's pardon, bosónatot kérni vkitől; to — for bread, kenyeret kérni; I asked my sister, növéremet kérdeztem; I asked for my sister, növérem után kérdezősködtem; I asked my sister to go for me there, növéremet kértem hogy menjen oda helyetem: to — people in church, jegyeseket kihirdetni.

Askance, Askaunt (észkánsz'észkánt'), adv. oldalvást, haránt; to eye —, görbe szemmel nézni.

Askew (észkju'), v. Askance.

Aslant (észlánt'), adv. rézuton, félszögesen, félszakra.

Asleep (észlíp'), adv. alva, álomban; to fall —, elaludni, álomba merülni; to be —, aludni; to make —, elaltatni.

Aslope (észlop'), adv. sikamlósan, lejtösen.

Asp (észp), s. nyárfa; síma sikló.

Asparagus (észpêr'êgász), s. spárga, nyulárnyék.

Aspect (ész'pekt), s. tekinet, kinezés, látrány, látyszat; a maid of sweet —, kellemes arczu leány.

Aspen (ész'pěn), s. nyárfa, rezgő nyárfa; adj. nyárfából való.

Asper (ész'pěr), adj. zordon, durva; —ity, s. zordonság, durvaság, bajosság.

Asperse (észpersz'), v. a. meglocsolni; elmocskolni, rosz hírbe keverni, rágalmazni.

Asper'sion, s. meglocsolás; rágalmazás.

Asphalt (észfélt'), s. földszurok.

Asphyxy (észfik'szi), s. tetszhalál, útér szünet.

Aspie (ész'pik), s. síma sikló; oil of —, lavandula-olaj.

Aspiration (észpire'sán), s. hehezés; vágyódás, hivatalkeresés.

Aspire (észpeir'), v. n. vágódní (vmí után), törekedni (vmire).

Asquint (észkwint'), adv. kancsalál; to look —, kancsalúl nézni, kancsalítni.

Ass (ászsz), s. szamár.

Assail (észszél'), v. a. megtámadni; neki esni; —ant, —er, s. megtámadó.

Assart (észszért'), s. erdőrontás.

Assasin (észszész'in), s. orgyilkos; —ate, v. a. orozva gyilkolni.

Assault (észszaalt'), v.a. meg-

21

Assay

rohanni; megtámadni; s. megrohanás; roham; megtámadás; —er, s. megtámadó.

Assay (észszé'), s. próba, kiserlet; —er, s. pénzvizsgáló, pénzbees-ör; —, v. a. megkísérlen.

Assecure (észszikjur'), v. a. biztosítni.

Assemblage (észszem'blids), s. gyűjtés, gyűjtemény; gyülekezet; egylet; társulás.

Assem'blance, s. csoportosulás, gyülekezet; tekintet; látszat.

Assem'ble, v. a. egybehívni, összegyűjteni; v. n. összegyülekezni.

Assem'bly, s. gyülekezet, társaság, gyűlhet, gyültemem.

Assent (észszent'), v. n. (to) beleegyezni, egyetérteni; s. beleegyezés, helyeslés, jóváhagyás.

Assert (észszert'), v. a. állítani; igényelní, védelmezni (p. jogát).

Asser'tion, s. állítás.

Asser'tive, adj. határozott, biztos; —ly, adv. állítólag.

Asser'tory, adj. igenleges, állítólagos.

Assess (észszesz'), v. a. adótvetni -ra, -re, becsleni; —ment, s. megadóztatás, adó.

Asses'sable, adj. megadóztatható.

Asses'sor, s. adótiszt; ülnök (n. h.).

Assets (ész'szetsz), s. csöd-tómeg; hagyaték.

Assever (észszev'ér, } v. a. biztosan állítani.

Assevera'tion, s. ünnepélyes állítás.

Assiduty (észszidju'iti), s. serénység, szorgalom, kitartás.

Assiduous (észszid'juász), adj. serény, kitartó, szorgalmas; —ness, s. serénység, kitartó munkásság, szorgalmasság.

Assiege

Assiege', v. Besiege.

Assign (észszein), v. a. utalványozni; kimutatni (p. vkinek az ő foglalatosságát); átruházni, kijelelni; rendelni; —ment, s. utalvány, kimutatás; átruházás.

Assignation (észszigné'sán), s. utalványozás; megjelezés; összejövetel helye.

Assignee (észsziní'), s. megbizott.

Assimilate (észszim'ilét), v. a. hasonlóra tenni; v. n. vérré válni; egyesülni.

Assimila'tion, s. hasonitás, hasonulás, vérré válás; egyesülés.

Assist (észsziszt'), v. a. segíni; —ance, s. segíly; —ant, adj. and. s. segéd.

Assize (észszeiz'), s. csükdítszéki ülés: törvényszék, itélűszék; törvénynap; v. a. kivetni, megszabni (vásári árt), rendelni; —r, s. vásárbiztos.

Associate (észszo'siét), s. társ; v. a. társul adni; v. n. társulni.

Associa'tion, s. társulás, társulat, szövetkezés.

Assonance (ész'szonénsz), s. önhangzós hangegyen.

Assort (észszart'), v. a. szétválogatni, osztályozni; —ment, s. válogatott áruk; árukészlet.

Assuage (észszwēds'), v. a. enyhíteni, csillapitani, lecsendesiteni.

Assua'sive, adj. enyhítő, csillapító, csendesítő.

As'suetude, s. szokás, megszokottság.

Assume (észszjum'), v. a. vállalni; föltenni, bitorolni; v. n. vállalkozni; elbizakodni.

Assu'ming, part. and adj. fennhéjázó; s. fennhéjázás.

Assumpsit (észszám'szit), v. a. szűbeli igéret; kártérítési kereset.

Assumpt (észszámpt'), v. a. emelni; s. elbizakodás.

Assump'tion, s. magára vál-

Astrut

lalás; föltételezés, föltevés; Már a mennybemenetele, nagy boldogasszony nap, a.

Assump'tive, adj. föltétes, föltételező.

Assurance (éssju'rênsz), s. bizodalom, bizás; elbizottság; biztosítás; life —, életbiztosítás.

Assure (éssjur'), v. a. biztosítni; eljegyezni; you may rest assured of it, biztos lehet benne; to — one's self, meggyőződni vméről.

Aster (ész'ter), s. gerepesin.

Asterisk (ész'tíriszk), s. jegyzetjel, nyomtatásbani csillagocska.

Astern (észtern'), adv. a hajó hútulján.

Asthma (észt'mê), s. szükmellűség.

Asthmat'ie, adj. szükmellű, nehézlélekzetű.

Astonish (észtan'is), v. a. elbámitani, álmélkodásba ejteni, meglepni; —ment, s. bámulás, álmélkodás.

Astound (észtáunt'), v. Astonish.

Astraddle (észtrêd'dl), adv. szétretett lábbal (mint a loraglásnál).

Astral (ész'trèl), adj. csillagos.

Astray (észtre'), adv. téveltyegre, técuton; to go —, eltévedni; to lead —, eltéveltyiteni, félre vezetni.

Astrict (észtrikt'), adj. összevont, rövid; v. a. összevonni; —ion, s. összevonás, összeszorítás, összeszorulás.

Astride (észtreid'), v. Astraddle.

Astringe (észtrinds'), v. a. összeszoritani, összehúzni; —nt adj. szorító; s. szorító szer.

Astrolabe(észtro'lēb), s. szögletmérő, csillagmérő.

Astrologer (észtral'odsér), s. csillagjós.

Astrol'ogy, s. csillagjóslás.

Astron'omer, s. csillagász.

Astron'omy, s. csillagászat.

Astrut (észtrát'), adv. duzszadtan.

22

Astute

Astute (észtjut'), adj. rāvasz.

Asunder (észán'dér), adv. szét, széljel, szanaszét; to take —, szétrakni; to go —, szétmenni, egymástól elválni.

Asylum (észei'lám), s. mendékely; lunatic —, s. tébolyda. [hiány].

Asym'metry, s. arányzat.
At (êt), prp. -n, -on, -en; -ban, -ben; -nál, -nél; -ra, -re; -kor; I have been at London, én Londonban voltam; to be at it, rajta lenni; my honour is at stake, becsületem veszélyben forog; I am at leisure now, szabad időm van most (ráerek); at your service, szolgálatjára; to be at law, perlekedni; to play at cards, kártyázni; to play at chess, sakkozni; to play at billiards, tekézni; at home, itthon, otthon; at hand, kéznél; at night, éjkel; at first, eleinte; at once, egyszerre; mindjárt; at nine o'clock, kilencz órakor; at large, terjedelmesen, hosszasan; szabadon; at this moment, jelentleg; e pillanatban; at that time, akkor; at last, régtére, utoljára; at full speed, teljes gyorsasággal; at least, legalább; to be at odds, egyenetlenkedni; to be at war, hadakozni; at your pleasure, tetszése szerint.

Atheism (é'thiizm), s. istentagadás.

Atheist (é'thiiszt), s. istentagadó.

Athirst (êthörszt), adv. szomjúan.

Athlete (êth'lit), s. bajnok, edzett testű ember.

Athlet'ic, adj. testedző; erőteljes.

Athwart (êthwaart'), adv. keresztül, át; visszásan fognákul.

Atilt', adv. nekiszegezve, előreszegezve.

Atlantides

Atlantides (êtlên'tidisz), s.pl. hetevény, fiastyűk.

Atlan'tic, adj. atlanti; s. az atlanti tenger.

Atlas (êt'lész), s. atlasz (seleyem szövet: atlász (hegy); térkép gyűjtemény; fejgyám, legfelső nyakcsigolya.

Atmosphere (êt'moszfír), s. légkörnyület.

Atmospher'ic, adj. légkörbeli.

Atom (êt'ám), s. tömees, párány.

Atone (êton'), v. a. eleget lenni, helyrehozni, engeszettelni: v. n. bűnhödni, lakolni (vmiért); —ment, s. kibékülés, bűnhödés, engesztelés, kárpótlás.

Atony (et'oni), s. lankadtság.

Atop (êtapp'), adv. tetején, tetejében, fent.

Atrabilarian (étrêbil'riên), adj. epesáros; háskomoly.

Atrocious (êtros'ász), adj. iszonyu, szörnyű, kegyetlen.

Atrocity (êtrasz'íti), s. szörnyüsg.

Attach (éttsés), v. a. letartóztatni; kötni, kapesolni, csatolni; tulajdonítni; vonzani; to be attached to somebody, vkihez ragaszkodni, vkihez szítni; to — a great importance to something, vmit igen fontosnak tartani; to — one's goods, vki vagyonát elköbozni.

Attach'ment, s. letartáztatás, lekötés; ragaszkodás; court of —, crdöszék.

Attack (éttek'), s. megtámadás: a false —, szinlett támadás; v. a. megtámadni.

Attain (étten'), v. a. elérni, megnyerni; to — one's end, ezélját elérni; —, v.n. hozzájutni (vmihetz): —ment, s. elérés, elnyerés, szerzemény; tchetség, tökély.

Attaint (éttent'), v. a. bemocsolni, gyalázattal megbélyegezni; rábizonnyitni (ocsmány tettet (kire)); s. gyalázat, kudarez; lan-

Attinge

kadtság, gyöngélkedés: (ló) lábsérv.

Attar (ét'tér), s. keletindiai rózsaołaj.

Attem'per, v. a. mérsékelni, higitani; illeszteni, alkalmazni.

Attempt (éttemt'), s. kísérlet, értekezés, megtámadás; v. a. kísérelni, próbálni; v. n. támadni (vkire).

Attend (étten't'), v.n. nyugelni, figyelemmel viseltetni (vki v. vmi iránt); to — for, bevárni; to — to a thing, utána látni vminek; to — to the preacher's sermon, a hitszónok beszédét figyelemmel hallgatni; —, v. a. figyelembe venni (vmit); ápolni; gondot iselni (vkire v. valamire); to — one in his illness, vkit betegségben ápolni; he does not — me, ő nem hallgat reám; to — a business, úzletet ellátni: all the people attended the very end of the world, mindenki azat tartotta, hogy csakugyan kiesik a világ feneke.

Attend'ance, s. figyelem; kiséret; ápolás: udvarlás.

Attend'ant, s. ki-érő, követő, inas; (törv.) szolgálni köteles; modesty is an — upon merit, az érdemet szerűnység kiséri.

Atten'tates, s. pl. birói viszszauélés, fonák bíráskodás.

Atten'tion, s. figyelem.

Atten'tive, adj. figyelemes; —ly, adv. figyelemesen.

Attenuate (étten'juët), v. a. higitni, ritkitani, felereszteni, felaprózni.

Attenua'tion, s. higitás, vékonyitás.

Atter (ét'tér), s. geny.

Attest (étteszt'), v. a. tanusítni, bizonyítni; s. bizonyitvány; tanuság.

Attesta'tion, s. tanuságtétel; tanuvalommás.

Attic (ét'tik'), s. padláskamra, padláslak; adj. attikai.

Attinge (éttindzs'), v.a. érinteni.

23

Attire

Attire (ëtteir'), s. öltözet;  
díszöltöny: szarvastiílok;  
v. a. öltöztetni, felékitni.

Attitude (ét'tidjud), s. test-
tartás, szoborzat.

Attorn (ëttaarn'), v. a. másra
ruházni; v. n. vkinek hü-
bérese lenni.

Attorney (ëttaar'ni), s.ügyész;
ingnök, megbizott, felha-
talmazott; power of —, s.
meghatalmazó levél, kép-
viseleti meghatalmazvány;
— general, s. államügyész.

Attract (ëtrekt'), v. a. von-
zani; to — the eyes of all
the world, az egész világ
figyelmét magára vonni.

Attrac'tion, s. vonzás; kecs.

Attract've, adj. vonzó, ke-
cses.

Attrahent (ét'trêhent), adj.
vonzalmas.

Attribute (ëttrib'jut), v. a.
tulajdonítni; s. tulajdon,
sajátság; tulajdonitmány,
jelezvény.

Attribution (ëttribju'sán), s.
tulajdonítás.

Attrite (ëttreit'), adj. kopott,
elhasznált; törödött, töre-
delmes; —ness, s. kopott-
ság.

Attribution (ëttri'sán), s. súrló-
dás; töredelem.

Attune (ëttjún'), v. a. han-
golni, összeilleni.

Aubade (abëd'), s. tenyébarná.
[tényébarná.

Auburn (aa'börn), adj. gesz-

Auction (aak'sán), s. árverés.

Auctioneer (-ír'), s. árverő.

Audacious (adës'sász), adj.
merész, vakmerő; arczát-
lan.

Audacity (adêsz'iti), s. me-
részség, vakmerőség; szem-
telenség.

Audible (aa'dibl), adj. hall-
ható, hangos.

Audience (aa'diensz), s. meg-
hallgatás; hallgatóság, hall-
gatók.

Audit (aa'dit), s. kihallgatás;
számvizsgálat; v. a. kihall-
gatni; felülvizsgálni.

Aud'itor, s. hallgató; szám-
latvizsgáló, ellenszámoló.

Auditory

Aud'itory, s. hallgatóság,
hallgatók; hallgató terem.

Auger (aa'gër), s. ácsfúró,
szíklafúró.

Aught (aat), prn. mi, valami;
for — I know, mennyire én
tudom; he may hang him-
self for — I care, miattam
akár felakaszthatja magát.

Augment (agment'), s. szapo-
ritás, nagyobbitás, nagyob-
bodás; növedék; v. a. sza-
poritni, öregbitni, nagyob-
bitni; v. n. szaporodni, na-
gyobbodni, nörekedni.

Augmenta'tion, s. szaporitás,
szaporodás, nevekedés; hoz-
zátét, toldulék.

Augur (aa'gár), s. jós, ma-
dárjós; v. a. jósolni, jö-
vendölni, sejdíltni.

Au'gury, s. jóslat; előjel.

August (aa'gászt), s. Augusz-
tus; adj. fenséges, dieső,
magasztos.

Auk, v. Awk.

Aulic (aa'lik), adj. udvari.

Aunt (ánt), s. nagynéne.

Aurelia (arí'lié), s. rovarbáb.

Auricle (aa'rikál), s. fülkaréj.

Auricula (arik'julé), s. cízíja
kankalin.

Auric'ular, adj. fül ... ; —
confession, fülgyűnős.

Auriferous (arif'érász), adj.
aranyta talmú.

Au'rist, s. fülvoros.

Aurora (arc'rê), s. hajnál; —
borealis, éjszaki fény.

Auscultation (aszkálte'sán)
s. hallgatódás.

Auspice (aa'szpisz), s. előjel;
pán tolás.

Auspi'cious, adj. kedvező elő-
jelentésű.

Austere (asztír'), adj. szi-
gorú, zordon; fanyar;
—ness, s. szigorúság, zor-
donság.
[donság.

Auster'ity, s. szigorúság, zor-

Austin (aa'sztin), s. Agos-
ton: — friar, s. Agoston-
szerzetes.

Austral (asz'trél), adj. déli.

Austrian (aasz'triên), adj.
and s. osztrák.

Authentic (athen'tik), —al,
adj. hiteles.

Avalanche

Authen'ticate, v. a. hitele-
sitni. [tés.

Authentica'tion, s. hitelesi-

Authentic'ity (— tisz'títi), s.
hitelesség.

Author (aa'thěr), s. szerző,
iró; teremtő; —ship, s.
szerzőség.

Authoritative (athar'itētiv),
adj. tekintélyes, paran-
csoló, döntő, hiteles.

Author'ity, s. tekintély; hi-
telesség; authorities, pl.
hatóságok.

Au'thorize, v. a. felhatal-
mazni; jóváhagyni.

Autobiography (átobei-ag'-
rêfí), s. önéletleírás.

Autocracy (aatak'reszí), s.
korlátlan uralkodás, ön-
uralkodás, kényuraság.

Au'tocrat, s. önuralkodó.

Au'tograph, s. sajátkezí irás.

Autog'raphy, s. saját irás;
körehuzott kézirat.

Automatic (aatomêt'ik), —al,
adj. gépileges, önmozdonyi.

Autom'aton, s. önmozdony.

Autonomy (aatan'omi), s.\ önkormányzat.

Autopsy (aa'tapszi), s. önlá-
tomás, önszemlélet.

Autumn (aa'tam), s. ösz;
—al, adj. öszí.

Auxiliar, —y (aagszil'jêr-i),
adj. segitő; — forces, se-
gédhad, segédsereg; — verb,
segédige.

Avail (ével'), v. a. and n. hasz-
nálni; igénybe venni, ha-
szonrafordítni (vmít), hasz-
nát venni (vmínek); it
avails nothing, az nem
használ semmit; it avails
me not to go there, hiába
mennék oda; to — one's
self of an opportunity, az
alkalmat használni: I —
myself of your kind offer,
élni akarok kegyes ajánla-
tával; —, s. haszonhajtás,
hasznosság, sikeresség; —
able, adj. hasznos, sikeres,
haszonhajtó, elősegítő; ér-
vényes.

Avalanche (éveléns'), s. hó-
görgeteg; hóomlás, hószak-
kadék.

24

Avant-guard

Avant-guard, v. Van-guard.

Avant-peach, s. korán érő
barack.

Avarice (êv'êrisz), s. füsvény-
ség.

Avaricious (êvéri'sász), adj.
füsvény.

Avast (êvêszt'), int. megállj.

Avaunt (êvaant'), int. el in-
nen! takarodj! takarod-
jatok!

Ave-Mary (êvi-mēri), s. an-
gyali indvözlet.

Avenge (êvends'), v. a. meg-
boszulni, boszút állani;
megbüntetni; to — one's
self on (upon, of) some-
body, vkin. boszút állani.

Avenge'ment, s. megboszulás;
büntetés.

Aveng'er, s. boszuló.

Aventure (êven'tsár), s. bal-
eset. [fasor.

Avenue (êv'enjú), s. bejárat;

Aver (êver'), v. a. állitni, igazolni, igaznak, bizonyitni; —ment, s. bizonyítás.

Average (êv'árids), s. átalány;
középszám, átlag; upon an
—, átlag, egyremásra.

Averrorcate (êverán'kēt), v.
a. kiirtani.

Averse (êversz'), adj. idegen-
kedő, idegen (rki v. vmi
iránt); he is — to writing,
nem szeret irni.

Aversion (êver'sán), s. ide-
genkedés, utálat; natural
—, ellenszenv: I have an
— to that girl, én azt a
leányt ki nem állhatom.

Avert (êvert'), v. a. elforditni,
elhárítani; eltérítni; may
heaven — it, isten őrizzen
attól.

Avid'ity, s. kapzsiság, sovár-
ság, sovárgás.

Avile (évei'), v. a. lealacso-
nyitni.

Aviso (évei'zo), s. tudósítás;
tudósítvány.

Avocation (évokē'sǎn), s. el-
hivás, visszahivás; vissza-
tartóztatás, akadályozta-
tás. [levél.

Avocato'ria, s. pl. visszahívó

Avoca'tory, adj. visszahívó.

Avoid (êvaid'), v. a. kerülni,

elkerülni, kikerülni (törv.);
semmisitni; to — bad com-
pany, rosz társaságot ke-
rülni; I cannot — mention-
ing it, nem lehet azt nem
emlitenem; I cannot —
meeting him, nekem elke-
rülhetetlenül össze kell ta-
lálkoznom vele; — my
presence, menj szemem elől;
—, v. n. eltávozni; meg-
ürülni; satan —, takarodj
sátán; an avoiding of
blood, vérvesztés.

Avoí'dable, adj. elkerülhető,
kikerülhető.

Avoí'dance, s. elkerülés; üres-
ség (hivatalban); kiürül-
lés; semmisítés.

Avoirdupois (éverdjupaiz'),
s. kalmármérték.

Avouch (éváuts'), s. állítás,
igazolás; v. a. állitani,
igazolni; —ment, s. kije-
lentés, erősités.

Avow (éván'), v. a. vallani,
megrallani, bevallani, el-
ismerni; —al, s. vallomás;
kijelentés; — edly, adv.
berallva.

Avowee, v. Advowee.

Avulsion (évál'sán), s. elsza-
kadás, leszakadás.

Wait (êwēt'), v. a. megvárni,
elvárni.

Awake (êwēk), adj. éber; vi-
dor; to be —, virasztani,
ébren lenni; the noise
keeps him —, a lárma ébren
tartja; care keeps him —,
a gond virasztja.

Awake', v. a. and n. irr.
(awoke, awaked), felkel-
teni; felébreszteni; feléb-
redni; my sister awaked
me yesterday morning at
seven o'clock, nővérem en-
gem tegnap reggel hét óra-
kor keltett fel; I awoke
this moment, épen most
ébredtem fel.

Award (éwoard'), v. a. oda-
itélni; s. odaitélés; itélet.

Aware (êwēr'), adj. tudó, is-
merő, értesült, éber, figyel-
mes; I was not—that he etc.,
én nem tudtam, hogy ő stb.;
I am well — of it, én azt

Avoidable

Azure

jól tudom; he is not — of
that circumstance. neki
ninesen tudomása azon kü-
rülményről.

Away (éwe'), adv. el, félre;
to go —, elmenni; to drive
—, elkergetni, elhajtani;
— with it, el vele, félre
vele; — with these com-
pliments, hagyjon fel e
bőkokkal; fire —, tüzelj!
süsd ki! rajta!

Awe (aa), s. rettegő bámulat,
rettegő tisztelet; félelem;
v. a. félelemben tartani,
megfélemitni.

Aweary, v. Weary.

Awful, adj. félelmet gerjesztő,
rémitő; —ly, adv. rémitően.

Awhile (éweil'), adv. kis
ideig, kis időre.

Awkward (aak'ward), adj.
esetlen, alkalmatlan, ügyet-
len, otromba; —ness, s.
esetlenség, alkalmatlanság,
ügyetlenség.

Awl (áal), s. árr.

Awn (aan), s. kalászszálka.

Awning (aan'ing), s. ponyva-
tető, hajó eleje.

Awork (ewörk'), adv. mun-
kára; dologban.

Awray (êrei'), adj. and adv.
ferde, ferdén; félre; to
look —, kancsalitni; to
talk —, félre beszélni.

Axe (éksz'), s. fejsze; chop-
ping —, balta.

Axilla (ékszül'tê), s. hónalj.

Axiom (ék'sám), s. sarkigaz-
ság, sarkelv.

Axiomat'ic (éksziamét'ik),
—ál, adj. alapigazságű,
kétségtelen, tagadhatlan.

Axle (ék'szl), s. tengely; —
box, s. tengelyágy.

Ay, Aye (ái), adv. igen, bi-
zony, valóban.

Ay (éi), int. ja!

Aye (ē), adv. örökké; for —,
örükre; for ever and —,
mindörökre.

Azimuth (éz'imāth), s. tetö-
ponti szüg; — compass, s.
tetöpontszegi iránytű.

Azote (ézot'), s. légeny.

Azure (éz'zsár), s. and adj.
égkék.

25

Baa

B

B (bí), s. a. B betű neve.

Baa (bá), s. bégetés; v. n.
bégni.

Babble (bêb'bl), v. n. dadogni,
csaesogni, fecesegni; —, —
ment, s. csaesogás, fecese-
gés; —r, s. feceseü.

Babe (bēb), s. cseesemö, baba.

Baboon (bêb'un'), s. pávián,
ehjeü majom.

Babyl (bē'bi), v. Babe.

Bac (bêk), s. komp; nagy
kád, erj-edény.

Baccated (bêk'kêted), adj.
hogyös.

Bacchanal (bêk'kênêl), adj.
dözsöngü: s. dözs, tiror-
nyázó, ívótárs; —s, s. pl.
tivornya.

Bachelor (bêts'ilár), s. le-
gény, nőtlen ember; babér-
koszorúst akademiai rang);
an old —, auglegény.

Back (bék), s. hát; hátulja
eminek; hátfél; hegye-
rincz, hegyhát; hátlap; —
of a knife, s. késfok; — of
a chair, s. székhát; — of
the hand, s. kéz feje, kéz
háta: to turn one's —,
hátat forditani, megfuta-
modni, szőkni; to turn
one's — to one, hátat for-
ditani rkinek; to turn one's
— on (upon) one, hátat
forditani rkinek, ehagyni,
cserben hagyni vkit; —
bite, v. a. rágalmazni, —
bone, s. gerinez; — clouts,
s. pl. pelenkák; — room,
s. hátulsó szoba; — side, s.
hátulsó oldal; — slide, v.
n. elpártolni, elszakadni;
— slider, s. pribég; —
stairs, s. pl. hátsó lépeső;
— sword, s. egyélű pallos;
— woodsman, s. új tele-
pitvényes, nyugatamerikai
lakó.

Back, adr. vissza, hátra; a
few years —, néhány év-
rel ezelőtt; to go —, visz-
szamenni; to come —, risz-
szajónni; to give —, vissza-
adni; cisszavomlni; a pull

Back

—, akadály, visszatartóz-
tatás.

Back, v. n. hátrálni: v. a.
jedni (veszély ellen óvni),
segélni, támogatni; há-
tirni: megülni; háttal el-
látni.

Backgammon (—gêm'mán),
s. angol triktrák (az os-
táblajátékhoz hasonló já-
ték).

Backward (—wárd), Back'
wards, adv. hátrafelé, visz-
szafelé; fonákul; adj. ké-
sei, elmaradt, fejletlen.

Bacon (bě'kn), s. szalonna,
füstölt disznóhus.

Bad (bèd), adj. rosz, gonosz;
beteges: I had a — night,
roszúl aludtam; — weather,
csánya idő; it is very —
with him, igen roszul van,
igen beteg; — ly, adv. ro-
szül.

Bad'ness, s. rosszaság, gonosz-
szívéség; — of heart, gonosz-
szívészní.

Badge (bèds), s. jelvény; bé-
lyeg: v. a. jelölni; bélye-
gzíni.

Badger, s. borz, buzakeres-
kedő; cleségárus; egyen-
ruhás hordár: v. a. zak-
latni, győtörni; háborgatni.

Baffle (bě'fl), v. a. zavarba
hozni (vkit); megjártatni;
meghiusítani (rki terveit);
megakasztani; s. bukás,
vesztés: kudarez.

Bag (bég), s. zsák, tarisznya,
táska, zаскó; — and bag-
gage, czoák-mók; v. a. zsákba
rakni v. dugni; v. n. da-
gadni.

Baggage (bég'geds), s. pod-
gyász, utiszer; hadi málha:
heavy —, nők és gyermekek.

Bag'ging, s. zsák-kelme.

Bagnio (bén'jo), s. fürdőház;
bordély.

Bagpipe (bèg'peip), s. duda;
—r, s. dudás.

Bail (běl), s. kezes; kezesség;
v. a. kezességet vállalni;
kezességre szabadon eres-
teni; — able, adj. kezes-
ségre szabadon cresztethő;
kezesnek elfogadható.

Ballast

Balliff (bě'líf), s. tisztartó;
tartománybiztos; várnagy;
törvényszéki szolga, hiva-
telszolga.

Bait (bět), s. csalétek; v. a.
étekkel csalogatni; inge-
relni; abajgatni; uton etet-
ni; v. n. repkedni.

Baize (běz), s. darócz-kelme.

Bake (běk), v. a. sütni; v. n.
sülni.

Ba'ker, s. sütő, pék.

Balance (běl'lěnsz), s. mér-
leg; egysensúly; mérlegzés;
egyenleg; — sheet, s. rég-
számadás; —, v.a. mérlegez-
ni, egysensúlyozni; kiegyen-
líteni (számadást); egyen-
legezni; to — the ledger, a
számlakönnyet rendbeszed-
ni; aszámriteleket kiegyen-
lít ni; — v. n. egysensúlyban
lenni; ingádozni.

Balcony (běl'kani), s. erkély.

Bald (baald), adj. kopasz,
csupasz; —ness, s. ko-
paszszág.

Baldachin (bal'děkin), s. me-
nyezet.

Balderdash (bal'děrdés), s.
zagyvalék, gyűlevész; v. u.
hamisitni (p. bort).

Baldric (bald'rik), s.ör; kard-
szij; mellszalag; állatkör.

Bale (běl), s. batyű, málha;
nyomoruság, jaj; v. a. mál-
házni: hajából vizet ve-
derrel kimeriteni.

Bale'ful, adj. síralmas; vész-
hozó; inséges.

Balk (baak), s. gerenda, sze-
lemen; barázda; mesgye,
gyep; meghiusált remény,
csalódás, kiábrándulás; v.
a. áltatni, csadni, meghiu-
sítani; elmellőzni; rétegen-
ként felhalmozni.

Ball (baal), s. labda; golyó;
teke: festék labda; táncz-
vigalom; the — of the
earth, földteke; the — of
the knee, térdkalács; eye
—, s. szemteke; foot —, s.
lábizom.

Ballad (běl'léd), s. regedal.

Ballast (běl'lészt), s. holtte-
her, súlyteher; v. a. súly-
terhet rakni.

26

Ballet

Ballet (bêl let), s. tânczjáték.

Ballister, v. Arbalist.

Balloon (bêllún'), s. léggömb.

Ballot (bêl'lát), s. szavazati
golyó; v. n. golyóval szu-
vazni; —ation, s. golyózás.

Balm (bám), s. balzsam; méh-
fű; vigasz; v. a. balzsamoz-
ni; enyhitni: —y, adj. bal-
zsamos; üdvös; enyhitő.

Balsam (baal'zám), v. Balm.

Baluster (bêl'ásztér), s. kor-
látoszlop.

Balustrade (bêl'ásztrêd), s.
oszlopos korlát.

Bamboo (bêm'bú), s. bam-
busznád.

Bamboo'zle (—zl), v.a. (vulg.)
rászedni, luddá tenni.

Ban (bên), s. kitiltás, kikö-
zösítés; számkivetés; ki-
átkozás; egyházi átok; ti-
lalom; jegyesek kihirdet-
tetése; to proclaim the
bans, jegyeseket kihirdet-
ni; —, v. a. elátkozni,

Banana (bêná'nê), s. pizáng-
füge; — tree, s. pizángfa.

Band (bênd), s. kötelék, kötö;
banda, csapat; bands of
iron, s. pl. kerékvas, sin-
vas; hat —, s. kalapszalag;
music —, s. zenetársaság.

Bandage (bênd'its), s. sér-
kötö, sérszorító; kötelék.

Bandit (bên'dit), s. utonálló.

Ban'dog (—daag), s. lánczos eb.

Bandoleer (bêndolír'), s. váll-
sallang.

Bandow (bên'do), s. hom-
lokkötö.

Bandrol (bênd'roll), s. zász-
lócska.

Bandy (bên'di), s. labdaverő
recze; — leg, s. löcsláb;
— legged, adj. löcslábu,
görbelábu; —, v. a. ütni,
ide s tova dobni; váltani;
megfontolni; do you —
looks with me, you rascal?
te gazember, még pillantá-
sokat is akarsz váltani ve-
lem?

Bane (bēn), s. méreg, végrom-
lás; v. a. megétetni; tönkre
tenni, végromlás rajuttatni.

Bane'ful, adj. halálos, halál-
hozó; vészterhes.

Bang

Bang (bêng), s. ütés, csapás,
rugás; v. a. döngetni.

Ban'gle, s. dorong, fűrkó.

Banish (bén'nis), v. a. el-
üzni, számkivetni; —ment,
s. száműzés.

Ban'jo, s. gítárszerű hangszer.

Bank (bêngk), s. folyápart;
gát, zátony; pad; játék-
bank; — of circulation, s.
forgató bank — for loans,
s. kölesőnbank; — stock,
s. bankrészvény; — note,
s. bankó.

Ban'ker, s. bankár, pénztö-
zsér.

Bank'rupt (—rápt), s. vagyon-
szakadt, tönkre jutott, bu-
kott, vagyonbukott.

Bank'ruptcy, s. tönk, bukás.

Banner (bén'něr), s. zászló.

Banns, s. pl. v. Ban.

Ban'quet (bén'ket), s. lakoma;
v. n. lakomázni; v. a. meg-
rendégelni.

Ban'ter, v. a. tréfát v. csú-
fot üzni vkiből; s. esufo-
lás, gúnyolás; bolondítás.

Baptism (bêp'tizm), s. ke-
resztség; —al, adj. kereszt-
ségi.

Bap'tist, s. keresztelő; ke-
resztség ismétlő.

Bap'tize (—teiz), v. a. ke-
resztelní.

Bar (bár), s. gátfa; korlát;
korlátolt hely, törvényszék;
mérőasztal; sorompó; zá-
tony, fővénytorlat; aka-
dály; tactusvonás; —man,
s. pinczér; — maid, s. pin-
czérnö; — keeper, s. kocs-
máros; — iron, s. rúdvas.

Bar, v. a. elreteszelni, ki-
zárni, gátolni, korlátozni;
to — the way, az utat el-
zárni.

Barb (bárb), s. szakáll; nyil-
füle; berberlő; v. a. hor-
gasitni; borotválni; lovat
felszerszámozni.

Barbacon (bárb'ékán), s. hid-
sáncz; külgát; lő-rés.

Barbarian (bárbé'rien), adj.
embertelen, durva; műve-
letlen, tudatlan; idegen;
s. durva, kegyetlen ember,
barbár; idegen.

Barley

Bar'barism (bár'bêrizm), s.
durvaság; nyelvszabályel-
leniség.

Barbar'ity, s. kegyetlenség,
embertelenség.

Bar'barize, v. a. megvaditni.

Barbarous (bár'bêrász), adj.
kegyetlen; —ly, adv. ke-
gyetlenül.

Barbel (bár'bl), s. zsidóhal,
márna; béladag.

Barber (bár'běr), s. borbély;
v. a. borotválni.

Barbet (bár'bet), s. uszkár.

Bard (bárd), s. lantos, dal-
nok, költő; csatadalnok.

Bare (běr), adj. mezitelen,
csupasz, hajadon, fődetlen;
kopott; szükölködő; merő,
egyedűli; — of money,
pénzéből kifogyott; —foot,
adj. and adv. mezitlábas,
mezitláb; — headed, adj.
hajadon fővel; — faced, adj.
áldarcznélküli, nyilt; szem-
telen; — faced lie, s. merő
hazugság; — bone, s. igen
sovány személy; —ly, adv.
csupán; szegényesen; egy-
szerüen, egyszerüleg; mez-
telenül; —ness, s. mezte-
lenség; szegénység.

Bargain (bár'gin), s. alkú; jó
elintézés; vásár, vétel; to
strike a —, megkötni az al-
kút; more than one go to
a —, kettőn áll a vásár; to
sell one a good —, v. n.
vmit felette olesón eladni;
it is a —, úgy legyen, a
mellett maradunk! into
the —, azonfelül; —, v. n.
alkudozni; to — for, alkú-
dozni vmire: will you —
with me? akar velem al-
kuba állani? [díszhajó.

Barge (bárdás), s. bárkahajó;

Bark (bárk), s. kéreg; uga-
tás; hajó; v. a. fát lehán-
tani; v. n. ugatni, csaholni;
zsémbelődni, szitkozódni;
the dog barks at him, az
eb megugatja.

Bark'y, adj. kérges.

Barley (bár'ly), s. árpa; —
bread, s. árpakenyér; —
sugar, s. árpaczukor; —
water, s. árpukásalé.

27

Barm

Barm (bárm), s. czankó, aj.

Barn (bárn), s. csűr, pajta; — floor, s. szérű.

Barometer (bérám'mitér), s. légysálynérő.

Baron (bérán), s. báró; (törv.) férj, házás ember; lord chief —, kincstári főbíró; — of the exchequer, kincstári bíró; —age, —y, s. báróság; —et, s. angol nemes ember.

Bar'oness, s. bárónő.

Barrack (bér'rék), s. deszka- sátor; —s, s. pl. kaszár- nya.

Bar'ratry, s. pertáma-sztás; szócsaplárság.

Barrel (bár'rel, bér'ril), s. hordó; puskacso; — organ, s. síplása; —maker, s. ká- dár, bodnár.

Barren (bér'rén), adj. termé- ketlen, kopár, meddő; s. pusztá, —ess, s. terméket- lenség; szellemetlenség.

Barricade (bérrikéd'), s. tor- lasz, utczatorladék, elre- kesztés.

Bar'ríer, s. sorompó, határfa, korlát; végvár; akadály.

Barrister (bár'risztér, bér' - risztér), s. ügyvéd, véd- szónok.

Barrow (bér'ro), s. sertés; óriási sirhalom; wheel —, s. taliga, targoncza; —hog, s. ártány.

Barse (bársz), s. sigér.

Barter (bár'tér), s. csereűzlet, cserekereskedés, csere; v. a. cserélni; to — away one's time, időt vesztegetni.

Barytone, Baritone, (bér' - iton), s. középhang.

Basalte (bêz'alt, bêz'élt), s. cserkő, bazal.

Base (bész), adj. alacsony; alávaló, czudar; aljas; mélyhangú; —action, rűt tett; —born, adj. házasság- gon kivíl született; —coin, rosz pénz; — minded, adj. aljas gondolkozású; —viol, s. bögőhegedű, barabora.

Base, s. alap, talap; alaptér; alapvonal; alj; the — of a pedestal, aljkő; —ment, s.

Base

földalatti lakosztály; alag- sor.

Base, v. a. alapra tenni; ha- misítni; nemes érezet nem- telennel keverni.

Base'ly, adv. alacsonyan, ala- csonyul; czudarul.

Base'ness, s. alacsonyság; czudarság.

Bashaw (bésaa'), s. basa.

Bashful (bês'ful), adj. szem- mérmes; — ness, s. szemér- messég.

Bash'less, adj. szemérmetlen, szemtelen.

Basil (bêz'il), s. kikésztett juhbör; bazsilikom.

Bas'ilic, s. királyi palota, törvényterem; főtemplom; kápolna.

Bas'ilicon, s. sebkenőcs.

Bas'ilisk, s. tokár, király- gyik; 48 fontos ágyűn.

Basin (bēszn), s. medencze; víztár; tó; tenger medre, folyó medre; — of a ba- lance, mérlegcsésze.

Ba'sis, s. v. Base.

Bask (bászk), v. a. megme- legitni a napon; v. n. süt- kérezni.

Basket (bász'ket), s. kosár, kosárka.

Bass (bész), s. mélyhang, al- hang.

Bass (bész), s. hárs; —ock, s. hársgyékény, térdelő szö- nyeg.

Bassoon (bészűn'), s. bűgő-

Bassrelief (bészrilíf'), s. fél- dombormű.

Bass-viol, s. v. Base-viol.

Bast (bészt), s. háncs.

Bastard (bész'têrd), s. fattyu, édes spanyol bor; korcs; adj. utánozott; becsuszta- tott; hamisitott.

Baste (bészt), v. a. botozni; to — meat on the spit, nyárson sülő hűsra rajat esepegtetni, lisztet, sót hinteni; to — flints with butter, szalmát csépelni; kérkedni.

Bastinade(bésztinéd),s. talp- botozás.

Basting-ladle(bě'sztinglědl), s. tajtékszedő.

Battish

Bastion(bész'tsán), s. bástya.

Bat (bét), s. bunkó, fütykös; labdaverő; szárnyas egér; brick —, s. tégladarab (fel- nél kisebb); whirl —, s. vívókeztyű.

Bateh (běts), s. sütémény.

Bate (bět), s. czivódás, per- lekedés, vita.

Bate, v. a. and n. v. Abate.

Bate'ful, adj. rigolyás, vesze- kedő.

Bate'less, adj. hajthatlan, győzhetetlen.

Batful (bétfull), adj. igen termékeny.

Bath (báth), s. fürdő; — fly, s. körisbogár; — keeper, s. fürdős.

Bathe (bēdh), v. a. and n. megfűröszteni; fürdeni; to — one's self, fürdeni; to — with tears, könyekkel áztatni.

Bating (bět'ing), prp. kivéve, levonva; s. hiány, keves- bités.

Batist (bět'iszt), s. patyolat, gyolcs, batiz.

Batoon (bétún'), s. pálcza, vezérbot.

Batrachoid (bět'rêkaid), s. békaalaku. [rend.

Battalia (běttěl,jě), s. csata-

Battaľion (běttěl'ján), s. zászlóalj.

Battel (bět'tl), adj. termé- keny; v. a. termékenyitni, trágúzni, megganajozní; v. n. puffra élni, italért tartozni; —er, s. oxfordi deák.

Batten (bět'tn), v. n. hízni; v. a. hízlalni; s. íránylécz.

Batter(bět'těr), v. a. ágyúzni; dögetni; összezúzni, elnyo- moritani; a battered veteran, sérvitész, aggharczos; —, v. n. kissé hátra dőlve lenni; s. kissé hátra dü- lesztett fal; verttészta, rán- totta.

Battering-ram, s. faltörő kos, lökö pöröly.

Battery (bět'teri), s. üteg; megtámadás.

Battish (bět'tis), adj. dene- véralaku.

98

Battle

Battle (bét'tl), s. csata; ütközet: to offer —, csatára kiháni; to give —, megütközni; in order of —, in — array, csatarendben; —ment, s. ormó pártázat, lópárkány; —, v. n. megütközni.

Battling (bét'ling), s. üsszekapás, kéztusa; ütközet.

Bauble, v. Bawble.

Bavaroy (bêvêrai'), s. palást.

Bavin (bêv'in), s. rözsé; pözs; rözsenyaláb.

Bawble (baa'bl), s. játékszer; csekélyseg; buborék.

Bawd(baad), s. bordélygazda, keritő; v. a. megfertözni, bemocskolni; v. n. keritéssel foglalkozni.

Bawd'iness, s. fajtalanság, trágárság.

Bawd'rick, s. v. Baldric.

Bawd'ry, s. kerités, fertelmesseg, szajhálkodás, paráznaság, trágárság.

Bawd'y, adj. fajtalan, fertelmes; — house, s. bordélyház.

Bawl (baal), v. n. kiabálni, orditani; v. a. kikiáltani.

Bawl'er, s. kiabáló.

Bawsin (baa'szin), s. borz.

Bay (bē), s. öböl; töltés, gát; ajtó üreg, ablaküreg; babér; — salt, s. tengeri só; — berry, s. babérbogyó; — leaf, s. babérével.

Bay (bē), s. várákozás; megállítás; kénytelen szembenzállás; to keep at —, megállitani (vadat); húzni-halasztani; to stand at —, szembe állani; szorult állapotban lenni; megzavarodni; —, v. n. ugatni; — v. a. megugatni.

Bayard (bē'jêrd), s. pejló; szájtáti.

Bay-coloured, adj. barna, gesztenyeszínű.

Bayonet (bē'jánet), s. szurony; v. a. szuronyt szegznű.

Bazar (bêzár'), s. vásárhely, bazár.

Be (bí), v. n. irr. (was [waaz], been [bín]), I am tired,

fáradt vagyok, so am I, én is (t. i. fáradt vagyok); to be going to, készülőfélben lenni; he is going to depart, indulófélben van; I am going to write now, irni akarok most; to be to, kelleni; I am to write a letter, levelet kell irnom; I am to be at home at two o'clock, két órakor otthon kell lennem; what am I to do now? mit kell tennem most? v. mi térv legyek most ? to be to (részessülővel), hatni, hetni; kelleni; my dog is nowhere to be found, kutyám schol sem található; there are to be seen all sorts of funny things, ott mindenféle furcsaságot láthatni; he is to be esteemed, őt becsülni kell; he is to be punished, őt meg kell büntetni, v. ő meg lesz büntetve; thanks be to god, hála istennek; be it so, ugy legyen; our kings to be, leendő királyaink; whom are you for? kinek részén van kegyed? he is no more, ő már nem él.

Beach (bíts), s. part, tengerpart; —ed, adj. lapos (tengermellék).

Beacon (bí'kn), s. óvjel, révjel, vészjel, jeltűz; vezértüz; —age, s. jeltűz-pénz.

Bead (bíd), s. üveggyöngy; olvasó-szem.

Bea'dle, s. bedellus; poroszló.

Beagle (bí'gl), s. vizsla.

Beak (bík), s. csör, madárrorr; hajóorr; —ed, adj. csőralaku.

Bea'ker, s. pohár, serleg.

Beal (bíl), s. genyedék, patánás; pürs, pörsenés.

Beam (bim), s. gerenda; mérelegszár; kocsírúd; horgonyszár; szarvastülök.

Beam, v. n. sugárzani; s. sugár; the beams of the sun, a nap sugárai; the beams of a comet, a csillag üstöke.

Beam'y, adj. ragyogó.

Beach

Bean (bín), s. bab; running —s, s. pl. gyalog paszuly; every — has its black, senki sinesen fogyatkozás nélkül.

Bear (bēr), s. medve; she —, nöstény medve.

Bear (bēr), v. a. irr. (bore [boor], born v. borne [boorn], vinni, viselni, hozni, hordani; szülni; teremni; viseltetni; hatni, sikerítni; birni, elbírn, tűrni; to — a burden, terhet vinni; to — a child, teherben járni; she has born many children, sok gyermeket szült; to — fruits, gyümöleszöni; to — an office, hivatalt viselni; to — one good will, jó indulattal lenni vki iránt; to — one's self, magát viselni; to — witness, tanubizonyságot tenni; to — resemblance to some one, hasonlítni vkihez; to — obedience, engedelmeskedni; to — the enemy's onset, az ellenség támadását kiállani; there is no bearing of him, ő kiállhatatlan egy ember; to — sway, elsőnek lenni, uralkodni; I cannot — that any longer, én azt többé nem türhetem; to — away something, vmit elvinni, megnyerni, knapi; to — one out, vkit pártfogása alá venni, vkit oltalmazni, kisegitni; to — one down, vkinek szemébe mondani vmit, képére mászni vkinek, vkit legyőzni, vkit megszégyenítni; this fact bears down all his arguments, ezen tény minden okoskodását semmivé teszi; to — up something, vmit támasztani; I will — the girl off, én elragadom a leényt; to — back the flock, visszahajtani a nyájat; —a hand ! nosza rajta! —, v. n. to — away, elvitorlázni; megfutamodni; to — down, lefelé hajolni, süllyedni; to — out, kinyúlni;

29

Bearance

to — up, helyt jillani, állhatatosnak lenni; to — on, upon, támaszkodni, nehézkedni —ra, —re; befolyással lenni, vonatkozni —ra, —re; to — hard upon one, nehézére esni; to — off, a parttól távozni; to — with one, elnővéssel lenni vki iránt; they are kind enough to — even with me, jószínvéségikben még irántam is türelemmel viseltetnek.

Bear'ance, s. támpont.

Beard (bird), s. szakáll; v. a. szakállát tépni.

Beard'ed, adj. szakállas, — wheat, s. tönköly.

Beard'less, adj. szakálltalan.

Bear' er (bē'rī), s. rivō... tartó; gyűmöleszőj fa.

Bear'ing, s. magatartás, taghordozás, taqjűrtatás; ezímerkép; befolyás, — bud, s. gyűmoles-bimbó.

Bear'ish, adj. otromba.

Bearn (bērn), s. gyermek.

Beast (biszt), s. barom.

Beast'liness, s. baromiság, baromkodás.

Beast'ly, adj. baromí.

Beat (bít), v. a. irr. (beat, beaten, (elavult: bate, beat), verni, megrerni, kiverni, heverni; törni, ütni; felkergetni, felhaghászní; bejárni (emely helyet); felülmutni; to — one black and blue, vkit jól elverni; to — something to pieces, vmit darabokra törni; to — something flat, vmit láposra kiverni; to — the hemp, kendert tilolni; to — the drum, dobot verni, dobolni; to — the time, ütenyt verní; to — the enemy, az ellenséget legyőzni; to — the wood for game, radászra összejárni az erdőt; to — the air, a leregöt verdesni, hiába fárvadozni, időt vesztegetni; he cannot — it out of his head, azt ő ki nem verheti fejéből; he beats me in this article, ő czen drueczik-

ket olcsóbban adhatja mint én: to — eggs together, tojást habarni; to — down, leverni, lerontani; to — down the price, árábál lealhudni; to — off, viszverni; to — one out of countenance, vkit felindítani, megzavarni, sodrábál kivenni; to — up, hirtelen megtámadni; felkergetni, felhaghászní; —, v. n. ütödni, dobogni, kopogni; his heart beats, dobog a szíre; the water beats against the rocks, a hulmák a sziklához ütődnek; to — at the door, az ajtón kopogni; to — up for soldiers, toborzani; to — up and down, ide s tora szaladgálni; to — on, tépelődni vmin; to — upon, sűrgetve erőszakolni.

Beat, s. útés, verés, érrerés; nyom; járás (őré); dobergés.

Beaten, part. and adj. vert; tört; forgott; elesépelt; an old — soldier, hadban forgott katona; a — road, tört út.

Beat' er, s. verő; tűrőras.

Beatification (bietifike'sán), s. boldoggá nevezés.

Beat' ify, v. a. boldognak, üdítőultnek mondani, boldoggá nevezni; boldogítni, üdítőztni.

Beat' itude, s. üdvösség, bol-dogság.

Beau (bao), s. nyalka legény, piperköcz, oroszlán; udvarló, szék.

Beaufet (bo'fet), s. pohár.

Beauteous (bju'tsiász), adj. szépséges.

Beautiful (bju'tiful), adj. szép.

Beautify, v. a. szépítni.

Beau'ty, s. szépség: the beauties of nature, a termézet szépségei.

Beaver (bi'ver), s. hód, hódbör, hádkalap; sisakszem; rohamsisak.

Becalm (bikám'), v. a. lecesendesitni, engesztelni.

Beat

Bedim

Because (bikaasz'), conj. mert, mivel, minthogy.

Bechance (bitsánez'), v. a. érni (történni rajta); v. n. történni.

Becharm (bitsárm'), v. a. elbájolni; meghabonázni.

Beck (bek), s. intés; patak; v. n. inteni (fővel).

Become (bikam'), v. n. irr. (v. to Come), lenni; válni; what will — of me? mi lesz belőlem? he became a king, királytá lett; —, v. a. illen; it does not — you to use such expressions, oly kifejezésekkel élni önhez nem illik; this suit becomes you very well, ez a ruha önnek igen jól áll.

Becom'ing, part. and adj. illő, illendő.

Bed (bed), s. ágy; meder, réteg; to go to —, lefeküdni; to take to —, betegágyba esni; to be brought to —, lebetegedni, szülni; she was brought to — with a son, figyermeket szült; of the second —, második házasságból való; hot —, s. (kert, meley-ágy; —fellow, s. hálótárs; —rid, —ridden, adj. fekvő beteg; —room, s. hálászoba; —stead, s. noszolya, ágy.

Bedabble (biděb'bl), v. a. meglocsolni, megmedvesitni.

Bedaggle (biděg'gl), v. a. bemoeskolni.

Bedash (biděs), v. a. meglocsolni.

Bedaub (bedaob), v. a. beszennyczní, bepiszkolni.

Bedazzle (biděz'zl), v. a. ámítni, vakítni.

Bedding, s. ánybeli; álom.

Bedead (biděd'), v. a. elkábitni, elgyengít ni. esitni.

Bedeck (bidek'), v. a. éke-

Bede'house, s. irgalomház.

Bedew (bidju'), v. a. beharmatoszní, nedvesíteni.

Bedight (bidet'), v. a. ékesíteni.

Bedim (bidimm'), v. a. elsetetitni, beárnýekozni, baborítani; elkomoritni.

30

Bedlam

Bedlam (bed'lám), s. egy londoni tébolydának neve; —ite, s. tébolyodott; örült; bolond.

Bedraggle (bidrêg'gl), v. a. besározni.

Bedrench (bidrents'), v. a. megáztatni; megbántani.

Bedrop (bidrap'), v. a. becsepegetni.

Bedung (bidǎng'), v. a. megtrágyázni. [rozni.

Bedust (bidászt'), v. a. depo Bedwarf (bidwarf'), v. a. eltörpítni, megnyirbálni.

Beech (bí), s. méh; —eater, s. gyurygalag; —flower, s. kosbor; —hive, s. méhkas. kaptár.

Beech (bíts), s. bükkaſa; —en, adj. bükkaſból való.

Beef (bíf), s. marhahus; —steak, s. rostélyon sült (vagy sütni való) felsárszelet; —tea, s. marhahúslevél.

Beer (bér), s. sör; small —, table —, gyenge sör; strong —, kétszerfött sör; —house, s. sörház.

Beet (bít), s. czékla.

Beetle (bí'tl), s. bogár; ütökos; sulyok: — head, s. tókfílkó; — headed, adj. tompa elméjű.

Befall (bifaal'), v. a. and. n. irr. (v. to Fall), érni (történni rajta), megesni.

Befit (bíſit'), v. n. illeni.

Befitting, part. and adj. illő, illedelmes. [tani.

Befool (bífúl'), v. a. bolondí.

Before (bífor'), prp. előtt, elébe; előbb; the day — yesterday, tegnapelőtt: he stands — the door, az ajtó előtt áll; he stood — me, előttem állott; I put it — the fire, a tűz elejébe tettem; — he went away, mielőtt elment; — time, adv. annakelőtte, hajdan.

Before-hand, adv. előre, előzve; I knew it —, én azt előre tudtami; I was — with him, én megelőztem őtet.

Befoul (bífaul'), v. a. beszenyínyezni.

Befriend

Befriend (bífrend'), v. a. pártfogolni, barátsággal viselőtetni vki iránt.

Befringe (bífrinds'), v. a. rojtózni.

Beg (beg), v. a. and n. kérni, könnyörögni, koldulni; to — pardon, bocsánatot kérni; I — thus favour of you, tegye meg nekem e szíveséget; to — about the town, a városban koldulgatni; to — the question, azt, a mi kérdéses, tagadhatlannak tekinteni (petitio principii).

Beget (biget), v. a. irr. (v. to Get), nemzni; okozni.

Beggar (beg'gár), s. koldus; —woman, s. koldusasszony; —boy, s. koldusfűn; —, v. a. koldusbotra juttatni; it —s all description, az kimondhatlan, az leirhatatlan; —ly, adj. szegény, nyomorult. [dulva.

Beg'gingly, adv. kérve, kol-

Begim (bígin'), v. a. and n. irr. (begán [bigên'], begun [bígán'], kezdeni, megkezdeni; kezdődni; I don't know what to —, nem tudom, mi tévő legyek; as soon as he began speaking, mihelyest elkezdett beszélni; it begins to get dark, sététül; he must — with that, ávval kell kezdenie; the concert begins at two o'clock, a hangrerseny két órakor kezdődik.

Beginner, s. kezdő; he is but a —, ő csak ujoncz még.

Begin'ning, s. kezdet; —less, adj. kezdetnélküli,

Begírd (bigörd'), v. a. irr. (begirt v. begirded, begirt) övezni; bekeriteni.

Begnaw (binaa'), v. a. megrágni.

Begone (bigoon'), int. el innen! pusztulj! rozni.

Begrease (bigriz'), v. a. bezsí-

Begrudge (bigráds'), v. a. irigyelni (kitöl vmit), megpanaszolni; they begrudged me even that, még azt is sajnálták tölem.

Belay

Beguile (bigeil'), v. a. rászedni, kijátszani, elámitni. [cesaló.

Beguil'er, s. álnok, ámitó,

Behalf (biháf'), érdek, haszon, rész; in my —, javamra, on his —, javára, részére, érte.

Behave (bihév'), v. n. magát iselni; he behaved ill in this affair, roszál cselekedett ez ügyben; he behaves well, jól viseli magát.

Behaviour (bihév'viár), s. magaviselet.

Behead (bihéd'), v. a. fejét venni vkinek; —ing, s. lefejezés.

Behest (biheszt'), s. parancs, meghagyás.

Behind (biheind'), prp. and. adv. mögött, mögé; hátra, hátul, vissza; from —, mögül; —me, hátam mögött v. hátam mögé; this is all he left — him, ez az egész hagyománya; before and —, elül hátul.

Behind-hand, adv. hátralékban; to be — in the world, szegénykedni.

Behold (bihold'), v. a. irr. (v. to Hold) tekinteni, nézni, szemlélni, megpillantani.

Behold, int. ime! la!

Beholden, adj. lekötelészett; I am much — to him, fülötte le vagyok neki kötelezve.

Behoof (bihúf'), s. haszon, jó, jutány.

Behoove (bihúv'), v. n. illeni; it behooves, illik.

Being (bí'ing), s. lény; maradás, lakhely; there is no — for me here, itt nincs maradásom.

Being, part. v. to Be.

Belabour (bilé'bár), v. a. megdolgozni; megverni.

Belace (bilész), v. a. felesípkézni, megverni.

Belated (bilé'ted), adj. elkésett; —ness, s. elkésettség; lassúsá; lomhaság.

Belay (bile), v. a. meglesni; elrekeszteni, elzární

31

Belch

(utat); beborítani, felpasszományozni.

Belch (bels), s. bűfogés; v. a. and n. kihányni; felbőgtogni.

Beldam (bel'dêm), s. banya, vén szatyor.

Beleaguer (bilí'gër), v. a. ostromolni, ostrom alá venni, körültáborolni.

Belemnites (bilem'neitsz), s. hűzkö.

Belfry (bel'fri), s. harangtonony, harangláb.

Belie (bílei'), v. a. meghazudtolni; hazugsággal rászedni.

Belief (bilíf'), s. hiedelem, hívés; hit; vélemény; he is light of —, ő igen hiszkenyem ember; it is past all —, az hihetetlen; christian —, keresztény hit.

Believe (bilív'), v. a. and n. hinni; you may — it, azt on bátran hiheti; that I—you, azt nektek hiszem; I — so, azt hiszem, hogy igen; I — not, azt hiszem, hogy nem; he is not to be believed, neki nem lehet hinni; to — in god, istent v. istenbe hinni.

Believer, s. hívő; a blind —, vakhitű ember.

Belike (bileik'), adv. alkalmasint, talán, valószínűleg.

Belive (bileiv'), adv. elevenen, gyorsan, sebesen.

Bell (bel), s. harang, csendgetyű; please ring the —, tessék csendgetni.

Belligerent (billids'erent), adj. hadviselő, hadakozó.

Bellow (bel'lo), v. n. bögni; zágni; to — like an ox, bögni mint az ökör; the sea bellows, a tenger zűg; —er, s. bögű, kiabáló.

Bellows (bel'lász), s. pl. fuvó, fujtató.

Belly (bel'li), s. has, alhas; poh; a — ful, jóllakottság; —ache, hasrágás; — worm, bélgiliszta.

Belock (bilak'), v. a. elzárni, bezárni.

Belong (bilang'), v. n. tulajdonának lenni, tartozni (-hoz, -hez); illeni, tartozni (-ra, -re); this bock belongs to me, ez az én könyvem.

Beloved (bilavd'), adj. szerettett, kedves, édes; he is — by all men, őt minden ember szereti; his — father, az édes atyja; his dearly — wife, kedves neje.

Below (bilo'), prp. alatt, alól; adv. lent; he lodges — me, alattam lakik.

Belt (belt), s. öv; tüsző; kardszűj; v. a. övezni.

Bemad (biméd'), v. a. őrülttéteni.

Bemaze (bimēz'), v. a. zavarba, bámulatba ejteni.

Bemire (bimeir'), v. a. besározni.

Bemoan (bimoon'), v. a. sиратни, fájlalni, megsóhajtani.

Bemock (bimak'), v. a. kicsúfolni, kinevetni.

Bemourn (bimoorn'), v. a. gyászolni.

Bench (bens), s. pad; lóenta; törvényszék; v. a. padokkal ellátni; —er, s. bíró; törvényszéki ülnök.

Bend (bend), v. a. reg. and irr. (bent, bent), hajtani, hajítani, görbít ni; kinyujtani; irányozni; to — the knee, térdet hajtani; to — a bow, íjat feszíteni; to — a net, hálót kiterjeszteni; to — the brow, ránezba szedni homlokát; our course was bent towards this region, futásunkat ezen táj felé irányoztuk; he is bent to war, hadakozásra hajlik; —, v. n. hajlani, meghajlani; meghódolni, magát alávetni; to — forward, lequqolni; —ing, s. hajtás; hajlás; görbület; konyulat.

Bend, s. görbület, hajlás; bókony; ezimboraság, banda; —able, adj. hajtható, hajlékony.

Beneath (biníth'), prp. alatt alól; adv. lent; itt alant; he deems that — him, azt magához méltatlannak tartja.

Benediction (bennidik'sán), s. megáldás, felszentelés.

Benefaction (bennifék'sán), s. jótétemény.

Benefac'tor, s. jótévő.

Benefice (ben'niifisz), s. papjáradék, egyházi javadalom; —d, adj. járadékos.

Beneficence (binnefiszensz) s. jótékonyság.

Beneficent, adj. jótékony.

Beneficial (bennifi'sél), adj. üdvös, hasznos; —ly, adv. üdrüsen.

Beneficiary (bennifis'iéri), adj. alattvaló; s. járadékos.

Benefit (ben'nifit), s. jótét: haszon, nyereség; jutalomjáték; v. a. elősegíteni, előmozdítani; v. n. hasznott húzni (vmiből).

Benevolence (binev'olensz), s. jóakarat, jóindulat.

Benev'olent, adj. jóakaratú, jóakaró.

Benevolous, adj. v. Benevolent.

Benight (bineit'), v. a. éjbe borítni; homályba borítni; we shall be — ed, ránk esteledik; elbutulunk.

Benign (binein'), adj. kegyes, szíves, jóindulatu; üdrösséges; —ity, s. jóság, k gyesség, szendeség.

Benison (ben'nizn), s. áldás.

Bent, part. hajlott, hajtott; hajlandó; elszánt, elhatározott; s. hajlás; hajlam; szittyá; káka: feszítés; — of nature, természeti hajlam.

Benumb (binám'), v. a. tompitani; elkábitni; érzékelenítni; merevítni; —edness, s. merevedtség, érzékletlenség.

Bepuss (bipisz'), v. a. meg-hugyozni.

Bepowder (bipáu'dér), v. a. behínteni.

Bequeath (bikwídh'), v. a. hagyományozni; — ment, s. hagyomány, örökség.

Beloved

Bequeath

32

Bequest

Bequest (bikweszt'), s. hagyomány, örökség.

Bereave (biriv'), v. a. reg. and irr. (bereft, bereft), megfosztani, kipuszítítni; bereft of his parents, születlen, árva.

Bergamot (ber'gêmat), s. czitromfaj (Citrus Bergamia); narancskörte; essential oil of --. czitromolaj.

Berhyme (bireim'), v. a. megverselni.

Berlin (bör'lin), s. födött hintó.

Berob (birab'), v. a. kirabolni, megfosztani.

Ber'ried (ber'rid), adj. bogyós.

Berry (ber'ri), s. bogyó.

Berth (börth), s. fekhely (hajón); a snug --, jövedelmes hely v. hivatal.

Bescrawl (biszkraal'), v. a. megkarmolni; befirkálni.

Bescreen (biszkín'), v. a. megoltalmazni; titkolni, palástolni.

Bescrib'ble, v. a. összefirkálni.

Beseech (bisits'), v. a. reg. and. irr. (besought, besought), könyörögni, esdekelni, kérni; s. könyörgés; --er, s. könyörgö.

Beseem (biszím'), v. n. illeni.

Beseem'ing, adj, illö; s. illedelem, illendőség.

Beset (biszet'), v. a. irr. (v. to Set) megrakni, megszáluni, kisérgetni, nyakára járni (vkinek), alkalmatlankodni, körülrajongni; he is always -- by petitioners, a kérelmezők mindig nyakán vannak neki.

Beshrew (bisrú'), v. a. megátkozni; -- thee! jaj neked!

Beside (beszeid'), } prp. Besides (beszeidsz'), } prp.

mellé, mellett, kivül, felett; azonkivül; nobody was there besides these three, e hármon kivül senki sem volt ott; he is beside himself, magán kivül van; things beside nature, természet feletti dolgok; and besides I have

no time, azonkivül időm sincs.

Besiege (beszídzs'), v. a. ostromolni; -ment, s. ostrom; -er, s. ostromló.

Besieg'ing, s. ostromlás.

Beslubber (biszláb'ber), v. a. elnyálazni, megmocskolni.

Besmear (biszmér'), v. a. bemázolni, elmocskolni.

Besmoke (biszmok'), v. a. befüstölni.

Besmut (biszmát'), v. a. bekormozni.

Besnow (biszno'), v. a. behavazni, ráhavazni.

Besom (bi'zám), s. seprő.

Besort (biszart'), v. a. ráilleszteni; v. n. összeilleni; s. társaság, kiséret.

Besot (biszat'), v. a. bolonddátenni; -ted, adj. elboliditott, botor; -tedly, adv. bolondúl; -tedness, s. bolondság.

Bespangle (biszpéng'gl), v. a. felpillangózni.

Bespatter (biszpét'ter), v. a. besározni; becstelenítni, rágalmazni.

Bespeak (biszpík') v. a. irr. (v. to Speak), megrendelni; igénybe venni; fogadni; to -- a coach, kocsit fogadni; to -- one's attention, vki figyelmét igénybe venni v. magára vonni; it bespeaks a composed mind, nyugodt lélekre mutat.

Bespeckle (biszpek'kl), v. a. pettyezni.

Bespew (biszpjú'), v. a. lekópni, rákópni (-ra, -re).

Bespice (biszpeisz'), v. a. megfűszerezni.

Bespit (biszpit'), v. a. lekópni.

Besprinkle (biszprin'kl), v. a. befecskendeni.

Bess (beszsz), s. vasdorong, feszítő rád; Bőzse (nőnév).

Best (beszt), adj. legjobb; s. legjobb, legjava; to do one's --, mindent megteni, mindent elkövetni; to the -- of my knowledge, a mennyire én tudom; to be

all for the --, járára szolgálni, hasznára lenni; the best, s. pl. a legjobbak: az előkelők; --, adv. legjobban; he knows it --, ő azt legjobban tudja; he likes that -- of all, azt mindenek felett szereti: at --, legjobb esetben, legfülebb.

Bestain (bisztēn'), v. a. bemoсколni.

Bestead (biszted'), v. a. irr. (pret. bestead, bested; part. bestead, bested), megvendégelni; használni (-ra, -re).

Bestial (besz'tsiél), adj. baromi.

Bestial'ity, s. baromiság.

Bes'tialize (-leiz), v. a. elbaromítni.

Bestick (bisztikk'), v. a. irr. (v. to Stick), rátúzni, будugdosni.

Bestir (besztör'), v. a. inditni, siettetni, éleszteni; to -- one's self, sírgetözni, sietni, dologhoz látni.

Bestow (biszto'), v. a. adni, adományozni, megadni; I-- upon you this watch, ezen zsebőrát önnek ajándékül adom; I bestowed all my thoughts upon it; minden gondomat arra fordítottam; -ment, s. adományozás; adomány.

Bestrew (bisztru', bisztroo), v. a. irr. (v. to Strew), behinteni, meghinteni.

Bestride (bisztreid'), v. a. irr. (v. to Stride), meghágni, megülni; áthágni, átlépni. Ónyára.

Besure (bisúr'), adv. bizobet (bet), s. fogadás; v. a. fogadni.

Betake (biték'), v. a. irr. (v. to Take) átadni, kézbesiteni; to -- one's self to, bevenni magát vhová; vmire adni magát.

Bethink (bithink'), v. a. irr. (v. to Think); to -- one's self, magát meggondolni; to -- one's self of, ráemlékezni.

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

33

c

Betide

Betide (biteid'), v. a. and n.
irr. (pret. betid, part. be-
tid, betight), elérni, el-
togni; megesni, megtor-
ténni; woe — thee! jaj
ncked! what will — of me?
mi lesz belőlem?

Betime, Betimes (biteimsz'),
adv. jákor, korán, idején.

Betoken (bito'kn), v. a. je-
lenteni: előre jelenteni.

Betoss (bitasz'), v. a. lök-
dösni, megrázni; hábor-
gatni, felízgatni.

Betray (bitrē'), v. a. elárulni;
tévcitni, tévutra vezetni,
elesábitani; to — one's self,
önmagát elárulni; önmag-
gát károsítni: —er, s. el-
áruló; csábitó; hítesze-
gett.

Betroth (bitrath'), v. a. elje-
gyezni; —al, —ment, s.
eljegyzés.

Betrust (bitrászt'), v. a. rá-
bizni, megbizni.

Better (bet'tér), adj. jobb;
adv. jobban; s. elsőbbség,
előny: —s, s. pl. a jobbak;
a főbb ranguak; he is none
the — for it, az neki mit-
sem használt; to get the —
of some one, vkit felül-
haladni, felülmulni, le-
győzni: vkinek elébe vág-
ni; chin túl tenni; ten
feet high and —, tiz láb
magas és azonfelül; I am
— to-day, jobban vagyok
ma; I thought — of it,
jobb gondolatra jüttem; to
grow —, jobbulni.

Better, v. a. jobbitni, javítni;
felülmulni; pártolni; —ing,
—ment, s. jobbitás, javítás.

Betting-man, s. fogadások-
ból elő.

Bet'tor, s. fogadó.

Betty (bet'tí), s. feszítő vas.

Between (bitwín'), | prp.

Betwixt (bitwikszt'), j prp.
közt; — ourselves, köz-
tünk; köztünk maradjon;
— this and to-morrow,
ma vagy holnap; — these
two rivers, ezen két folyó
közt.

Bevel (bevil'), s. szögmérték;

— angle, s. minden szög a
derékszög kivételével.

Bevel, adj. rézsut, harántos;
v. n. rézsülni; v. a. fer-
dítni, félszogesítni.

Beverage (bevérids), s. ital.

Bevy (bevil'), s. madárszállás,
folt, falka.

Bewail (biwēl'), v. a. gyá-
szolni, siratni; v. n. sérán-
kozni, keseregni; —able,
adj. sajnálatos, szánako-
zásra méltó.

Beware (biwēr'), v. n. óva-
kodni, őrizkedni, magára
vigyázni; to — of some-
body or something, vkitől
v. vmitől őrizkedni.

Beweep (biwíp'), v. a. irr.
(v. to Weep), megsiratni.

Bewet (bwett'), v. a. meg-
áztatni, megnedvesítni.

Bewilder (biwíldér), v. a.
megrémiteni, zavarba hoz-
ni; —ment, s. megzavaro-
dás; rémület.

Bewitch (bewits'), v. a. meg-
bűvölni; el-, megbájolni;
—ing, adj. büvösbájos, von-
zó; —ment, s. megbűvölés,
megbájolás.

Bewrap (birép'), v. a. beta-
karni, beborítni.

Bewray (birē'), v. a. elárulni,
fölfedezni; —er, s. eláruló.

Beyond (bijand'), prp. tul,
felett; —sea, a tengeren
túl; — reach, el nem ér-
hető; a question — his
reach, felfogásán túl menő
kérdés; — measure, mér-
ték felett; — belief, hihe-
tetlen; — recovery, vissza-
hozhatatlan, megtérithet-
len; to go —, tulmenni
(vmin).

Bezzle (bez'zl), s. tobzódó,
tékozló; v. a. elpazarolni.

Bias (bei'esz), s. hajlás, ha-
nyatlás; haránték; haj-
lam, vonzalom; to have a
— towards, hozzáhajlani;
to set a — upon one, vkit
maga részére vonni; —,
adj. rézsentes, harántos:
— drawing, s. részrehajlás,
pártoskodás; — adv. ke-
resztben, haránt; —, v. a.

Bevel

Biennial

to — one, vkit magához
hódátni, vkit a maga ré-
szére megnyerni; biased
to a party, részrehajló,
pártoskodó.

Bíb (bib), s. szakállka, állad-
zó; v. n. szürcsölni; iddo-
gálni.

Bibacious (bibē'sāsz), adj.
iszákos.

Bib'ber, s. iszák.

Bible (bei'bl), s. biblia.

Biblical (bib'likél), adj. bib-
liat.

Bibliographer (bibliag'réfer),
s. könyvész.

Biblography, s. könyvészet.

Bibliothecary, s. v. Libra-
rian.

Bibliothek, s. v. Library.

Bibulous (bib'julsáz), adj.
szivacos. [szín.

Bice (beisz), s. világoskék

Bicker (bik'kěr), v. n. czi-
vódni, csete-patázni; csa-
varogni, kiqyázni, lobogni;
—er, s. csete-patázó, czi-
vakodó: —ing, s. czióvódás,
veszekedés.

Bid (bid), v. a. irr. (pret.
bid, bade, bode, part. bid,
bidden), parancsolni, ki-
vánni, igérni, kérni, kihir-
detni, ajánlani, kinálni;
I bade him go home, pa-
ranesol'tam neki, hogy men-
jen haza: to — the enemy
battle, az ellenséget ütkö-
zetre unszolni; to — fare-
well, elbúcsázni; to — up,
többet igérni; to — to, meg-
hívni (-ra, -re); he bids
fair, sok reményt nyújt
maga magl; —, s. igéret,
ár-igéret.

Bid'der, s. parancsoló; meg-
hívó; igérő; the best —,
a legmagasabb igéretet tevő
(árrerésen).

Bid'ing, s. parancs; meghi-
vás, ár-igéret.

Bide (beid'), v. n. maradni,
tartózkodni, lakni; v. a.
eltűrni.

Biding (beid'ing), s. tartóz-
kodási hely, lakás.

Biennial (beien'niél), adj.
kétéri.

34

Bier

Bier (bír), s. gyászpad, sz. Mihály lova.

Bifarious (beifériász), adj. kétértelmű, kétes.

Bifidate (bífidét), adj. hasadt, hasított.

Bifurcated (beifjúr'kétéd), adj. kétágú, kétfogu (p. villa).

Big (big), adj. nagy, vastag; — with child, terhes; — with young, poczos; to grow —, nőni, nevekedni, vastagodni; to go — with a project, tervet forgatni elméjében; — with pride, felfuvalkodott, gőgös; to talk —, kérkedni, dicskedni; to look — upon one, félvállól nézni vkit; — bellied, adj. pohos, potrohos; terhes.

Big'amist, s. kétnejü.

Bigamy (big'émi), s. kétnejüség.

Bight (beit'), s. öbölke; hajlat.

Big'ness, s. nagyság, vastagság.

Bigot (big'gát), adj. vakbuzgő, vakhítü; álszent; — ism, —ry, s. vakbuzgó-ság, vakhítüség; álbuzgalom.

Bilateral (bilét'terêl), adj. kétoldalu.

Bil'berry, s. fekete áfonya, kukojcza.

Bilbo (bil'bo), s. penge; spanyol kard.

Bile (beil'), s. epe; harag; kelés.

Bilingsgate (bil'lingszgét), s. londoni halvásár; — language, s. piszkos, fajtalan beszéd; csűnfeszéd.

Bilinguous (biling'guász), adj. kétmylevü.

Bilious (bil'iász), adj. epés; epekóros; haragos.

Bilk, v. a. rászedni, megsalni.

Bill (bil), s. csör, madárorr; dárdbárd; kertészkés.

Bill, s. jegy, lapka, czédula; törvényjavaslat; számla; felirat; — of exchange, váltólevél; — of lading, rakodási levél, viteljegyzék;

— of fare, étlap; — of sale, alkulevél; — of indictment, vádlevél; to bring a — in parliament, törvényjavaslatot a képviselőház elé terjeszteni; the — is past, (vagy) the — was read a third time, a javaslat elfogadtatott; the — is sanctioned, a javaslat törvényerőre emeltetett.

Bill'et, s. levélke.

Billiards (bil'járdsz), s. pl. tekejáték.

Billion (bil'ján), s. ezermillió, billió.

Billot (bil'lat), s. hasáb.

Billow (bil'lo'), s. hullám, hab; v. n. felduzzadni, feldagadni; —y, adj. hullámszerü; hullámos.

Bin (binn), s. fiók, rekesz, láda.

Bind (beind), v. a. irr. (bound [báund], bound), kötni, megkötni; beszegni; kötelezni; lekötelezni; to — up, bekötni; to — together, összekötni; to — in, korlátozni, meggátolni, akadályozni; to — a book, könyvet kötni; he is bound in duty to do it, köteles azt megtenni; to — one's self to, kötelezni magát vmire; to — with galloon, ruhaszélt paszománynyal beszegni; to — the belly, hasrekedést okozni; —ing, s. bekötés; kötelék; szegélyzet; —, adj. kötő, kötelező.

Biographer (beiag'rêfér), s. élet-író.

Biography (beiag'rêfi), s. élet-leirás.

Bipartite (bip'párteit), adj. kétrészü.

Biped (bei'ped), s. két lábu állat; —al, adj. kétlábu.

Birch (bört), s. nyírfa.

Birch, Birchen (bör'tsn), adj. nyírfából való, nyír...; —broom, s. nyírseprő.

Bird (börd), s. madár; —er, s. madarász.

Birth (börth), s. szülés; születés; származás, eredet;

Billet

Bitter

horgonyzóhely; —day, s. születésnap; — place, s. születéshely; she had two children at a —, ikert szült; to give — to a thing, vmit létrehozni, életbe léptetni; the — of our savour, Krisztus születése; he is a german by —, német születésü.

Biscuit (bisz'kit), s. kétszerült.

Bisect (beisztekt'), v. a. kettévágni, ketté metszeni; —ion, s. kettémetszés.

Bishop (bis'áp), s. püspök; v. a püspökségre emelni; —ne, s. püspökség.

Bisk (biszk), s. táplaleves.

Bismuth (biz'máth), s. keneny, bátrany.

Bissex'tile (biszeksz'til), s. szóköév, szókönap.

Bit (bit), s. falatka, darabka; egy kerés; zabola; kulcs-toll, kulstaraj; a — of bread, egy falat kenyér; give me a — of it, adjon egy kereset belőle; wait a —, várakozz egy kissé; not a —, egy cseppet sem, legkevesebbet sem; legkevésbé sem; to draw —, lezabotázni.

Bitch (bits), s. nőstény kutya.

Bite (beit), v. a. irr. (pret. bit, part. bitten, bit), harapni, marni, megharapni, megmarni; csipni; the dog will — me, if I go there, megharap a kutya, ha oda megyek; pepper bites the tongue, bors csipi a nyelvet; it is frostbitten, megcsipete a fagy; to — one's thumb at somebody, borsot törni vkinek orra alá, vkit kihívni, boszantani; —r, s.harapó, csaló.

Biting (bei'ting), part. and adj. harapós; csipős; vagdalkozó, sértő; s. harapás; csipés; viszketés.

Bitter (bit'tér), adj. keserü; elkeseredett; keserves; — words, sértő beszéd; — enemy, halálos ellenség;

35

c*

Bivonac

—ness, s. keserüsg; elkeserdettség, busulás, fújdalom.

Bivouac (beívék, biv'aák), s. fektanya.

Blab (blēb), s. csaeska; v. n. fecesgni; v. a. kifeesegni; —ber, s. fecsegő; szóhordó.

Black (blěkk), adj. fekete; (átv. ért.) buskomor, mogorva; s. fekete szin; fekete festék; fekete öltözet; feketény; —s, s. pl. csem-pészek, vadtolvajok; to put on —, feketebe öltözőni; she was dressed in —, e-ketébe öltöze volt; to have a thing under — and white, vmit írásban birni; to make —, feketitni; —amoor, s. szerecsen; — art, s. rá-rázslat, bírvészet; — berry, s. hamvas szeder, gyalog szeder; —bird, s. fekete rigó; — cattle, s. szarvas-marha; — chalk, s. fekete kréta; — coat, s. pap; —day, s. szerencsétlen nap; —eyed, adj. fekete szemű; — guard, s. gégengűn, cza-fat; — lead, s. olanyfényle; — letter, s. barát betű; — puddng, s. véres hurka, gömböcz; — thorn, s. kö-kény.

Black, Blacken (blêk'kn), v. a. feketítni; v. n. feketülni.

Black'ing, s. cizma-ír.

Black'ish, adj. feketés.

Black'ness, s. feketeség; iszonyúsg.

Bladder (bléd'dér), s. húgy-hólyag; hályag.

Blade (bléd), s. levél, száraeska; penge: késvas; élénk fin; — bone, s. lapozka, vállapozka; —, v. a. kard- v. késvassal el látni.

Blain (blēn), s. daganat; kelevény; chill —, s. fagydaganat.

Blamable (blēm'ébl), adj. feddendő, feddelmes.

Blame (blēm), v. a. feddeni, gáncsolni, roszulni; s. vád, gáncsolás; vétkesség; —ful, adj. hibás, feddendő; —less,

adj. feddhetetlen, ártatlan; —lessness, s. ártatlanság, feddhetlenség; — worthy, adj. feddést érdemlő.

Blanch (blént), v. a. fehérítni; mellőzni; lehéjazni, lehántani; hímezni-hámozni; to — linen-cloth, vázsnat fehérítni; to — silver, ezüstöt fehérre fúzni; to — a danger, veszedelmet észre nem venni; —, v. n. mentgetődzni, ürügyűlni; —er, s. fehérítő.

Bland (blénd), adj. nyájas, szelid; — a'tion, s. hazelgés.

Bland'ish, v. a. czirogatni, édelegni, hízelegni; —er, s. hízelgő; —ing, —ment, s. czírógátás, házelgés.

Blank (blénk), s. üres utalvány, üres levél; üres szám, üres sors, hibanez; ezél-táresza fehére; adj. fehér, sápadt: tiszt: rimetlen; megrémült, megzavarodott, megdöbbent; v. a. törölni, eltörölni, elenyészteni, megszemisíteni, megszüntetni; zavarba hozni, megdöbbenteni.

Blanket (blénk'et), s. gyapjú takáró, flaneltakáró, pokrócz.

Blare (blēr), v. n. bögni, ordítni; lobogni.

Blashy (blês'i), adj. vizes, sáros.

Blaspheme (blêsfím'), v. n, istenkáromlást tenni; —r, s. istenkáromló (ember).

Blasphemous (blész fímász), adj. istenkáromló (be-széd).

Blas'phemy, s. istenkáromlás.

Blast (blászt, blészt), s. szélroham; trombitahars; vészlehellet; járránykór, ragályos lég, döghalál, dögvész; üszög, ragya; v. a. elpusztítni; hervastani; megdöbbenteni, réműsbe ejteni; —er, s. pusztító; romboló; — ment, s. ragály.

Blatter (blét'tér), v. n. bögni; csaesogni; —er, s. csaeska.

Blanch

Bless

Blay (blē), s. dévérponty, fehérkeszeg.

Blaze (blēz), s. láng, lángsupgár, fénylobogás, lángolás; szószele, hír; v. n. lángolni, fellobogni, lobbanni; v. a. elhíresztelni; mindenfelé kürtölni; —r, s. kikürtölő.

Blazon (blē zn), s. czimerismeret; czimertudomány; v. a. czintert leírni, magyarázni, festeni, felékesíteni; —ry, s. czimerészet; —er, s. czimerész.

Blazon, v. a. kikürtölni; borura derüre dicsérni és magasztalni.

Bleach (blíts), v. a. fehérítni; v. n. fehérílni, megfehéredni; —er, s. fehérítő; —ery, s. fehérítőhely.

Bleak (blík'), adj. halovány, sápadt; elhagyott, puszt; fagyos; zordon; s. fehérkeszeg; —ness, s. halaványság, sápadtság; hiedegség.

Blear (blír), adj. borúlt; —eyed, adj. tompalátású, csepegőszemű.

Bleat (blit), v. n. bégetni; s. bégetés.

Bleb (blebb), s. vizbułorék.

Bleed (blíd), v. a. vért ereszteni, eretvágni, nadályozni, kópolyózni; v. n. vérzeni.

Bleit (blét), adj. félénk, bá-tortalan.

Blemish (blem'is), s. gyalázat, szégyenfolt; v. a. elrutítni; megbecstelenítni; —less, adj. mocsoktalan; —ment, s. becstelenítés; megfertőztetés; megszeplősítés.

Blench (blents), v. n. meghökkenni, visszariadni; v. a. megakadályozni.

Blend (blend), v. a. összekeverni, összevegyítni; bemocsolni; vakítni; v. n. összevegyílni.

Bless (bleszsz), v. a. áldani, dicsérni; megáldani, boldogítni; üdvöztítni; to — one's self at a thing, paszolkodni vmi felől; to

36

Blessed

Bliss

Blue

— one's self in a thing, ma-
gát szerencsésnek tartani
vmely tekintetben; — me!

Lord — me! Isten ment-
sen! God be blessed! hála
Istennek! heaven — him !
áljda meg az ég !

Bless'ed, part. and adj. meg-
áldott, boldog, üdvözült;
the king of — memory, a
boldog emlékezeti király;
the — virgin, a boldogságos
száz; I never was — with
the sight of her, soha sem
volt szerencsém őt látni;
he is — with a good mem-
ory, nagy emlékező te-
hetséggel bír; —ly, adv.
boldogúl; —ness, s. boldog-
ság, üdvösség.

Bless'ing, s. áldás, szerencse,
boldogság.

Blight (bleit), s. ragya; v. a.
ragyásítni, elpusztítni, meg-
rontani, tönkre tenni; —y,
adj. ragyaütött.

Blight'ed, adj. ragyaütött;
elpusztult; romlott; —ness,
s. ragyaütottség; romlott-
ság.

Blind (bleind), adj. vak; he
is — of one eye, félszemére
vak; he is — to the foibles
of his wife, feleségének
gyengeségeit nem veszi ész-
re; if we were not — of
the future, ha a jövendőt
tudnők; a — alley, vak
utca, térj meg utca; —
beetle, s. cserebogár; —
closet, s. ablaktalan mel-
lékszoba; —gut, s. vakbél;
— man's buff, s. szembe-
kötösdi, húnyóska (játék);
— story, s. dajkarege; —,
s. görfüggony.

Blind, v. a. megvakítni, sze-
me világát elvenni; elámit-
ni; zavarba hozni; söté-
títni.

Blind'ly, adv. vakonta.

Blind'ness, s. vakság, tudat-
lanság.

Blind'fold, adj. and adv. vak-
tában, behúnyt szemmel; v.
a. szemet bekötni.

Blink (blink), v. n. pislogni,
pislogatni; fényleni; s.

szempillantás, pislogás; pis-
logó fény.

Bliss (bliszsz), s. boldogság;
üdvösség; gyönyör; —ful,
adj. boldog; gyönyörteljes;
—fulness, s. boldogság;
—less, adj. boldogtalan.

Blissom (blisz'szám), v. n.
rühetni, koslatni, bagzani.

Blister (blisz'tér), s. hólyag;
küteg; hólyaghuzó, hó-
lyagtapasz; v. a. hólyag-
huzót alkalmazni; v. n.
megtelni hólyagokkal.

Blithe (bleith), adj. vidám;
elénk; —ly, adv. vidámul,
elénken; —ness, —fulness,
— someness, s. vidorság,
vidámság, élénkség.

Bloach (bloots), s. pattanás,
persenés.

Bloat (bloat), adj. duzma,
pötyögös; v. a. felduzzasz-
tani: v. n. felpuffadni, fel-
duzzadni; —ed, part. and
adj. puffadt, duzzadt, da-
gályos; —edness, s. pu-
fadtság, duzzadtság.

Blobber (blab'bér), s. vizbu-
borék; —lip, s. vastag, duz-
zadt ajak.

Block (blakk), s. tuskó, tu-
sak, törzsök; kalapsám,
mintafa; v. a. bekerítni;
elzárni (p. torlaszokkal);
to — up a passage, az utat
elzárni.

Blockade (blakkéd'), s. zár-
lat, ostromzár; v. u. os-
tromzár alá fogni.

Blockhead (blakk'hed), s. ka-
masz, golyhó, fajankó.

Blockhouse (blakk'háusz), s.
tuskókból épült ház; fa-
erőd, ágyuház, védház.

Block'ish, adj.nehézkes, buta;
—ness, s. butaság.

Blood (blád), s. vér; vérro-
konság, származás; to stop
the —, elállítni a vért; my
— was up, felboszankod-
tam, felhevültem; a prince
of —, királyi vérből szár-
mazó herczeg; cold —, in-
dulatlanság; —flower, s.
vérnye; —hound, s. véreb;
—red, adj. vérpiros; —shed,
s. vérontás; —shot, adj.

vérrel elfutott; —stained,
adj. vérfoltos, vérrel fertö-
zött; —thirsty, adj. vér-
szomjas; —vessel, s. ér.

Blood'y, adj. véres; vérszom-
jas, kegyetlen; vérrel fer-
tözött; v. a. vérrel fertözni.

Bloody-flux (—fláksz), s. vér-
has.

Bloom (blúm), v. n. virágza-
ni; s. virágzás, virág; —y,
adj. virágos.

Blossom (blasz'szám), s. vi-
ráglevél, virág; v. n. vi-
rágozni.

Blot (blatt), s. mocsk, ténta-
folt; szégyenfolt; v. a. be-
mocskolni, beténtázni; meg-
becstelenítni; to — out, ki-
törölni, eltörülni; —, v. n.
the paper blots, a papiros
ítat. [ros.

Blotting-paper, s. itató papi-

Blow (bloo), v. a. and n.
irr. (blew [blú], blown
[bloon]), fújni, lengeni,
lehelni, lihegni; felfújni;
rálehelni; kihíresztelni; the
wind blows, fúj a szél; to
—over, megszünni, elmulni,
elvonulni; to — up, fel-
fújni; felrepülni, felröpít-
ni, légbé rópítni; to — up
a mine, földaknát felvet-
tetni; to — up a rock, szik-
lát szétvettetni; to — one
up, jól lehordani vkit; to
— in, belefújni; to — to,
kifújni, eloltani (p. gyer-
tyát); to — the trumpet,
trombitát fújni, trombitál-
ni; to — an alarm, fel-
riasztani, ijeszteni, nyug-
talanítni: to — one's nose,
orrát kifújni.

Blow'er, s. fúvó.

Blow-pipe (—peip), s. fuvócső.

Blowth, s. v. Blossom.

Blowzy (blaa'zi), adj. piros-
pozsgás.

Blub (bláb), v. n. feldagadni.

Blub'ber, s. halzsir; v. n. sir-
ni; v. a. felpuffusztani.

Bludgeon (blád'szán), s. bun-
kos bot, furkós bot.

Blue (bljú), adj. kék; s. kék-
szín; v. a. kékitni, kékre
festeni.

37

Bluff

Bluff (blāff), adj. durva, go-
romba, heves: s. durvaság,
hevesség, darabosság.

Bluish (blju'is), adj. kékes;
—ness, s. kékesszín.

Blunder (blān'děr), s. hotlás,
hiba, tévedés, kontárság;
v. n. hibát elkövetni, té-
vedni, kontárkodni; —er,
s. kontár, oktondi; —ing,
s. kontárkodás; hibásság.

Blund'erbuss (—bāsz), s. két-
csövű puska.

Blunt (blānnt), adj. tompa;
buta, otromba, durva: v. a.
tompitni; —ness, s. tom-
paság; butaság, nyerseség.

Blur (blör), s. szenny, fölt:
v. a. beszennyezni, kitö-
volni.

Blurt (blört), v. a. to — out,
kitálalni, gondatlanul vmit
kifecsegni, vmit száján ki-
szalasztani.

Blush (blāss), v. n. pirulni,
elpirulni; elszégyenleni ma-
gát; to — at a thing, vmin
elpirulni, vmitszégyenleni;
—, v. a. megpirítni; —, s.
pir, arepípirulás.

Blush'less, adj. szemérmet-
len; szemtelen.

Bluster (blász'ter), v. n. zág-
ni, zajogni; üvölteni; pöf-
feszkedni, kérkedni; to —
at a thing, vmin boszon-
kodni, dühösküdni; —er, s.
kérkedő, szájaskodó, fitog-
tató: —ing, adj. zajgű, lár-
mázó; s. zajgás, kiáltozás;
— ous, adj. lármás, zajos.

Bo (bo), int. pü! beh! he
cannot say — to a goose,
nyúlszívű ember ő.

Boa (bo'è), s. óriáskigyó,
óriás zuzár.

Boar (boor), s. kandisznó;
vadkan; —ishly, adv. disz-
nől.

Board (boord), s. deszka;
tábla; asztal; lemez, lemez-
papír; tanács-ülés; igaz-
gatási tanács; tartás, éle-
lem, koszt; hajó párkánya
v. széle; to be on —, a ha-
jón lenni; to go on — a
ship, hajóra szállani, ha-
jóba menni; to put out to

—, élelemre (kosztba) adni;
a side — of a tub, donga;
a bed of boards, fekpad,
deszkaágy, lócza; a chess
—, sakktábla; — wages,
s. pl. asztalpénz; — of
trade, s. kereskedelmi mi-
nisterium.

Board, v. a. deszkázni, pal-
lózni; hajót csáklyázni;
kosztba adni; kosztban tar-
tani; megszólítni, megtá-
madni; v. n. kosztban len-
ni, étkezni; —er, s. étbérlo,
kosztos; —ing, s. deszká-
zás, pallózás; étellel tar-
tás; kosztolás.

Boarding-house, s. magán-
vendéglőház.

Boast (booszt), v. n. dicse-
kedni; kérkedni; to — of
something, vmivel dicse-
kedni; —, v. a. magasztalni,
fitogatni; —, s. kérkedés,
dicsekedés: dics, dicsőség;
—er, s. kérkedő; —ful,
adj. fitogató, kérkedékeny;
—ing, s. kérkedés, hetven-
kedés; —ingly, adv. fito-
gatva, kérkedőleg.

Boat (boot), s. naszád, hajó;
steam —, s. gőzhajó; pas-
sage —, s. postahajó; ship
—, s. sajka; ferry —, s.
komp; —swain, s. főhajós.

Bob (bab), v. n. fityegni,
lógni: horgászni; v. a.
kurtítni, elvágni; megérin-
teni: megverni; rászedni;
s. fityegű, fuggelék; lágony-
lenese: versismétlet, ismét-
lősor; bököső; ütés, lökés;
— royal, s. borókapálinka;
— stay, s. előárboczteto (a
tengeri hajón).

Bob-tail (—tél), s. kusza; ri-
ma; tag-rag and —, tömeg,
nép alja, nép söpredéke,
rongy és ringyó.

Bobbin (bab'bin), s. orsó,
csipkeverő csére: csipke-
fonal; — work s. csipke-
mű.

Bobbish (bab'bis), adj. csi-
nos, felcziírázott.

Bode (bood), v. a. and n. előre
jelenteni; —ment, s. előjel.

Bodge (bodzs), s. férzel-

Board

Bold

mény; pótszó; v. n. fenn-
akadni; hátrálni.

Bodice (bad'disz), s. mel-
lényke; vállfüző; füzöváll;
derék (ruháé).

Bod'iless, adj. testetlen.

Bod'ily, adj. testi; valósá-
gos; adv. testileg.

Bod'kin, s. füzötű; ár.

Body (bad'di), s. test; derék;
ember, személy; testület;
förész; ösereg; anyagzat;
a dead —, holttest, hulla,
tetem, dög; a wise —, bölcs
ember; a busy —, sürgel-
meskedő személy; sürgő
forgó ember; fondorkodó-
nű; a writ to apprehend
the —, elfogatási parancs;
every —, mindenki; no —,
senki; some —, valaki;
any —, akárki, valaki,
mindenki; the — of a tree,
faderék; — of a church,
(ép.) hajó, középtér; the
politic; államtest, ország-
test; — clothes, s. pl. ló-
takaró; — guards, s. pl.
testörség; —, v.a. alakítni.

Bog (bagg), s. mocsár, fertő,
posvány.

Boggle (bag'gl), v. n. meq-
hőkkenni, tétovázni, hátrál-
ni; —r, s. tétorvázó, félénk,
késedelmező.

Boggy (bag'gi), adj. mocsá-
ros, lápos.

Bogg-trotter, s. láposföld la-
kosa.

Bohea (bohí'), s. fekete théa.

Boil (bail), s. kelés, fekély,
vérkelés.

Boil, v. n. forrni, főni; my
blood boils within me, forr
a vér ereimben; —, v. a.
főzni, megfőzni, forralni;
boiled meat, főtt hus; —ary,
s. sőfőzés; —er, s. ist, kat-
lan; —ing, adj. forró, s.
forrás, fővés.

Boisterous (bajsz'terász), adj.
zajos, viharos; lármás, he-
ves; —ness, s. zajosság,
vihar, lárma.

Bolary (bo'léri), adj. agyag-
nemű.

Bold (bold), adj. bátor, me-
rész; too —, vakmerő; to

38

Bole

make —, (vagy) to be —, bátorkodni; I was so — as to say, that etc., bátor vol-
tam azt mondani, hogy stb.;
— faced, adj. orecztlan;
—ness, s. merészség, or-
czátlanság; bátorság; bi-
zalom; —ly, adv. bátran,
rettenthetetlenül.

Bole (bol), s. pücsétfold; fa-
törzs; pipa.

Boll (ball), s. becző, maghü-
vely; v. n. magba indulni,
magba menni.

Bolster (bol'sztěr), s. pár-
na, vánkos, derekalj, fö-
alj; összehajtogatott ruha
(sebre); v.a. vánkosra fek-
tetni; összehajtogatott ru-
hát sebre kötni; —er, s. or-
gazda.

Bolt (bolt), s. nyilvessző, nyil;
mennykö; retesz, zár, bi-
lincs; to stand — upright,
állani mint a bálvány: to
shoot the —, rátolni a
reteszt.

Bolt, v. a. elreteszelni, elzá-
rolni; megszítálni; felhaj-
tani (radat); megrizsgáll-
ni, megfontolni: v. n. to —
into, berohanni; to — out,
kirontani.

Bolt'er, s. lisztes zacskó (ma-
lomban); pitlik; szita.

Bolt'head, s. lombik.

Bom (bamm), s. amerikai
kigyőfaj.

Bomb (bámm), s. roncsa,
bomba; dördülés, durrogás;
—ketch, —vessel, s. mozsár-
galóta; — proof, adj. ron-
csaálló; —, v. n. dördülni,
dörögni.

Bombard (bam'bárd), v. a.
bombázni; —ier, s. roncsár,
bombavető, bombalövész;
—ment, s. bombázás.

Bombasin (bámbészín'), s.
gyászszöret.

Bombast (bám'bészt), s. gya-
pozársra való szövet; szó-
dagály, beszéddagály.

Bombilatión(bámbilé'sán), s.
dörgés, ropogás, durrogás.

Bona-fide (bo'né-feir'di), adj.
jóhiszemű; adv. jóhisze-
müleg.

Bond

Bond (band), s. kötelék; kö-
tél; bilincs; rab-iga; kö-
telezvény; irásbeli lekötés;
adóslevél; to enter into a
—, irásban lekötelezni ma-
gát; —man, — s-man, s.
rabszolga; kezes; —age, s.
rabszolgaság; kötelezettség.

Bone (boon), s. csont; — of
a fish, halszálka, halesont;
—, v. a. csontot, szálkát ki-
szedni.

Boneless (bon'lesz), adj.
csontnélküli.

Bonification (bannifikés'sán),
s. kárpótlás, kártérités.

Bonify (ban'nifei), v. a. meg-
téritni, kipótolni.

Bonfire (ban'feir), s. öröm-
tüz.

Bonnet (ban'net), s. nőkalap;
mellékvitorla.

Bonnibel (ban'nibel), s. csi-
nos leányka.

Bonny (ban'ni), adj. vidor,
csinos, kedves.

Bonus (bon'ász), s. kivált-
ságdi.

Bony (boo'ni), adj. csontos.

Booby (bú'bi), s. kamasz, fa-
janko.

Book (buk), s. könyv; — ac-
count, könyvszámvitel; —
of accounts, számtartó-
könyv; —binder, s. könyv-
kötő; —case, s. könyvszek-
rény; — keeping, s. könyv-
vezetés, — keeper, s. könyv-
vezető; —seller, s. könyv-
árus; —stand, s. könyvpolcz;
—trade, s. könyvkereske-
dés; —, v. a. könyvbe irni,
könyvbe jegyezni.

Boom (búm), s. révzár, ke-
resztrúd, sorompó; v. n.
teli vitorlákkal hajózni.

Boon (bún), s. jótét, kegy-
ajándék, adomány; grant
me that —, legyen irán-
tam azon kegygyel; —, adj.
kegyes, jóságos; derült, vi-
dor.

Boor (búr), s. paraszt, fa-
ragatlan ember; —ish,
adj. parasztos, faragatlan;
—ishness, s. otrombaság,
faragatlanság.

Boot (bút), s. martalék, ha-

Borrow

szon, nyereség, előny; to —,
azonfelül; it is no —, hiába,
hasztalan; —, v. a. hasz-
nálni, hasznot hajtani;
megajándékozni, gazdagit-
ni; what boots it us? mit
használ az mi nekünk ?
—less, adj. előnytelen, hasz-
not nem igérő, sikeretlen.

Boot, s. csizma; to put on
the boots, a csizmát fel-
húzni; to pull off the boots,
a csizmát lehúzni; —hooks,
s. pl. csizmahuzák; —jack,
s. szolgafa, fajankó; —top,
s. csizma feje.

Booty (bú'tí), s. zsákmány,
martalék, préda.

Bopeep (bo'píp), s. bújosdi
(játék).

Borachio (baréts'io), s. rugó
mézga; bortömlő; iszákos.

Borage (bár'ids), s. borágó.

Borax (bo'téksz), s. bóris.

Bordel, s. v. Brothel.

Border (bar'děr), s. szegély,
szegélyzet; szél, határszél;
v. a. beszemi, paszomány-
nyal borítani; határt vetni;
v. n. határosnak lenni;
—er, s. határszéli lakos.

Bordure (bar'dár), s. szegély-
zet.

Bore (boor), v. a. fúrni, ki-
fúrni, átfúrni; untatni s.
fúrtlyuk; the — of a gun,
csöüregkör.

Bore, s. untató ember; v. a.
untatni.

Boreas (boor'iész), s. éjszaki
szél.

Borer (boor'ěr), s. furó.

Born (boorn), part. and adj.
született; new—, ujonnan
született.

Borne (boorn), part. and adj.
viselt, hordott; elviselt.

Borough (bar'ro), s. mezőrá-
ros; várhűbér; rotten —,
hanyatlásban lévő mezö-
város.

Borrow s. v. Borough.

Borrow (bar'ro), v. a. kölcsön
venni; to — money of
some one, vkitölt pénzt köl-
csön venni; —er, s. köl-
csön vevő; —ing, s. kölcson-
vétel.

39

Borsholder

Borsholder (barsz'holděr), s. községi előljáró.

Boscage (baszk'êdzs), s. csadaj, cserje: liget.

Bosky (baszk'i), adj. bokros, cserjes.

Bosom (bu'zám), s. kebel; mell; őből; child of my —, kedvencz gyermekem; — sin, kedvenczbűn; —, v. a. titokban tartani.

Boss (basz), s. púp; pítyke; dombor; —age, s. könyuladék; domború faldiszítmény; poczkü; —ed, adj. domborított; —y, adj. púpos, domború; pítykés.

Botanie (botên'ik), —al, adj. fűvészeti, nővénytani.

Botanist (bat'téniszt), s. fűvész, nővényész.

Botany (bat'teni), s. fűvészet, nővénytan; dried —, száritott nővények.

Botch (bats), s. kelés; folt, czafat; toldás-foldás; v. a. toldozni-foldozni; elkontárkodni; —er, §. foltozó; kontár; —ery, s. férzmű; kontárság; —y, adj. foltos; kelevényes.

Both (both), pron. mind a kettő, mindkettő, mindkét, mindketten; ép ugy mint ...; mind ... mind; from — sides, mind a két felől, mind a két részről; — you and I, mind ön, mind én; a man — generous and just, szint-oly nemeslelkü mint igazságos ember.

Bother (bath'ér), s. veszödséga; kellemetlenség, boszankodás; v. a. háborgatni, zaklatni, terhére esni.

Bottle (bat'tl), s. palaczk, üveg; köteg, csomag; v. a. palaczkba, üvegbe tolteni; — flower, s. buzavirág, imola.

Bottom (bat'tam), s. fenék, alj; hajófenék, hajó; indok, alap-ok; ület, alfel; üledék; gombolyag; — of a valley, volgfenék; to get to the — of a thing, vminek győkerére jutni, vminek végére járni, vmi-

nek csinját feltalálni; he is at the — of this concern, ő inditotta e dolgot és ő tartja folyamatban; he got it on his —, jól megsuprálták.

Bot'tomles, adj. feneketlen.

Bot'tomry, s. hajózálog.

Boud (báud), s. zsuzsok.

Bouge (budzs), s. daganat; v. n. dagadni.

Bough (báu), s. fa-ág.

Bought (baat), part. and adj. megvásárlott, megrett.

Bounce (báunsz), v. n. sürögni-forogni; ugrándozni; pattanni (-ra, -re), ütődni (-ba, -be); kérkedni; s. roppanás; kérkedés.

Bound (báund), s. határ, határszél, vég; to set bounds to a thing, vmely dolognak határt vetni; to keep within bounds, ünhatárában maradni, magát mérsékeli; —, v. a. határt szabni; —, v. n. to — upon, határosnak lenni -val, -rel.

Bound, part. and adj. megkötött; lelánczolt; lekötelezett; — in gratitude, hálára kötelezett; to be — apprentice to a trade, inásnak adatni vmely üzletbe; we are — to London, mink Londonba utazunk.

Bound'less, adj. határtalan, korlátlan.

Bounteous, Bountiful (báuntász, báun'tiful), adj. jótékony, bőkező.

Boun'teousness, Boun'tifulness, s. jótékonyság, bőkezőség.

Boun'ty, s. jótékonyság, jóság, kegyelmesség; dij.

Bouquet (bu'ke), s. bokréta.

Bourd (bőrd), s. tréfa; v. n. tréfálni; —er, s. tréás embert; —ingly, adv. tréából.

Bourgeon (bör'dsán), v. n. esirzni, rügyezni, bimbózni.

Bourn (born), s. határ; záporpatak, valzuhony.

Bouse (bűz), v. n. részegeskedni; dözsölni.

40

Bottomles

Brabble

Bousy (búz'i), adj. dözs; it-tas.

Bout (bánt), s. ütés, csapás; íz; for this —, most az egyszer: do it all at one —, tegye meg egy huzamban, egy őben; to have a — together, összeverekedni.

Boutade (butéd'), s. szeszély.

Bow (báu, bau), v. a. hajtani, meghajtani, meghajlítani; to — the knees, térdet hajtani; —, v.n. hajolni, hajlani; to — to some one, meghajlani eki előt'.

Bow, s. kézij; bők, főhajtás; görbület, hajlás; — of a ship, hajó eleje; — of a violin, hegedűvonó; —man, s. íjász; — shot, s. nyillővés; — window, s. íves ablak; — sprit, s. előárbocz.

Bowel (báu-ěl, bául), v. a. beleket kivenni.

Bow'els, s. pl. belek; szánakockozás; to have no — s, érzéketlennek lenni.

Bow'elless, adj. érzéketlen.

Bow'er, s. levelesszín, lugas; árboczkás; tanya; v. n. tanyázni; —y, adj. lombos, árnyékos.

Bowge (báudzs), v.a. átfúrni.

Bowie-knife (hao'i-neif), s. hosszú s széles kés, amerikai gyilok.

Bowl (bool, baol), s. teke; medencze, szélke; —, v. n. kúpozni.

Bowl'ing, s. tekézés, kúpozás, kúpjáték; — green, s. kúphely, tekézőpálya.

Box (baksz), s. szelencze; katulya; páholy; puszpáng; pof, pofonütsé; strong —, s. pénzesláda; to give one a — on the ear, vkit pofonütni.

Box, v. n. öklészkedni; —er, s. öklész; —ing, s. ökolviadal.

Box'en, adj. puszpángbólvaló.

Boy (banj), s. jiu, figyermek, suhancz; —hood, s. gyermekkor; — ish, adj. gyermekes.

Brabble (breb'bl), v. n. cizvódní; —r, s. czivódó.

Brace

Brace(brēsz), v. a. üsszefüni;
üsszekötni; belekapcsolni;
s. kötelék, zsineg; kapocs;
kapocsfa, kapocsvas, foglár;
pár; a — of pheasants,
egy fáczánjércze s egy fá-
czánkakas.

Bracelet (brēsz'let), s. kar-
perecz.

Bracer (brē'szěr), s. öv, de-
rékszorító.

Brack (brêck) s. rés, hézag;
törés, só; v. u. besózni;
— ish, adj. sós.

Bracket (brêk'kit), s. lécz;
rekesz, rekeszjel; v. a. zár-
jel közé tenni, zárjelbe fog-
latni.

Brad (brêd), s. foglalószeg,
léczszeg. [zabla.

Bradoon (brêdún'), s. csikó-

Brag (brêg), v. n. kérkedni;
— gart, — gadocio, s. kér-
kedő; —, —ging, s. kérke-
dés.

Braid (brêd), s. szegélyszag;
vállkötő; fonat, haj-
fonat; v. a. fonni; szöni;
adj. ravasz, csempes.

Brain (brên), s. agy, agyvelő;
ész; his brains are crack-
ed, kijiczamodott az esze;
to blow one's brains out,
vkit főbe lőni; — ish, adj.
heves, indulatos; — sick,
adj. örült, tébolyodott;
—less, adj. agyatlan, os-
toba.

Brake (brēk), s. haraszt, csip-
kebokor; lentiló; zabla;
dörzsfék; v. a. tilolni.

Braky (brē'ki), adj. tüskés.

Bramble (brém'bl), s. szeder-
cserje.

Bran (brén), s. korpa; — new,
adj. újdomíj.

Branch (bránts, brénts), s.
ág; folyamág; ivadék;
sarjadék; szak, szakma,
kereskedési ág; boltél; v.
n. ágasodni.

Branchd (brándst), adj.
ágas; a — candlestick, ka-
ros gyertyatartó.

Branch'less, adj. ágatlan, ko-
pasz.

Branch'line (—lein), s. mel-
lékvasút.

Branchy

Branch'y, adj. ágdús.

Brand (brënd), s. üszök;
mennykö; bélyeg; kard;
—iron, s. bélyegző vas; vas-
macska (tüzhelyen); v. a.
megbélyegezni.

Brand'ish, v. a. hadarászni;
vagdalózni; to — the sword,
karddal hadarászni.

Brandle (brên'dl), v. n. tán-
torozni.

Brand'ling, s. orsónya, bél-
giliszta.

Brandy (brên'di), s. pálinka.

Brangle (brên'gl), s. czivó-
dás, v. n. czivódní; —r, s.
czivódó.

Brank (brênk), s. tatárka.

Brasier (brē'sör), s. sárga-
rézműves; szénserpenyő.

Brasil (brêzil), s. berzsenfa.

Brass (brász), s. sárgaréz,
horgréz; red —, veres réz;
a — kettle, rézüst; — mo-
ney, rézpénz, verespénz;
—wire, rézsodrony; —y,
adj. rézből való; arczátlan.

Brat (brêtt), s. fattyú, kö-
lyök.

Bravado (brêvê'da), s. kér-
kedés, daczolás.

Brave (brév), adj. derék, bá-
tor, merész, becsületes; s.
merész ember; vasgyűró;
—ry, s. vitézség, kérkedés.

Brave, v. a. kihívni; daczol-
ni; nekiállani, nekimenni;
he dared to — me, velem
merészelt daczolni; to — a
danger, a veszedelemmel
daczolni.

Bra'vo, s. bérgyilkos.

Bravura (brév'juré), s. re-
neklet; deréklődal.

Brawl (braal), v. n. cziva-
kodni, lármázni, veszeked-
ni; s. veszekedés, lárma;
—er, s. veszekedő, czivako-
dó, lármázó.

Brawn (braan), s. valdisznó,
vaddisznóhus; hűsos test-
rész; izmosság, erő; —ed,
adj. izmos; —er, s. húzott
sertés; —y, adj. izmos, ide-
ges, erős.

Bray (bré), v.n. ordítni (mint
a szamár), kiabálni; v. a.
porrá törni, összezúzni; s.

Break

szamár-ordítás; kiáltás,
zaj; —er, s. ordító, kiáltó;
festéktörő.

Braze (brēz), v. a. forrasz-
tani, edzeni.

Brazen (brē'zn), adj. rézből
való, érczből való; — fa-
ced, adj. szemtelen.

Brazier, s. v. Brasier.

Breach (bríts), s. törés; meg-
szegés; rés, rohamrés; hé-
zag, szakadék; — of peace,
béketörés; to make a — in
a wall, rohamrést lőni; —of
promise, szószegés.

Bread (bred), s. kenyér; to
get one's —, kenyerét ke-
resni; it is no — and but-
ter of mine, az nem tarto-
zik reám, az engem nem
illet.

Breadth (bredth), s. szélesség.

Break (brēk), v. a. irr. (broke
[brok], broken [bro'kn]).
törni, megtörni, üssze- v.
ketté törni, szeqni; félbe-
szakasztani; megszeliditni,
fékezni; tönkre juttatni;
to — a tumbler, poharat
törni; to — one's neck,
nyakát törni; to — hemp,
kendert törni; to — open
a door, ajtót betörni; to
— off one's work, abban
hagyni a munkát; to — an
ill habit, rosz szokást el-
hagyni; to — silence, fél-
beszakasztani a hallgatást;
to — one's mind to some-
body, szivét kitárni vki
előtt; to — one's oath, es-
küjét megszegni; to — a
horse, lovat idomítni; to
— one's brains about a
thing, fejét törni vmin; to
— up a meeting, gyűlést
eloszlatni; —, v.n. irr. törni,
töredezni, szakadni; osz-
lani, eloszlani; hasadni;
pitymallani; tönkre jutni;
the ice breaks, szakad a
jég; my heart breaks, meg-
hasad a szívem; to — with
one, vkivel szakitani; the
day breaks, hajnallik; he
will — in a little while,
megbukik nem sokára; to
— out, fakadni, támadni,

41

Break

Breathing

Brief

kirontani: to — out into tears, sírásra fakadni: to — out into laughter, kaczagásra fakadni; the fire broke out at my house, az én házamban támadt a tűz; when the war broke out, mikor a háború kiított; the river breaks out, kiárad a folyam; to — through all difficulties, minden akadályokat meggyőzni; to — in, betörni, berontani; to — in upon the enemy, nekirohanni az ellenségnék; to — up, indulni; megszünni; let us — off, hanyjunk fel vele!

Break, s. törés, szegés; rés, hézag; felbeszakadás, félbeszakasztás; bukás, bukátás; pitymallat, szünet; vonás, szünjel; kötronal, kötjel; térző; kerékkötő; — of day, ciradás, napviradta; a — up of school, iskolaszünet.

Break'able, adj. törédékeny.

Break'age, s. kárbatudás (elértort holmiért); leengedés.

Break'er, s. törő, jégtörő; lovász, idomár; hullámtörő gát.

Break'fast (—fészt), s. fölöstök, reageli; v. n. reggelíni, fölöstökülni.

Breast (breszt), s. mell; emlő, csecs; kebel; sziv; hajáoldal; v. a. szembe állani vkivel; —high, adj. szügyig érő; — plate, s. mellvas; —work, s. mellvéd.

Breasted, adj. melles; broad —, adj. szeles mellű.

Breath (breth), s. lehelet, lélekzet; szellő; I am out of —, nem tudok lélekzeni; to let a horse take —, a lovat kifuwatni, to the last —, utolsó leheletig.

Breathe (brith), v. n. lélekzeni, lehelní, lélekzetet venní; as long as I —, míg csak lélekzem, míg élek: to — after something, vágyakozni vmire; —, v. a. lehelní; to — a pure air, tiszta levegőt szivni; to —

vengeance, boszút forralni; to — one's last, lelkét kiadni.

Breath'ing, s. lehelés, lélekzés.

Breathless (breth'lesz), adj. lélekszakadt; halálcsendes.

Bred (bred), part. and adj. nemzett, nevelt; beleoltott, bentermett, vele született; thorough —, adj. telivér.

Breech (bríts), s. hátulsó rész, far.

Breeches, s. pl. nadrág; there is no thriving, where the wife wears the breeches, roszl foly a dolog, hol az asszony viseli a gatyát.

Breed (bríd), v. a. and n. irr. (bred, bred), nemzeni; szülni; fiudzani; költeni, kikölteni; tenyészni, tenyészteni; fajzani; nevelni, felnevelni, képezni; keletkezni, származni; to — teeth, fogadzani; to — cattle, marhát tenyészteni; to — discord, viszálkodást okozni; to — worms, megférjesedni; she was breeding at that time, akkor teherben járt; he was bred a scholar, őt iskolázottatták.

Breed, s. faj, fajzat; költés; származás, nemzetség.

Breeder, s. nemző; tenyésztő; nevelő; she is a good —, sok gyermeket szül.

Breed'ing, s. nemzés; tenyésztés; nevelés, oktatás; a man of good —, müvelt, udrarias ember.

Breeze (bríz), s. szellő; —less, adj. szélesendes.

Breezy, adj. szellős.

Breme (brim), adj. szigorú; kegyetlen.

Brethren (bredh'rěn), s. pl. atyafák, testvérek (bibl.).

Brevet (bri'vet), s. kinevezőlevél.

Breviary (brí'viéri), s. zsolosmáskönyv: rom. kath. papok imakönyve; kivonat.

Breviate, v. Abbreviate.

Brevity (brev'iti), s. rövidség.

Brew (bru), v. a. sert főzni;

vegyíteni; to — wine, bort hamisitni; —, s. főzés; főzet; —age, s. főzet; vevyiték, ital; —er, s. serföző; —ery, s. serfözőház.

Briar, s. v. Brier.

Bribable (breib'ébl), adj. megvesztegethető.

Bribe (breib), s. vesztegető ajándék; —, v. a. megvesztegetni.

Brib'er, s. megvesztegető.

Brib'ery, s. megvesztegetés.

Brick (brikk), s. tégla; szilárd elemű fiu; a — loaf, téglaulaku kenyér; —bat, s. tégladarab; — burner, s. téglaégető; — clay, s. vályogföld, vástartalmú agyaföld; — dust, s. téglapor; — earth, s. vályogmór; — kiln, s. téglaégető kemencze; — layer, s. kőmüves; — work, s. téglafal, téglamű; —, v. n. téglával építeni, téglafalat rakni.

Brickle (brik'kl), s. törédé.

Bridal (brei'del), adj. menyekzői; s. menyekző, nász; — song, s. nászdal; — dress, s. nászuha, — wreath, s. menyasszonyi koszoru.

Bride(breid), s. menyasszony; —bed, s. menyegzői ágy; —cake, s. nászkalács; —groom, s. vőlegény; —maid, s. nászoló leány; —man, s. vőfély; — wain, s. nászajándék.

Bridewell (breid'well), s. fenyitőház Londonban.

Bridge (brids), s. híd; hedgedünyereg; draw —, s. esapóhíd; flying —, s. repülőhíd; —, v. a. hidat építni; to — over, áthidalni.

Bridle (brei'dl), s. kantár, kötőrök: v. a. telkantározni; megzabolázni; to — one's passions, szenvedelmeit feken tartani; — v. n. fenhordani a fejét; püffeszkedni.

Brief (bríf), s. pervázolat, fogaalmazvány; —ness, s. rövidség.

42

Brier

Brimstony

Broken

Brier (brei'er), s. törvis-bokor; szeder-cserje; sweet —, s. vadrózsa, borvózsa; wild —, s. szarkatörvis, csipke-rózsabokor.

Brig (brigg), s. kétárboczos tengeri hajó.

Brigade (brigéd'), s. dandár, sereg-osztály.

Brigadier (brigêd'r'), s. dandárnob, osztályrezér.

Brigand (brig'gênd), s. uton-álló, rabló; —agé, s. uton-állás, rablás.

Brigandine (brig'endein), s. vért-ing, aczél-ing.

Brigantine (brig'gêntein), s. kétárboczos hajó.

Bright (breit), adj. fényes, világos, ragyogó; a — star, tündöklő csillag; thorough —, átlátszó; she has the brightest eyes, neki a leg-szebb szeme ran; it is —, világos nappal van.

Bright'en, v. a. kifényesítni; felderítni; v. n. fényesedni; felderülni; kivilágosodni; felvidulni; his face brightened up, derült az arcza.

Bright'ness, s. fény, világos-ság; the — of his parts, fényes észtehetségei.

Brilliancy (brill'iênszi), s. ragyogás, csillogás, fény, csillám.

Brill'iant, s. brilliántkő; adj. ragyogó; csillámló, fényes; —ly, adv. fénynyel, fényesen, csillogva, ragyogva; —ness, s. ragyogó fény; csillogás.

Brim (brimm), s. szél; karima; párkány; to fill up a glass to the —, az üvéget csordultig megtölteni; the — of a hat, kalapszél, kalapkarima; —, v. a. karimázni; megtölteni csordultig.

Brim'less, adj. karimátlan, széletlen.

Brim'ful, adj. csordultig teli, telided teli; —ness, s. túl-teliség.

Brim'stone (brim'szton), s. kén, kénkő.

Brimstony, adj. kéntartalmú.

Brinded (brind'd'), adj. csíkos, gerezdelt; tarka.

Brindle (—d'l), s. tarka; —d, adj. tarka.

Brine (brein), s. sólé; (átv. ért.) köny, köny-özön; tengerviz, tenger; v. a. sólébe tenni, besózni.

Bring (bring), v. a. irr. (brought [braat], brought), hozni, vinni; — me my slippers, hozd ide papucsaimat; to — to light, napfényre hozni; to — to perfection, tökéletesítni; to — word, választ, feleletet, hárt hozni; to — an action against one, pert indítani vki ellen; to — fruits, gyümölesözni; to — one to reason, vkit eszére térítni; to — one to poveerty, vkit koldusbotra jutatni; to — about, létrehozni, kieszközülni; to — away, elvinni, elhordani; to — forth, világra hozni, teremteni, teremni, szülni, alkotni; előhozni; to — forth a child, gyermeket szülni; to — forth young ones, elleni, fiadzani, kölykezni; to — forth a priser, foglyot a törvényszék elibe állítani; to — in arguments, okokat felhordani; to — off, elvinni, elhordani, eltakarítni; felszabadítni; eloldani; to — out, kihozni; kirenni; kihirlelni; felfedezni; to — out a story, mesét koholni; to — up, felhozni; felnevelni.

Bring'er, s. hozó.

Brinish (brein'is), adj. sós, savas.

Brink (brinnk), s. szél; part., — of a precipice, örvény széle.

Brise (breiz), s. ugarfüld.

Brisk (briszk), adj. virgoncz, élénk, tevékeny: v. a. to — up, felbátorítni, felvidámítni, felfrissítni, éléníkt ni; —ness, s. virgonczság; tevékenység.

Brisk'et, s. marhaszegy.

Bristle (briszl), s. serte; v. a. felborzazni (haját); megsertézni (mint varga a szurkos fonalat); v. n. berzenkedni, felborzadni; eliszonyodni; vonakodni; fuvalkodni.

Bristly (brisz'li), adj. sertés, borzas.

Brittle (brit'tl), adj. mereven, törös, töredékeny; —ness, s. merevenség, töredékenység.

Broach (broots), v. a. megnyársalni, nyár-ra húzni (húst); megcsapolni, csapra verni, megkezdeni (hordót); kiterjeszteni; s. nyárs; orsó; posztóczüvek; boqlár; fogasz; —er, s. csapfúró; nyárs.

Broad (braad), adj. széles; teljes; merész; in — daylight, világos nappal; — axe, s. bárd; — brimmed, adj. széles karimáju; — side, s. a. hadihajó ütegoldala; hajóoldal; —stone, s. négszóghó; —wise, adv. széltében.

Broad'en, v. n. szélesedni.

Broad'ness, s. szélesség; darabosság, daraboskodás.

Brocade (brokéd'), s. aranyv. ezüstvirágu szövet.

Broek (brakk), s. borz.

Brogue (brog), s. az Irhonban használatban lévő sólya; he speaks irish —, törí az angol szót mint az irfoldiék.

Broider (braid'ér), v. a. — v. to Embroider.

Broil (brail), s. lárma, vita, zenebona; v. a. sütni, ván-tani, pörkölni; v. n. pörkölődni, sülni.

Brokage (bro'kêds), s. tőzsérkedés.

Broke (brok), v. n. tőzsérkedni, alkuszkodni; —r, s. hajhász, alkusz, tőzsér, szatóes.

Broken (broo'kn), part. and adj. törött; bukott; elszkadt; görbe; hasadós; he speaks — English, törí

43

Brokerage

Brush

Bull

az angol szót; he died of
a — heart, bujában halt
meg: — winded, adj. szűk
lélekzetű, fuladozó.

Brokerage (bro'kerëds), s. al-
kuszdij.

Brokery, v. Brokage.

Bronze (bronz), s. barna réz.

Brooch (broots), s. drágaszer: drágakö; ékszer; boglár, melltü; fogasz: v. a. drágaszerrel ékesítni.

Brood (brúd), s. kotlás, költés; madárniak; ivadék; sereg, falka: v. n. kotlani, ülni (tojáson); v. a. kikötteni; —y, adj. kotlós.

Brook (brúk), v. a. eltürni,
elszenvedni, elviselni.

Brook, s. patak.

Broom (brúm), s. seprő; to
hang out the —, szalma-
özvegynek lenni; — stick,
s. seprönyél.

Broth (brath), s. lé, leves;
mutton —, s. birkahúsleves.

Broth'el, s. bordély.

Brother (bradh'ér), s. fivér,
testvér; —ly, adj. testvéri,
testréries; — hood, s. test-
vérilet, társulat.

Brother-in-law, s. sógor.

Brought (braat), part. hozott,
rávett, megindított.

Brow (brau), s. szemöldök;
homlok; v. a. kerítni; sze-
gélyezni.

Brow'less, adj. szemtelen.

Brow-beat, v. a. daezosan,
ránézni; neki ripakodni.

Brown (bráun), adj. barna;
—ish, adj. barnás.

Browse (bráusz), s. sarjadék,
hajtás, lomb; v. a. leenni
(a jatal hajtásokat); le-
gelni, enni, legelészni.

Brush (brúsz), s. sérülés,
repedék, börpállás; útés,
törés; zuzott seb; v. a.
törni, zúzni, szétzúzni,
megsebesítni; to — salt,
sót törni.

Bruit (brut), s. lárma (n. h.);
hir, szószele: v. a. (about)
hiresztelni, elhiresztelni.

Brunt (bránt), s. megütközés,
roham: zökkenés, lokés;
összezsapás ereje; the — of

war, a harcz dühe, a harcz
here.

Brush (bráss), s. kefe; pa-
maes, ecset; (átv. ért.) fark
(mókusé, nyesté); rátáma-
dás, villongás.

Brush, v. a. kefélni -el, -ki;
megkefélni; megpamacsol-
ni; v. n. korholódni; el-
sietni.

Brush-maker, s. kefekötő.

Brush'ment, s. cserje, bo-
kor.

Brush'wood, s. rózse, áj-bog.

Brustle (brász'szl), v. n. su-
hogni (mint a selyemruha);
sustorogni; ropogni.

Brutal (bru'tel), adj. baromí,
embertelen, durva; —ity,
s. embertelenség, botorság,
durraság; —ize, v. a. and
n. elbaromítni, elbaromúlni.

Brute (brút), s. barom; —ness,
s. baromiság; oktalanság.

British (brut'tis), adj. vad,
embertelen; baromi; —ness,
s. vadság. embertelenség;
baromiság.

Bubble (báb'bl), s. vizbubo-
rék; álcésillám; áltatás; v.
n. buborékolni; to — up,
felbuzogni, felforri; pe-
zsegni, habzani; —, v. a.
áltutni.

Bub'bler, s. ámitó, csaló.

Bub'by, s. emlő.

Bubo(bjú'bo), s. lágyékdob.

Bucanier (bákénír'), s. ka-
lóz; v. n. kalózkodni.

Buck (báck), s. özbak; kecs-
kebak; dámgím; lúg; —
skin, s. bakbör; —thorn,
s. varju-tövis benge; —, v.
n. bakzani; —, v. a. lu-
gozni, szapulni.

Buck-a-loo (—é-bú), s. mu-
mus, ijesztő, farkassá vált
ember.

Bucket (bákk'et), s. vizvödör.

Buck'ish, adj. buja.

Buckle (bák'kl), s. kapocs,
csat: v. a. összeesatolni,
heesatolni, peczkelní.

Buck'ler, s. paízs, hátvért.

Bud (bád), s. bimbó; rügy;
v. n. bimbózni: v. a. szem-
zeni, oltani (fát); —ding,
s. bimbózás; oltás.

Buddle (bád'dl), v. a. érczet
mosni.

Budge (báds), s. báránybör;
v. n. mozogni, mozdulni.

Budget (báds'et), s. erszény,
zaeskó: pénzügyi állapot;
költségvétés.

Buff (báff), s. bival; bival-
bör; börsárga szín; v. á.
döfni, ütni.

Buffalo (báf'félo), s. bival.

Buffet (báf'fett), s. pohárszék.

Buffet (báf'fitt), v. a. pufolni,
pufogatni, megüklözni: v.n.
öklészkedni; s. öklészke-
dés; öklőzés, puffanás; —er,
s. verekedő, öklész.

Buffle (báf'fl), v. n. hüledezni,
zavarban lenni; s. bival.

Buffoon (báffún), s. bohócz;
—ery, s. bohóskodás; —, v.
n. bohóskodni.

Bug (bágg), s. büdös féreg,
polo-ka; agyrém; —bear,
s. mumus, ijesztő.

Bug'ger, v. n. buzorálni;
—er, s. buzoráló, fiú-fer-
töztető.

Bug'gy, adj. poloskás.

Bugle (bjú'gl), s. üvegburány,
üvegkláris; —horn, s. va-
dászkürt.

Build (bild), v. a. and n. irr.
(built [bilt], built), épí-
teni; építőszkedni; to —
castles in the air, várakat
építeni a levegőbe; —er, s.
építő; —ing, s. épület.

Bul (bál), s. félszegűszá (hal).

Bulb (bálb), s. virághagyma.

Bulbous(bálb'ász), adj. hagy-
más (növény). [borju.

Bulchin (bál'sin), s. biká-

Bulk (bálk), s. tömeg; zöm;
egész, általánny; hajóteher;
— of the people, néptö-
meg.

Bulky (bálk'l), adj. tömeges,
dúzós, poffedt; tömör; nagy.

Bull (bull), s. csordubika;
páparendelet; irish —, ösz-
széférhetlen fogalmak ösz-
szekapesolása; to make
bulls, fonákul beszélni; —
calf, s. bikaborju; — dog,
s. szelindek; — weed, s.
vasvirág.

44

Bullet

Buoyancy

Bushy

Bullet (bál'ít), s. puskagolyó, ágyugolyó.

Bulletinin (bál'litin), s. napi jelentés.

Bullion (bál'ján), s. rúd-arany, rúd-ezüst.

Bullock (bull'ak), s. tinó, tulok.

Bully (bul'li), s. veszekedő, vasayúró; v. a. letorkolni, lekiáltozni (rkit); v. n. lármázni, dühösködni.

Bulwark (bul'wárk), s. bástya'ok, védtal; v. a. körülbástyázni, erásitni.

Bum (bám), s. far, segg; v. n. zajt ütni.

Bumkin (bám'kin), s. pimasz, kamasz, goromba ember.

Bump (bámp), s. ütés; gümö; nádi gém kiáltása.

Bumper (bám'pér), s. teli kupa, teli kancsó.

Bumpkin, v. Bumkin.

Bun (bán), s. bodak; cross—, s. keresztes bodak, nagypénteki bodak.

Bunch (bánts), s. köteg, cso maq; — of hair, csömbők, hajfürt; — of feathers, tollbokréta; — of grapes, szőlőfürt; — v. n. megpú posodni; kinöni; kinyúlni; duzzadozni.

Bunch'y, adj. púpos; szőlőfürtalaku.

Bundle(bán'dl), s. csomó, kötet; nyaláb; tekeres; — of paper, két rizma v. 40 koncz papíros.

Bundle, v. a. csomóba kötni.

Bung (báng), s. dugasz, szád-lófa; — hole, s. szál, hordószáj.

Bung, v. a. beszádolni, bedugaszolni.

Bungle (bán'gl), v. a. elkontározní, elhányni, elrontani; v. n. kontárkodni; —r, s. kontár.

Bungling, s. kontárkodás.

Bunn, v., Bun.

Bunt (bánt), s. vitorla dagadsága; v. n. dagadni; —er, s. rongyszedőnő.

Buoy (boi), s. uszány; гор-gonyjegy; v. n. úszni, vizen lebegni mint a parafa;

a felszínen maradni; v. a. uszóvá tenni, uszolyozni; he is buoyed up with hopes, őt a remény tartja fenn.

Buoyancy (boi'ensz!), s. uszó erő (átr. ért.); virgonezság; — of spirit, élénk ész, vidám lélek.

Buoy'ant, adj. könnyen uszó (átv.ért.); virgonecz, élénk, vidám.

Buoy'antless, adj. feneketlen.

Burden (bár'děn), s. teher, súly, nyomás; a beast of —, teherhordó barom; the — of a ship, hajóteher, hajójakomány; life is a — to every noble mind, minden nemes lélek tehernek tekinti az életet; —, v. a. terhelni, megterhelni, nyomásztani.

Bur'densome, adj. terhes, súlyos, nyomásztó.

Burdock (bár'dakk), s. boj-torján, lapu.

Bureau (bjú'ro), s. íróasztal, írószoba.

Burg (bárg), s. mezőváros; — age, s. polgári hábér.

Burganet (bár'genet), s. ro-hamsisak.

Bur'geois (—dsaisz), s. polgár; borgiszbetű.

Bur'gess (—dzsesz), s. választó polgár; választott polgár (képviselő).

Burgher (bárg'ér), s. polaír.

Burgh'master, v. Burgomaster.

Burglar (bárg'lér), s. háztörő.

Burg'lary, s. éjjeli házbetörés, háztörési tolvajság.

Burg'omaster, s. polgármester.

Bur'grave, s. várgróf.

Burial (ber'riél), s. temetés; — place, — ground, s. temető, czinterem.

Burlesk (bárleszk'), s. torzboházat; adj. torzbohó; v. a. bohókásan, furcsán előadni; günymajmolni.

Burles'ker, s. torzbohócz.

Burlesque, v. Burlesk.

Burly (bár'li), adj. vastag, tömött, felpuffadt.

Burn (born, bárn), v. a. and n. reg. and irr. (burnt [börnt], burnt), égetni, megégetni; égni; the coals won't —, nem gyűl meg a köszén; to — a candle, gyertyát égetni; to — wood, fát égetni; to — brick, téglát égetni; to — out, élégni; a burnt child dreads the fire, kinek a kása megégettes száját, más-kor tarhóját is megafúja.

Burn'ing, adj. égő, égető; s. égés, égetés; — glass, s. gyűlencse, gyűjtőüveg.

Burnish (börn'is), v. a. pal-lérozní, sikárolni, csiszárolni, simázni; —er, s. pal-lérozá; simázófog, sikárfog.

Burr (bár), s. fülézimpa.

Burrock (bár'rakk), s. töltés, folyamgát.

Burrow (bár'ro), s. tengeri nyul lyuka; v. a. tűrni, turkálni.

Bursar (bár'szér), s. szám-tartó, egyetemi pénztár-nok (Angliában); alapít-ványi díjt huzó egyetemi tanuló (Skóthonban).

Burse (börsz), s. tűzsdé.

Burst (börszt, bárszt), v. n. irr. (burst, burst), szétre-pedni, felpattanni, fakadni; to — with laughing, megszakadni nevettében; to — into laughter, to — out laughing, hahotára fakadni; —, v. a. felrepeszteti; —, s. fakadás; repedék, hasadék. [dás].

Burst'eness, s. sérv, szakadat.

Burthen, v. Burden.

Bury (ber'ri), v. a. eltemetni, elásni.

Burying-place, s. czinterem, temető.

Bush (bus), s. bokor; haraszt; tines; czégér; a — of hair, egy tines haj; — ranger, s. harasztzi zsivány; good wine needs no —, jó bornak nem kell czégér.

Bush'el, s. méró.

Bush'ment, s. haraszt.

Bush'y, adj. bokros, harasztos.

45

Busied

Busied (biz'zid), part. elfoglalt, fürge.

Busily (biz'zili), adv. sürgelmeskedre, sörögre forogra.

Business (biz'nesz), s. üzlet; foglalkozás; ügy, dolog; alku; kereskedelem; he has a — of his own, neki saját üzlete van; — is very slack now, pangás van a kereskedelemben; what — had he to come here? mینek jött ide? I wish I could arrange this —, bár csak eldönthetném ez ügyet; that is no — of mine, az nem az én dolgom; that is your —, az az ön dolga; I will make it my —, lesz rá gondom; to do one's —, szükséget végezni.

Busk(bászk), s. válluháng.

Busk'et, s. bokor, haraszt, sövény.

Buskins (bász'kinsz), s. pl. rövid száru csizma, topán, szekernye.

Buss (bászsz), s. csók.

Bust (bászt), s. mellszobor; máglya.

Bustle (bász'szl), s. zaj, lárma, tolongás; sietség; v.n. tolongani; sürgelődni, súrögni forogni.

Busy (biz'zi), adj. elfoglalt, munkás, szorgalmas, fürge; he is very —, igen sok dolga van: to be — at work, hozzáátni a munkához; —, v. a. foglalkodatni; to — one's self about a thing, rajta lenni.

But (bát), conj. and adv. de, hanem: csak, csupán, egyedül; kivévén; kivül; not you, but your father, nem ön, hanem az atyja; I have but one child, csak egy gyermekem van; I don't doubt but . ., nem kétlem, hogy . .; but for his sufferings, csak ne szenvedne; a man of anything but good repute, nem jó hárben álló férjű; but for you, I should not be alive any more, csak önnek kászonhetem, hogy még élek; the last

but one, utolsó előtti; all but he, őt kivére mindnyájan; nobody but he, kicüle senki; you cannot but know, tudnotok kell; it is not impossible but I shall come too, meglehet, hogy én is eljük; he arrived but now, épen most érkezett; good heavens, but she is handsome! Istenem, behszép!

But (bát), s. határ, vég; v.n. v. to Abut.

Butcher (but'sér), s. mészáros; v. a. leölni, mészárolni; —y, s. mészárszék; mészárlás; —ly, adj. vérengző, kényetlen.

Butler (bát'ler), s. pinczemester; —age, s. boradó.

Butt (bátt), s. czél; tárcsa; lófal; lókés; kilenc azós hordó; —end, s. puskaagy; —, v. a. türkölni; —, v. n. türkölödzeni.

Butter (bát'tér), s. vaj; v. a. megvajazni; köpülni; —fly, s. lepke, pillangó; —milk, s. író; —tub, s. köpű; —y, adj. vajas.

Buttock (bát'takk), s. far, segő'a; the buttocks of a horse, ló keresztesontja.

Button (bát'tn), s. gomb; bimbó; —hole, s. gomblyuk. [oszlop.

Buttress (bát'tresz), s. gyám-

Butyraceous (bátné'sász), adj. vajas, vajszerű, rajnemű.

Buxom (bák'szám), adj. teszes, keces, vágyébresztő; piros-pozság, eleven, vidor; engedékeny, készséges; —ness, s. készség, engedékenység; elerenség, vidorság, csintalanság.

Buy (báj), v. a. irr. (bought [baot], bought), renni, váésárolni; to — upon trust, hitelre (v. hitelbe) renni; to — in, visszavásárolni; to — off, megvesztegetni; —, v. n. megalkudni; —er, s. verű, vásárló.

Buzz (bázz), v. n. dongani, bongani; zümmögni, sut-

But

Byinterest

togni; v. a. besugni, sugdógálni, sugdógálra elhirlelni; s. susogás, sugdosás.

Buzzard (báz'zörd), adj. oktalan; s. ölyű, egerésző kánya; oktondi.

Buzzer, s. hírsugó.

By (bei), prp. —nál, —nél, mellett; —től, —től, által; —ral, —rel; —bál, —ből; —nál, —nél fogra; —ra, —re; —ként; adv. közel; mellesleg; jelennen; külön, félre; I used to read by candle - light, gyertyánál olvasni szoktam; to be deceived by appearances, a külsíntől megesalatni; by dint of perseverance, állhatatóság által; by virtue of my office, hivatalomnál fogva; by force, erővel, erőszakal; by all means, minden esetre; by no means, semmiképen nem; by chance, történetesen, történetből; side by side, egymásmellett; to put a thing by itself, vmit elkülönözti; by the pound, fontonként, font számra; one by one, egyenként; by far, sokkal; by far better, sokkal jobb; by far not, koránsem; by far not so good, koránsem oly jó; to be by one's self, magában lenni egyedül; to live by one's self, önállólag élni; by this time he ought to be here, most már itt kellene lennie; by that time, akkor, akkorára, akkorig; he lives close by the church, igen közel lakik a templomhoz; by land and by water, vizen szárazon; by the bye, épen jut eszembe; hogy elne felejtsem; a többi közt; a mit mondani akarok; by and by, nem sokára, rövid időn; by the way, mellékesen, mellesleg.

By'design, s. mellékezél, melékes szándék.

By'gone, adj. elmult.

By'interest, s. külön érdek: magánérdek.

46

By-street

By-street, s. mellékuteza.

By'-word, s. közmondás.

Bye (báj), s. lahkely; good
—, élj boldogúl! Isten re-
led!

C

C (szí), s. a C betű neve.

Cab (kêb), s. egyfogatú bér-
kocsi,

Cabal (kêb'el'), s. ármány,
eselszűrény, fondorlat; v.
n. ármánykodni.

Cabáler, s. ármányos, ár-
mánykodó.

Cabaret (kêb'éret), s. csap-
szék.

Cabbage (kêb'bidzs), s. ká-
poszta; v. n. megfejesedni
(mint a káposzta).

Cabin (kêb'bin), s. hajókam-
ra; kunyhó; — boy, s. ha-
jósuhancz; —, v. a. bezárni,
elzární.

Cabinet (kêb'binet), s. szek-
rény, írászekrény, rejtény;
kis magánszoba; miniszter-
tanács; — council, s. feje-
delni tanács, kormányta-
nács; —maker, s. asztalos.

Cable (kē'bl), s. horgonykö-
tél, horgonyláncz; tenger-
alatti távsodrony.

Caboose (kêbúz'), s. hajó-
konyha.

Cabotage (kêb'otédzs), s. ten-
gerparti kereskedés.

Cabriolet (kêb'riolet), s. két-
kerekű kocsi, kordély.

Cac'ao, v. Cocoa.

Cachinnation (kêkinē'săn), s.
hangos kaczaj.

Cackle (kêk'kl), v. n. kodá-
csolni, gágogni; fecsegni,
locsogni; s. kodácsolás, gá-
gogás; csacsogás.

Cacodemon (kêkodí'man), s.
gonosz szellem.

Cacophyony (kêkaf'oni), s.
rosz hangzat.

Cacuminate (kêkju'minēt),
v. a. meghegyezni.

Cadaver (kèdè'věr), s. holt-
test, hulla, tetem; dög;
—ous, adj. görhes; halott-
szerű; dögleletes.

Caddy

Caddy (kéd'di), s. théaszelen-
cez.

Cade (kēd), s. hordó; kád;
v. a. megszelidítni.

Cadet (kédét'), s. üese; ifjabb
fű; had-aprád.

Cadger (kéd'zsěr), s. kufár.

Caducity (kédju'sziti), s.gyar-
lóság; hullatagság.

Caduke (kêdjuk'), adj. gyarló,
hullatag; dülékeny, romla-
dékony.

Cag (kég), s. hordócska.

Cage (kédzs), s. kalitka;
börtön; v. a. kalitkába
zární; behörtönözní.

Cahaot (kêhoot'), s. banda,
csoport, ezimboraság.

Caitif (kē'tif), s. gazember.

Cajole (kédzsol'), v. a. cziró-
gatni, nyájaskodva ráven-
ni; —r, s. hizelgő, sündör-
ködő; —ry, s. sündörkö-
dés.

Cake (kēk), s. kalács, lepény,
sütemény.

Calamitous (kélém'itász), adj.
balságos, mostoha, szeren-
csétlen.

Calamity (kêlém'iti), s. bal-
ság, baleset, csapás, szeren-
csétlenség.

Calamus (kêl'êmăsz), s. năd;
kálmos.

Calcarious (kêlke'riăsz), adj.
meszes.

Calceated (kél'szieted), adj.
sarút iselő,

Calcinate (kél'szinēt), v. a.
kiégetni, mészszé változ-
tatni.

Calcina'tion, s. mészszé vál-
toztatás.

Calculate (kêl'kjulēt), v. a.
hányolni, számítni, felvet-
ni; vélni.

Calcula'tion, s. hánylás, szá-
mítás, kiszámítás, felvetés.

Calcule (kêl'kjul), s. hánylat,
számítás, számolás, szám-
vetés.

Calculous (kêl'kjułašz), adj.
kavicsos, fóvényes.

Caldron (kaal'drán), s. üst.

Calefaction (kélifék'sán), s.
melegítés, hevités.

Calefac'tive, Calefac'tory, adj.
melegítő, hevitő.

Callid

Cal'efy, v. a. fűtni, melegítni,
herít ni; v. n. meghevűlni.

Calendar (kél'endêr), s. nap-
tár.

Calender (kél'endêr), s. posz-
tósotú; zsűszok; v. a. so-
tulni.

Calf (káf), s. borjú; lábikra;
—s'-skin, s. borjúbőr.

Caliber (kél'iběr), s. csőüreg
v. golyó átmérője.

Calibre (kél'ibr), s. emberfaj;
minőség; tartalom; súly;
zöm.

Calice (kél isz), s. kehely;
pohár.

Calico (kél'íko), s. pamut-
szövet.

Calid (kél'id), adj. hő, forró,
izző.

Calid'ity, s. hőség, forróság.

Cal'ginous (kélids'inász), adj.
homályos, sötét.

Caligraphy (kélíg'rèfì), s.szép-
írás.

Calk (kaak), v. a. mohozni,
iszkábálni (hajót); patkó-
kat meghegyezni; —er, s.
mohoz, hajóiskábáló.

Call (kaal), v. a. hűni, ne-
vezni; I am called John,
engem Jánosnak hínak;
what do you call this in
English? minek híják ezt
angolút? call in that man,
hívja be azt az embert; to
— a thing to mind, vmire
emlékezni; to — a thing
in question, vmit kétségbe
hozni, kérdésbe venni; to
— one to account, vkitöl
számot kérni; to — one to
witness, vkit bizonyságul
hívni; to — together, üssze-
híveni; to — back, cissza-
hívni; to — away, elhíveni;
to — up, felhíveni; felkel-
teni, felébreszteni; —, v.
n. to — to one, kiabálni
rkihez; to — after, utána
kiáltani; to — on one, vki-
hez befordúlni, vkit meglá-
togatni; —, s. hivás; hivá-
tás; felszólítás; látogatás;
to give one a —, vkit meg-
látogatni, látogatást tenni
vkinél.

Callid (kél'id), adj. ravasz,

47

Callidity

furfangos; —ness, s. rāvaszág, furfangosság.

Callid'ty, v. Callidness.

Call'ing (kaa'ing), s. felhivás; hivatás, állás.

Callosity (kéllaz'iti), s. bőrkéreg; érzéketlenság.

Callous (kél'lász), adj. kérjes; érzéketlen; —ness, s. börkeményedés; érzéketlenség.

Callow (kél'lo), adj. kopasz, meztelen.

Calm (kám), s. szélesend; léleknyugalom; after a storm comes a —, borúra derű; —, aij. csendes, nyugodt; —ly, adv. csendesen, nyugodtan; —ness, s. csendesség, nyugalom; indulatlanság; —, v. a. lecsendesítni, csillapítni; —er, s. csendesítő, csillapító.

Calorific (kelorif'ik), adj. melegítő.

Calotte (kél'lat), s. sipka; papapka; (épit.) sütveg, bűb; sapkafa, homlokfa.

Caltrop (kél'trap), s. vassulyom.

Calumet (kéll'umet), s. békepipa (az amerikai indikáznál).

Calumniate (kél'ám'niét), v. a. rágalmazni. [zás.

Calumnia'tion, s. rágalma.

Calum'niator, s. rágalmazs.

Calum'niatory, Calumnious, adj. rágalmas.

Cal'umny, s. rágalom.

Calve (káv), v. n. borjúzni, megelleni.

Calvinism (kél'vinizm), s.

Calvin vallása, Calvintan.

Cal'vinist, s. kálvinista.

Calzoons (kélzúnsz'), s. pl. gatya.

Cambric (kém'brik), s. cambrai qyolcs, pamutgyolcs.

Camel (kém'el), s. teve.

Camelopard (ké-mel'-lo-párd) s. tevepárduez.

Camerate (kém'erét), v. n. boltozni, ívelni.

Camisade (kémizēd'), Camisa'do, s. éji megrohanás.

Camomile (kêm'omeil), s. szegfü, szegfüvirág.

Camous

Camous (kém'ász), adj. piszeorru.

Camp (kémp), s. tábor; v. n. táborozni.

Campaign (kémpēn'), s. hadjárat; síkság, róna, térseg; v. n. hadjáratban résztvenni; —er, s. hadban forgott katona.

Campeachy-wood (kêm-pi'tsi-vűd), s. kékfa, beszsenfa.

Campestral (kêm-pesz'trél), Campestrian, adj. mezei, mezőn termő, vadon termő.

Camphor (kêm'fár), s. kámfor; —ate, adj. kámforos.

Can (kên), s. kanna, ibrik, kanta.

Can (kên), v. n. irr. (pret.: could [kud]), hatni, hetni, tehetni, képesnek lenni; he — go now, most mehet; I cannot do it, én azt nem tehetem; he cannot stand on his legs, nem birja lábait; can you read? tud ön olvasni? could you build a house? tudna ön házat építeni? (prov.) if the lion's skin cannot, the fox's shall, ahol nem elég az erő, ott a mesterség álljon elő.

Canaille (kè-nē'l'), s. nép alja.

Canal (kè-nél'), s. csatorna; vízárok.

Canaliculate (—ik'julēt), —d, adj. válús.

Canary (kêně'ri), s. a kanári szigetek egyikének neve; kanári bor; egy könnyű, élénk táncz; —bird, s. kanári madár; —weed, s. festőzúzmó; —, v. u. ugrándozni, tánczolni.

Cancel (kén'szil, kán'szěl), v. a. körülrácszóni, rácsesal bekerítni; kitörölni, viszszavenni, megsemmisítni; to — a debt, vkinek tartozását elengedni; —, s. ujlap (Carton); — lated, adj. kütörlött, visszahuzott, megszüntetett.

Cancer (kán'szěr), s. rákfene; —ate, v. n. elfené-

sedni; —ous, adj. fenés, ráfkélyes.

Candelaber (kêndelě'běr), s. karos gyertyatartó.

Candent (kên'dent), adj. izzó (p. vas).

Candicant (kên'dikênt), adj. fehéres.

Candid (kên'did), adj. (fehér) őszinte, nyíltszívű; —ly, adv. őszíntén; —ness, s. őszinteség.

Candidate (kên'didét), s. jelelt, hivatalt kereső.

Candify (kên'difei), v. a. fehérítni; v. n. fehérülni.

Candle (kên'dl), s. gyertya; —light, s. gyertyavilág; —stick, s. gyertyatartó; —mas, s. gyertyaszentelő boldogasszony.

Candour (kên'dár), s. őszinteség, becsületesség.

Candy (kên'di), v. a. beczukrozni; sugar —, s. jégczukor.

Cane (kēn), s. nádpáleza, nád; sugar —, s. czukor-nád; —, v. a. megbotozni.

Canescent (kēnesz'szent), adj. őszüllő.

Canine (kênein'), adj. kutya ...; kutyanemű, kutyaszerű.

Canister (kên'isztěr), s. szelencze, bádogszelencze.

Canker (kên'kěr), s. rákfékély; ragya (fán); szű; v. n. elevödni (fekély, ragya v. szű által); v. a. and n. elragályozni, ragályosítni; megrozsásodni.

Cannabine (kên'nêbein), adj. kenderből való.

Cannibal (kên'nibêl), s. emberevő, emberfaló.

Cannon (kên'nán), s. ágyú; —ball, s. ágyúgolyó; —shot, s. ágyúlövés.

Cannonade (kên'nǎněd), s. ágyúzás; v. a. and n. ágyúzni.

Canoneer (kênǎnńír'), —tüzér, ágyűs.

Canoe (kênű'), s. egy fatörzből kivágott csónak.

Canon (kên'ǎn), s. szabály; rendelet; egyházi törvény;

Canon

48

## Canonization

kanonok; —'ical, adj. egyházi törvény szerinti; —ry, s. kanonokság.

Canonization (kênőanizésán), s. szentek közé iktatás.

Canonize (kên'áneiz), v. a. szentek közé iktatni.

Canopy (kên'opi), s. menyezet.

Cant (kênt), s. erkölcsösködés, álbuzgalom; nyöször-gés, nyögés; csevegés, zsvány-nyelv; v. n. erkölcsösködni; szenteskedni; nyögni; csevegni, locsogni; zsvány-nyelvvel élni.

Cant, s. árverés; v. a. árverezni; megfordítani (hajót); adj. rézsut.

Can'table, adj. énekelhető, dalható.

Canteen (kêntín'), s. tábori kulacs, csutora; tábori csapszék.

Can'ter, s. lassú vágtatás; álszent, erkölcsösködő.

Cantharides (kênthêr'idíz), s. pl. körisbogarak.

Can'ticle (kên'tikl), s. versszak; egyházi ének.

Cantle (kên'tl), s. darab; v. a. eldarabolni.

Cant'let, s. darab, töredék.

Canto (kên'to), s. ének; fenhang.

Canton (kên'tán), s. kerület, kánton, megye; v. a. megyékre, kántonokra osztani; v. n. szállásolni.

Cantonize (—eiz), v. á. kerületekre osztani.

Canty (kên'ti), adj. vidor, beszédes.

Canvas (kên'vész), s. kanavász, vitorlavászon.

Canvass (kên'vészsz), v. n. korteskedni; v. a. megvizsgálni; s. vizsgálat; korteskedés; —er, s. kutató; kortes, kortesvezér.

Cany (kě'ni), adj. nádas.

Canzonet (kên'zonet), s. dalocska.

Cap (kép), s. sapka, süveg, fejkötő; fedő, fedél, tető; — and bells, csörgősipka, bolondsipka; night —, s. hálósipka; —a-pie, adv.

## Capability

tetőtöl talpig; —paper, s. boritékpapiros; —, v. a. fejkötőt kötni, föregét feltenni; felsipkázni, befedni; to — a pair of boots, csizmát megfejelni; —, v. n. föregét leemelni. [pesség.

Capability (kêpêbil'iti), s. ké.

Capable (kê'pébl), adj. képes, fogékony; —ness, s. képesség.

Capacify (kêpêsz'ifei), v. a. képessé tenni.

Capacious (kêpěs'sász), adj. tágas, téres; —ness, s. tágasság, téresség.

Capacitate (kêpész'itét), v. a. képesítni.

Capacity (kêpêsz'iti), s. tartalom, terjedelem; bennék; képesség; minőség.

Caparison (kêpêr'izán), s. lótakaró, csótár; v. a. rátenni a csótárt; fölkészítni, fölszerelni.

Cape (kēp), s. köpönyegalnlér; köpönyegese, burkony; foh, hegyfok; —town, s. fokváros.

Caper (kē'pěr), s. kaporna, kapri; légszökés; v. n. ugrándozni, szökdösni.

Capillarity (képiller'iti), s. hajcsövesség.

Capillary (kêp'illéri), adj. hajcsövű; — action, s. hajcsövesség; — attraction, s. nedresedés; — veins, — vessels, s. pl. hajcsövű edények.

Capital (kêp'itél, kêp'itl), adj. fő, főképeni; legfontosabb; fejbenjáró; — letter, s. öregbetű, kezdőbetű; — crime, s. fejbenjáró bűn; —, s. főváros; tőke, tőkepénz; felszlop feje; — ly, adv. felségesen; — ist, s. tőkebirtokos.

Capitular (kêpit'julér), s. káptalanbeli.

Capitulate (—julét), v. a. alkuczikkeket megirni; feladni (várt).

Capitula'tion, s. feladás, várfeladás, hadszegődség.

Capon (kě'pn), s. kappan; v. a. kiherélni.

## Carabine

Caprice (kêp'risz), s. szeszély, makacsság.

Capricious (kêpri'sász), adj. szeszélyes; —ness, s. szeszélyesség, makacsság.

Capricorn (kêp'rikarn), s. bak (az állatkörben).

Caprifole (kêp'rifol), s. jerikői lonez.

Capriole (kêp'riol), s. bakszőkés, ugrándozás.

Capsize (képszeiz'), v. a. megfordítani; fordítóhorog segítségével más oldalra fektetni; v. n. felfordulni; eldölni.

Capsule (kêp'szjul), s. magtok.

Captain (kêp tin), s. vezér: kapitány; hajós-kapitány; — of foot, gyalogszázados; — ry, s. herületi kapitánya; — ship, s. kapitánya; vezénylet, fővezérség.

Captation (képtě'sán), s. kegyvadászat.

Caption (kêp'sán), s. elfogás, elfogatási parancs.

Captious (kêp'sász), adj. fogárd, fogárdos, furfangos; ravasz, álnok; —ness, s. fogárdsgá; álnokság, veszekedő hajlam.

Captivate (kêp'tivět), v. a. elfogni; meghódítni, hatalma alá vetni; elbájolni, kötve tartani, vonzani, megnyerni.

Captiva'tion, s. elfogás; meghódítás; elbájolás, megyerés.

Cap'tive, s. and adj. fogoly.

Captiv'ity, s. fogsgá.

Capture (kêp'tsár), s. elfogás; zsákmány; v. a. elfogni; lefoglalni, letartóztatni, zsákmányolni.

Capuch (képáts'), s. csuklya, barátkámzsa; —ed, adj. csuklyás; —in, s. kápás barát, kapuezínus; bűnos galamb.

Car (kár), s. szekér, társzkér; günцöl szekere; fumeral —, s. gyászkocsi, halottkocsi.

Carabine, Carbine (kér'ébn, kár'bein), s. karabély.

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

49

d

Carabineer

Carabineer(kêrêbinír'), s. karabélyos.

Caracol (kêr'ékol), s. csigalépcső; félkanyarulat.

Carat (kêr'ët), s. karat.

Caravan (kêrêvên'), s. utazó csuport, karaván; — sary, s. karavánok szállodája.

Caraway (kêr'évê), s. kömény.

Carbon (kár'ban), s. széneny.

Carbonade (kár'bonéd), s. sült oldalszelet; v. u. szétvagdalni.

Carbuncle (kárbăn'kl), s. kár-bunkulus (dragakő); porolvar.

Carcanet (kár'kênet), s.nyakék.

Carcass (kár'kész), s. csontváz, hollttetem, leölt marha teste; hajóbordák; épületváz; lobgolyó.

Carcinoma (kêrszino'mê), s.

rákfekélty.

Card (kárd), s. kártya; látogatási jegy; térkép; kárt; gyapjugyarató; v. a. gyaratni.

Cardamom (kêr'dêmăm), s. cardamom (Elatteria Cardamomum; Malabar); spurious —, s. paradicsmag (Am. Gr. Paradisi; Guinea).

Cardinal (kár'dinêl), adj. sarkalatos, fő; s. bibornok; bűbos pirók.

Cardoon (kárdún'), s. takács-mácsonya.

Care (kêr), v. n. gondoskodni, gondot viselni; gondolni (vmivel); what do I —? what — I? mi gondom arra? the girl does not — for him, a leény nem szereti ütet; I do not — for coffee, nem szeretem a kávét; —, s. gondoskodás, gond; szemesség, vigyázat, ovatosság; aggodalom, töprenkedés; to take —, vigyázni; ovatosan bánni; to take — of something, vmire gondot viselni, vmire vigyázni; to take — of somebody, vkire ügyelni; to take — for a thing, vmiről

Caress

gondot viselni, gondoskodni vmi felől; have a —! vigyázz magadra! to cast — away, gondjain túladni; a pound of — will not pay an ounce of debt, nem bűsülással fizetik meg az adósságot; — will kill a cat, a sok töprekendéstől még a maeska is megdöglik; — ful, adj. vigyázó, gondos, óvatos; aggódó; — fulness, s. gondosság, vigyázat, óvatoság; aggodalom; — less, adj. gondatlan, hanyag; — lessness, s. gondatlanság, hanyagság.

Caress (kêreszsz'), v.a. czirógatni, édelegni, simogatni, nyájaskodni; s. czirógatás, édelgés, nyájaskodás.

Cargason (kêr'gézan), v. Cargo.

Cargo (kár'go), s. hajórakomány, hajóteher.

Caricature (kêr'ikétsjur), s. torzkép; v. a. torzítni.

Caries (kê'ri-iz), s. redv, csontszű.

Carion, v. Carrion.

Carious (kê'riász), adj. redves, szuvas.

Cark (kárk), s. aggodalom, bú; v.n. epekedni, aggódni, magát gonddal eszeszeni.

Carle (kárl), s. ficzkő, legény; süheder; kamasz.

Carmine (kár'mein), s. kármin, kendepír.

Carnadine (kár'nêdein), s. hússzín, testszín.

Carnage (kár'nids), s. mésszárlás, vérontás.

Carnal (kár'nêl), adj. testi; buja; — pleasure, s. testi; gyönyör; —ity, s. testiség, bujaság.

Carnation (kárne'sán), s. királyveres; pompás szegfű.

Carneous (kár'niász), adj. kusos, húsnemű.

Carnival (kár'nivél), s. farsang.

Carnivorous (kárniv'varász), adj. húsevő.

Carnosity (kárnosz'iti), s. húsos kinővés.

Carry

Carnous (kár'nász), adj. húsos.

Caroche (kêrots'), s. dísz-hintó.

Carol (kêrăl), s. ének; Christmas —, s. karácsoni ének.

Carousal (kéráu'zêl), s.duska, tirornya.

Carouse (kêráuz'), v. n. tirornyázni, dözsölni; —r, s. tirornyázó; dözs.

Carp (kárp), s. ponty, potyka; v. n. to — at, ocsálkodni, megszölni.

Carpenter (kár'pentër), s. ács.

Car'pentry, s. ádsmesterség.

Carpet (kár'pet), s. talajszonyeg, lábszönyeg.

Carriage (kêr'rids), s. kocsi; kocsibér; ágyutargoncza; szállítás; fuvar; test tartása; —and four, négyesfogat; bill of —, fuvarlevél, viteljegyzék; a ship of—, rakhajó, szállítóhajó.

Carrier (kêr'riár), s. vivó, hordó, fuvaros; letter —, s. levélhordó.

Carrion (kêr'rián), s. dög.

Carrot (kêr'rát), s. sárgarépa.

Car'roty, adj. vereshaju.

Carry (kêr'ri), v. a. vinni, hordani, hordozni; szállítni; to — a burden, terhet vinni; to — one to goal, rkit tömlőczbe vinni; to — the day, győzni; to — a town, várost bevenni; to — it high, nagyra tartani az orrát; to — to the ground, eltemetni; to — one's self, magát birni; magát viselni; to — one's head aloft, fenhordani a fejét; to — one's aims high, nagyra törni, magasra törkedni; to — matters too far, túlmenni a mértéken; kelleténél tovább menni vmely dologban; to — it cunningly, fortélylyal élni; they shall not — it so, el nem viszik szárazon; I will — my point, végre akarom hajtani határozatomat; to — two faces under one hood, kétszínűsködni; he never carries money

50

Carrytale

about him, soha pénzt magával nem hordoz; the question was carried, a jaraslat megállott; to — away, elvinni, elszállítni; to — to account, számba venni, számításba tenni (vmit); to — into effect, véghez vinni; to — on, folytatni, üzni; to — off, elvinni, elragalni; to — out, kivinni, kihordani; véghez vinni; elbámítni; to — through, keresztülvinni; kieszközölni, létrehozni; to — a good honour through, mindig jó kedvel lenni; —, v. n. hordani, érni; rajta feküdni; my rifle carries far, puskám messze hord; —ing trade, s. szállítási üzlet.

Carry-tale, s. város húrharrangja.

Cart (kárt), s. szekér, taliga; to put the — before the horse, hátúl befogni a lovat, fonákul fogni elmihenz; —horse, s. taligás v. kordés ló; — jade, s. gebe; — load, s. szekérnyi teher; a cart-load of wood, egy szekér fa.

Cartage (kár'tidzs), s. fuvarbér.

Carte-blanche (kár'tlêns), s. teljes hatalom.

Cartel (kártel'), s. vivásra kihívó levél; váltsági szerződés; szökevény-állítási szerződés.

Carter (kár'těr), s. szekeres, taligás. [czogó.

Cartilage (kár'tilêds), s. por.

Cartilaginous (kár-ti-lêd'zsinász), adj. porczogós.

Cartoon (kártún'), s. mintarajz.

Cartridge (kár'trids), s. tölte, töltény: — box, s. töltéstartó.

Cartulary (kár'tjuléri), s. oklevél-gyűjtemény, levéltár.

Cartwright (kárt'reit), s. bognár, kerékgyártó.

Carucate (kêr'jukêt), s. telek, mintegy harmínez holdnyi szántóföld.

Caruncle

Caruncle (kárǎń'kl), s. szömörcs.

Carve (kárv), v. a. szeletelni, metélni, felmetélni, (p. sültet), feltagolni, felvagdalni; vésni, faragni, metszeni; —r, s. felmetélő, szeldelő; faragó; képfaragó; szobrász; metélőkés.

Car'ving, s. felmetélés; képfaragás, vésműveszet; faragvány, metszet; —knife, s. metélőkés.

Cascade (készkeď'), s. vízesés, vízomlás, zuhatag.

Case (kész), s. eset, esemény; eset, ejtés; tok, hüvely, boríték; a strange —, furcsa eset; put the — it be so, tegyük az esetet; tegyük fel, hogy ugy van; in —, azon esetben, azon esetre; in — of need, szükség esetében; a — in law, törvénybeli eset, jog-eset; a — to go to law with, törvényesen elintézendő ügy; I am in — to prove it, képes vagyok azt bebizonnyítni; a letter —, betüláda, betűszekrény; a watch —, óratok, órafedém; a hat —, kalaptok; a — for a bed, vánkoshéj, párnatok; —, v. a. tokba tenni.

Casemate (kész'mét), s. bástyaiir, bástyabolt, várüreg.

Casement (kéz'ment), s. ablakszárny.

Caseous (ke'sǎsz), adj. sajtos, sajtszerű.

Cash (kěss), s. készpénz, pénzkészlet; tárpénz; pénztár; to run out of —, kifogyni a pén'ből; — book, s. pénztárkönyv; — box, s. pénzszekrény, pénzpersely; — keeper, s. pénztárnok.

Cash, v. a. beváltani; beszedni (pénzt); kitenni (szolgálatból); to — a cheque, az utalványozott pénzösszeget felvenni.

Cashier (kěsír'), s. pénztár-nok; v. a. kitenni (szolgálatból).

Casing (kě'zing), s. tok, hüvely, boríték.

51

Cast

Cask (kászk), s. hordó; sisak; v. a. hordóba tölteni.

Casket (kász'ket), s. szekrényke.

Cass, Cassate, (kész, készszét'), v. a. eltörölni, megsemmisítni; hivatalból kicsapni.

Cassa'tion, s. eltörlés, megszüntetés, hivatalból kiterés.

Cassock (kész'szakk), s. papruha; katonaköpeny.

Cast (kászt, készt), v. a. irr. (cast [kászt, keszt], cast), vetni, lökni, tolni, dobni; szítni; elejteni; elvetni; kivetni; fölülhaladni; tervezni; önteni (gyertyát, vasat stb.); mintázní; to — lots, sorsot vetni; to — an account, számlát föltenni, számolni; to — anchor, horgonyet vetni; to — one's self at one's feet, vki lábaihoz borúlni; to — a mist before one's eyes, vkit megvakítni, elámítni; to — a mist upon a thing, valamely ügyet elhomályosítni; (prov.) to — water into the Thames, a Themszbe vizet hordani; to — oil into the fire, olajt önteni a tüzre; even a hair — s its shadow, vékony a hajszál, mégis van árnyéka; to — care to the winds, gondjain túladni; to — the feathers, tolbait hullatni, vedleni; to — one's nativity, vkinek születéséből jáslani; to — a block in one's way, nehézségeket gördítni vki elébe; to — a look behind, hátránézni, visszatekinteni; to — loose, eloldani, felszabadítani; to — aside, félredobni; to — away, elvetni; to — away one's money, kibdobni pénzét; to — down, levetni, leverni; to — down one's eyes, lesítni szemeit; to be — down, levertnek, csüggédnek lenni, szomor-kodni; to — forth beams, ragyogni; to — into a

d

Cast

sleep, elaltatni; to — into one's dish, to — into one's teeth, szemére hányni; to — out devils, az ördögöket kiüzni; to — up a bank, gátot felhányni; —, v. n, meaqörbülni, meqvetemelni; okádni; olvadni (mint a vas); to — about, meqfordulni; to — with one's self, gondolkozni vmi fellöl, magában elgondolni vmit.

Cast, s. vetés, dobás; öntés, öntet, öntvény; minta; pillantás; jelenség; a — of green, zöldbe játszó szín; a — at dice, koczkavetés; to be at the last —, végésre jutni; végezni; the — of periods, körmondatszövedék; to have a — with one's eye, kancsalítni, görbén nézni; — of mind, lelkület.

Caste (kászt), s. várna (Ketletindiában).

Castaway (kászt-êwē), s. söpöredék ember.

Castellan (kászt'ellên), s. várnagy.

Castellate (kász'tellét), v. a. fallal kerítni.

Castigate (kász'tigét), v. a. megbüntetni, megfenyítni.

Castiga'tion, s. megfenyítés, büntetés.

Cas'tigatory, adj. megfenyítő.

Castle (kász'szl), s. kastély, várlak; castles in the air, légudárak; — keeper, s. kastély-ügyelő; —ry, s. kastély-ügyelőség.

Castling (kászt'ling), s. idétlenszülött; holtan született.

Castor (kász'těr), s. hód; hódkalap; — nut, s. himbój; — oil, s. himbojolaj.

Castoreum (kász-to'riám), s. hódony.

Castrate (kêsztrēt), v. a. herélni, kiherélni; megherélni; megcsonkítni (p. könyvet).

Castra'tion, s. herélés; csonkitás.

Casual (kêzs'juêl), adj. eset-

leges: —ly, adv. történetesen, véletlenül; —ty, s. véletlenség, véletlen eset.

Casuist (kêzs'juiszt), s. esetfejtő; —ry, s. esetfejtés, kétes s a lélekismeretet nyugtalánító kérdesek megoldása; esettan; esetisme.

Cat (kêt), s. macska; to turn — in the pan, véleményét változtatni, a köpönyeget szél után fordítani; elpártolni, elszakadni; a — may look at a king, királynak is szemébe néz a macska; that that comes of a — will catch mice, macskának fia is örömest egerész; when the — is away, the mice will play, nincs itthon a macska, czinczognak az egerek; — of nine tails, büntető-ostor; — fish, s. folyóvízi orsóhal; — silver, s. fehér csillámkö, haméleges csilla; — s'eye, s. csillkova.

Cataclysm (kêt'éklizm), s. vízözőn; klistély.

Catacomb (kêt'ékom), s. sírbolt.

Catalogue (kêt'élag), s. lajstrom, sorozat, sorjegyzék.

Cataplasm (kêt'éplêzm), s. borogatmány, pép-egyveleg, füpép.

Cataract (kêt'êrêkt), s. zuhatag; szemhályog.

Catarrh (kétár'), s. nátha, hutor.

Catastrophe (kêt'ásztrof), s. váleset, főeset, fejlemény.

Catch (kêts), v. a. irr. (caught [kaat], caught), fogni, elfogni, rajta érni, megkapni; the thief was caught, a tolvajt elfogták; they caught him in the very act, tetten érték; to — a cold, megnáthásodni, magát meghűteni; to — a distemper, megragúlyosodni; to — a scent, kiszimatolni, kineszelni; to — a Tartar, csizmadiát fogni; to — hold of something, fogódzani vmibe; to — a person's eye, vki figyelmét magára

52

Casuist

Catholic

vonni; to — fire, tüzet fogni; feltüzesedni; tűzbe jönni, felgerjedni; —, v. n. akadni (horgon); kapiszkodni (-ba, -be); a drowning man will — at a rush, vízbe haló ember szalmaszálhoz is kap; this disease is catching, ez a nyavalya ragad.

Catch, s. fogás; zsákmány, martalék; ötlet; gyanú; les, leshely; nyél; sarokvas, ajtósark; megragadott alkalom; előny; ragály; to be on the —, lesben állani; —er, s. foglár, poroszló; — word, s. jelszó.

Catechise (kêt'ikeiz), v. a. kérdezve oktatni; kérdezgetni; rálásí oktatást adni.

Catechism (kêt'ikizm), s. katekizmus, káté.

Catechumen (kêt-i-kju'-men) s. hittanuló, hitujoncz.

Categorical (kêtigar'ikêl), adj. feltétlen; határozott, szabatos.

Cat'egory, s. sorzék, osztály, szak; eredeti fogalom, törzs fogalom; fogalomosor.

Catenarian (kêtinê'rên), adj. lánczalakú.

Cat'enary, adj. lánczolatos.

Catenate (kêt'inēt), v. a. meglánczolni, összelánczolni; összekötni, összekapcsolni.

Catena'tion, s. lánczozás, lánczolat.

Cater (kēt'těr), s. négyes (kártýán és koczkán); élelmező, élésmester; —er, s. élésmester, kifőző.

Catercousin (kē'terkázn), s. távolrokon.

Caterpillar (két'terpillér), s. hernyó.

Cat'erwaul (—waal), v. n. miákolni, nyávogni; —ing, s. macskanyávogás; macskazene.

Cates (kêtsz), s. pl. élelémsszerek, csemegék.

Cathedral (kêthí'drêl), s. fötemplom; székesegyház; adj. székesegyházi.

Catholic (kêth'alik), adj. közönséges, egyetemes; ka-

Catholicism

tholikus, pápás; katholi-
kus hithez tartozó; s. pá-
pista.

Cath'olicism (—aliszizm), s.
katholikus vallás.

Catling (kétling), s. bélhúr;
bonzkés; diófa-moh.

Cattle (két'tl), s. barom, mar-
ha; horned —, s. szarvas-
marha.

Candle (kaa'dl), s. tápla-
leves. [tartó.

Cauf (kaaf), o. halbárka, hal-

Caul (kaal), s. hajrecze; re-
czehártya; magzat-ing, bu-
rok; to be born with a —,
burokban születni.

Cauliflower (kaal'iflafűr), s.
virágos káposzta.

Cauldron, v. Caldron.

Caulk, s. Calk.

Cauponize (kaa'paneiz), v. n.
koresmároskodni.

Causal (kaa'zél), adj. okbeli,
oki, oklagos; —ity, s. ok-
ság, okszerüseg.

Causative (kaa'zetiv), adj.
ok-adó; ok-mutató (p. köt-
szó).

Cause (kaaz), s. ok: ügy, tör-
vényes ügy; párt, párt-
ügy; he has no — for com-
plaint, nines miért panasz-
kodnia; to give — of sus-
picion, gyamussá tenni ma-
gát; our — is a righteous
one, a mi ügyünk igazsá-
gos; for that —, azon ok-
ból: —, v. a. okozni; to —
sorrow, megbusítni; to —
to be made, csináltatni;
— less, adj. okatlan, ok
nélkül; alaptalan; —less-
ness, s. okatlanság, ok-
hiány; alaptalanság.

Cau'ser, s. okozó, szerző, meg-
kezdő.

Causeway (kaaz'wē), s. csi-
nált út, töltervény.

Causid'ical, adj. ügyvédí.

Caus'tic, adj. égető, maró; s.
marászer, étetőszer.

Cau'tel, s. óvat, óvadék; ra-
vaszsg, esulárság; —ous,
adj. óvatókos; ravasz;
alattomos; —ousness, s.
óvatosság, szemesség, ra-
vaszsg; alattomosság.

Cauterism

Cauterism (kaa'terizm), s.
marószer alkalmazása.

Cauteriza'tion, s. v. Cau-
terism.

Cauterize (kaa'tereiz), v. a.
égetni, maratni, feletetni
(p. kiívüest).

Caution (kaa'sán), s. óvatos-
ság; intés, tanulság; ke-
zesség, biztosság; —ary,
adj. kezességül; biztossá-
gúl szolgáló; intő.

Cautious (kaa'sász), adj. óva-
kodó; —ness, s. óvatoság.

Cavalcade (kév'élkéd), s. lo-
vas díszmenet; lovas cso-
port.

Cavalier (kévélér'), s. lovag,
leventa, garallér; —ness,
s. duez, dölyf.

Cav'alry, s. lovasság.

Cavate, v. a. v. to Excavate.

Cave (kév), s. üreg, bar-
lang, pineze; v. a. kiüre-
gitni; t. n. üregben, bar-
langban lakni.

Caveat (kév'iet), s. törvényes
megintés; órás.

Cavern (kév'érn), s. harlang,
üreg; —ed, adj. kiüregi-
tett; üreges; üregben ta-
nyázó; —ons, adj. üreges.

Cavil (kév'il), v. n. fogárdos-
kodni, ócsálkodni; v. a. ros-
tálgatni, ócsárolni; —la-
tion, s. ócsárlás; szőrszál-
hasogatás; —ler, s. ócsál-
kodó; szőrszálhasogató;
—lous, adj. fogárdos.

Cavin (kév'in), s. mélyút, öb-
lös ut; futóárok.

Cavity (kév'iti), s. üreg, nyi-
lás, rápa, sziklatátvány.

Caw (kaa), v. n. károgni,
krákogni.

Cease (szísz), v. n. meg-
szünni: the wind ceases,
csillapodik a szél; — from
work! hagyd abban a mun-
kát! —, v. a. megszün-
tetni, abbanhagyni; —less,
adj. szüntelen.

Cecity (sze'sziti), s. vakság.

Cecutiency (szikju'senszi), s.
szemayengeség, hajlam va-
kulásra.

Cedar (szí'dér), s. czedrusfa;
—n, adj. czedrusfából caló.

Censor

Cede (szíd), v. n. engedni;
v. a. átengedni.

Ceduous (szíd'juǎsz), adj.
levágható (ta).

Ceil (szí), v. a. padolni (a
szoba mennyezetét); —ing,
s. mennyezet, felső padolat.

Celature (sze'lëtsár), s. met-
szés, rézmetszés; rézmet-
szet.

Celebrate (sze'librët), v. a.
ünnepleni, magasztalni, di-
esütni.

Celebra'tion, s. ünneplés, ma-
gasztalás; diesheszéd.

Celebrious (szíli'briász), adj.
húres, nevezetes.

Celeb'rity, s. nagy húrnév,
nevezetesség; ünnepély.

Celerity (sziler'iti), s. sebes-
ség.

Celery (szel'eri), s. zeller.

Celestial (szílesz'tsál), adj.
mennyei.

Celibacy (szelib'êszi), s. nő-
telenség.

Cell (szell), s. czella; sejt,
lyuk; kunyhó.

Cellar (szel'lér), s. pincze.

Cellular (szel'ljulér), adj. sej-
tes, sejtalaku; —tissue, s.
sejtszövet.

Celsitude (szel'szitjud), s.
magasság, fenség.

Cement (szem'ent), s. kör-
qasz, ezement; (átv. ért)
kötelek.

Cement (sziment'), v. a. cze-
mentezni; összeragasztani;
össze orrasztani; v. n. ösz-
szefüggni; —ation, s. ösz-
szeragasztás, összeforrasz-
tás.

Cemetery (szem'iteri), s. te-
mető, sírkert.

Cenatory (szen'ëtari), adj.
estebédhez tartozó, estebé-
det illető.

Cenoby (szen'obi), s. zárda,
klastrom.

Cenotaph (szen'otáf), s. dísz-
sír, dísz-emlék.

Cense (szensz), s. adó; hű-
bérado; rang, rend; v. a.
megadóztatni; tűmjénezni
(rkinek); —r, s. füstőlő.

Censor (szensz'ér), s. erkölves-
bíró; műbiráló; könyv-

53

Censorions

vizsgáló; — ship, s. censori hivatal.

Censorious (—o'riász), adj. megrovogatni, birálgatni szerető; gáncoskodó.

Censurable (szen'zsurébl), adj. megrovandó, megrovást érdemlő: —ness, s. megrovandóság.

Cen'sural, adj. adát illető: — roll, s. adákonyr.

Censure (szen'zsur), s. birálat, megfeddés, megrovás; egyházi büntetés; v.a. megbíralni, megteddeni, megróni; gáncsolni; v. n. vélekedni; —r, s. feddő, gáncsoló.

Census (szen'zász), s. nép-számítás, adóvetés.

Cent (szent), s. rézérme: egy amerikai dollár század része (mintegy 2 kr. o. c.).

Cen'tenary, adj. százas, százados; s. száza vmínek.

Centes'imal, adj. századrésznyi.

Centifo'lious, adj. százlevelű.

Centinel (szen'tinel), s. őr; — box, s. őrház.

Central (szen'trél), adj. középponti.

Centre (szen'tr), s. középpont; v. a. központosítni; v. n. központosulni.

Cen'tric, —al, adj. középpontban lévő, középponti.

Centrifugal (szentrifugél), adj. központtól tározó.

Centripetal (széntrip'etél), adj. központhoz siető.

Centuple (szen'tjupl), adj. százszeros; v. a. százszerozni.

Centuriate (szentju'riét), v. a. századokra osztani.

Centu'rion, s. századparancsnok.

Century (szen'tsuri szen'tsjuri), s. észázad, katonszázad, száza vmínek.

Cerate (szirét'), s. viászkönös.

Cere (szír), v. a. megriászózní.

Cerebel (szer'ibel), s. agyacs.

Cerebral (szer'ibrél), adj. agybeli, agyat illető.

Ceremonial

Ceremonial (szerimo'niél), adj. ünnepélyes, szertartási; s. ünnepély, szertartás; formaság, teketória.

Ceremonious(szerimo'niász) adj. formaszerű, körülményes; —ness, s. ünnepélyesség, formaszerűség; tartalmatlan bókolgatás.

Ceremonies, s. pl. formaság, körülményesség; tartalmatlan bókolgatás, teketória.

Ceremony (szer'imani), s. szertartás, ünnepély; without —, teketória nélkül.

Cereous(szi'riász), adj. viaszból való, viaszos.

Certain (szer'ten, szer'tin), adj. bizonyos; I have no — abode, nincs állandó lakhelyem; I am — of it, bizonyos vagyok benne; I know it for —, én azt bizonyosan tudom; he is — to be there, ő bizonyosan ott van; a — income, bizonyos jövedelem; a — country squire, egy bizonyos földesur; —ly, adv. bizonyosan.

Cer'tainty, s. bizonyosság; to know it for a —, bizonyosan tudni; they tell it for a —, bizonyosnak mondják.

Certificate (szertif'ikēt), s. bizonyitrány, bizonyosságvél; v. a. bizonyitrányt adni.

Certifica'tion, s. bizonyosságtétel, bizonyitrány.

Certifier (—fei'r), s. bizonyásátevő, bizonyitrányt adó.

Cer'tify (—fei), v. a. bizonyitrányt adni (vmíről), bizonyítni (írásban).

Cer'titude (—tjud), s. bizonyosság.

Ceru'lean, v. Ceruleous.

Ceruleous (szerju'liász), adj. világoskék, égszínű.

Ceruse (szer'jusz), s. ólomfehér.

Cervical (szer'vikél), adj. nyakszirthez tartozó, nyakszirtet illető.

Cesarean (sziszé'riên), adj.

Chaise

császári; — section, s. remekvágás.

Cess (szeszsz), s. adóvetés, adó; out of all —, szerfelett, mód nélkül; —, v.a. megadóztatni; v. n. (törv.) köteleességét elmulasztani.

Cessa'tion, s. szünet, megszünnés: — of arms, fegyverszünet, hadszünet.

Cessavit (szeszszé'vit), s. törvényes panasz bizonyos kötelezettségek mulasztása miatt; zálogfoglalást rendelő birói parancs.

Cession (szes'sán), s. átengedés, átengedmény.

Cess'sionary, adj. átengedő.

Ces'sor, s. köteleességmulasztó.

Cesure (szízsár), s. sormetszet, versnyug.

Chafe (tsēf), v. a. (dörzsölés által) hevitenti; felbószítni, felherít ni, ingerelni; v. n. felgerjedni, megharagudni, dühöngeni; s. dörzsölés által előidézett meleg; harg, düh.

Chaff (tséff), s. polyva, murva; szecska; —less, adj. polyvátlan; —y, adj. polyvás; —cutter, s. szecskavágó.

Chaff'fer, s. árű, portéka; v. n. csereberélni; —er, s. csereberélo.

Chaffinch (tséffints), s. árva.

Chagrin (tségrín'), s. boszkodás; báнатosság; v. a. boszontani; bűsítni.

Chain (tsēn), s. lánez; to bind one in chains, vkit lánezra tenni, vkit vasra verni; a — of thoughts, gondolatsor; Gunter's —, mérő lánez; —shot, s. lánezgolyó; —, v. a. meglányezni; lebilineselni; lánezczal elzárni (p. utczát).

Chains, s. pl. rabság, rabszolgaság.

Chair (tsēr), s. szék; to take the —, elnökölni; an easy —, karszék; zsülleszék; a sedan —, gyaloghintő; —man, s. elölülő, elnök.

Chaise (sēsz), s. félhintó, cséza.

54

Chalcography

Chalcography (kêlkag'grêfi),
s. rézmetszés, rézmetszés
mestersége.

Chaldron (tsaa'drân), s. szén-
mérték (53 mázsa).

Chalice (tsêl'isz), s. kehely.

Chalk(tsaaak), s. dörözs, kréta;
v. a. megkrétázni; kivo-
nalozni; to — out, futva
rajzolni, vázolni; —y, adj.
krétás.

Challenge (tsêl'lends), v. a.
kihivni (párbajra); fel-
hívni, felszólitani, felkér-
ni; kérdöre vonni; vádolni;
félrevetni (esküdtet az an-
gol esküdtszékeknél); s. ki-
hívás (párbajra); felhívás,
felszólítás; követelés; fél-
revetés; vád.

Chal'lenger, s. kihívó; fel-
hívó; intő.

Chamber (tsêm'bër), s. szoba,
kamra; — of commerce,
kereskedelmi kamra; —
maid, s. szobaleány, — fel-
low, s. szobatárs, laktárs;
—, v. n. szobát tartani;
féktelenül, kiesapongva él-
ni; —, v. a. szobába zárni.

Cham'berer, s. feslett ember.

Cam'berlain (—lin), s. kama-
rás; Lord — of the house-
hold, főudvarmester.

Chameleon (kêmílián), s.
szintű.

Chamfer (tsêm'fër), v. a. ki-
rovátkolni; kicsövelni; s.
rovátkolat; csövelés; víz-
csorgó.

Chamois (sêmai'), s. zerge,
vadkecske; — hunter, s.
zergevadász; — skin, s.
zergebör.

Champ (tsêmp), v. n. rágód-
ni; v. a. rágni; to — up,
felzabálni, felfalni.

Champagne (sêmpën'), s.
pezsgőbor.

Champaign (sêm'pën), s.
mezőség; adj. róna, sík,
apos.

Champignon (sêmpin'jân), s.
csiperke.

Champion (tsêm'piân), s.
bajnok, küzdő, bajriví; v.
a. kihívni (párbajra).

Chance (tsánsz), s. eset, es-

hetőség, történet, véletlen,
szerencse, játékszerencse;
by —, történetből, történe-
tesen; ill —, baleset; to
lose one's —, elszalasztani
az alkalmat; she never
had a — to get married,
sohasem kérték feleségül;
— game, s. szerencsejáték;
—, v. a. koczkáztatni; I
will — it, megkísértem; —,
v. n. megesni, előfordulni,
történni; to — upon a
thing, vmire akadni; he
chanced to say, azt találta
mondani; — ful, adj. ve-
szélyes.

Chancel (tsán'szl), s. oltár-
hely (templomban).

Chancellor (tsán'szlár), s.
kanczellár, korlátnok; Lord
high —, főkanczellár; —
of the exchequer, kincs-
tári kanczellár (Court of
Exchequer bírája), kiegy-
szersmind pénziügyminisz-
ter; — ship, s. kanczellár-
ság, kanczellári hivatal.

Chancery (tsán'széri), s. bi-
dalmi törvényszék (Ang-
liában a legfőbb bíróság,
melynek élén a főkanczel-
lár áll).

Chandelier (sêndelír'), s. ka-
ros gyertyatartó.

Chandler (tsánd'lër), s. gyer-
tyamártó.

Change (tsêndzs), s. válto-
zás; pénzváltás, aprópénz;
csere; váltofolyam, fel-
pénz; pénztözsde; v. a.
váltani, felváltani; változ-
tatni; cserélni; to — one's
apparel, átöltözködni; to
— a five pound note, öt-
fontos bankót felváltani;
to — one's mind, vélemé-
nyét változtatni, más gon-
dolatra jönni; to — co-
lour, elpirulni; elsápadni;
—, v. n. változni; —able,
adj. váltható; változó;
változékony; —ableness, s.
változekonyság; —ful, adj.
változekony; —less, adj.
változhatlan; —ling, s. vál-
tott gyermek; ingatag em-
ber; —r, s. pénzváltó.

Chancel

Channel (tsên'nel), s. csa-
torna; csorgó; meder; fo-
lyámgy; tengerszorulat;
út, eszköz.

Chant (tsánt), v. a. énekelni;
s. ének; —er, s. énekes,
előénekes.

Chanticleer (tsán'tiklír), s.
kakas.

Chantress (tsán'tress), s. éne-
kesnö.

Chaos (kē'asz), s. zűrzavar,
chaos.

Chaotic (kê-at'ik), adj. zür-
zavaros.

Chap (tsep), v. n. repedni,
cserepezni; s. repedék, ha-
sadék; —ped, part. and
adj. cserepes, hasadékos,
repedékes.

Chap, s. jíczkó.

Chaps, s. pl. torok, száj.

Chape (tsêp), s. horog; ka-
pocsfül.

Chapel (tsêp'el), s. kápolna;
bármely vallásu templom,
mely az uralkodó angol
egyházhoz nem tartozik; —
of ease, fiók-templom.

Chap'ellany (—elleni), s. káp-
lánság, segédlelkészi állo-
más.

Chaperon (sêp'erân), s. fej-
kötő; nadrágkötőrend lo-
vagjainak fövege; v. a. höl-
gyet társaságba kisérni.

Chapiter (tsêp'itër), s. osz-
lopfö.

Chap'lain (—lin), s. káplán:
tábori lelkész.

Chap'let (—let), s. koszoru;
olvasó; forgó, tollbokréta.

Chap'man (—mên), s. sza-
tócs.

Chap'py, adj. hasadozott.

Chap'ter, s. fejezet, káptalan,
lovagrend-ülés; v. a. meg-
szidni, megvizsgálni.

Char (tsár), s. napszám, apró-
munka; v. n. napszámban
dolgozni; v. a. munkát tel-
jesíteni; — woman, s.
surló asszony.

Char, v. a. szénné égetni;
—coal, s. faszén.

Character (kêr'êkter), s. vé-
set, metszet; vonás (kéz-
írásban), kézírás; ismer-

55

Character

Charade

tető jel; jellem, jellemzék; sajátság; bélyeg; betű; ezim, méltóság; I cannot give him a good —, nem ajánlhatom az embert; —, v. a. bélyegezni, jellemzeni; leirni; —ism, s. jellemzet, bélyegzet; jellemrajz, jellemzés; —istic, —istical, adj. jellemző, jellemzetes; —ize, v. a. jellemezni; bélyegezni; —less, adj. jellemtelen.

Charade (sérēd), s. rejtvény, betűtalány.

Chare, v. to Char.

Charge(tsársd), v.a. terhelni, megterhelni; tölteni (fegyvert); vádolni; ráparancsolni; rábízni; megtámadni; kérni; to — one with some business, vmely ügyet vkire bízni; he is charged with robbery, tolvajsággal vádolják; to — the enemy, megtámadni az ellenséget; how much does he — for it? mennyit kér érte ? to — to one's account, terhül irni; —, s. teher; megszülítás; vád, megtámadás, roham (ütközetben); költség; járulvány; gondviselés; gyám-gyermek; I am at the charges of it, rovásomra megy; what do they lay to my — ? mivel vádolnak engem? to sound the—, támadót fűni; I commit the boy to your —, én a fűnt az ön gondviselésére bizom; —able, adj. költséges; felelős; terhelő; —less, adj. költségbe nem kerülő, ingyenvaló.

Charger (tsárd'dsër), s.harczmén; nagytál; vádló.

Chariness (tsër'inesz), s. óvatososság, gondosság; kétkedés.

Chariot (tsër'iát), s. szekér, kocsí; —eer', s. kocsis.

Charitable (tsër'itêbl), adj. jótékony, emberszerető, kogyes, adakozó, bökezű; —ness, s. jótékonyság, emberszeretet.

Charity (tsër'iti), s. feleba-

ráti szeretet, könyörület, jótékonyság, alamizsna; to beg —, alamizsnát kérni; in —, az Isten szerelmeért; — school, s. szegeény-iskola.

Charivari (tsêr'ivêri), s.macsazene.

Charlatan (sár'lêtên), s. szintár, csalafinta; —ry, s. szintárlás, kuruzsolás.

Charm (tsárm), s. bűvőlék; varázsszer; óvszer; igézet; báj, kecs; v. a. megigézni, elbájolni; —er, s. bűvész, bűvésznő; bájoló; —ful, adj. bájteljes, igéző; —ing, adj. bájoló, igéző; —ingly, adv. bájosan; —ingness, s. megigézés, megbájolás; —less, adj. bájtalan.

Charnelhouse (tsár'nelháusz), s. tetemház.

Chart (tsárt), s. tenger-térkép.

Charter (tsár'tér), s. okirat; alkotmánylevél; kiváltságlevél; v. a. szabadalmazni; hajót bérleni; hajót bérbedni.

Chary (tsê'ri), adj. óvatos, gondos.

Chase (tsēsz), v. a. vadászni, hajtani, úzní; hajhászni; s. vadászat, hajtás; hajhászat; vadászkör; (nyomd.) mintakeret.

Chaser (tsê'zěr), s. vadász, hajtó; vérező.

Chasm (kêzm), s. hasadék, nyílás; tátvány.

Chaste (tsēszt), adj. szűz, tiszta, szűzies, szeplőtlen; —ness, s. szűzesség, szeplőtlenség; —n, v. a. tisztitni. [tise.

Chasten (tsēsz'szn), v. Chast.

Chastise (tsēsz'teiz), v. a. büntetni, megfenyítni.

Chastisement (tsēsz'tizment), s. büntetés, megfenyítés.

Chastity (tsēsz'titi), s. szűzesség.

Chast'ly, adv. szűziesen, szűzen.

Chat (tsêt), v. a. beszélgetni; fecsegni; s. beszélgetés, fecsegés; barka.

Charivari

Cheek

Chatelany (sêt'telêni), s. kastély-ügyelőség; kastélyügyelői lak.

Chattel (tsêt'tl), s. ingó vayyon, ingóság.

Chatter (tsêt'těr), v. n. karrattyolni, csevegni; vaczogni; —box, s. locskafecské, csacsogó; —er, s. fecsegő; csacská.

Chat'ty, adj. beszédes; fecsegő.

Chatwood (tsêt'vúd), s. rözse; ágbog.

Chaw (tsaa), s. állkapcza, állcsont; v. a. rágni; elméjében forgatni vmit.

Chawdron (tsaa'drán), s. marhabél.

Cheap (tsíp), adj. olcsó; —ly, adv. olcsón; —ness, s. olcsóság, jutányosság.

Cheap'en, v. a. olcsóbbá tenni (vmit), árából lealkudni; leszállítani (vmínek az árát); —er, s. alkudózó, árából lealkudó; —ing, s. alkudózás, lealkudás; árleszállítás.

Cheat (tsít), v. a. megcsalni, rászedni; s. csalás; csaló; —er, s. csaló; —ing, s. csalás; —ingly, adv. csalva, csalással.

Check (tsekk), s. sakk; akadály, akadályozás, gátlás; fékezés; ellenjegyzés; to keep one in —, to keep à — upon one, vkit féken tartani; this is a great —, ez nagy akadály; to take — at a thing, megütközní vmin, megneheztelni vmiért; clerk of the —, főellenör; —mate, tönk-sakk; —, v. a. megállítni; akadályozni; fékezni; ellenjegyezni, ellenörizni.

Chek'er, v. a. tarkítni; négyszögítni; s. koczkára rakott munka; —ed, adj. koczkás; tarkázott, tarkabarka.

Chek'ers, s. pl. ostábla.

Chek'y, adj. koczkás, tarka.

Cheek (tsík), s. arez, pofa; merészség, arezátlanság; —y, adj. arezátlan.

56

Cheep

Cheveril

Chisel

Cheep (tsíp), v.n. csicseregni, csíripelni.

Cheer (tsír), v. a. vidít ni, felvidítni; megéljenezni (vkit); v. n. felvidúlni; s. vidám-ság, jókedv; good —, s. jóétel és ital, lakodalom; be of good —! vigan!

Cheer'er, s. vidámító; éljenző.

Cheer'ful, adj. vig, jókedvű; —ly, adv. jókedvűleg; —ness, s. vidámkedv.

Cheer'ily, adv. vigan.

Cheer'less, adj. örömtelen.

Cheer'ý, adj. vig, vidám.

Cheese (tsísz), s. sajt, turó; — cake, s. turós lepény; —monger, s. sajtárus; — colouring, s. alkannagyökér.

Chees'ý, adj. sajtos, turós.

Chely (ki'li), s. rák ollója.

Chemise (semísz'), s. nőing.

Chemist (kim'iszt), s. vevyész; —ry, s:vegyészét.

Cheque, s. utalvány.

Cherish (tser'ish), v. a. kedvelni; szíves indulattal viseltetni vki iránt; szeretve bánni vkivel; ápolni; —er, s. pártfogó, ápoló; —ing, s. szeretet; ápolás; oltalmazás.

Cher'ry, s. cseresnye; —stone, s. cseresnyemag; —tree, s. cseresnyefa.

Chert (tsért), s. szarukő, tüzkő; varla, kovarcz; —y, adj. varlás.

Cherub (tser'áb), s. kerub; —im, s. pl. kerubok.

Cherub (tser'áb), v. n. csiripelni.

Chervil (tser'vil), s. baraboly.

Chesnut (tsesz'nát), s. gesztenye; —tree, s. gesztenyefa.

Chess (tszeszsz), s. sakkjáték; to play at —, sakkozni; —board, s. sakktábla.

Chessom (tsesz'szám), s. porhányóföld.

Chest (tseszt), s. láda, szekrény; mellkas, mell; — of drawers, s. kihúzó szekrény, fiókos szekrény.

Chevalier', v. Cavalier.

Cheveril (tsev'ěr-il), s. kecskefi, fiakecske.

Chew (tsú), v. a. rágni; to — tobacco, dohányt rágni; to — the cud, kérődzeni; to — revenge, boszút forralni.

Chicane (sikēn'), s. furfang, csiny; —r, s. törvénycsavarń, cselszörű.

Chick (tsikk), v. n. csirázni, sarjadni.

Chick'en, s. csirke; —hearted, adj. csirkeszívű, félénk.

Chick'ling, s. apró csirke.

Chide (tseid), v. a. and n. irr. (pret.: chid [tsid], part.: chidden [tsid'dn], chid), szídni, megszídni, megdorgálni, lehordani; zsémbelni, zádorogni; s. feddés, pirongatás; morgás, zaj, zsibaj; —r, s. dorgáló.

Chief (tsíf), s. főnök, vezér; commander in —, s. fővezér; — adj. fő, főképeni, első; —ly, adv. főképen; —less, adj. vezér nélküli; —tain, s. főnök; —tainry, s. vezérség.

Chilblain (tsil'blēn), s. fagydaganat.

Child (tseild), s. (pl. children [tsil'drén]), gyermek, gyerek; to be with —, teherben járni; from a —, gyermeksegétől, gyermeksegédől stb. fogva; children and fools speak the truth, gyermekek és bolondok leghamarább mondják ki az igazat; — hood, s. gyermekkor, gyermekseg; —ish, adj. gyermekes; —less, adj. gyermektelen; —like, adj. gyermekies; ártatlan; együgyű.

Childe, Child, s. nemesfi, úrni, levente.

Childermasday (tsil'dermész dě), s. apró szentek napja.

Chiliad (kil'i-ēd), s. évezred; ezer vmiből.

Chill (tsill), s. fázás, didergés, borzadozás; v. n. fázni, dideregni; v. a. fázít

ni, fázlalni, merevenítni; —iness, s. hideg; fázás; borzadozás; —y, adj. hiedeg.

Chimb (keimb), s. ontora.

Chime (tseim), s. összeharangozás, harangszó, harangjáték, összhang; v. n. összehangzani; v. a. összehangolni; összeharangozni.

Chim'ér, s. harangozó.

Chimera (kimí'rě), s. agyrem, ábrándkép.

Chimerical (kimí'rikêl), adj. ábrándos, képzelt, agyremképü.

Chimist, v. Chemist.

Chimney (tsim'ni), s. kémény, kürtő; kandalló; — piece, s. kandalló-párkány; — sweep, —sweeper, s. kéményseprő.

Chin (tsin), s. áll, állkapcza.

China (tseï'nê), s. porczellán; Sina.

Chine (tsein), s. hátgerincz; hátdarab (őköré stb.); v. a. hátcímert darabokra vágni.

Chingle (tsin'gl), s. murva, fővény.

Chink (tsink), s. hasadék, repedék; csengés, pengés; pengőpénz; v. n. hasadni, repedni, csengeni, pengeni; v. a. felhasítni, felrepeszteni; pengetni; —y, adj. hasadékos.

Chints (tsintsz), s. czicz (pamutszövet).

Chip (tsip), v. a. vagdalni, metélgetni; s. metszetke, elmetszett darabka, forgács; — ping, s. szilánk, faradék, forgács.

Chirk, v. to Chirp.

Chiromancy (keir'oménszi), s. kézjóslat.

Chirp (tsěrp), v. n. csiripelni, csevegni; v. a. felvidámítni; s. csiripelés.

Chirre (tsěrr), v. n. búgni, turbékolni.

Chirurgeon (keir'rǎ'dǎsn), v. Surgeon.

Chirurgical, v. Surgical.

Chisel (tsiz'zl), s. véső; v. a. vésni.

57

Chit

Chit (tsit), gyermek; sarjadékocska; szeplő; v. n. sarjadni; —ty, adj. szeplős.

Chitchat (tsit'tcset), s. licsloes beszéd; cseregés.

Chivalrous (tsiv'élrász), adj. lovagias, udvarias.

Chiv'alry, s. lovagiasság; vitészeg; lovagiság.

Chives (tseivz), s. pl. metélő hagyma; himszálak.

Chock (tsakk), s. lőkés; roham; támasz; fek, aljzat.

Chocolate (tsak'olét), s. csokolád.

Choice (tsaisz), s. választás; kiválogatás; you can take your own —, öné a választás; he has made his —, ő már választott; a nice — of goods, kellő választékú áruk; Hobson's —, kény szerűség, kénytelenség; —, adj. válogatott, kiválogatott, választékos, jeles; —less, adj. kénytelen; —ness, s. választékosság.

Choir (kair), s. templomkar, énekkar.

Choke (tsook), v. a. and n. megfojtani; elfojtani; megfulasztani; megfuladni; he is choking with that big piece of meat, a nagy falam hús fojtogatja; to get choked with laughter, majd megpukkanni nevetében; to — up, elfojtani (lyukat), betölteni (hégzgot); to — off, belefojtani (vkibe a szót).

Choke'ful, adj. (vulg.) megtelt; telisded teli.

Cho'ker, s. ofjtó; szájgöres.

Cho'ky, adj. fojtogató, fojtó.

Chol'er (kal'ér), s. épesség; harag; —ic, adj. hirtelen haragú, heves indulatú.

Cholera morbus (kol'ér-émar'bász), s. epedög.

Choose (tsúz), v. a. and n. irr. (chose [tsoz], chosen [tso'zn]), választani, kiválasztani, kiválogatni; választhatni, he can stay here, if he chooses, itt maradhat, ha ugy tetszik neki; I did not — to follow your

advice, épen nem akartam ön tanácsát követni; I cannot — but weep, nem lehet nem sírnom; to — rather, inkább akarni.

Chop (tsap), v. a. vágni, vagdalni, levágni, elvágni, hasogatni, megnyesni; to —off some one's head, vikinek fejét elütni; to — a piece of meat, húst felszelletelni; to — logic with one, érvelni, vitatkozni; —, v. n. to — at, kapkodni (vmi után); to — into, berohanni, bezuhanni; to — in upon, bukkanni (-ra, -re).

Chop, s. szelet; oldalszelet; hadadék, nyilás; first — tea, s. első szedésű thea, thea java; — fallen, adj. levert; — per, s. szekereze.

Chop'ping, adj. testes, vaskos, köpzcös; — block, s. vágótöke.

Chop'py, adj. hasadékos, cserepes.

Choral (ko'rêl), s. kar-ének.

Chord (kaard), s. zsíneg; húr, bélhúr.

Chorist (ko'riszt), s. karényes.

Chorus (koo'răsz), s. énekkar.

Chowter (tsau'tër), v. n. morogni.

Christ (kreiszt), s. Krisztus.

Christ'en (krisz'en), v. a. megkeresztelni, nevet adni; — dom, s. keresztényseg; —ing, s. keresztség.

Christian (krisz'tsán), s. keresztény; —name, s. keresztnév.

Christianism (krisz'tsánizm) s. kereszténység; keresztényvállás.

Christian'ity, s. v. Christiánism.

Christianize (krisz'tsáneiz), v. a. kereszténynyé tenni.

Christmas (krisz'mész), s. karácson.

Chronic (kran'ik), —al, adj. idült, tartós, hosszas.

Chronicle (kran'ikl), s. krónika; v. a. krónikába fel-

jegyezni; —r, s. évkönyvirő.

Chronologer (kranal'odsér), s. időrétő, kortudós.

Chronolog'ic, —al, adj. időrendszerinti, időtani.

Chronol'ogy, s. időtan.

Chronom'eter (—nam'itër), s. időméző, időmutató.

Chub (tsáb), s. jászponty.

Chuck (tsákk), v. n. kotlani, kotyogni; s. kotyogás.

Chuckle (tsák'kl), v. n. elfojtott hangon nevetgélni, czinczogni; vinnyogni; s. kamasz.

Chuff (tsáff), s. kamasz; —y, adj. morqó, durczás; durva, faragatlan; —iness, s. durválkodás; mogorvaság.

Chum (tsám), s. szobatárs (a collegiumban).

Chump (tsámp), s. tuskó.

Church (tsörts, tsárts), s. templom, egyház; egyházközönség; —man, s. pap; —yard, s. templomkerítés; teme'v.

Churl (tsörl), s. síheder, kamasz; —ish, adj. faragatlan, goromba; fukar.

Churme(tsörm), s.zaj,lárma.

Churn (tsörn), s. köpü; v. a. köpülni.

Cibol (szib'al), s. gyöngyhagyma.

Cicatrice (szik'étrisz), s. sebhely, vak seb.

Cichory (tsik'ori), s. katáng.

Cicurate (szik'jüret), v. a. megszeliditni.

Cicuta (szikjúté), s. vizi bősövény, gyilkos csomorika.

Cider (szei'dër), s. almabor.

Cierge (szerds), s. viaszgyertya.

Cigar (szigár'), s. szivar.

Ciliary (szil'éri), adj. szemészörhöz tartozó.

Cilicious (szili'sász), adj. lószörből való.

Cimeter (szim'etër), s. pallos.

Cincture (szink'tsár), s. övezet.

Cinder (szin'dër), s. holtszén; hamu.

Cination (szinirésán), s.

Chop

Cination

58

Cinerulent

hamučv-égés, hamučv-égetés.

Cinerulent (sziner'julent),
adj. hamvas; hamuzsínű.

Cingle (szin'gl), s. löheveder.

Cinnabar (szin'nébér), s. higypír, cizinőber.

Cinnamon (szin'nêman),
s. fahéj.

Cinque (szingk), s. ötos (körtynán); adj. öt.

Cion (szei'an), s. oltvány, oltóág.

Cipher (szei'fér), s. szám-betű, számjegy; zerus, semmijegy; vonás (írásban).

Circinate (szir'szinét), v. a.
kiczirkalmazni, körövel kimérni.

Circle (szér'k'l), s. kör; körvonal; társas kör; kerület; v. a. körülvenni, körülkerítni; környékezni.

Circlet (szér'k'let), s. kis kör; gyűrű; kuleskariha.

Circuit (szer'kit), s. keren-gés; körüljárás; kerület; kör-út; v. n. ukikerülni (a tárgynak), feneket keríteni beszédének; körüljárni.

Circuition (szerkjui'sán), s.
kerengés; körüljárás.

Circuitous (szerkju'itász),
adj. tekervényes, hosszudalmas; — route, s. teker-
vény-út.

Circular (szer'külér), adj.
kerekded, körülakú; — mo-
tion, s. körbenmozdás, ke-
ringés; — mind, s. szűk-
körül elme; — letter, s. kör-
levél, körirat.

Circulate (szer'kjulét), ı. n.
forogni, keringeni; v.a. kö-
röztetni; forgásba hozni.

Circula'tion, s. forgás, kerin-
gés, forgalom.

Cir'culatory, adj. keringő;
forgó.

Circumambien cy (szer'kám-
ém'-bi-en-szi), s. környe-
zés.

Circumambulate (—êm'-bjulét), v. a. and n. körüljárni, megkerülni.

Circumbendibus (—ben'di-
bász), s. tárgykerülgetés,

Circumcise

teketória, hímezés - hámozás.

Circumcise(szer-kám-szeiz),
v. a. körülmetélni.

Circumcision (—szis'án), s.
körülmetélés.

Circumduct (—dåkt'), v. a.
eltörölni, megsemmisítni;
megszüntetni.

Circumference (—kám'fi-
rensz), s. kerület.

C'n'cumflex (—fleksz), s. vonásjel, hajtott ékezet.

Circumfluence (—kám'flu-
ensz), s. körülfolyás.

Circumforaneous (—foré-
nász), adj. vándorló, köl-
tözködő; vásároskodó.

Circumfuse (—fjusz'), v. a.
körülönteni; elhíresztelni.

Circumlocution (—locju'sán), s. szóvali körülirás; hímezés hámozás.

Circumnavig ate (—név'igét),
v. a. körülhajózní.

Circumnavig ation(—gés'sán),
s. körülhajázás.

Circumrotation, s. v. Rota-
tion.

Circumscribe (—szkreib'), v.
a. körülirni; korlátozni.

Circumscription (—szkrip'sán), s. körülirás; elkorlátózás; határozádás.

Cireumspect (szer'kám-
szpekt), adj. óvatos, vi-
gyázatos.

Circumspe ct'ion, s. óvatos-
ság, vigyázat.

Circumstance (szer'kám-
szténsz), s. törülmény;
állapot, kar; mellékesség.

Circumstan'tral, adj. körül-
ményes; részletes; mellé-
kes; lényegtelen.

Circumstantiate (—stén'si-
ét), v. a. részletesen elő-
adni, körülményesen le-
irni.

Circumvallation (—vellés'sán)
s. körülésánzolás.

Circumvent', v. a. megesalni,
rászedni.

Circumven'tion, s. megesal-
lás, rászedés. [esefes.

Circumvent've, adj. álnok.

Circumvolate (—volét), v. n.
ide s toca repúlni.

Claim

Circumvolution (—valju'sán)
s. forgás; forgatás; görge-
tés.

Circus (szer'kász), s. körszín.

Cist (sziszt), s. tömlödag.

Cistern (szisz'těrn), s. víztartó; víztár.

Cit (szitt), s. polgár; szokodi.

Citadel (szit'êdel), s. felleg-
vár.

Cital (szei'tel), s. vád; idézés.

Citation (szitě'sán), s. idézés, hivatkozás; idézési parancs.

Cite (szeit), v. a. idézni, hi-
ratkozni; törvénybe idéz-
ni; —r, s. idéző.

Citess (szit'eszsz), s. pol-
gárnő.

Cith'ern, s. lant; ezitera.

Citizen (szit'izn), s. polgár;
—ship, s. polgárság, pol-
gárjog.

Citron (szit'ran), s. ezitrom.
Citrul (szit'ráll), s. görög
dinnye.

City (szit'i), s. város; óváros;
adj. város... , városi.

Civic (sziv'ik), adj. polgári.

Civil (sziv'il), adj. polgári,
polgárias (udvarias); —
law, s. polgári jog; —ly,
adv. polgáriasan (udva-
riasan).

Civil'ity, s. polgáriasság (udvarasság).

Civiliza'tion, s. polgárosítás,
polgárosodás; műveltség;
erkölesősítés.

Civilize (sziv'ileiz), v. a. pol-
gárosítni, művelni, erköl-
csösítni.

Civism (sziv'izm), s. polgári
érzelem, polgári erény.

Clack (klékk), s. csörgés, zör-
gés; v. n. zörogni (mint a
malom).

Clad (kléd), part. and adj.
felruházott.

Claim (klēm), s. igény, követelés, jogtartás; to lay — to a thing, vmit igényhevenni, vmit követelni; to have a — on... , küzt v.jogot tartani —hoz, —hez; —, v. a. igényelni, követelni;

59

Clam

közt v. jogot tartani (vmhez); számot tartani (vmire); —ant, s. igénylő; követelő.

Clam (klêm), v. n. ragadni; v. a. ragasztani; —miness, s. ragadósság; —my, adj. ragadós.

Clam'or, s. lárma, kiáltás; v. n. kiáltani, lármázni; —ous, adj. lármás.

Clamour, s. v. Clamor.

Clan (klên), s. nemzetség; rokonság, vérség, törzsök.

Clandestine (klêndesz'tin), adj. alattomos, titkos; —ly, adv. alattomban, loppal.

Clang (klêng), s. hang, zör-gés; v. n. hangzani; —our, s. hangzás.

Clank (klênk), s. csörgés, csö-römpölés; v. n. csörögni.

Clap (klép), v. n. csattanni; csapkodni; tapsolni, ko-cogni, kopogni; v. a. megcsapni; to — one's hands, tapsolni; to — up an agreement, hamarjában megalkudni; to — a trick upon one, vkit megjátszani; to — spurs to one's horse, lovát megsarkantyuzni; to — on, föltenni, felcsapni, (kalapot); —, s. csattanás, csapás; ragály, kankó; at one — egy csapásra, hirtelen; — of thunder, menykőcsapás.

Clap'per, s. csörgetyű; ütő (harangé).

Clare-obscure (klēr-ab-szkjur'), s. fényhomály.

Claret (klêr'et), s. bordeaux-i veres bor.

Clarify (klêr'ifei), v. a. tisztálni (p. bort).

Clar'inet, s. sipola, klarinét.

Clarity (klê'ríti), s. világos-ság, fény. [piszkos.

Clarty (klár'ti), adj. nedves.

Clash (kléss), v. n. összepatanni, összecsapádni, egymásba ütközni; zörögni, csörögni; v. a. összeütni; —ing, part. and adj. ellen-törö, ellenes.

Clash, s. csattanás; összeütközés, összeütitődés.

Clasp

Clasp (klászp), s. kapocs; csat; horog, horgocska; —knife, s. bicsak, bicska; —, v.a. beakasztani (horogal, horgocskával), összesatolni; megölelni, átölelni; to — one to one's bosom, vkit szivéhez szoritani.

Class (klász), s. osztály; rend; rang; v. a. osztályozni.

Classic (klész'szik), —al, adj. müremeki, remek; s. remekirő.

Classifica'tion, s. osztályzás.

Clas'sify, v. a. osztályozni.

Clatter (klêt'těr), v. n. zörögni, kelepelni, csörögni; s. zörgés, csörgés; csizvódás; — coat, csacska száj.

Claudicate (klaa'dikēt), v. n. sántikálni, sántitni.

Claudica'tion, s. sántikálás.

Clause (klaaz), s. zártétel, feltétel, kikötés; mondat, tanmondat.

Claustral (klaa'sztrêl), adj. zárdai, monostori.

Clau'sure (—sár), s. zárlat, korlát.

Clavated (klév'éted), adj. bütykös; csomós, görcsös.

Clavicle (klév'ikl), s. vállperezc, kulcscsont.

Claw (klaa), s. karom, kö-röm; rákolló; v. a. vakarni; csiklandozni; —me and I'll — thee (vagy) scratch my breech, and I'll — thy elbow, kéz kezet mos; —ed, adj. körmös; —less, adj. körmetlen.

Clay (klé), s. timag, agyag; v. a. agyagolni; tisztálni, fehéritni (czukrot); —ey, —ish, adj. sáros, agyagos.

Clean (klín), adj. tiszta, mosoktalan; to put on a — shirt every day, minden nap tisztát venni; —, adv. tisztán, egészen, teljesen; —, v. a. tisztítni, megtisztogatni; —ly, adj. and adv. tiszta, takaros, csinos; tisztán, takarosan; —er, s. tisztogató.

Clean'liness, s. tisztaság.

Cleft

Cleanse (klensz), v. a. tisztogatni, surolni, sikárolni, fényesítni, feltakarítni.

Clear (klér), adj. tiszta, világos, derült; érthető; átlátszó; ment; a — sky, derült ég; —weather, tiszta idő; a — head, világos eszű ember; a — gain, tiszta nyereség; to be — in the world, adósságtól mentnek lenni; to come off —, baj nélkiül menekedni, menten maradni; to get — of..., megszabadulni —től, —től; to keep — from something, magát távol tartani vmitől.

Clear, v. a. tisztálni; felvilágosítni, megvilágosítni; felderítni; levágni (az erőt); eltisztogatni, eltakarítni; feloldani, megfejte ni; kiürítni; menteni, igazolni; to — the table, az asztalt leszedni; to — goods, portékát vámről ki váltani; to — a debt, adóságot letisztázni, lerőni; to — a difficulty, nehézséget v. akadályt elhárítni; to — a doubt, kétséget eloszlatni; to — a shop, minden árut eladni, boltot kiürítni; to — the house, kihureczolkodni; to — one's self (of), magát kitisztázni, magát igazolni; to — up some matter, vmely dolgot megvilágosítni; to — one up in regard to some matter, felvilágosítni vkit vmiről; —, v. n. tisztulni; felderülni; felvilágosodni; megmenekedni.

Clear'ance, s. kitakarítás; vámoszás, vámlerél.

Clear'ness, s. tisztaság, világosság; értelmesség.

Cleave (klív), v. a. irr. (pret. cleft), part. cloven [klo'vn] cleft), hasitni, repeszteni; v. n. hasadni.

Cleave, v. n. ragadni, ragaszkodni.

Cleav'er, s. hasogató; hasitó kés; ragadó galaj; wood —, s. fahasogató.

Cleft (kleft), s. hasadék.

60

Clemency

Clemency (klem'enszi), s. ke-
gyelem.

Clench (klets), v. a. ökölbe
szorítani; megmarkolni.

Clergy (kler'dsi), s. papság,
papirend.

Clerical (kler'ikêl), adj. papi.

Clerk (klárk), s. pap; iskolázott ember; egyházfi; irnok; tözsségéd; articled —, s. joggyakornok; —ship, s. papság; iskolázottság; irnokság.

Clev'er, adj. ügyes; alkalmas; a — fellow, ügyes eszű ember; he is very — at it, ő abban felette ügyes; —ly, adv. ügyesen; —ness, s. ügyesség.

Clew (klju), s. gombolyag; vezérfonal.

Click (klikk), s. óraketyegés; v. n. ketyegni; —er, s. boltoslegény; —et, s. ajtózörgetyű.

Client (klei'ent), s. védencz; — ship, s. védenczség.

Client'al, adj. függelmes.

Cliff (kliff), s. szirt, köszirt, szikla; —y, adj. szirtes, köszálas.

Climate (klei'mêt), s. éghajlat, égalj.

Climb (kleim), v. n. reg. and irr. (clomb [klam], clomb), kúszni, mászni; he that —s high falls heavily, aki nagyot hág, nagyot esik; to — up, felkúszni, felmászni; —er, s. felmászó; bérese, iszalag.

Clime (kleim), s. v. Climate.

Clinch (kints), v. a. szegecselni; megmarkolni, megfogni; (átv. ért.) eldönteni; s. szójáték.

Clinch'er, s. horog, kapocs; döntvény; that is a —. ez dönti el a dolgot.

Cling (kling), v. a. irr. (clung (kláng], clung), ragaszkodni; to — to somebody or to something, vkihez v. vmihez ragaszkodni.

Clinic (klin'ik), s. haldokló.

Clinic, —al, adj. fekvő beteg; klinikai; clinical hospital, tæn-kóroda.

Clink

Clink (klink), v. n. csengeni, pengeni, zörömbölni; s. zörgés, csörömpölés.

Clinquant (klingk'ênt), s. pillangó lemez, sárgasik; hiú pompa.

Clip (klip), v. a. elrágni, megnyírni; megnyirkálni (pénzt); körülfogni, átölelni; —per, s. borbély; —ping, s. nyíredék; lemetszett darabocska.

Cloak (klook), s. köpönyeg; palást, ürügy, szín; v. a. palástolni.

Clock (klakk), s. lógonyóra, fal-óra; ütő-óra; toronyóra; what o'clock is it? hány az óra? it is ten o'clock; tiz az óra; we dine at two o'clock, két órakor ebédelünk; —dial, s. számlap (órán); —moker, s. óraműves.

Clod (klad), s. göröngy, rög; pimasz; v. n. csomódni; —dy, adj. göröncös; sílány, hitvány.

Clog (klag), s. kölöncz; teher; fasarú, faczipő; v. a. megterhelni, akadályozni; v. n. csomódni; —gy, adj. hátráltatú, akadályos.

Cloister (klaisz'tér), s. zárda, monostor, klastrom; —er, s. szerzetes, barát.

Cloom (klúm), v. a. becsirizelni, bekenni.

Close (klooz), adj. elzárt; bezárt, becsukott; titokban tartott; tömör, tömött; szoros; feszes; rövid; meghitt; takarékos; fukar; rekkenő; szellöztetlen; to keep a thing —, vmit titokban tartani; to follow one —, vkit nyomon követni; to live —, takarékosan élni; — connection, szoros összeköttetés; to come to — quarters, összeverekedni; a — style, tömött irmodor; —by, épen mellette; — to the road, közel az úthoz, mindjárt az út mellett; — fisted, adj. szükkező, fukar; —ly, adv. szorosan, feszesen; elzárvá;

titkon; —ness, s. szoroság; feszesség; tömöttség; elzártság; hallgatagság, titoktartás; fősvénység.

Close, v. a. elzárnı; bezárnı; bevégezni, befejezni; bepecsételni (levelet); bedugaszolni, beszádolni (hordót); to — an account, számodást bevégezni v. bezárni; to — accounts with, számolni, számot vetni vkiwel; to — a seam, beszegni; to — in, bekerıtni; to — up, berekeszteni; bedugaszolni; elzárnı; —, v. n. záródni, bezáródni; végződni; összeforrni, behegedni; to — with (in with) egyesülni; megegyezni—val, —vel; összekapni—val, —vel; to — on (upon), megegyezni—val, —vel; —, s. befejezés, vég; kerítés; keritett hely; kéztusa; egyesség.

Closet (klaz'et), s. oldalszoba, mellékszoba; titokszoba; water —, s. árnyékszék; —, v. a. szobába zárni.

Clos'ure (klo'zser), s. zárat; sebforradás; kerítés; keritett hely; bejezés.

Clot (klat), s. rög, csomócsa; —of blood, vérrög; —, v. n. összeragadni, megaludni (mint a vér).

Cloth(klath), s. szövet, posztó, vászon, gyoles; cotton —, s. pamutszövet; linen —, s. vászon, gyoles; floor —, s. talajgyékény; oil —, s. viaszosvászon; to lay the —, asztalt terítni.

Clothe (klodh), v. a. and n. irr. (clad [klêd], clad), öltöztetni, ruházni, felruházni.

Clothes (kloz), s. pl. ruha, ruhadarabok; fehérruha, fehérnemű; small —, nadrág; a suit of —, öltözet, öltöző; to put on one's —, felöltöznı.

Clothier(klo'dhier), s. posztócsináló; posztóárus.

Clo'thing (klo'dhing), s. ruházat, öltözet.

Clotter (klat'ter), v. n. rög-

61

Clotter

Clotty

zeni, megaludni (mint a vér).

Clot'ty, adj. aludt, rögös, esomós.

Cloud (kláud), s. felhő; borulat; ér(köben); (átv. ért.) balsors, balság, ború, bú, inség: to be under a —, nyomorogni; —, v.n. borongani, borálni; —iness, s. fellegzés, fellegzet; —less, adj. felhötlen, derült; —y, adj. felhős, borongós, borús.

Clough (klaff), s. völgytork, gyugyor; meredekség; elegysúly.

Clout (kláut), s. rongy; pólya; —nail, s. talpszeg; —ed, adj. foltozott, foltos; —erly, adj. otromba; esetlen.

Clove (klov), s. szegfü, szegfübors; hagymagerezd.

Cloven (klo'vn), part. hasadt: — footed, — hoofed, adj. hasadt körmű; — footedness, s. ravaszság, fordorkodás.

Clover (klo'věr), s. lóher, lóhere; to live in —, jól élni.

Clown (kláun), s. siheder, parasztttuskó, kamasz; bohócz, ugrócz, Paprika Jancsi.

Clow'nery, s. gorombaság, parasztság, faragatlanság.

Clown'ish, adj. goromba, faragatlan.

Cloy (klai), v. a. bestegezni (löveget); megtönni, megtérhelni (gyomrát étellel); —ment, s. megtérhelés; jóllakás; jóllakottság.

Club (klább), s. fütykös, bunkó, bunkós bot; makk (kárttyában); zárt kör v. társaság; —fisted, adj. vaskos marku; —foot, s. dongaláb; —footed, adj. furkós lábu; —, v. a. összeadni, összeszámitni; mindent felforgatni; —, v. n. összeállani; járulni vmihez (pénzzel).

Clump (klám), s. tuskó; idomtalan darab; —ing,

adj. esetlen, otromba; —s, s. pimasz.

Clump'er, v. n. rögzeni.

Clumsiness (klám'zinesz), s. idomtalanság, otrombaság; ügyetlenség, gyámoltalanság.

Clumsy (klám'zi), adj. esetlen, otromba; ügyetlen.

Clung (kláng), v. n. összezsugorodni, összemenni, kiszáradni.

Cluster (klász'tér), s. fürt, csomó; tömb, csoport; —of grapes, szölfürt; —of islands, szigetcsoport; —, v. n. csomódzani; összecsoportozni, összegyűlni; —, v. a. összegyűjteni.

Clutch (klát's), v. a. megmarkolni; belekapaszkodni. ökölbe szorítani (kezét); s. megmarkolás; ököl; köröm; you are done for, if you get into his clutches, oda van ön, ha körmei közé kerül.

Clutter (klát'ter), s. zaj, lárma, zavar; v. n. zajt ütni, lármázni.

Clyster (klisz'ter), s. klistély, csőre; — bag, s. csörefecskendő; —ize, v. a. klistélyezni, csőrézni.

Coacervate (ko-észer'vet), v. a. rakásra gyűjteni, felhalmozni.

Coach (kaots), s. kocsi, hintó; —man, s. kocsis.

Coaction (ko-ék'sán), s. kényszerítés.

Coac'tive, adj. összeható, összemunkáló; kényszerítő.

Coadjument (ko-édzsjument), s. segély, segedellem. [segéd.

Coadju'tor, s. segéd, hivatal.

Coadju'vaney (—věnszi), s. segítés.

Coagmentation (ko-égmentésán), s. összehalmozás.

Coagulable (ko-ég'julébl), adj. megaludható, összemehető.

Coag'ulate, v. n. összemenni; megaludni; megfagyni; v. a. megalutni, hegeszteni, oltani (tejet).

62

Clumper

Coax

Coagula'tion, s. megalvás, megfagyás.

Coak (kaok), s. pirkőszén; —s, s. pl. öntött agy-szelenze.

Coal (kaol), s. kőszén; szén; to carry caols to Newcastle, Dunába vizet hordani; —, v. a. szénné égétni; —ery, s. kőszénbánya.

Coalesce (ko-élesz'), v. n. összenőni, összeforrní; egyesűlni.

Coalescence, s. összeforradás; összefolyás; — of councils, egyetértés, egyesség.

Coalition (ko-élis'án), s. együtlés; egyület; szövetkezés; szöretseg.

Coaptation (ko-épt'ešán), s. összeillesztés.

Coarct (ko-árkt), v. a. megszorítani, korlátozni.

Coarse (koarsz), adj. durva, goromba, parasztos, nyers; — bread, derczekenyér; a — featured woman, durva arczkifejezésű fehérszemély.

Coarse'ness, s. durvaság, nyerseség; póriasság.

Coast (kooszt), s. tengerpart; oldal, táj, tájék; the — is clear, nincs mitől félni; — of mutton, juhezímer; from all coasts, minden oldalról, minden felől; —, v. n. szárazra érni, partra szállni; part mellett hajózní; —er, s. parthajós; parthajó; partlakos.

Coat (koot, kaot), s. kabát; német dolmány; gyermekköntös; bőr; hej: színboríték; dress —, s. frakk; great —, s. felült; turn —, s. köpenyforgató; állhatatlan ember, kibe nem lehet bizni; — of arms, s. ezímerpajzs; — of mail, s. vérting, —, v. a. ruházni; kárpitozni; kideszkázní; befesteni; beborítani, bevonni, befedni.

Coat'ing, s. boríték; színboriték.

Coax (kooksz), v. a. ezirogatni, édelegni, hizelegni;

Cob

Coction

Coif

—ing, s. *czirógatás*, hizelkedés; —ingly, adv. *czirógatva*; —er, s. *hizelkedő*.

Cob (kab), s. *tengeri csüllő*; *pők*; —web, s. *pókháló*.

Cobalt (kab'bélt), s. *kékleny*.

Cobble (kab'bl), v. a. *foltozni*; v. n. *himpellérkedni*, *kontárkodni*.

Cob'bler, s. *foltozó varga*; *himpellér*, *kontár*.

Cobishop (ko-bis'áp), s. *czimzetes püspök*, *segédpüspök*.

Coble (ka'bl), s. *halászcsónak*.

Cochineal (káts'iníl), s. *biborbogár*.

Cock (kakk), s. *kakas*; him; sárkány (a *lőfegyveren*); napóra mutatója; a mérleg nyelve; every — is proud on his own dung-hill, minden kakas a maga szemetén büszke; — of the wood, erdőszfajd; weather —, s. *szélkakas*, *kakasvi-torla*; — crowing, s. *kakasszó*; cock-a-doodle-doo, s. *kukorikolás*; — fight, s. *kakasviadal*; — 's-comb, s. *kakastaréj*; taréjfürt; *kaczki*; *kaczkos*; *piperkőcz*; — 's-foot, s. *szíronták*; — spur, s. *kakassarkantyú*.

Cock, v. a. *felállítani*; *felbodorítni*; *felhúzni* (puskát); to — the ears, fülleit hegyezni; résen lenni a fülnek; to — one's hat, félrecsapni kalapját; to — the nose, fennhordani v. *nagyratartani* az orrát; —, v. n. *duzmadozni*, *kevélykedni*.

Cockade (kakkēd'), s. *kokárdá*, *tarajka*, *színjel*.

Cock'er, v. u. *elkényeztetni*.

Cock'erel, s. *kis kakas*.

Cock'et, s. *vámlevél*; adj. *csintalan*, *pajkos*.

Cock'ish (—is), adj. *buja*.

Cock'le (kak'kl), v. a. *ránczba*; *rászedni*, *redőzni*; v. n. *ránczosodni*, *redősödni*.

Cockney (kakk'ni), s. *nagyvárosi*; *puhálkodó*.

Cocoa (ko'ko), s. *kókusfa*; —nut, s. *kókusdió*.

Coction (kak'sán), s. *főzés*; *emésztés* (*ételé*).

Cod (kad), s. *beczö*, *hüvely*; — fish, s. *tőkehal*.

Code (kood), s. *törvénykönyv*.

Codicil (kad'iszil), s. *végrendeleti toldat*.

Cod'le (kadl), v. a. *befojtani*, *párolni*, *fűzögetni*, *forralni*.

Cod'ling, s. *gadócz*, *tőkegadócz*; fűtt alma; *czukorborsó*, *zöldborsó*.

Coeffi'cent (ka-effi'sent), adj. *ösztényező*; *összeható*.

Coemption (ko-em'sán), s. *összevásárlás*; közös vétel, *együttvétel*.

Coequal (ko-í'kwél), adj. *egyenlő*; *egyrangú*.

Coerce (ko-ersz'), v. a. *megzabolázni*; korlátot szabni, *megszorítani*.

Coercion (ko-er'sán), s. *megzabolázás*; korlátolás; *kény szerítés*.

Coer'cive, adj. *kényszerítő*, *megszorító*.

Coetaneous (ko-it'éńiász), adj. *egyidőbeli*, *egykorbeli*.

Coeval (ko-í'vél), adj. *egykorbeli*; *egykorú*; s. *kortárs*.

Coexistence (ko-egziszt'ensz) s. *együttlét*, *együttlétiég*.

Coexistent, adj. *együttlétiü*.

Coffee (kaffí), s. *kávé*; — berry, s. *kávébab*; —house, s. *kávéház*; —mill, s. *kávéörlő*; —pot, s. *kávékanna*; — shop, s. *kávémérés*; — tree, s. *kávéfa*.

Coffer (kaffőr), s. *bőrönd*, *bőrláda*; szekrény; *pénzes láda*; v. a. *szekrénybe*; *zárni*, *összekuporgatni*; —er, s. *kincstárnok*.

Coffin (kaffin), s. *koporsó*; *sajtótaliga*; v. a. *koporsóba tenni*.

Cog (kag), s. *kerékfog*; *fogás*, *cselfogás*; csalás; *sajka*, *ladik*; v. n. *hizelegni*; v. a. *rábeszélni*, *rászedni*; —ging, s. *csalás*.

Cogency (ko'dsenszi), s. *kény szerítés*; *kényszer*; *hathatóság*.

Co'gent, adj. *kényszerítő*; *hatható*; *ellenállhatatlan*.

Cogger (kag'gěr), s. *hizelkedő*; *csalárd*.

Cogitable (kads'itěbl), adj. *gondolható*.

Cog'itate (—itět), v. n. *gondolkodni*.

Cogita'tion, s. *gondolkodás*.

Cog'itative, adj. *gondolkozó*.

Cognate (kag'nēt), adj. *rokón*.

Cogna'tion, s. *rokonság*.

Cognition (kagni'sán), s. *ismérés*; *ismeret*; tudomás; *ismerő tehetség*.

Cog'nitive, adj. *ismereteképes*; —faculty, s. *ismerőtehetség*.

Cog'nizance (kan'nizěnsz), s. tudomás, tudás; *ismeret*; *birói* *végzés*; *ismertető* jegy, jelzet; to take — of something, tudomásul vendívmít.

Cog'nizant (kan'nizěnt), adj. *értesült*: to be — of a thing, tudomással birni vmíről.

Cognomination (kagnamíně'sán), s. *vezetéknév*, *meléknév*.

Cognoscence (kagnasz'szensz), s. *megismerés*; *ismérét*.

Cognos'eible, adj. *megismerhető*.

Cohabit (kohêb'it), v. n. *együtt lakni*; *elhálni*.

Cohabita'tion, s. *együttlakás*; *elhálás*. [küs.]

Coheir (ko-ēr'), s. *társ-örö-Cohere* (ko-hír'), v. n. *összefüggni*.

Cohe'rence, s. *összefüggés*; *kapcsolat*.

Cohe'rent, adj. *összefüggő*; *kapcsolatban álló*.

Cohe'sion (ko-hí'zsán), s. *összetartás*, *egyberagadás*, *összefüggés*.

Cohe'sive, adj. *összetartó*, *egyberagadó*, *összefüggő*.

Cohibit (ko-hib'it), v. a. *viszszatartóztatni*, *hátráltatni*.

Cohort (ko'hart), s. *csoport*, *csapat*.

Coif (kaif), s. *papsípka* ügyvédsipka.

63

Coil

Coil (kail), s. tekercs; zaj, lárma; v. a. összetekergeteni; v. n. kigyőzni.

Coin (kain), s. érem, pénz, vertpénz; ék; szöglet; sarak, sarokkő; gold —, s. aranyérem; silver —, s. ezüstérem; —, v. a. pénzt verni; koholni, kikoholni.

Coin'age (—éds), s. pénzverési ügy; pénzkép, pénzveret; koholmány.

Coincide (ko-inszeid'), v. n. összeötlenci, összevágni (több körülmény).

Coin'idence, s. összeötlés, összevágás.

Coiner (kain'ér), s. pénzverő; álpénzverő; koholó.

Coit (kait), s. hajitókorong.

Coition (ko-is'án), s. nőszés; párzás.

Coke (kaok), s. pirköszén.

Colander (kál'endér), s. szüron; átveret, áttöret.

Colation (kolé'sán), s. átszürés.

Col'ature, s. átszürés; szüredek.

Cold (kold), adj. hideg; it is — to day, hideg van ma; I am —, fázom; — blooded, adj. hideg vérű, indulatlan, érzéktelen; — hearted, adj. hidegszívű, könyörületlen.

Cold, s. hideg, hidegség; nátha; meghűtés; he caught a severe —, iszonyian megnáthásodott; to take —, meghűtni magát, meghűlni.

Cold'ish, adj. hüves.

Cold'ness, s. hidegség; indulatlanság.

Cole (kool), s. kelkáposzta.

Colic (kal'ik), s. bélgörcs.

Collapse (kallépsz'), v. n. összehasonlítni; összevesni (mint a beteg).

Collar (kal'lár), s. nyakkötő; őrv; gallér; hám-iga; nyakvas; v. a. vkit nyakon kapni.

Collate (kallét'), v. a. adományozni; összevetni, összehasonlítni (az eredetivel), összeegyeztetni.

Collation

Colla'tion, s. adományozás, összehasonlítás (az eredetivel); ebédna, lóránt.

Colleague (kal'líg), s. tisztárs; ügytárs.

Collect (kallekt'), v. a. gyűjteni, szedni; összegyűjteni; to — one's self, magát összeszedni, magához térni.

Col'lect, s. egyházi ima; gyűjtelék; pénzszedés (segedelemre); a szedett pénz.

Collectaneous (kallekténiász), adj. összegyűjtögetett, összeszedett.

Collec'tion, s. gyűjtemény; következtetés; zártétel.

Collective, adj. gyűjtékes, összes.

Collect'or, s. gyűjtő, szedő.

Collegatary (kalleg'êtéri), s. társ-örökös.

College (kal'leds), s. tanintézet; tudománykar; társulat; az egyetemhez tartozó épület, melyben a collégiátusok (tanulók) laknak.

Colle'gian (—lí'dsiên), s. collégiátus; deák, tanuló.

Colle'giate (—dsiét), adj. testületi, társas; s. collégiátus.

Collide (kalleid'), v. n. összeütközni.

Collier (kal'ljer), s. köszénbányász; köszénárus; köszénhajó.

Col'liery, s. köszénbánya; köszénkereskedés.

Colliflower, v. Cauliflower.

Colligate (kal'ligét), v. a. összekötni.

Collimation (kallimé'sán), s. irányzás; látvonal.

Colliquable (kallik'wébl), adj. olvadékony.

Colliquation (—wē'sán), s. olvadás; felbontás, felbomlás.

Colliquefaction (—wifêk'sán), s. összeolvasztás.

Collision (kallis'an), s. összeütközés.

Collocate (kal'lokēt), v. a. állitani, helyezni; osztályozni.

Colloca'tion, s. állítás, hely-

zés; hitelezők osztályozása.

Colloquy (kal'lokwí), s. beszélgetés; beszédváltás; párbeszéd.

Collectancy (kallák'ténszi), s. ellenkezés, ellenntállás.

Collectation (—tě'sán), s. elenszegülés; vita, tusakodás.

Collude (kalljúd'), v. n. titkos egyetértésben lenni (vivel).

Collu'sion, s. titkos egyetértes.

Collu'sive, adj. alattomban elintézett.

Colly (kal'lí), s. korom, feketény; v. a. megfeketítni.

Colon (ko'lán), s. kettőspont.

Colo'nel (kar'nel), s. ezredes.

Colonial (kallo'niél), adj. gyarmati.

Col'onist, s. gyarmatos.

Coloniza'tion, s. gyarmatosítás.

Col'onize (—eiz), v. a. gyarmatosíttni.

Colonnade (kalonnē'd'), s. oszlopsor.

Col'ony (kal'loni), s. gyarmat; penal —, fegytelep.

Col'ophony (kal'lofoni), s. gyanta.

Col'orate (kal'lārēt), adj. szí.

Coloura'tion, s. a szín-adás mestersége; színezet.

Colossal (kolasz'szêl), adj. óriási, roppant.

Colos'sus (— szász), s. óriási alak.

Colour (kálár), s. szín; festék; hajózászló, lobogó; ürügy; to hoist up —s, lobogót kitűzni; he changes —, színe változik; under a — of friendship, a barátság színe alatt; —, v. a. festeni, megfesteni, színezni; —, v. n. szint kapni, megfestődni; (at) elpirúlni; —ed, adj. színes, festett; —ing, s. színezés; palástolás, himezés-hámozás; —less, adj. szintelen.

Colp (kalp), s. falat.

Colstaff (kal'sztêf), s. emelő rúd.

64

Colstaff

Colt

Come

Command

Colt (kolt), s. csikó, mén-
csikó, monyas csikó: —'s
tooth, s. csecsfog.

Colt, v. n. vigan ugrálni; v.
a. bolondítni; — ish, adj.
pajkos.

Colubrine (kal'jubrein), adj.
kigyónemü; kigyóalakú;
ravasz.

Column (kal'ám), s. oszlop;
lap.

Column'nar, adj. oszlopalakú,
oszlopdad.

Comb (kom), s. fésű; lóra-
karó; flax —, s. gereben;
— maker, s. fésűs —, v. a.
fésülni; to — a horse, lo-
rat megvakarni.

Combat (kam'bêt) s. ütkö-
zet, harcz; to engage in
single —, párviadalt vív-
ni; — v. n. megütközni,
harczolni, vívni; — v. a.
megvívni; (átv. ért.) meg-
vitatni; —ant, s. and adj.
harczos.

Combinable (kambei'nébl),
adj. összeegyeztethető.

Cominate (kam'binēt), adj.
eljegyzett.

Combina'tion, s. összeretés,
összeállítás, összehasonlítás,
összekötés, összeegyeztetés;
vegy, vegyűlet; kapesolat;
titkos szövetség; czimbora-
ság.

Combine (kambein'), v. a.
összevetni, összeegyeztetni;
fontolgatni; v. n. össze-
állani.

Combust (kambăszt), v. a.
elégetni; adj. tűzben lévő
(planéták, melyek távol-
sága a naptól nem nagyobb
8½ foknál).

Combus'tible, adj. eléget-
hető.

Combus'tion, s. elégés, elége-
tés; gyuladás, tűrzész.

Come (kám, kam), v. n. irr.
(came [kêm], come), jön-
ni; he came to me, hoz-
zám jött; to — to nothing,
semmivé lenni, füstbemen-
ni; to — to good, boldo-
gúlni; to — to blows, öss-
szeverekedni; to — to terms
(with), megalkudni, meg-

egyezni, egyességre lépni
(ckivel); to — to hands,
bejönni, befolyni, beke-
rülni (pl. pénzek); if it
comes to that, ha arra
kerül; what does the whole
— to — mennyibe kerül az
egész? to — to one's self,
eszére jönni, magához tér-
ni; to — to know, meg-
tudni, megérteni, hallani;
to — to pass, megesni,
megtörténni; — soon again!
jöjjön el minél előbb! —
along with me! jöjjön el
velem! to — asunder, szét-
rálni, szétoszlani; to —
back, visszajönni; how did
he — by it? hogy jutott
hozzá? — down! jöjjön le!
to — forth, elajönni, ki-
jönni; to — forward, előre-
nyomálni, haladni, boldo-
gúlni; elömenetelt tenni;
1 — from church, a temp-
lombál jövök; when I came
home, mikor haza jöttem;
it will — home to him,
majd torkára forr még,
nem viszi el szárazon; to
— in, bejönni; érkezni
(levelek, hirek stb); jöve-
delmezni; divatba jönni;
—in! jöjjön de; szabad!
tessék! to — in to, közbe
jönni, seqitségére menni
(vkinek); to — into danger,
veszélybe jönni; to — into
office, hivatalra lépni; to
— near, to — nigh, köze-
ledni, közeljárni, megkö-
zelítni; hasonlani (—hoz,
—hez); nothing came of it,
abból nem lett semmi, an-
nak nem volt foganatja:
to — off, eljönni; elszök-
ni; megszabadulni, meq-
menekedni; feloldódni; to
— on, eljönni; eléállani,
közeledni; — on now! jöj-
jön most! the night comes
on, küzelít az éjszaka; to
— out, kijönni; he just
now came out of the
house, épen most jött ki a
házból; — out with it!
süsd ki! to — round, meg-
fordulni (szél); más gon-

dolatra jönni; körüljárni;
to — round again, megbé-
külni; to — round one,
ckit rávenni; to — short
of, ki nem elégítni; meg
nem felelni (cárakozás-
nak); fel nem érni (—val,
—rel); to — together, össz-
szejönni, összegyűlni, össze-
gyülekezni; — up! jöjjön
fel; to — up to, felérni,
feljutni, oda érni; feljönni
—hoz, —hez; rá —, felmenni,
rugni —ra, —re; elegendőek
lenni, megfelelni; to — up
with, elérni, utólérni; fel-
érni (—val, —rel); to — upon,
rájönni; meglepni, megtá-
madni: it comes to the
same thing, az mind egyre
megy: in times to — jö-
vendőben; this day —fort-
night, mához két hétre.

Comedian (komí'diên), s.
színész, komédiás.

Com'edy, s. vigjáték, ko-
média.

Comeliness (kam'tínesz), s.
csinosság, kellemesség, mó-
dosság.

Come'ly, adj. csínos, kelle-
mes, mádos.

Com'er, s. érkező; new —, s.
jövevény.

Comet (kam'it), s. üstökös
csillag.

Comfit (kám'fit), s. czukrász-
sütemény; v. a. beczuk-
rozni.

Com'fiture, s. nádméczese-
mege.

Comfort (kám'fert), s. vigasz,
údités, kényelem; be of —,
légy nyugodt v. nyugton;
—, v.a. vigasz talni, üdítni;
—er, s. vigasz taló.

Com'fortable, adj. vigaszta-
ló; kényelmes.

Comic (kam'ik), —al, adj.
vigjátékhoz tartozó, komi-
kai; tréfás, furesa.

Coming, part. jörő; s. jöve-
tel, megérkezés.

Coming-in, s. jövedelem.

Comity (kam'iti), s. módos-
ság, nyájasság.

Comma (kam'mé), s. vésző.

Command (kammánd'), s. pa-

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

65

e

Commandatory

rancs; parancsnokság, vezérlet; to have the — of the army, a hadat vezéryleni; he has the — both of French and German, jál tud francziául és németül; I am at your —, tesék velem parancsolni; —, v. a. parancsolni, vezényleni; zabolázni; to — one's passions, szenvedelmeit megzabolázni.

Command'atory (— étari), adj. parancsoló.

Command'er, s. parancsnok; vezér; középkereszt vitészvalamely rendnek; rendjáradékos.

Command'ery, s. rendjáradék, rendi adomány.

Command'ment, s. főhatalom; parancsolat, rendellet; the ten commandments, tiz parancsolat.

Commemorable (kammem'orébl), adj. emlékezetes, emlékezetre méltó.

Commem'orate (—orét), v. a. említést tenni (vmiről); emlékünnepet tartani.

Commemora'tion, s. emlékezetetés; emlékezet, emlékinnep.

Commem'orative, commem'oratory, adj. emlékeztető.

Commence (kammensz'), v. a. and n. kezdeni, kezdődni; —ment, s. kezdet.

Commend (kammend'), v. a. ajánlani, diesérni.

Commend'able, adj. ajánlásra méltó.

Commenda'tion, s. ajánlás, dieséret.

Commend'atory, adj. ajánló, diesérő.

Commen'surable (—sju-rébl), adj. öszmérhető, öszosztató.

Commen'surate (—rét), v. a. megmérni, kimérni; adj. megmérhető, kimérhető; (with) megjelelő, aránylagos.

Commensura'tion, s. arány.

Com'ment (kam'ment), v. a. fejtegetni, értelmezni; v. n. to — upon, észrevétele-

ket tenni; —, s. értelmezés, magyarázat.

Com'mentary (—téri), s. fejtegetőirás.

Commenta'tor (—tē'těr), s. fejtegető, magyarázó.

Commenti'tious (—tí'sász), adj. koholt, költött.

Commerce (kam'mersz), s. kereskedés, kereskedelem; közlekedés; v. n. kereskedni; közlekedni.

Commer'cial, adj. kereskedelni, kereskedési.

Commigrate (kam'migrēt), v. n. kiköltözni.

Commina'tion, s. fenyegetés.

Commin'atory, adj. fenyegető.

Commingle (kammin'gl), v. n. clegyedni, kereredni, bekeveredni, közösködni, társalkodni; v. a. bekevereni.

Commis'erate (—miz'erēt), v. a. szánni, megszánni, szánakozni.

Commisera'tion, s. szánakozás; könyörülét.

Com'missary, s. biztos, megbizott.

Commis'sion, s. megbizás, meghagyás; felhatalmazás; felhatalmazvány; tisztség; kinevezési rendelvény; bizottmány; v. a. felhatalmazni; megbizni (vkít vmi-vel); megrendelni; —er, s. bizottmányi tag; tiszt; megbizott.

Commis'sionate, v. a. felhatalmazni, megbizni.

Commit (kammit'), v. a. megbizni; átudni; elkövetni; letartóztatni; megrendelni; I — it to your care, én a: t az ön gondviselésére bizom; he is committed for trial, vizsgálati fogságban van; he has committed murder, gyilkosságot követett el; to — to paper, írásban feltenni (vmit); to — a thing to memory, vmit emlékezetébe vésni; to — one's self, magát kitenni, mezteni; közecot árudni; magát elszólni; to — one's

66

Commentary

Communicable

self to, magát átengedni —nak, —nek.

Commit'tal, Commit'ment, s. letartóztatási parancs; meghagyás, megbizás.

Commit'tee (—tí), s. bizottság.

Commix (kammiksz'), v. a. összeegyítni; —tion, (—sán), s. elegyítés, —ture, (—tsár), s. elegyítés, elegyíték.

Commo'dious (kammo'diász) adj. alkalmas, hasznavehető, hasznos.

Commod'ty, s. alkalmas-ság; alkalmatosság; árúczikkely; haszon, nyereség.

Commodore (kam'odor), s. hajócsapat parancsnoka.

Common (kam'mán), adj. közönséges, közös; polgári (nem nemes); rendszerínti, mindennapi; általános; a — notion, általános fogalom; — sense, s. közönséges jázan ész; the — people, a köznép; — law, s. szokásbeli jog; — place, s. közhely (beszédben); — prayer, s. egyházi ima; —, s. köztér, közlegelő; község jószága; közösség; in — with, közösen, együtt —val, —vel.

Com'monage, s. körségi jog; legelőjog.

Com'monalty, s. közönség, közösség.

Com'moner, s. polgárember; népképriselő.

Com'monly, adv. közönségesen; közösen.

Com'mons, s. pl. népképriselők; house of —, s. képriselőház.

Com'morance (kam'morěnsz), s. tartózkodás; tartózkodási hely.

Com'morant, adj. lakó.

Commotion (kammo'sán), s. mozgás, mo:zalom, izgatott-ság, zenebona.

Commune (kammjún'), v. n. közlekedni; tanácskozni; értekezni; beszélgetni.

Commu'nicable, adj. közélehető.

## Communicant

Commu'nicant, s. az úr vacsorájához járuló.

Commu'nicate (—nikēt), v. a. közleni (rmit rkivel); osztani (rkivel); v. n. közlekedni; összeköttetésben állani egymással; az úr vacsorájához járulni.

Communica'tion (—kēsán), s. közlés; közlekedés; közlemény; összefüggés, összeköttetés; úrvétel.

Commu'nicative, adj. közlékeny.

Commu'nion (—junján), s. közlekedés; közösség; egyházközönség; úrvétel.

Com'munism (kam'mjunizm), s. magánbirtok nélküli államalkat.

Commu'nity, s. község, polgárok.

Commu'table, adj. eladható, elidegenőthető.

Commute (kammjut'), v. a. felcserélni; felváltani; kiváltani; átváltoztatni.

Compact' (kampêkt'), adj. saja, tömött, tömör.

Com'pact, s. szerződés.

Compages (kompê'dezs), s. épület; foglalat, összlet.

Complicate (kampê'dzisnét), v. a. összefüggeszteni, összekapcsolni.

Companion (kampên'ján), s. pajtás, társ, társalgó; kereskedötárs; female —, társalgónő; — in arms, bajnoktárs.

Company (kam'pêni), s. társaság; részvény-társulat; testület, ezéh; egylet; csoport; to keep — with some one, vkivel társalkodni; —, v. a. and n. kisérni (vkit); társulni.

Comparable (kam'pêrêbl), adj. hasonlítható, összehasonlítható.

Compar'ative, adj. összehasonlítható; s. hasonlíthatók; —ly, adv. összehasonlítálag.

Compare (kampêr), v. a. összehasonlítni, párhuzamba tenni.

Comparison (kampêr'iszán), s. összehasonlítás; in — to

him I am but a beggar, hozzá képest én csak koldus vagyok; beyond —, hasonlíthatlanúl.

Compart (kampár't'), v. a. osztályozni; felosztani; elrekeszteni; elkülönítni.

Comparti'tion, s. osztályozás; osztály; piók, rekesz.

Compart'ment, s. osztály; rekesz; deszkafal.

Compass (kam'pész), s. kör: kerület; körszél; tájtú; kerülőít: to keep within —, önhatárában maradni; to fetch a —, kerülőt tenni; in the — of two days, két nap alatt; compasses, s. pl. czirkalom; —, v. a. körülvenni, bekerítni; körüljárni; elérni; véghez vinni.

Compassion (kampés'sán), s. szánakozás, könyürület, részvét; v. a. megszánni (vkit); —able, adj. szánakozásra méltó.

Compas'sionate (—nēt), adj. könyürületes, szánakozó; v. a. megszánni.

Compatibí'ity, s. összetérhetőség.

Compat'ible (kampê'tíbl), adj. egyesíthető, összeférhető.

Compatriot (kampê'triát), s. honfitárs.

Compeer (kampí'r'), s. czimbora, pajtás; v. a. and n. felérni (—ral, vel).

Compel (kampell'), v.a. kényészerítni; —lable, adj. kényészeríthető; — latory, adj. kényszerítő.

Compend', Compend'ium, s. rövidlet, rövid foglalat.

Compendia'rous (—diē'riász) adj. rövidre szorított; kivonatos.

Compend'ious, adj. rövidre foglalt.

Compensable (kampen'szébl) adj. kipótolható, megtéríthető.

Compensate (kam'penszét), v. a. kipótolni, megtérítni.

Compensation (—szé'sán), s. pótlás, megtérítés.

Compen'sative, adj. pótló, megtérítő.

## Compart

## Completive

Compete (kampít'), v. n. versenyezni, pályázni; együtt keresni.

Com'petence, Com'petency, s. szükséges élelem; (to) illetékesség, jogosultság; he has a competency, van mi-ből élnie.

Com'petent, adj. elegendő; kellő, illő; illetékes, jogosult.

Competi'tion, s. versenyzés, pályázás; törösverseny.

Compet'itor, s. retélytárs, pályatárs, rágytárs.

Compilation (kampilē'sán), s. összehöngészés; összeszedegetett irat, szedelék.

Compile (kampeil') v. a. összehörogatni, összehöngészni; —r, s. bongész-iró, toldozó.

Campla'cence, v. Complacency.

Compla'ceny, s. tetszőség: előzékenység, nyájasság, szíresség; self —, s. öntetszőség, önhittség.

Complacent (kamplē'szent), adj. előzékeny, készséges, nyájas.

Complain (kamplē'n'), v. n. panaszkodni, panaszolkodni; to — to one of something, panaszolni rkinek vmit; to — of one, panaszt tenni rki ellen; —, v. a. megszánni, siratni.

Complain'ant, s. panaszos, rádló, telperes.

Complaint', s. panasz; (átvért.) baj, betegség; what is his —? mi a baja?

Complaisance (kamplizensz') s. nyájasság, kedveskedés.

Complaisant', adj. nyájas, udvarias, készséges.

Complanate (kamplē'nēt), v. a. egyenítni, egyenlődni, kisimitni.

Complement (kam'pliment), s. pótlék, egésíték: —al, (—men'tél), adj. pótló, egésítő.

Complete (kamplít'), adj. egész, teljes; —ly, adv. teljesen; —ness, s. teljesséa.

Completive (kamplítiv), adj. kiegészítő.

67

Complex

Complex (kam'pleksz), adj. összetett; s. gyűjtemény.

Complex'ed, adj. összetett; bonyolult, bonyolódott; —ness, s. bonyolultság, bonyolódottság.

Complexion (kampleks'án), s. arez-szín; testalkotás; véralkat, kedülét.

Complexure (—pleks'ár), s. bonyoltság, szövevényesség.

Compliant (—plei'ébl), adj. engedékeny, készséges.

Compliance (—plei'ensz), s. engedékenység, készség, szolgálatosság.

Compli'ant, adj. engedékeny, kedveskedő.

Complicate (kam'plikēt), v. a. összebonyolítni; összekötni, kapcsolni; adj. bonyodalmas.

Complica'tion, s. bonyolítás, bonyoltság: összeköttetés, kapcsolat.

Complice, s. v. Accomplice.

Compliment, (kam'pliment), s. köszöntés; bők, bókolat; hízelgő beszéd; v. a. tiszelkedni, to — one upon, szerencsét kivánni vkinek vmihez, szembe dicsérni vkit.

Complot (kam'platt), s. összeesküvés, összeszövetkezés.

Complot', v. a. and n. összeesküvést intézni; összeesküdni.

Complot'ter, s. összeesküvő, összeesküdt.

Comply (kamplei'), v. a. alkalmazkodni, alkalmazni magát; engedni, beleegyezni; to — with the times, magát az időhez alkalmazni; to — with a request, kérelmet teljesítni.

Component (kampo'nent), adj. — parts, alkotó részek.

Com'port (kam'port), s. magatartás, magariselet.

Comport', v. n. megférni, összeférni, megegyezni, összeilleni; v. a. elszenvedni, eltűrni, elviselni; to — one's self, viselni magát.

Comportment

Comport'ment, s. v. Com'port.

Compose (kampoz'), v. a. összetenni, kidolgozni, szerkeszteni: kiegyenlítni; szedni (hetűt); megnyugtatni, leesillapítni; kielégítni (hitelezőit); to be composed of, állani -ból, -ből; to — one's self, összeszedni magát; to — one's self to sleep, alvásra készülni.

Compos'ed (kampozd'), adj. nyugodt, komoly; —ly, adv. nyugodtan, komolyan.

Compos'er, s. szerző; hangszerző; betűszedő.

Compos'ing-stick, s. sorszedő, sormérde.

Compos'ite, adj. összetett.

Composi'tion, s. összetevés, összetétel; betűszedés; ki-dolgozás, szerzés; zeneszerzés; szerkezet; érezvegyíték: kiegyenlítés; egyezkedés, egyezmény: egyezkedési szerződés; egyezkedési összeg.

Compos'itor, s. betűszedő.

Composs'esor, s. birtoktárs.

Com'post, s. trägya, trägyaföld.

Compo'sure (—po'zsár), s. összetétel; szerkezet: szerzemény; komolyság, nyugodtság, léleknyugalom, kiegyenlítés.

Composta'tion (—potě'sǎn), s. duska.

Composta'tor, s. ivótárs.

Compound (kam'páund), s. összetétel; végíték, vegyület; adj. összetett.

Compound', v. a. összetenni; kapcsolni, összefoglalni; vegyítni, elegyítni; eligazítni, elintézni; kiegyenlítni (villongást); kielégítni (hitelezőit); v. n. kiegyezni, egyességre lépni (vkivel); jóvá tenni, helyre hozni.

Comprehend (kamprihend'), v. a. magában foglalni, tartalmazni: felfogni, érteni.

Comprehen'sible, adj. felfogható, érthető.

Compute

Comprehen'sion, s. tartalom; rávid foglalat; részmáslat; felfogás, felfogó tehetség.

Comprehen'sive, adj. tartalmas, bőtartalmú; —ness, s. tartalmasság; felfogó tehetség.

Compress (kam'preszsz), s. összehajtogatott ruha (sebre).

Compress', v. a. összenyomni; —ible, adj. összenyomható; —ibleness, s. összenyomhatóság.

Compression (—pres'sǎn), s. nyomás, összenyomás.

Comprisal (—preiz'él), s. foglalat; fogalom.

Comprise (—preiz'), v. a. tartalmazni, magában foglalni.

Com'probate (—'probēt), v. n. bebizonyosodni; összevágni.

Com'promise (—'promeisz), s. békés kiegyezés; választott birósági kiegyenlítés; v. a. and n. kiegyezés véggett követeléseivel alább hagyni; választott bíró itéletének hódolni; megegyezni; to — one's self, magát kitenni.

Compromit (kam'promit), v. a. megigérni.

Compt (kǎunt), s. számadás, számolás, számla; adj. kisimogatott; kiesinosított.

Comptroll, v. Control.

Compul'sative, Compul'satory, adj. kényszerítő.

Compulsion (kampál'sǎn), s. kényszerítés.

Compul'sive, Compul'sory, adj. kényszerítő.

Compune'tion, s. töredelmesseg, szívbanat.

Compunc'tious, adj. töredelmes.

Compunc'tive, adj. töredelmet gerjesztő.

Computable (—pjű'tébl), adj. megszámlálható, telszámolható, felvetethető.

Computa'tion, s. felvetés, felszámolás, összeszámolás.

Compute', v. a. felvetni.

68

Comrade

Comrade (kám'rěd), s. társ,  
czimbora.

Con (kan), v. a. ismerni,
tudni, emlézni.

Concamerate (kankém'irět),
v. a. boltozni.

Concatenate (kankét'inět), v.
a. összekapesolni, összelán-
czolni.

Concave (kan'kév), adj. ho-
moń, öblös; s. homorúság,
öblüsség; v. a. homoritni,
öblözní.

Conca'vus, adj. v. Concave.

Conceal (kanszíl'), v. a. el-
rejteni, eltítkolni; to — a
thing from some one, vki
előtt vmit rejtegetni; —
ment, s. elrejtés; rejtek-
hely.

Concede (kanszíd'), v.a. meg-
engedni.

Conceit (kanszít'), s. fogalom; fogamzat; esme; képzelem, gondolat; önhittség; to grow terribly out of — with something, torkig lenni vmirel; to put one out of — with something, megutáltatni rkivel vmit; —, v. a. vélni, gondolni: —ed, adj. magahitt, dölyös; —edness, s. önhittség, hiuság.

Conceivable (-szív'ébl), adj.
képzelhető.

Conceive (-szív'), v. n. fel-
fogni; megérteni; kigon-
dolni; képzelni; fogamoz-
ni; to — a jealousy, félté-
kenységbe esni: —, v. a.
fogantani, teherbe esni.

Concentrate (—szen'trět), v.
a. központosítni; összelőz-
ni; töményitni; v. n. össz-
pontosúlni.

Concentra'tion, s. összpontosítás; összevonás, összeszorítás; töményítés; központosulás.

Concent're (—těr), v. a. köz-
pontosítni; v. n. központo-
súlni.

Concen'tric (—trik), —al, adj.
közös központú.

Concep'tion (—szepp'sán), s.
méhbefogadás; fogamzás;
fogalom.

Concern

Concern (kanszern'), s. ügy;
dolog; üzlet; vállalat;
tontosság; rész, részvét;
I have no — in it, semmi
közüm benne; I have no
— with it, semmi közöm
hozzá; it is no — of
mine, az nem az én dol-
gom; —, v. a. illetni, tar-
tozni (-ra, -re); nyugtala-
nítni, busítni; it concerns
you, az önt illeti; his life
is concerned, élete forog
kérdésben; the party con-
cerned, az érdekhél; to be
concerned in, érdekelre
lenni-ban, -ben; to — one's
self about something, tö-
rődni vmirel; to be con-
cerned at, for, about, töp-
renkedni, aggódni vmin;
fájlanul vmit; we are much
concerned for his death,
fájtalulj halálát.

Concern'edly, adv. részverő-
leg.

Concern'ing, part. —me, a
mi engem illet.

Concern'ment, s. ügy, üzlet; gond; részvét; aggodalom.

Concert (kan'szeit), s. egyet-
értés, megegyezés, összebe-
szélés; hangverseny.

Concert', v.a. tárgyalni, elren-
delni, egyetértéshe jönni.

Conceita'tion, s. ritatkozás.

Concession (-szes'sán), s.
megedés, engedély.

Conces'sionary, adj. enged-
ményzett, engedélyzett.

Conch (kangk), s. kagylá;
estgahéj.

Conchoid (kong'kaïd), s.
hayglóronal.

Conchiology (kongkal'adsi), s.
haqylótan.

Concili ate (konszil'i-ét), v. a.
engesztelni; kiengesztelni,
megezerezni.

Concila'tion, s. kiengesze-
lés; megszérés.

Concilia'tor, s. kiengesztelő,
közbenjárá.

Concet'atory, adj. engesztelő.

Concennous (-szin'nászíadj.
esinos, takaros, alkalmaz-
ható.

Concise (-szeisz), adj. ve-

Concrete

lős, rövid, tömött; —ness,
s. tömöttseg.

Concita'tion, s. felízatás.

Conclama'tion (-klém'eśán),
s. telkiáltás; örömkialáltás.

Conclave (—klév'), s. záresan-
nok: bíbrenokok tandes-
gyűlése, páparólasztó te-
rem.

Conclude (—klúd), v. a. be-
zárni; magába foglalni;
befejezni; bevégezni; vé-
get vetni vminek; követ-
keztetni, következést húzni,
itélni; the bargain is con-
cluded, áll az alku; to —
from, következtetni -höl.
-ből; —, v. n. végződni; to
— in, -ba, -be végződni; to
—, egy szóral, tégre.

Conclusion (—klú'zsán), s.
befejezés; következtetés;
következmény; végzet.

Conclu'sive (—ziv), adj. be-
fejező; döntő; következe-
tes.

Concoagulate, v. Coagulate.

Concoct (—kakt), v. a. emés-
teni; érlelni; kigondolni,
kikoholni.

Concolor (kankál'ár), adj.
egyszínű.

Concomitance (kankam'í-
ténsz), s. együttes kisérét.

Concom'itant, adj. kisérő,
együttható, közremunkáló.

Concomitate (—kam'itět), v.
a. kisérni.

Concord (kan'kard), s. egyes-
ség, egyetértés, öszhang-
zás.

Concor'dance, s. megegyezés;
egyértelműség; egyezetes-
ségi szőtár.

Concor'dant, adj. megegyező,
öszhangzá; egyértelmű.

Concor'date, s. egyezmény,
alkukötés (pápa és állam-
kormány között).

Concorporation (kankaipo-
rě'sán), s. bekebelezés; öss-
szesítés.

Con'couse (—korsz), s. öss-
szesődülés, összetádulás;
egyesítőpont.

Concre's'cence (— kresz' -
szensz), s. összenűs.

Con'crete (—krít), s. tömeg:

69

Concrete

szilárd anyag: aludék; tömörödek; adj. megsürödött.

Concrete', v. n. tömörödni; megaludni; összeforradni; v. a. tömörítni, megalutni.

Concreetion, s. tömörödés; tömörítés; összeforradás.

Concubinage (—kju'bineds), s. ágyasság, ágyastartás.

Concubine (kan'kju'bein), s. ágyastárs.

Conculcate (kankál'két), v. a. összetiporni, összetaposni.

Concupiscence (—kju'piszsensz), s. bujarágy.

Concur (kankár'), v. n. egybefutni (vonalokról); osztokodni (cik véleményében); együtt hatni, elősegítni; összecsödülni; —rence, —rency, s. egybefutás; megégyezés; közrehatás; segély; összefolyás; versenyzés; —rent, adj. összeható; összemunkáló.

Concur'rent, s. mellesleges ok; versenytárs.

Concussion (—kás'sán), s. rendítés; zsarolás.

Concus'sive (—kász'sziv), adj. rendítő.

Condemn (kandem'), v. u. kárhoztatni.

Condemn'nable, adj. kárhoztatos.

Condemna'tion, s. kárhoztatás.

Condem'natory, adj. kárhoztató, elitélő.

Condensate (kanden'szēt), v. a. sűríteni; v. n. sűrülni.

Condensa'tion, s. sűrítés, sűrülés.

Condense', adj. sűrű; v. u. sűrűtni; v. n. sűrülni.

Conden'sity, s. sűrűség.

Condescend (kandiszend'), v. n. leereszkedni, kegyeskedni.

Condescend'ence, Condescen'sion, s. leereszkedés, kegyeskedés.

Condescend'ingly, adv. leereszkedre.

Condescen'sive, adj. leereszkedő.

Condign (kandein'), adj. meg-

érdemlett, érdemleges; —ly, adv. érdemleg.

Con'diment, s. füszer; füszeres lé.

Condisciple (—diszei'pl), s. tanulátárs.

Condite (—deit'), adj. befözőtt; beeczetelt; v. a. befőzni, beeczetezni, befülszerezni; —ment, s. befülszerezett, befözőtt.

Condition (—di'sán), s. feltétel; állapot, kar, mibenlét; életnem; állás; rang; testalkat; kedélyállapot; on, upon, —, azon feltétel alatt; to be in a weak, —, igen gyengének (betegnek) lenni; —al, adj. feltételes; —ally, adv. feltételesen; —al'ity, s. feltételezettség; —ary, adj. feltételzett.

Conditionate (—di'sánét), v. a. feltételezni; adj. feltételezett.

Conditioned (di'sánd), adj. alkotott; állapotban lévő; ... minőségü, ... természetü; ill, —, rosz karban lévő; rosz természetü; good, —, jó karban lévő; jótermészetü; jóindulatú, szelid.

Condolatory (—dolétári), adj. szánakozó; —epistle, s. szánakozó levél.

Condole (—dol'), v. u. sajnálni, megszánni; v. n. szánakodni, sajnálkozását kijelenteni; —ment, s. sajnálat jelentés.

Condo'lence, s. fájdalmas részvét.

Conduce (kandjúsz'), v. n. közreműködni, szolgálni-ra, —re, elősegíteni; v. a. vezetni; —ment, s. czélzat, irányzat.

Condu'cible, adj. hasznos, elősegítő, előmozdító; —ness, s. hasznosság.

Conduct (kandákt'), s. kisret, magaviselet; v. a. vezetni; igazgatni; —or, s. vezető; igazgató; villámvezető.

Conduit (kán'dit), s. vízvezeték, vízvezetéki cső.

Condiment

Confidential

Confabulate (kanfêb'julét), v. n. beszélgetni, meselgetni. [tés.

Confabula'tion, s. beszélge-

Confect (kan'fekt), s. czukrosütemény.

Confekt', v. a. czukorral befőzni.

Confec'tion, s. nádméczeselege; —er, s. czukrász.

Confederacy (—fed'erêszi), s. szövetség.

Confed'erate, s. and adj. szövetséges; v. n. szövetkezni; v. a. frigyesítni.

Confederatión, s. szövetkezés, szövetség.

Confer (kanfer'), v. a. összehasonlítni, összevetni (—val, —vel); adni, adomáyzni; to — a thing upon one, vkinek rmit adni; —, v. n. tanakodni, értekezni; közreműködni, segítni; to — with one upon, tanácskodni, beszélgetni, vkivel —ról, —ről; to — to, szolgálni-ra, —re.

Con'ference, s. tanakodás; tanáskozvány; egyezkedés; összehasonlítás.

Confess (—feszsz'), v. a. vallani, —megrallani, bevallani; gyóntatni; v. n. gyónni; — edly, adv. nyilvánáságosan.

Confes'sion (—fes'sán), s. vallomás, bevallás; hitvallás; gyónás; —al, s. gyóntató szék.

Confess'or (—feszsz'ér), s. hitvalló; vértanu; gyóntató.

Confidant', (—fidênt'), s. meghitt.

Confide (—feid'), v. n. bízni; you can — in him, bizhat benne; —, v. a. rábizni; it is, confided to his care, gondviselésére van bizva.

Con'fidence, (—fidensz'), s. bizodalom.

Con'fident, adj. bizonyos, biztos; bizalmas; önhitt; I am —, bizonyos ragyok benne.

Confiden'tial, adj. bizodalmas; titokban mondott.

70

Configure

Configure (—fig'ár), (fig'jur),
v. a. alakítni, képezni.

Con'fine (kan'fein), s. határ;
szél; korlát; to be on the
confines of death, a sír
szélén állni; —, adj. ha-
táros.

Confine', v. n. határosnak
lemn (-val, -rel); v. a.
meghatárolni; korlátozni;
bezárni, börtönbe vetni;
when did she get confined?
mikor esett gyermekágyba?
—less, adj. határtalan;
régtelen; — ment, s. fog-
ság; gyermekezés; beteg-
ágy.

Confinity (—fin'iti), s. szom-
szédság.

Confirm' (kanförm'), v. a.erő-
sítni, tanúsítni; bérmálni.

Confirma'tion (—férmé'sán),
s. megerősítés; bérmálás.

Confirm'ative (—étiv), adj.
megerősítő.

Confirm'atory, adj. megerős-
sítő; bérmáláshoz tartozó.

Confiscate (kan'fiszkét), v.
a. lefoglalni, elkobozni (a
közkincstár részére).

Confisca'tion, s. elkobzás, el-
foglalás.

Conflagration (—flègrë'sán),
s. tüztész. folvasztás.

Conflation (—flē'sǎń), s. érez-

Conflexure, s. v. Flexure.

Con'flict (—flikt), s. összeüt-
kizés, viadal; villongás;
vita; ellenkezés.

Conflict', v. n. összeütközni;
ritatkozni; ellenkezni.

Con'fluence (—flu-ensz), s.
összefolyás.

Con'fluent, adj. összefolyó.

Con'flux (—fluksz), s. v. Con-
fluence.

Conform (kanfarm'), v. n.
(to) alkalmazkodni, magát
alkalmazni (-hoz, -hez);
v. a. (to) alkalmaztatni
(-hoz, -hez); adj. —to,
-hoz, -hez alkalmazott;-nak
-nek megfelelő.

Conform'able, adj.egyidomű;
(to) megegyező, megfelelő,
hozzá szabott.

Conforma'tion, s. alakzat;
alkalmazkodás.

Conformer

Conformer, Confor'mist, s.
az uralkodó angol egyház
híre.

Conform'ity, s. szerintiség;
in — with the rules of the
house, a házi rend szerint.

Confound (kanfáund'), v. a.
összeavarni; eltéveszteni;
zavarba ejteni; megszé-
gyeníteni; megresztegetni;
you! vigye a manó! a
confounded fellow! átko-
zott egy ficzkó!

Confraternity (—frêter'niti),
s. testcérület; baráti szö-
vetség; ezimboraság.

Confront (—frant'), v. a.
(with)szembeállítani, szem-
besíteni; összeretni, össze-
hasonlítni; szembeszállani;

-a'tion, s. szembeállítás;

összéretés; szembeszállás.

Confuse (—fjuz'), v. a. össze-
zararni; zavarba hozni;
megtéveszteni; adj. zavart,
zavaros; homályos, ért-
hetlen.

Confu'sed, part. and adj.
zavarodott, bonyolódott,
megháborodott, megrémült;
—ness, s. zavartság, bo-
nyolódottság; zavarultság.

Confu'sion, s. zavar; zava-
rodás: összetéresztés; ré-
mülés; baj.

Confutable (—fju'tébl), adj.
megezáfolható.

Confuma'tion, s. megezáfolás,
czáfolat.

Confute', v. u. megezáfolni;
—ment, s. czáfolat.

Congeal (—dsél), v.m. fagyni,
megaludni; v. a. fagyas-
tani, megaludni; —able,
adj. megfagyható; —ment,
s. aludék.

Congela'tion, s. megfagyas,
megalvás.

Congé'ner, (—dsi'něr), s. egy-
nemű dolog.

Congenerous (—dsen'erǎsz),
adj. egynemű; hasonemű.

Congenial (—dsí'niél), adj.
hasonemű; szellemrokon;
rokóerzetű.

Congenial'ity, s. hasonemü-
ség; rokonérzetűség; szel-
lemrokonság.

Congruous

Congeries (—dzsí'ríz), s. hal-
mozat; zagyralék.

Congest (—dseszt'), v. a. ösz-
szégyüjtögetni.

Congestion, s. összégyüjtöge-
tés; torlódás.

Conglasiate (—glè'sièt), v. n.
jegesülni.

Conglobation (—globē'sǎń),
s. göngyölítés; göngyölödés,
gömbölyüdés.

Conglobe (—glob'), v. a. gön-
gyölítni; v. n. göngyölödni,
gömbölyödni.

Conglomerate (—glam'erēt),
v. a. felgombolyítni; fel-
göngyülni, összegöngyölget-
ni; adj. összgöngyülgetett;
görgyületes.

Conglomera'tion, s. felgom-
bolyítás; görgyület, torlód-
mány.

Conglutinant (—glju'tinên't),
adj. ragasztó.

Conglu'tinate, v. a. összeeny-
vezni; v. n. összeragdní.

Conglutina'tion, s. összefor-
radás.

Congratulant (—grèt'julên't),
adj. köszöntő.

Congrat'ulate, v. a. and n.
szerencsét kívánni; köszön-
teni; megköszínteni; he
may — himself, szeren-
esésnek tarthatja maqát;
to — one upon, vkinek szé-
rencsét kívánni -hoz, -hez.

Congrat'ulatory, adj. szeren-
esekivánó, köszöntő.

Congregate (kan'grigēt), v.
a. egybehívni; v. n. gyü-
lekezni.

Congrega'tion, s. gyülekezés;
gyülekezet.

Congress (kan'greszsz), s.
gyűlés; összetálgkozási; bak-
zás, párvás; megtámadás;
megütküzés.

Congruence (kan'gru-ensz),
s. egyezés, összetálgálás,
egybevágas; szerintesség.

Con'gruent, adj. egyező, össz-
szerágó; szerintés; kellő,
illő.

Congru'ity, s. összhangzás,
megegyezés; illőség.

Con'gruous (—gru-ász), adj.
megfelelő, illő; összhangzó.

71

Conic

Conic (kan'ík), —al, adj.
kúpdad, kúpalakút.

Conject (kandzsekt'), v. a. —
v. Conjecture.

Conjec'tural, adj. hozzávető:
gyanítható.

Conjec'ture (—tsár), s. hozzávetés, gyanítás, találgatás; v. a. gyanítni, hozzávetni.

Conjoin (kandsain'), v. a.
összekapesolni; összefoglal-
ni; v. n. egyesílni.

Conjoint', adj. összekapesolt,
egyesült. házassági.

Conjugal (kan'djugél), adj.

Con'jugate (—get), v. a. egyesítni; összeesketni; hajtogatni.

Conjuga'tion, s. kapesolás:
kapesolat; hajtogatás.

Conjunc'tion, (—dsánk'sán),
s. összekötés, egyesítés;
kötszó.

Conjunc'tive, adj. összekötő:
összekötött; s. foglaló mód,
kötmód.

Conjunc'ture, s. viszonylat,
körülményezés; összervágó
körülmények.

Conjura'tion (—dsárě'sán), s.
összeeskürés; lélekidézés.

Conjure (kandsjur'), v. a.
esedni; az egrehre kérni; v.
n. összeeskűndni.

Con'jure (kan'ésár), v. a. idézni; kiűzni (lelkeket); megigézni, megyarázolni; v. n. varázsolni, bűrűlni; —r, s. bűrész.

Connect (kannekt'), v. a.
összekötni; v. n. össze-
fügyni.

Connec'tion, v. Connexion.

Connec'tive, adj. összekötő.

Connex (kanneksz'), v. to
Connect.

Connexion (kannek'sán), s.
összekötés; összeköttetés;
összefüggés; kereskedési
viszony, társalkodási vi-
szony, kötelekedés.

Connivance (kannei'vész),
s. intéés, titkos értesítés;
elnézés; kimélet.

Connive' v. n. inteni, titkosan értekezni; elnűzni, kiemelni.

Connoisseur

Connoisseur (kanneszszér'),
s. műértő; ismerő.

Connota'tion (—noté'sán), s.
együttjelentés; mellékjegy-
zés.

Connubial (kannju'biel), adj.
házasságbeli, házassági.

Con'quer (kang'kěn), v. a.
meghódítni, eljoglalni, le-
győzni; elnyerni; v. n.
győzni; —able, adj. meg-
győzhető; —or, s. győző,
győztes.

Con'quest (kang'kwegzt), s.
meghódítás, eljoglalás; gyö-
zödelem.

Consanguin'eous (—száng-
gwin'ász), adj. vérrokon.

Consanguin'ity, s. vérrokon-
ság.

Con'science (—sensz), s. öntudat; lelkiismeret; in —,
upon my —, igaz lelkemre;
a bad —, rosz lelekismeret;
qualm of —, lelekmarod-
sás.

Conscientious (—si-en'sász),
adj. lelkiismeretes, igaz-
lelkű; lelkiismeretbeli;—ly,
adv. lelkiismeretesen; —
ness, s. lelkiismeretesség.

Con'scionable (sânêbl), adj.
igazságos, méltó; —ness,
s. méltányosság.

Conscious (kan'sász), adj.
öntudatos; tudalmas; —
ness, — öntudat; tudal-
lom.

Conscript (kan'szkript), adj.
összeirt; —fathers, s. pl.
rom. senátus.

Conserp'tion, —, összeirás,
katonaállítás.

Consecrate (kan'szikrēt), v.
a. beszenteln, szentelni;
áldozni, feláldozni; meg-
áldani.

Consecr'a'tion, s. beszentelés:
megáldás; bearatás; fel-
áldozás.

Con'sectary (—szektéri), adj.
következetes, észletszerű; s.
következmény, észlet.

Con'secution (—szekju'sán),
s. egymásutánság; követ-
keztetés; következet, folyo-
mány. [következő.

Consec'utive, adj. egymásra

Consider

Consent (kanszent'), s. bele-
egyezés, megegyezés; hely-
benhagyás; ráállás; with
one —, egyhangulag; —,
v. n. beleegyezni (vmibe),
megegyezni (rkivel vmi-
ben) helybenhagyni (vmit);
I cannot — to such a pro-
ceeding, az efféle eljárást
nem helyeselhetem.

Consenta'heous (—té'niász),
adj. megegyező.

Consentient (—szen'si-ent),
adj. (with), egyértelmű,
egyező.

Consequence (kan'szikwensz),
s. következés; következtetés;
következmény; fontosság; in — of it, annak
követke'tében; it is no —
that etc., abból nem következik,
hogy stb.; it is of
no —, az nem tesz semmit;
a matter of —, nagy fontosságú dolog; a person of
—, nagy befolyású ember.

Con'sequent, adj. következe-
tes; s. következés; követ-
kezmény; —ly, adv. követ-
kezésképen, tehát.

Consequen'tial (—sál), adj.
következés, szükségképi;
fontos; befolyásos; maga-
hányó; —ness, s. követke-
zetesség; beszédfolyamat.

Conservable (kanszer'věbl),
adj. tartható, megtartható,
fentartható.

Conser'vant, adj. megtartó,
fentartó.

Conserva'tion, s. megtartás,
fentartás; tartogatás.

Conser'vative, adj. fentartó,
tartogató.

Conserva'tor, s. megtartó,
védő; felügyelő.

Conser'vatory, adj. megtartó,
fentartó; s. tartály, tartó-
hely; nővényház; zenede.

Conserve (kan'szerv), s. tartvány: befözőtt v. eltett gyűmöles.

Conserve', v. a. tartogatni;
czukorral befőzni.

Consider (kanszid'ér), v. a.
and n. meggondolni, meg-
fontolni; tekinteni, tekin-
tetbe venni; gondolkozni:

72

Considerable

vélni, tartani (-nak,-nek);
I shall — your pains, az ön
fáradságát meg fogom há-
lálni; if you — my suffer-
ings, ha ün tekintethe ve-
szi szenvedéseimet; I shall
— about it, majd én azt
fontolóra reszem; I don't
— him an honest man, nem
tartom őt becsületes ember-
nek.

Consid'erable, adj. tetemes,
jókora; nevezetes.

Consid'erably, adv. tetemesen, nevezetesen; — bigger, sokkal nagyobb; —less, jóval keresebb.

Consid'erate, adj. gondos;
méltalmas; méltányos.

Consid'erateness, s. meggondoltság; méltatás.

Considera'tion, s. meggondolás, megfontolás, tekintetbevétel, tekintély; to take a thing into —, vmit fontolóra venni; in — of his merits, érdemeit tekintethe vére; a man of —, tekintélyes férjű.

Consid'ering, part. and adj.
gondolkozó, meggondoló: s.
gondolkozás, meggondolás;
prp. -ra, -re nézre; —me,
reám nézre.

Consign (kanszein'), v. a.
átdáni: örizet alá adni;
letéteményezni; to — goods
to some one, vkinek porté-
kát átküldeni: to — one
to silence, vkit elhallgat-
tatni, vkinek hallgatást
parancsolni; to — to wri-
ting, feljegyezni, felirni.

Consignation (—sziНЕsán),
s. letét, letétemény; küldemény; bizomány; aláirás.

Consignee (—szein'), s. ügyvivő, ügyviselő; átverő.

Consignment(—szein'ment),
s. letét, letétemény, druküldemény; bizomány-áru.

Consist (kansziszt'), v. n. to
of, állani -ból, -ből; to —
with, összeférni, egyezni.

Consistence (—sziszt'ensz),
s. álladék; egyezés, össze-
férés; tömöttség, süreg,
állandóság.

Consistent

Consist'ent adj. egyező, meg-
egyező, összeférhető; álló
(-ból, -ből); sűrű, tűmött;
összefüggő: — with reason,
észszerű; it is not — with
common sense, az ellenke-
zik a júzan észszel.

Consisto'rial (—o'riél), adj.
szentséki.

Con'sistory (—szisztári), s.
egyháztanács; szentsék.

ConAssociate (—szó'si-ét), s.
bűntárs; érdektárs, részes;
czimbora; v. a. egyesítni,
összetársítni; v. n. egye-
sülni, összetársulni.

Consolable (kanzo'lébl), adj.
vigasztalható.

Consolation (—lē'sǎn), s. vi-
gasztalás, vigasz.

Con'solator, s. vigasztaló.

Consol'atory, adj. vigasztaló.

Console (kanszol'), v. a. vi-
gasztalni.

Consolidate (kanszal'idét),
v. a. megszilárdítni; álló-
sitni: egybesítni; behe-
geszteni; v. n. megszilárd-
dúlni.

Consolida'tion, s. megszilárdítás, megszilárdúlás; egyesítés, egyesülés; behegesztés, behegedés.

Consols (kan'szolz), s. pl.
államutalványok országos
jövedelmekre; állósított or-
szágos adósságok.

Consonance (kan'szonénsz),
s. egybehangzás.

Con'sonant, adj. egybehang-
zó; s. mássalhangzó.

Con'sonous, adj. összhangzó,
zenélyes.

Con'sort (—szart), s. bajtárs;
hitvestárs; összegyűlés;
egyesület; — ship, s. társaság, egyesület.

Consort', v. n. társulni, egye-
sülni; v. a. társitni, egye-
sitni.

Conspect'able, adj. szemben-
szökű, szembetünö.

Conspicuity (—szpikju'iti), s.
világosság, szembetünés.

Conspic'uous (—ju-ász), adj.
látható; világos; kitünö.

Conspiracy (kanszpir'észi), s.
összeesküvés.

Construct

Conspirant (—szpei'rent),
adj. összeesküdt.

Conspiration (—szpirē'sǎn),
s. összeesküvés.

Conspirator (—szpir'ětěr), s.
összeesküvő.

Conspire (—szeir'), v. n.
összeesküdni.

Conspí'rer, s. v. Conspirator.

Constable (kan'sztěbl), s. pa-
rancsnok; rendőr.

Con'stancy, s. állhatatosság;
állandóság.

Con'stant, adj. állhatatos,
hív; állandó, tartós, szü-
netlen; szulárd (nem fo-
lyékony).

Constella'tion, s. csillagzat,
csillagállás.

Consterna'tion, s. megdöbbem-
nés, rémülés; réműlet.

Constipate (kan'sztipět), v.
a. dugulást okozni.

Constipa'tion, s. dugulás.

Constituency (—sztit'ju-en-
szi), s. választó kerület; a
kerületbeli választók.

Constit'uent, adj. alkotó, al-
kotmányzó; s. alkotó rész;
választó polgár; rendelő,
meghízó.

Con'stitute, v. a. alkotmá-
nyozni, egészet képezni;
megrendelni, kinevezni.

Constitu'tion, s. alkat, test-
alkat; alkotmány; ren-
delmény; —al, adj. test-
alkotmánybeli; alkotmá-
nyos, alkotmányszerű.

Con'stitutive, adj. alkotó;
rendelő; — parts, alkat-
részek.

Constrain (—sztrēn'), v. a.
visszatartó; tatni: szorítni;
erőltetni; kényszerítni; to
— one's self, magát vissza-
tartani; magán erőszakot
venni.

Constrict (—sztrikt'), v. a.
szorítani, összeszorítani,
összehűzni.

Constric'tion, s. összeszorí-
tás, összehúzás.

Constringe (—sztrinds'), v.
Constrict.

Constring'ent, adj. összehú-
zó; szorító; s. szorítószer.

Construct (—sztrakt'), v. a.

73

Construction

összeállítani, összealkotni;
építni: felépítni: fejteget-
ni; —er, s. építő.

Construc'tion, s. összeállítás,
szerkezet; építés, felállítás;
szűfűzés, szerkesztmény.

Construc'tive, adj. összeté-
tes; összetérő; származta-
tott; következtetett.

Con'stuprate (—sztjuprét), v.
a. megszeplősítni (szűzet).

Consul (kan'szál), s. konzul; —ate, s. konzulság.

Consult (kanszált'), v. a.
and n. tanácsot kérni: ta-
nácskozni; to — some one,
rki tanácsát kikérni, rki-
töl tanácsot kérni: to —
with some one, rkivel ta-
nakodni.

Consulta'tion, s. tanácské-
rés; tanácskodás.

Consul'tative, adj. tanácsló;
tanácskozási.

Consume (kanzjum'), v. a.
fogyasztani, emészteni, fel-
emészteni.

Consu'mer, s. fogyasztó,
emésztő.

Consummate (—szám'műt),
v. a. teljesítni, elvégezni,
véghezvinni.

Consumma'tion, s. elvégzés,
réghezvitel; (átv. ért.) ha-
lál.

Consump'tion (—zám'sán),
s. aszkór.

Consump'tive, adj. aszkóros.

Contact (kan'tökt), s. érin-
tés, érintkezés.

Contagion (—tě'dsán), s. ra-
gály: ragályos járrány.

Contagious (—té'dsi-ász), adj.
ragályos, dügletezes.

Contain (—ten'), v. a. maqá-
ban foglalni, tartalmazni;
what does it —? mit fog-
lal magában? mi van ben-
ne? to — one's self, tar-
tóztatni magát: to — one's
anger, haragjáral birni;
—, v. n. tartózkodni.

Contaminate (—tem'inét), v.
a. megfertöztetni, megfer-
tőzni.

Contamina'tion, s. megfer-

Contemn (—tem'), v. a. meg-
vetni; —er, s. megvető.

Contemper

Contem'per, v. a. mérsékelni,
enyhítni. [per.

Contem'perate, v. Contem-

Contempera'tion, s. mérsék-
lés, mérséklet; enyhítés.

Con'template (—templét), v.
a. szemlélni; v. n. elmél-
kedni.

Contempla'tion, s. szemlélés,
szemlélet; elmélkedés, szem-
lélkedés.

Contem'plative, adj. szemlél-
kedő, szemlélődő.

Contemporaneous (—porě'
mász), adj. egykoru, egy-
idejű.

Contem'porary (—poréri), adj.
egykoru, egyidejű; s. kor-
társ.

Contempt (kantem't'), s. meg-
vetés; to hold in —, meg-
vetni.

Contem'ptible, adj. megve-
tendő; hitvány; to grow —,
hitványodni.

Contem'ptuous (—tem'tsju-
ász), adj. megrető, cse-
kélyő; fenkely; —ly, adv.
megvetőleg, csekélyőleg;
fennen.

Contend' (kantend'), v. n.
vetekedni; villongani, czi-
vódní: v. a. elvitatni, el-
perelni (vmit ckitől).

Content (kantent'), adj. meg-
elégedett, elégült; v. a.
kielégitni; —ment, s. meg-
elégedés, elégültség.

Content', s. tartalom.

Content'el, adj. megelége-
dett, elégült; —ness, s.
megelégedettség, elégültség.

Content'ion, s. czivódás; ve-
télkedés.

Conten'tious (—sűsz), adj.
czivódo, rigolyás; —ness,
s. czivakodóság, házsár-
tosság.

Conterm'inous (—term'inász)
adj. határos.

Con'test (—teszt), s. perle-
kedés, vita, vitatkozás.

Contest', v. a. elperelni, el-
vitatni; v. n. vitatkozni; —able, adj. pörös, kétségbe
vonható.

Contesta'tion, s. vitatás, két-
ségbe vonás; tanuprába.

Contour

Context (kan'tekszt), adj.
összeszörött; s. szövegzet,
szókapesolat, mondatszöve-
dék.

Contex'ture (—teksz'tsár), s.
szöret; (átv. ért.) szerke-
zet; szövevény.

Contigna'tion, s. gerendázat;
fépítmény.

Contiguity (—tigju'iti), s.
összeérés, határosság, tö-
szomszédság.

Contiguous (—tig'ju-ász), adj.
érintkező; határos, tö-
szomszéd.

Continence (kan'tinensz), s.\önmegtartóztatás; szaka-
datlanság.

Con'tinent, adj. önmegtar-
tóztató; összefüggő, szaka-
datlan; s. száraz fülő.

Continen'tal, adj. száraz-
földi.

Continge (—tinds'), v. n.
érintkezni; megesni.

Contin'gence, Contin'gency,
s. érintkezés; esemény; eset-
legesség, véletlenség.

Contin'gent, adj. érintkező;
esetleges, véletlen; s. juta-
lék, tartozék.

Contin'ual (—ju-êl), adj. szü-
netlen, folytonos; —ly, adv.
szünetlenül, folytonosan,
folyton.

Contin'uance, s. folytonosság,
megmaradás, állandóság.

Contin'uate, adj. szünetlen,
szakadatlan; v. a. össze-
függeszteni.

Continua'tion (—ju-ě'sǎn), s.
folytatás.

Contin'ne (—ju), v. a. foly-
tatni: v. n. megmaradni,
folyrást tartani.

Contin'uity, s. összefüggés,
folytonosság.

Contin'uus (—ju-ász), adj.
összefüggő, folytonos, szü-
netlen.

Contort (kantaart'), v. a. el-
esararítni; eltorzítni; gör-
bítni.

Contor'tion, s. eltorzítás, el-
esararás, rángatódzás; fin-
torkodás.

Contour (kantúr'), s. kör-
rajz; vázolat.

74

Contraband

Con'traband (—trêbênd), adj.
tiltott, tiltott viteliü; s.
cempészet; v. a. csempész-
ni; —ist, s. csempész.

Contract (kan'trêkt), s. szer-
ződés, alku, alkukötés;
szerződési okmány; el-
jegyzés.

Contract', v. a. összehúzni,
összeronni; to — a desease,
magának betegséget okoz-
ni; to — an ill habit, rosz
szokást felvenni: to — a
marriage, házasságra lép-
ni; to — debts, adósságot
esindlni; —, v. n. összehú-
zódni, összervonulni, zsugo-
rodni; megalkudni, szer-
ződni.

Contrac'ted, adj. összervont;
béna.

Contrac'tible, adj. összehúz-
ható, összervonható.

Contrac'tile, adj. összehu-
zódó; összehúzódható.

Contrac'tion, s. összehuzás,
összervonás; rövidítés.

Contrac'tor, s. alkukötő; vál-
talkozó.

Contradict (—trêdikt'), v. a.
ellenmondani, ellenszólni;
—er, s. ellenmondó.

Contradic'tion (—dik'săn), s.
ellenmondás; ellenmondó-
ság; without —, minden
ellenmondás nélkül.

Contradic'tious, adj. ellen-
mondó, ellenkező, meg nem
egyező.

Contradic'tory, adj. (to) el-
lenkező, meg nem egyező,
ellentmondó; s. ellenkezet,
ellentét, ellentmondáság.

Contranitency (—nei'tenszi),
s. ellenhatás.

Contraposition (—pozis'an),
s ellentétel, ellenbesítés.

Contrariant (—tré'rient), adj.
ellenmondó, ellenkező.

Contrariety (—rei'íti), s. el-
lenmondás; viszontagság,
viszály.

Contrariness (kan'trêrinesz),
s. ellenmondás; ellenzet,
ellenszegülés.

Contra'rious, (—ri-ász), adj.
ellenkező; ellenes; —ly,
adv. ellenkezőleg.

Contrariwise

Con'trariwise (—weiz), adv.
meqtorditva, ellenkezőleg.

Contrary (kan'trêri), adj. el-
lenkező; — minded, ellen-
véleményben lévő; he took
that word in a — sense,
félreértette (v. balál ma-
gyarázta) azt a szót; —, s.
ellenkező; to advise one
to the —, az ellenkezőt ta-
náesolni rkinek; on the—,
ellenkezőleg: —, adv. el-
lenkezőképen, másképen; he
speaks — to his thoughts,
mást beszél s mást gondol;
— to my expectation, rá-
rakozásomon kívül; —, v.
a. ellenmondani, ellenmun-
kálni.

Con'trast (—trészt), s. ellen-
kezet, ellentét, elütés.

Contrast', v. a. and n. ellene
állitni, ellenzetet képezni;
v. elütni (egymástól), el-
entétben lenni, különbözní.

Contravene (—vín'), v. a. át-
hágni (p. törvényt), meg-
szegni, sérteni, ellene cse-
lekedni.

Contraven'tion (—ven'sán),
s. megszegés, áthágás, el-
lene cselekrés.

Contrectation (—trekt'é'sán),
s. megtapintás, megtapo-
gatás.

Contributary (—trib'jutéri),
adj. adózó; adóköteles;
bérköteles; vámköteles.

Contrib'ute, v. a. and n.
adózni, adakozni, járulni
rmihez (pénzzel, munká-
val); közreműködni, elö-
segítni.

Contribu'tion, s. adó; hadi
adó, sarcz; járulék, ada-
kozás.

Contrib'utive, adj. elősegítő,
előmozdító.

Contristate (—trisz'tét), v.
a. bűsítni, megszomoritni.

Contrite (kan'treit), adj. szét-
dörzsölt, feldörzsült; töre-
delmes, bánkodó; —ness,
s. töredelmesség.

Contri'vance (—trei'věnsz), s.
lelemény, találmány; mes-
terséges szer: mesterfogás,
fortély; tervezet.

Convenience

Contrive (—treiv'), v. a. and
n. kiqondolni, kielmélni,
feltalálni; utat módot ta-
lálni; tervezni; igyekezni
(emire).

Control (—trol'), s. ellenör-
könyr: ellenszámolás: el-
lenörködés, ellenörség; kor-
lát, korlátolás; without —,
korlátlan; —, v. a. ellenör-
könyve beírni, ellenöriz-
ni; zablán tartani; kor-
látosni; —ler, s. ellenör;
—lable, adj. ellenörzhető;
korlátolt; — ment, s. fö-
felügyelés, füfelügyelet; kor-
látózás; ellenszegülés.

Con'troverse (—troversz), s.
vitatkozás, vetekedés; v. a.
vitatni.

Con'troversy, s. rita, vitatás;
vitakérés, vitatárgy.

Con'trovert, v. a. vitatni; —
ible, adj. megritatható,
kétségbe vonható, megtá-
madható.

Contumacious (—tjumě'sász)
adj. makacs, törvényszék
előtt meg nem jelenö; —ness,
s. v. Contumacy.

Con'tumacy (—tjuměszi), s.
makaesság; törvényszék
előtt meg nem jelenés.

Contumelous (—tjuni'liász)
adj. gyalázó, moeskoló.

Con'tumely, s. gyalázás, szí-
dalom, gűny.

Contuse (—tjuz'), v. a. zúzni,
szétzúzni, széttörni, össze-
törni.

Contu'sion, s. zúzás, zúzó-
dás; zúzat; zúzott seb.

Conundrum (konán'drám), s.
szújáték; elmés ütlet; fur-
casaság, tréfázat.

Convalescence (kanvélesz'-
szensz), s. felgyógyulás,
üdülés.

Convales'cent, adj. and s.
üdülő.

Conve'nable (—ví'nébl), adj.
— egyező, összehangzó; illő,
alkalmas.

Convene (kanvín'), v. n. öss-
szejönni; összetalálkozni;
egyberágni; v. a. egybe-
híjni; alkalmasnak lenni.

Conve'nience, s. alkalmatos-

75

Convenient

ság, alkalmasság, alkalmas
idő; tetszés; illőség; öss-
szeillőség; at your —, ké-
nye szerint.

Conve'nient, adj. alkalmas,
alkalmatos; illő; as — to
you, a mint önnék tetszik,
kénye szerint.

Convent, s. zárda, szerzet-
ház.

Convent', v. a. összehívni,
idézni.

Conven'ticle, s. titkos gyű-
lés, zugolygyűlés.

Convent ion, s. összejürelet,
gyülekezet; egyezés; egyes-
mény; —al, adj. kötés-
szerű, szerződés szerinti;
egyezményes, egyezményi;
—ist, s. alkúkotó.

Conventual (—tsjúél), adj.
klastromi; s. barát, szer-
zetes; apáca.

Conver'sable (kanver'szébl),
adj. beszédes.

Conver'sant, adj. jártas, ta-
pasztalt.

Conversa'tion (—szé'sán), s.
beszélgetés, társalgás.

Conver'sative (—szétiv), adj.
társalgó.

Converse, adj. megfordított;
s. beszélgetés, társalgás.

Converse', v. a. beszélgetni,
társalgani; to — on, be-
szélgetni —ról, ről.

Conversión (—sán), s. meg-
fordítás, fordulás, kanya-
rodás; átráltoztatás, átrál-
tozás; megtérés, megtérí-
tés.

Convert (kan'vert), s. meg-
tért.

Convert', v. a. megforditani,
átráltoztatni, elserélni.

Conver'tible, adj. megfordít-
ható, átráltoztatható, el-
serérlhető.

Conver'tibly, adv. megfor-
dítra.

Conver't (—veksz), adj. dom-
bordad.

Convexed', adj. v. Convex.

Convex'ity, s. dombordadság.

Convey (kanvé'), v. a. szál-
lítni, rinni, elhözni, át-
szolgáltatni; átadni, áten-
gedni; to — by water, rí-

Convict

zen szállítani; to — com-
fort, vigaszt nyújtani; to
— one's self out of danger,
reszélytől megszabadulni;
—ance, s. áthozás, átszol-
gáltatás, szállítás, szekere-
zés, alkalmatosság, kocsi-
zás; átadás, átengedés.

Convict' (—vikt'), v. a. rábi-
zonyítani, marasztglni; to
— one of murder, vkire
gyilkosságot rábizonyítani.

Con'vict, adj. elitélt; s. fe-
gyencz; — colony, s. fegy-
telep.

Convie'tion, s. rábizonyítás,
marasztás; meggyőződés.

Convince (—vinsz'), v. a.
meggyőzni (okokkal); to
— one's self of, meggyő-
zödni —ról, —ről.

Convin'cible, adj. meggyőz-
hető (okokkal).

Convivial (—vív'él), adj. ren-
déges; lakomázó.

Convivial'ity, s. lakomázás,
tendégeskedés.

Con'vocate (—vokēt), v. a.
összehívni.

Convoca'tion, s. összehívás.

Convoke', v. Convocate.

Convolu'tion (—volju'sán), s.
összegurítás, összegurúlás;
tekeredés.

Convolve' (—volv'), v. a. öss-
szegurítni, összegöngyölget-
ni, feltekergetni.

Convoy (kan'vai), s. hiséret,
őrkiséret.

Convoy', v. a. kisérni, fede-
zetiül szolgálni.

Convulse (—válsz'), v. a.
rángást okozni; rázkód-
tatni. [naglás.

Convul'sion, s. rángás, vo-

Convul'sive, adj. rángódó.

Cony (ko'ni), s. tengeri nyúl.

Coo (ku), v. n. nyögdécselni,
bűgni; — dove, s. kaczagó
galamb.

Cook (kuk), s. szakács, sza-
késnő.

Cook'ery, s. szakácsság, fő-
zés.

Cool (kúl), adj. hűrös; hi-
degvérű, indulatlan; s. hü-
vösség; v. a. hüvösítni; v.
n. hűlni.

Copulate

Cool'ish, adj. egy kissé hü-
vös.

Coom (kúm), s. korom; sze-
kérkenő.

Coop (kúp), s. kád, bödön,
tyúk-ól; v. a. becsukni,
ketrecze zárni.

Coop'er, s. kádár.

Cooperate (ko-ap'erēt), v. n.
együtt működni, elősegítni,
közrehatni; összemunkálni,
összehatni.

Coopera'tion, s. együtt mun-
kálás, együtt működés;
összemunkálás, közrehatás.

Coordinate (ko-ar'dinēt), adj.

mellérendelt; s. szegény.

Coordina'tion, s. melléren-
delés.

Cop (kap), s. kúp, csács, tető;
süreg.

Copal (ko'pél), s. kopál (méz-
ga).

Coparcener (kopár'sziner), s.
társ-örökös.

Cope (koop), s. papköntös;
füdelék, bolt-iv, égboltozat,
mennyezet; v. n. (with)
rkivel megnérkőzni, bir-
kózni, vkinek kiállani; c.
a. megvíjni; befedni; meg-
halni.

Copes'mate, s. társ, czim-
boro.

Copious, (ko'pi-ăsz), adj. bő-
séges; gyakori; — ness,
s. bőség.

Copist (kap'iszt), s. másoló,
lemásoló.

Coppel (kap'pl), s. olvasztó
tégely.

Copper (kap'per), s. veres
réz; pl. rézpéz; —, adj.
réz, rézből való; — ish,
adj. rezes, rézvegyes; —y,
adj. rezes.

Cop'peras, s. rézgálicz; green
—, s. zöld gálicz, vasgálicz.

Cop'per-plate, s. rézlap, réz-
metszet.

Cop'per-wire, s. rézsodrony.

Cop'piece (kap'pisz), s. csep-
lyefa, cserjefa.

Cop'sv, adj. cserjés..

Copulate (kap'julét), v. a.
egyesítni, összeadni, páro-
sítni; v. n. párosulni; el-
hálni.

76

Copulation

Cornemuse

Corrupt

Copula'tion, s. párosítás, párosulás, testi közösülés.

Cop'y (kap'pi), s. másolat; példány; five copies of the first edition, öt példány az első kiadásból; —, v. a. másolni, lemásolni; — book, s. másolatkönyv; — right, s. kiadói jog.

Coquet (koket'), s. and adj. kaczér, kaczérkodó; v. n. kaczérkodni.

Coquet'ish, adj. tetszelkedő, kaczérkodó.

Co'quetry, s. kaczérkodás, testeszedés.

Coquette, v. Coquet.

Coral (kar'él), s. burany, kláris, korall: —line, adj. korallokból álló.

Corban (kor'bên), s. alamizsna-millye.

Corbeil (kar'bel), s. sánczkosár, gyátkosár.

Cord (kard), s. zsíneg, kötél, ál (famérték); —age, s. kötélzet.

Cordelier (kardilír'), s. Ferencszerzetes.

Cordial (kard'iél), adj. szíres; szívüdítő; s. vigasz, szívüdítés; liberty is a more invigorating than Tokay, a szabadság jobb vigasz a tokajt bornál.

Cordial'ity, s. szívesség.

Cord'wain (kard'wên), s. kordován.

Core (kor), s. belseje, veleje, lelke vminek; genyedség.

Coregency (kori'dsenszi), s. együtturalkodás.

Cork (kaark), s. dugaszfa, para, parafa; — screw, s. dugaszhúzó; —, v. a. dugaszolni.

Corn (karn), s. gabona, élet; tyúkszem; — of salt, sószem; — of gun-powder, löperszem; Indian —, s. kukoricza; —trade, s. gabonakereskedés.

Corn'age, s. gabonabér.

Corn'el, s. som; — tree, s. somfa.

Cornelian (karníliên), adj. and s. karniol; — stone,

karniolkö; — cherry, s. som; — tree, s. somfa.

Corne'muse (karn'mjuz), s. duda.

Cor'neous (kar'niász), adj. szarus; szarunemü.

Cor'ner, s. sarok, szug, zug; szög, szöglet; — stone, s. sarokkö, szögletkö; — tile, s. egyvölgyű cseréptégla; —, v. a. sarokba szorítani.

Cor'net, s. kürtöcske, szarvacska; lovás csapat; zászlótartó; — à piston, zülentyűs kürt.

Cor'nice (—nisz), s. párkánykoszorú; függönykoszorú.

Cor'ny, adj. szarus, szarunemü.

Corollary (kar'olléri), s. folyomány, következők.

Corporal (kar'porél), adj. testi; s. felszentelt miseinkendő; káplár.

Corporal'ity, s. testiség, testi tulajdonság; testület.

Corporate (kar'porét), v. a. egyesítni, testesítni; adj. egyesült.

Corpora'tion, s. testület, kebelzet; czéh.

Corpo'real (—riél), adj. testi.

Corpo'reous (—riász), adj. —v. Corporeal.

Corpo'rify (—rifei), v. a. testesítni.

Corps (kor), s. test, hadtest, sereqosztály.

Corpse (korpsz), s. hulla, holttest.

Corpulence, Corpulency (kar'pjunelensz, —szi), s. testeség, vaskosság.

Cor'pulent, adj. testes, vaskos.

Corpus - Christy (kar'pászkrisz'ti), s. úrnap.

Corpuscle (kar'pász-szl), s. testecske.

Corrade (—rêd'), v. a. megdörzsölni; összekaparni.

Correct (—rekt'), v. a. javítni, igazítni; fenyítni; — ness, s. helyesség, hibátlanság; szabatosság; —or, s. javitnok; javító; fegymester.

Correc'tion (—sán), s. javitás,

kiigazítás; megfenytés; house of —, feqyház, fenyitőház; —er, s. feqyenez.

Correc'tive, adj. javító; s. enyhítőszer.

Correlate (—relét'), v. n. egymásra vonatkozni.

Correl'ative, adj. egymásra vonatkozó, viszonylagos; — ness, s. egymásra vonatkozás, egymásra viszonylás, viszonylagosság.

Correspond (—riszpand') v. n. levelezni; megfelelni, összehangzani; —ence, s. levelezés; összehangzás, egyezés.

Correspon'dent, adj. megefelől, megegyező, összeillő; s. levelező.

Corridor (kar'ridor), s. fedett folyosó, tornácz, pitvar.

Corrigible (kar'ridsibl), adj. javítható.

Corrival (—rei'vél), s. versenytárs.

Corroborant (karrab'orént), adj. erősítő; hitelesítő, bizonyító.

Corrobora'tion, s. erősítés; hitelesítés, bizonyítás.

Corrob'orative, adj. hitelesítő, bizonyító; s. erősítő gyógyszer.

Corrode (karrod'), v. a. összérágni, szétrágni, emésteni.

Corro'dent, adj. etető, maró; s. etetőszer, marászer.

Corro'diate (—diét), v. a. felzetetni, maratni.

Corro'sion, s. feletetés, felmaratás.

Corro'sive, adj. feletető; s. etetőszer.

Corrugation (kar-rju-gē-sǎn), s. ránezosodás.

Corrupt (karrápt'), v. a. elrontani; megvesztegetni; elcsábitani; meghamisítni; v. n. elromlani; rothadni; poshadni; adj. romlott; elromlott; megvesztegetett; —ible, adj. romlékony; megvesztegethető; — less, adj. romolhatlan, enyészhetlen; — ness, s. romlott

77

Corruption

ság; rothaŕdság; gonosz-
ság, erkölcstelenség.

Corrup'tion, s. elromlás; ro-
hadás; elesábítás; meg-
vesztegetés; meghamisítás.

Corair (kar'szér), s. kalóz,
kalózhajó, tengeri rabló,
rablóhajó.

Corse, s. — v. Corpse.

Corse'let, s. vért-ing; mell-
vas.

Corset (kar'szett), s. füzőváll,
füzőny.

Cortege (—tedzs'), s. kíséret.

Cor'tical (—tikél), adj. kér-
ges; felületes.

Cor'ticate, adj. kéregnemű;
kérges.

Coruscation (karăszke'săn),
s. csillamlás, villogás.

Corvet (kar'vett), s. gyors-
hajó, naszág.

Cosier (ko'zsiér), s. himpel-
lér, kontár.

Cosmetic (kazmet'ik), adj.
szépitő; s. szépitűszer.

Cosmog'raphy, s. világleírás.

Cosmopolitan (kaz-mo-pol'i-
tén), s. világgpolgár.

Cost (kaszt), v. n. irr. (cost,
cost), kerülni (-ha, -be); it
costs a deal of money,
sok pénzbe kerül; it will
— his life, azért életével
lakolni fog; —, s. költség;
ár; vesztéség, kár; first
—, előállítási ár; —s, s. pl.
perköltség.

Coster-monger, s. házaló, kö-
rülhordozó, áru-targonezás.

Costive (kaszt'tiv), adj. has-
szorító; —ness, s. hasszo-
rulás, hasrekedés.

Cost'less, adj. költségment.

Cost'liness, s. drágalátosság;
drágaság.

Cost'ly, adj. drága; drágalá-
tos.

Costume (kasztjum'), s. ru-
háiselet, öltözék, jelmez;
korjelmez.

Cot (katt), s. kunyhó; bölcső;
sajka.

Coterie (koterí'), s. zárt társa-
ság, zárt kör.

Cottage (kat'teds), s. kunyhó,
házcska; —r, s. zsellér.

Cot'tar, Cot'ter, v. Cottager.

Cotton

Cotton (kat'tn), s. pamut,
gyapot; —grower, s. pamut-
termesztő; gun —, s. lópa-
mut, lógyapot; —, v. a.
gyapozní.

Couch (káuts), s. nyugágy,
pamlag; v. n. lefeküdni;
leborulni; leguggolni; v.
a. lefektetni; fogalmazni,
kifejezni.

Couchee (ku'sí), s. alvás ide-
je; éjjeli látogatás.

Cough (kaf), s. köhögés, hu-
rut; whooping—, s. számár-
hurut; —, v. n. köhögni,
hurutolni.

Could (kud), v. Can.

Coulter (kol'tér), s. csorosz-
lya, lemezvas, szántóras.

Council (káun'szül), s. ta-
nács, tanácsgyűlés; egy-
házi gyűlés; végzés, hatá-
rozat; common —, s. vá-
rosi tanács; common —
man, s. városi tanácsos;
privy —, s. titkos tanács;
udvari belső tanács; tit-
kos államtanács.

Co-unite (kojuneit'), v. a.
egyesítni; adj. egyesült.

Counsel (káun'szél), s. ta-
nács, tanácslás; ügyész; to
ask — of some one, vhitől
tanácsot kérni; to keep —,
titokban tartani (vmit);
—lor, s. tanácsadó, tanács-
nok.

Count (káunt), v. a. szám-
lálni, olvasni; számot vet-
ni; számba venni; to —
over, átszámlálni, össze-
számlálni; beszámítni; —,
v.n. to — upon, számot tar-
tani -ra, -re: —, s. szám-
lulat; felvetés; becslés;
gráf; (törv.) vád; —able,
adj. megolvasható, meg-
számlálhat—.

Countenance (káun'tinënsz),
s. magabírás; arczulat;
arczkifejezés; pártfogás,
oltalom; to put one out
of —, ekit sodrából kihoz-
ní, ekit zavarba ejteni;
to keep —, magán ural-
kodni; a sodrából ki nem
esni; elfojtani a nevetést;
a cheerful —, derült arcz;

to give —, pártfogolni, ke-
gyelni, előmozdítani; to
make —, tettetni magát
(elszántnak vmire); —, v.
a. elősegíteni, előmozdítani,
pártolni, pártfogolni, oltal-
mazni, kedvezni, megen-
gedni.

Coun'tenancer, s. pártfogó,
előmozdító.

Count'er, s. boltasztal; játék-
barca.

Count'er, adv. ellen, ellenére;
fonákul, viszon; to run —
to, to run — with, ellen-
kezni -val, -vel; ellen cse-
lekedni; to — act, v. a. el-
lene munkálni; — action,
s. ellenmunkálat, ellenha-
tás; — balance, s. ellen-
súly; to — balance, v. a.
ellenésílyozni; — buff, s.
visszalókés; — charge, s.
viszonvád; ellentámadás;
— current, s. ellenár; —de-
mand, s. viszonkövetelés;
— effect, s. ellenhatás, visz-
szahatás; —fort, s. sarok-
fal, gyámoszlop; —mark,
s. ellenjegy; —mine, s. el-
lentűzakna; to — mine, v.
a. ellentűzaknát készítni;
—order, s. ellenparancs;
—part, s. ellenkezet; ellen-
kép; másolat; másodhang;
—plea, s. ellennyilatkozat,
ellenréde; — poise, s. el-
lensúly; — poison, s. ellen-
méreg; — pressure, s. vi-
szonnyomás, visszahatás;
— revolution, s. ellenfor-
radalom; — scuffle, s. kéz-
tusa; to — seal, v. a. ellen-
pecsételni; — security, s.
ellenbiztosítmány; alkezes-
ség; — ticket, s. ellenjegy;
tértijegy; — value, s. ha-
sonérték; —vote, s. ellen-
szavazat; —wind, s. ellen-
szél.

Counterfeit (káun'těrfit), v.
a. utánozni, utáncsinál-
ní, meghamisítini; tettetni;
adj. utánzott, hamisított;
ál, hamis; színlett; s. ha-
misítvány, utánzat; —ex,
s. hamisító; utánnyomtató;
színmutató; majmoló.

78

Counterfeit

Countess

Countess (káunt'eszsz), s. grófnő.

Count'm, s. számítás, szám-
vetés; — house, s. iroda;
fizető hivatal.

Country (kán'tri), s. ország;
tartomány, föld; mezőség,
mezei lakás, falu; in this
—, ebben az országban; to
go into the —, falura men-
ni; in my native —, ha-
zámban; — house, s. fa-
lusi v. mezei ház; — life,
s. falusi c. mezei élet;
—man, s. falusi ember;
hazaji; — squire, s. föld-
birtokos; — wench, s.
otromba falusi leány; fa-
lusi szajha.

County (káun'tí), s. grófság,
vármegye, kerület.

Couple (káp'pl), s. pár, egy
pár; házaspár; két, kettő;
a young —, ifjú házasok;
a — of eggs, két tojás; —,
v. a. párosítni; v. n. páro-
sulni; párzani, bakzani;
házasságra lépni.

Coup'let (káp'plet), s. vers-
szak.

Cour'age, (kár'rêds), s. bá-
torság, bátorszírűség; vál-
lalati szellem.

Cour'a'geous (—rê'dsász), adj.
bátor, vitéz; —ness, s. bá-
torság, vitézség.

Courd (kurd), s. tök.

Courier (ku'rír), s. futár,
hírnök.

Course (korsz), s. futás, út,
pálya; folyamat, menetel,
rend; folyam, pénzfolyam,
árfolyam; tanítolyam; for-
gás, keringés; egy fogás
(étel); harczátékí futás;
— of exchange, váltáfo-
lyam; — of law, jogfo-
lyam; — of life, életfolya-
mat; életpálya; by the —
of nature, a természet
rendje szerint; to let a
thing take its —, vmely
dolgot magára hagyni; in
the — of time, időjártá-
val, idővel; in the — of a
year, egy ér alatt; to take
a — at law with one, pa-
naszt tenni vki ellen, vkit

Course

perbe fogni; of —, termé-
szetesen, kétsegkívül, min-
denesetre: that's a matter
of, — magától értetik.

Course, v. a. hajszolni, ker-
getni, üzni, hajtani; v. n.
futni, szaladni.

Cour'ser, s. futtató ló, ver-
senylő; vadász, nyúlász.

Court (kort), s. udrarhely;
udvar; törvényszék; ud-
varlás; he is great at —,
nagy tekintetben áll a fe-
jedelem előtt; to pay one's
— to the king, a király-
nak udvarolni; — holy
water, üres biztatások; ér-
téktenek bókok; —day, s.
törvénynap; — favour, s.
fejedelmi kegy; —yard, s.
udvar, tornácz; —, v. a.
udvarolni, vkinek kedvét
keresni; —ling, s. udra-
roncz; —liness, s. udvari-
ság; —ly, adj. udvarszerű,
udvarias, hizelgő; —ship,
s. udvarlás, szerelmi vi-
szony.

Cour'teous (kár'tsász), adj.
udvarias; —ness, s. udra-
riasság.

Cou'tesy (kár'tszi), s. meg-
hajlás, főhajtás, bókolat;
udvariasság; to drop a —,
bókolni; —, v. n. meghajla-
ni, bókolni; the lady cour-
tesied to him, a hölgy meg-
hajolt előtte.

Cousin (káz'zn), s. unoka-
testvér.

Cove (kov), s. tenger-őböl;
hajlék; suhancz; v. a. bol-
tozni.

Covenant (káv'i-nént), s. kü-
tés, frigy, szövetség; v. n.
megegyezni, szerződni; kü-
tést tenni.

Cov'enous, adj. álnok, csel-
fes.

Cov'er, v. a. befedni; beta-
karni; beborítani; (átv.
ért.) palástolni; s. takaró;
fedő; fedél; tető; kupak;
boríték; takarék; —let, s.
paplan; —ing, s. fedezés;
fedezet.

Cov'ert, s. hajlék; menhely;
gurdély; adj. fedett; rej-

Cracker

tett; bátorságos; —ness,
s. eltitkolás; titkoltság;
—ure, s. fedezet; menhely;
őrizet; oltalom.

Covet (káv'et), v. a. megki-
ránni; vágyni (a más bir-
tokára); esengeni (vmi
után).

Cov'etable, adj. kivánatos,
őhajtható.

Cov'etous, adj. kapzsi, fu-
kar, zsugori; —ness, s.
kapzsiság, fukarság; so-
vágás.

Covey (káv'i), s. ivadék, ma-
dárfak; falka.

Co'ving (ko'ving), s. nyula-
dék, nyúlrány; kiugrás;
kiállás, kiugulás.

Cow (káu), s. tehén; —kee-
per, s. tehenész; — slip, s.
tavaszi kankalin; —wheat,
s. csormolyafintor.

Cow, v. a. íjeszteni, aggasz-
tani, felemítni; —ard, s.
anyám-asszony katonája;
gyára; —ardice, s. gyára-
ság, pulyaság.

Cow'er, v. n. guggolni, leku-
czorodni.

Cox'comb (koksz'kom), v.
Cock's comb.

Coy (kai), adj. szemérmes,
bátortalan, félénk; —ish,
adj. óvakodó; —ness, s,
óvakodás, félénkség.

Coz (káz), s. — v. Cousin.

Cozen (káz'n), v. a. rászedni;
—er, s. csalárd, ámító.

Crab (kréb), s. botrog, ollót-
lan rák; morgó, zágolódó
ember; —bed, adj. fanyar;
morgó.

Crack (krékk), s. pattunás,
repedés; reped; roppanat;
v. a. repeszteni, pattan-
tani; feltörni, eltörni; to
— a nut, diót feltörni; to
— a joke, cselet csapni; he
that will have the kernel
must — the shell, ha man-
dolát akarsz enni, meg kell
törwöd a tokját; —, v. n.
pattanni, repedni; kérked-
ni; —brained, adj. eszelős,
búdult.

Cracker, s. rajka, rajgó; kér-
kedő; nut —, s. diótörő.

79

Crackle

Crać'kle (krě'kl), v. n. ro-
pogtatni, csikorogni, pat-
togni.

Crackling, s. pattogás, ro-
pogtatás, sustorgás.

Cradle (krě'dl), s. bölcso; v.
a. bölcsobe fektetni.

Craft (kráft, krêft), s. mes-
terség; kézi mesterség;
ügyesség; fortélyosság;
bárka; —, v. n. ármány-
kodni.

Craf'tiness, s. ravaszság, for-
télyosság.

Crafts'man, s. mester-ember;
művész.

Crafts'master, s. főmester.

Craf'ty, adj. ravasz, forté-
lyos.

Crag (krêg), s. szirt, kö-
szirt; nyakszirt, nyakesíga;
—ged, —gy, adj. köszirtes;
csípkés (szikla).

Crake (krēk), v. a. and n.
kérkedni, henezegni; —r,
s. nyegle.

Cram (krém), v. a. tönni;
to — one's self with meat
and drink, gyomrát étellet
s itallal megterhelni; to
— a goose, ludat tönni;
—, v. n. torkoskodni.

Cramp (krêmp), s. göres; ka-
pocs; v. a. összefoglalni,
megszorítni; —iron, s. ka-
pocsvas; —oon', s. szorító
horog.

Crane (krēn), s. darú; darú-
csíga; v. a. felesigázni.

Crank (krénk), adj. ép, élénk,
vidám; —ness, s. egészség,
épség; vidámság.

Crank, s. forgatýú, hajtá;
kanyarulat; szócsavarás;
v. n. tekeregni, kigyőzni.

Cranny (krên'ni), s. hasadék,
repedék, nyilás.

Crape (krēp), s. krep (szö-
vet), fátyol; gyászfátyol.

Crapulence (krép'julensz), s.
mámor, borosság, gagyos-
ság.

Crap'ulous (—'julász), adj.
mámoros, gagyos.

Crash (kres), v. n. csattanni,
recscsenni; v. a. széttörni,
szétsattantani; s. csatta-
nás; darócz.

Crass

Crass (krêszsz), adj. vastag;
durva.

Cratch (krěts), s. jászol; já-
szórács.

Crater (krě'těr), s. tűzokádó-
hegy nyilása.

Crunch (kránts), v. a. fogai-
val feltörni (p. diót).

Cravat (krêvét'), s. nyakra-
való, nyakkötö.

Crave (krêv), v. a. and n. es-
deni, könyörgni; kérni;
sorárogni (vmi után).

Craven (krě'ven), s. gyáva;
adj. nyúlszívú, bátortalan.

Cra'ving, s. sovárgás; part.
sovárgó.

Craw (kraa), s. begy.

Crawfish (kraa'fís), s. rák.

Crawl (kraal), v. n. csúszni,
mászni, csúszkálni; to
— up, felmászni, —er, s. csú-
szó mászó, alattomoskodó;
féreg.

Crayon (krě'ján), s. színkréta;
írasz, írón.

Craze (krěz), v. a. széttörni;
megrongálni; vki elméjét
megháborítni.

Cra'ziness, s. bódultság, té-
bultság.

Cra'zy, adj. bódult, elmehá-
borodott; qyarló.

Creaght (krít), s. nyáj, csor-
da; v. a. legeltetni.

Creak (krík), v. n. csikorogni,
nyikorogni.

Cream (krím), s. tejszín, tej-
fel; —cheese, s. színsajt;
—, v. a. tejfelt szedni.

Crease (krísz), s. szamárfül
(könyrben); ráncz, redő.

Create (kri-ē't'), v. a. terem-
teni, alkotni; okozni; ki-
gondolni; kinerezni.

Creation (kri-ē'sán), s. terem-
tés; alkotás; kinevezés.

Crea'tor, s. teremtő.

Crea'tress, s. teermtőnő.

Creature (krí'tsár), s. terem-
mény.

Crebritude (kreb'ritjud), s.
gyakoriság.

Creb'rous, adj. gyakori.

Credence (krí'densz), s. hitel;
tekintet; hitelesítés; letter
of —, meghitelező levél.

Credentials (—den'sélz), s.

Crepitation

pl. hitelesítvény, tanusít-
vány; bizományi levél.

Credibility (kredibil'iti), s.
hihetőség; hitelesség.

Cred'ible, adj. hihető; hi-
telre méltó.

Cred'ibly, adv. hihetőleg.

Credit (kred'it), s. hitel; te-
kintet; tekintély; befolyás;
becsület, becsületszó; upon
your —, az ön szavára;
az ön szakálára; to have
much — with one, nagy
tekintetben állani vki előtt;
sokat tehetni rkinél; it
does him —, it is to his —,
it is a — to him, becsüle-
tére válik; to take on —,
hitelre venni (p. portékát);
letter of —, hitellevél; bill
of —, nyilt váltó; —, v. a.
elhinni, hitelt adni (vki-
nek v. vminek); hitelezni;
hitelesítni.

Cred'itable, adj. tiszességes,
becsületes, hitelt érdemlő
(ember); it is very — to
him, becsületére válik;
—ness, s. tekintet, szava-
hihetőség.

Cred'itor, s. hitelező.

Credulity (kredju'liti), s. hi-
székenység, könnyenhivö-
ség.

Credulous (kred'julász), adj.
hivékeny, könnyenhivő.

Creed (kríd), s. hitrallás.

Creek (krík), s. übölke, ter-
mészetes kis rév; v. n. csi-
korogni.

Creep (kríp), v. n. irr. (crept
[krept], crept), csúszni,
mászni; —er, s. csúszó-
mászó; mászó növény, kacs-
növény; felmászó fakúsz;
—hole, s. buválék, rejtek-
hely. [égetés.

Cremation (krimē'sǎn), s. el-

Crenate (kri'nēt), adj. csip-
kés; roratékos.

Crenated, v. Crenate.

Creole (kri-ol'), s. kreol,
kreolnő.

Crepitate (krep'itēt), v.n. sus-
torogni, ropogtatni; kele-
pelni (mint a gólya).

Crepita'tion, s. sustorgás, ro-
pogtatás, kelepelés.

80

Crepuscule

Crepuscule (kripász'kjul), s. alkony, esti szürkület.

Crescent (kresz'szent), s. telő hold; félhold; adj. növekedő, nagyobbodó.

Cresses (krisz'isz), s. pl. zsáza; water —, s. l. víztorma, zsáza.

Cresset (krisz'szit), s. vezérűz, jeltűz; lámpa, fáklya.

Crest (kreszt), s. taréj, kastaréj; bóbita; sisakbokréta, tollbokréta; cízmer, címerdísz; korona, koszorú; — fallen, adj. csüggedt, levert, szomorú; —ed lark, bóbás pacirta.

Cretaceous (kritēs'sász), adj. krétás, krétanemű.

Crevice (krev'isz), s. tátvány, nyílás, hasadék, repedék; v. a. felhasítni, felrepeszteni.

Crew (krú), s. hajólegénység; csapat, csoport; néptömeg.

Crib (krib), s. jászol; v. a. bezárni.

Crib'ble, s. szita, rosta; v. a. szitálni, rostálni.

Cribration (kreibrē'sǎn), s. szítálás.

Crick (krikk), s. nyakmerevedés; ropogás, csikorgás; öbölke, természetes kis rév.

Cricket (krikk'it), s. tücsök, házi tücsök; labdaverőjáték; lábszék.

Crier (kreiš'r), s. kikiáltó, kihírdető.

Crime (kreim), s. bűn, bűntény; —ful, adj. bűnös, gonosz; —less, adj. bűnmentes; bűntelen.

Criminal (krim'inél), s. bűntettes, gonosztevő; adj. bűnös, büntetendő; 'enyítő; —ly, adv. bűnösen; fenytőleg.

Criminal'ity, s. bűnösség; bűnhedőség.

Criminate (krim'inēt), v. to Incriminate.

Crimina'tion, s. bűnvád.
Crim'inatory (—nétari), adj. vétkelő, vádló, okoló.

Crim'inous, adj. bűnös, vétkes, gaz.

Crimosin, v. Crimson.

Crimp

Crimp, v. a. göndörítni; adj. töredékeny; morzsalékony; s. lélekáros.

Crim'ple, v. a. zsugorítni; összegyűrűni.

Crimson (krim'zn), s. karma'sinszín; adj. karmazsinszínű.

Crineum (kringk'ám), s. vonaglás, rángás; görcs; — crancum, s. irkafírka.

Cringe (krinds), v. n. meghajlani, bókolgatni, csúszni-mászni (vki előtt); v. a. összehízni.

Cring'er, s. csúszó-mászó, hizelgő.

Crin'kle, s. hajlás; redő; v. n. tekergőzni, gyűrűdzni, kigyózni; v. a. kanyarítni; redőzni.

Crinose (krei'nosz), adj. szörös, hajas.

Cripple (krip'pl), s. béna; v. a. megcsonkitni, megnyomorítni, bénítni.

Crisis (krei'sziz), s. válság, fordulópont; változás.

Crisp (kriszp), adj. göndör, kondor; fodros; recsegő, parázs, darás; porzsolt; v. a. göndörítni, porzsolni, pirítni.

Criterion (krití'riǎn), s. ismertetőjel, ismejel.

Critic (krit'ik), s. itészet, kritika; itész, biráló; ócsárló, gáncsoló; adj. itészeti, birálati, birálatos, kritikai; —al, adj. kritikai; bajos, válságos, veszélyes; —ally, adv. birálva, birálatosan.

Criticise (krit'iszeiz), v. a. and n. megítélni, birálni; birálgatni, ócsárolni; akadékoskodni.

Crit'icism (—szizm), s. itélés, birálás, megbirálás; birálástan; gáncsoskodás.

Croak (kraok), v.n. vartyogni (mint a békák); krákogni (mint a varjú); s. vartyogás; krákogás.

Crock (krakk), s. korom; fazék, korsó; v. a. bekormozni.

Crock'ery, s. fazékasmű; cserépedények.

Cross

Crocodile (krak'odil), s. gyík.

Crocus (krokász), s. sáfrány.

Croisade (kraiszéd'), s. keresztes hadjárat.

Crone (kron), s. vén anyajuh; vén asszony.

Crony (kro'ni), s. régi barát; cízbora.

Croo (krű), v. n. búgní, turbékolni.

Crook (kruk), s. kampós bot; juhászbot; kampó; görbület; v. a. görbeszteni, görbítni; v. n. görbülni; — backed, adj. görbehátú.

Crook'ed, adj. görbe, görbedt; kampás; horgas; tekervényes; —ness, s. görbeség, görbület.

Crook'en, v. a. görbeszteni, hajtani.

Crool (krúl), v. n. morogni. mormolni.

Croon (krún), v.n. bőgni, bömbölni.

Crop (krap), s. aratás, szedés; tető, csup, sudár (fáé); begy; kurta v. vágott dolog; — ear, s. vágott fülű; — sick, adj. megzabált; — time, s. aratás ideje; —, v. a. kúrlítni, elvágni, elnyírni; kitépni; melleszteni; learatni, betakarítni; szakasztani; to — flowers, virágokat leszakasztani; —per, s. arató.

Crosier (kro'sěr), s. piuspökpálcza.

Cross (kraszsz), s. kereszt; keresztény vállás; szendeédés, kín, nyomor, baj; krajčár; előlap pénzen; —, adj. keresztes; haránt, kereszt; haragos, boszús; to be —, haragudni, boszankodni; to be — about a thing, boszankodni vmin; to be — with some one, vkire neheztelní; — words, sértegetőzés; —ly, adv. haragosan, mérgesen; durván; keresztbe, keresztben, keresztül; —, prp. keresztül, át, által; — v. a. keresztezni, keresztet vetni —ra, —re; kereszthe vetni v. tenni; to — the river, a

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

81

f

Crossbite

folyamon keresztül menni;
to — one's purposes, vki
szándékát semmivé tenni,
túljárni vkinek eszén; —,
v. n. keresztül vágni egy-
máson.

Crossbite, v. a. rászedni, meg-
csalni; s. csel; csalás.

Cross-examine, v. a. faggat-
ni, vallatni, kikérdezni (ta-
nut).

Cross-examination, s. faggató vallatás.

Cross-fortune, s. balszerencse. [út].

Cross-way, s. kereszt-út; vál-

Cross-wind, s. oldal-szél.

Crosswise, adv. keresztbe,
keresztben, keresztül.

Crotch (krats), s. horog.

Crotch'et, s. zárjel, rekesz-
jel, rekesz; negyedkóta;
prücsök, gond.

Crouch (kráuts), v. n. kus-
sadni, lekussadni, lelapúl-
ni; meghúzni magát, huny-
nyászkodni, csúszni-mászni.

Croup (krup), s. hártyás to-
rokgyik; a ló kereszt-
csontja.

Crow (kro), s. varju; — bar,
s. vasdorong; emelő rúd;
—, v. n. reg. and. irr. (crew
[kru], crown [kroon]), ku-
kurikolni; hetvenkedni; to
— over one, vki felett gú-
nyolódni, daczolni vkivel.

Crowd (kráud), s. néptömeg;
v. n. tolongani, tolakodni;
v. a. to — all sails, minden
vitorlát megereszteni.

Crown (kráun), s. korona,
koszorú; csúp, sudár (fáé);
öt silling értékű ezüstérme;
the — of a stag's head,
szarvastülök; the — of a
mountain, hegytető; the
— of a hat, kalaptető; —,
v. a. koronázni; megkoszorúzni.

Crucial (kru'si-êl), adj. ke-
resztalakú.

Cru'ciate (—si-ēt), v. a. kí-
nozni, gyötörni.

Crucia'tion, s. kinozás, kín,
gyötrelem.

Crucif'erous, adj. kereszt-
tartó.

Crucifix

Cru'cifix (—szifiksz), s. fe-
szület, feszülthép.

Crucifix ion, s. keresztrefesztítés.

Cru'eiform (—kru'szifarm),
adj. keresztformáju.

Cru'cify (—fei), v. a. keresztre
feszít ni.

Crude (krúd), adj. nyers, fötlen; —ness, s. nyerseség.

Cru'dity, s. nyerseség; éret-
lenség; emés:thetetlenség.

Cradle (kru'dl), v. a. megalutni, oltani (tejet).

Cruel (kru'il), adj. kegyetlen,
embertelen; —ly, adv. ke-
gyetlenül; — ness, —ty, s.
kegyetlenség.

Cruentate (kru'entēt), adj.
véres, vérfoltos, vérrel fer-
tezett.

Cru'et, s. üvegecske.

Cruise (kruz), v. n. kóvá-
lyogni (hajóval); s. kó-
válygás.

Cruis'er, s. czirkázó hajó;
kalóz.

Crum (krám), s. morzsalék;
v. a. morzsálni; v. n. morzsálódni.

Crumble (krám'bl), v. a. morzsálni; v. n. morzsálódni.

Crum'my, adj. morzsás.

Crump (krámp), adj. görbe.

Crum'pet, s. élesztős lepény.

Crumple (krám'pl), v. a. összegyűrni, ránczigálni; v. n. összegyűrűdzeni.

Crunch (kránts), v. n. csikorogni; v. a. szétroppantani.

Crusade (kruszēd'), s. keresztes hadjárat.

Crusa'der, s. keresztvitéz, ke-
resztés.

Crush (krăss), v. a. össze-
zűzni, összetörni; össze-
gyűrni; elnyomni; tönkre
tenni; to — to the earth,
földre gyűrni; —, s. zuzás;
gyűrés; zuzat.

Crust (krászt), s. héj, ke-
nyérhój; kéreg; kérgezet;
v. a. bekérgezni; v. n. kér-
gesedni.

Crust'y, adj. kérges, durczás,
hozzá férhetlen.

Cubatory

Crusta'tion, s. kérgesedés;
kérgezés; kéregezet, kéreg.

Crust'ily, adv. durczásan,
morogva.

Crust'iness, s. kérgesség;
durczásság, hozzá férhet-
lenség.

Crutch (kráts), s. mankó; to
go on crutches, mankón
járni.

Cry (krei), v. n. kiáltani, ki-
áltozni; sírni, siránkozni,
ríni; kurjantani, kurjon-
gatni; (vad.) ugatni, csa-
holni; to — bitterly, ke-
seresen sírni; to — at one,
rákiáltani vkire; to — for
help, segítségért kiabálni;
to — to one for help, vkit
segítségül hívni; to — out
felsívalkodni; elkiáltani
magát; —, v. a. kihirdetni
(jegyeseket); to — out
something, kikiáltani vmit
to — mercy, kequelmét kér-
ni; to — murder, jajíreszé-
kelni; to — one down, vkit
rosz hírbe keverni; vkit
lekiáltozni; to — up some-
thing or somebody, feldi-
csérni vmit v. vkit; —, s.
kiáltás, kikiáltás, felkiál-
tás; sirás; ugatás; a great
— and a little wool, na-
gyobb füstje mint lángja;
nagyobb füle mint farka.

Cryptic, —al, adj. rejtékes,
rejtett.

Cryptogamy (krip-tag'êmi), s.

Lopranószés.

Cryptography, s. titkos irás.

Crystal (krisz'têl), s. jegecz,
kristály.

Cryst'talline (-lin), adj. je-
geczes, kristályos; kristály-
tisztá.

Crystaliza'tion, s. jegedés,
kristályosodás.

Crystalize (krisz'tèleiz), v. a.
jegeczesíteni, kristályozni;
v. n. jegeczesedni, jegedni.

Cub (káb), s. kölyök; (átv.
ért.) gyermek; v. n. köly-
kezni.

Cubation (kjubē'săn), s. fekvés.

Cubatory (kju'bêtāri), adj.
fekvö.

82

Cube

Culmination

Current

Cube (kjub), s. köb; köbszám.

Cubic (kju'bik), —al, adj. köbös, köb..., koczka...; —root, s. köbgyök; —number, s. kocz Kaszám.

Cubiform (kju'bifarm), adj. koczkaalakú, koczkádad.

Cuckold (kákk'ald), s. megcsalatott férj; v. a. szarvassá tenni, nejét elcsábtani; —om, s. gyávaság (férjnél).

Cuckoo (kuk'ku), s. kakuk; ebhendi.

Cucumber (kju'kǎmběr), s. ugorka.

Cucurbitaceous (kjukárbitészász), adj. tökalakú.

Cud (kád), s. kérő; to chew the —, kéröt rágni.

Cudden (kǎd'dn), s. pimasz.

Cudgel (kǎd'zsěl), s. furkó, fiutykös; v. a. megbotozní, megverni.

Cue (kju), s. jelszó, vezérszó; hátulsó rész; fark; parókaczoff.

Cuff (kǎff), s. kézelő, kézfordor; ökölcsapás; v. a. megyöklödni; v. n. verekedni; birkózni.

Cuinage (kuin'eds), s. felgombolyítás.

Cuirass (kju'rész), s. mellvas; —ier, s. vasas katona.

Culinary (kju'linéri), adj. konyhai, szakácmesterséghez tartozó.

Cull (kǎll), v. a. kikeresni, kiválasztani; s. putra fjes kolty; folyami menyleg; oktondi, bamba.

Cullender (kǎl'lenděr), s. — v. Colander. [ber].

Cullion (kǎll'jǎn), s. gazem.

Cullis (kǎl'lisz), s. táplaleves; szüredék.

Cully (kǎl'li), s. oktondi, bamba; v. a. meqjátszódtatni; bolondot úzni vkiből.

Culm (kǎlm), s. fűszál; holtszén.

Culminate (kǎl'minēt), v. n. tetűzni, legtetőre hágni, delelní.

Culmina'tion, s. tetőzés, delélés.

Culpability (kǎlpābil'iti), s. bűnösség, bűnhedőség.

Cul'pable, adj. bűnös; bűnhedű.

Cul'prit (—prit), s. büntettes.

Culter, v. Colter.

Cultivate (kál'tivēt), v. a. művelni (földet); kiképezni; to — one's mind, eszét művelni.

Cultiva'tion, s. földművelés; kiképés, művelés.

Cultivator (kál'tivětěr), s. földművelő.

Culture (kál'tsár), s. földművelés; művelés; műveltség, neveltség.

Cumber (kǎm'běr), s. baj, teher; aggodalom; akadály, gáncs; v. a. terhelní, terhére lenni; akadályozni, gátolni; —some, adj. akadályos, hátráltató, esetlen.

Cúmbrance, s. — v. Encumbrance.

Cum'rous, adj. akadályos, esetlen, terhes, alkalmatlan.

Cumin (kǎm'in), s. — v. Caraway.

Cumulate (kju'mjulēt), v. a. halmozni.

Cumula'tion, s. felhalmozás.

Cu'mulative, adj. halmozó; összesített.

Cun (kǎn), v. a. tudni, ismerní; to — a ship, hajót kormányozni.

Cuneal (kju'niel), Cu'niated, Cuneiform, adj. ékded, ékalakú.

Cunning (kǎn'ning), adj. ravasz, okos; — ness, s. ravaszság, okosság.

Cup (kǎp), s. csésze, findzsa; pohár; to offer one a — of coffee, vkit egy findzsa kávéval megkinálni.

Cup, v. a. köpölyözni; —pingglass, s. köpöly.

Cupboard (kǎp'bārd), s. edénytartó; étszekrény.

Cupidity (kjupid'iti), s. sóvárgás, vágy; vágyalom.

Cupola (kju'polé), s. kupola.

Cuppel (kǎp'pl), s. olvasztó tégely.

Cur (kár), s. komondor; ezudar.

Curable (kju'rêbl), adj. gyógyítható.

Curacy (kju'részi), s. helyettes lelkész állomása.

Cu'rate (—rēt), s. helyettes lelkész, papsegéd.

Cu'rative, adj. gyógyító; gyógy-erejű.

Cura'tor (—rē'těr), s. gondnok.

Curb (kārb, körb), s. álladzó; fék, zabla; v. a. felállazni; zaboláni, féken tartani.

Curd (kārd), s. tűró; tűrósajt.

Curdle (kār'dl), v. n. tűrósodni; v. a. oltaní (tejet).

Curd'dy, adj. megaludt.

Cure (kjur), s. gyógyítás; lelkészég; v. a. gyógyítni.

Cure'less, adj. gyógyíthatatlan.

Cure, v.a. fiistölni (húst).

Curfew (kār'fiu), s. zsaratfedő, tűzfedő; esti harangszó.

Curiosity (kjuri-asz'iti), s. kiváncsiság, kandiság; tudvágy; különösség, nevezetesség, ritkaság.

Curious (kju'riász), adj. kiváncsi, kandi; tudnivágyó; különös; —ly, adv. kiváncsilag; különösen, furcsán; — ness, s. — v. Curiosity.

Curl (kārl), s. hajfürt; v. a. gyűrűbe tekergetni, fürtökbe szedni (hajat); v. n. gyűrűzni, fodorodni.

Cur'ling, s. fodorítás, fodoródás; — iron, s. hajfodorítóvas.

Cur'ly, adj. fürtös; bodri.

Curmudgeon (kārmǎd'zsǎn), s. zsugori, fillérező, fukar.

Currant (kǎr'rěn), s. aprószőlő; tengeri szőlő.

Currency (kǎr'rěnszi), s. forgás, forgalom; könnyűség; folyamat; papíros pénz; folyópénz; kelendőség.

Cur'rent, adj. folyó, forgó; kelendő; érvényes; szokásos, divatos; the — price,

83

f*

Curricle

vásári ár, folyó ár; —year,
folyó év; to take a thing
for — money, vminek hi-
telt adni; to be —, szokás-
ban v. divatban lenni.

Curricle (kár'rikl), s. kétke-
rekü könnyű kocsi, kor-
dély.

Currier (kár'rier), s. timár,
cserzővarga.

Currish (kár'ris), adj. ebházi,
mardosá, ezudar; —ness,
s. kutyaság; harapősság;
czudarság.

Curry (kár'ri), v. a. cserez-
ni, kicserezni, kikészítni
(bőrt); megvakarni (lo-
vat); meqpáholni (ckit); —comb, s. lóvakaró.

Curry, s. fűszercegyíték.

Curse (kársz), v. a. megát-
kozni, elátkozni; v. n. ká-
romkodni; s. átok.

Cur'sed, part. átkozott; a —
fellow, átkozott egy ficzkó;
— ness, s. átkozottság.

Cursorily (kár'szorili), adv.
futólag. [tólagos.

Cursory (kár'szori), adj. fu-

Curst (kárszt), adj. átkozott;
gaz, gonosz; álnok; —ness,
s. gonoszság, álnokság.

Curt (kárt), adj. kurta.

Curtail (kár'tēl), v. a. kur-
títni, megnyírbálni; kevés-
bítni; s. ronda nőszemély.

Curtain (kár'tin), s. függöny;
window - curtains, s. pl.
ablakfüggöny; — rod, s.
függönyrud; — lecture, s.
papuesleczke; —, v. a.
függönyüzni.

Curvation (kárve'sán), s. gör-
bítés, hajlás; görbedés.

Curvature (kárv'ëtsár), s.
görbület, hajlás.

Curve (kárv), adj. görbe,
meghajlott; s. görbe vonal;
v. a. görbítni, görbeszteni.

Curv'ity, s. görbeség.

Cushion (kus'án), s. vánkos;
—et, s. vánkoska.

Cusp (kászp), s. hegye v. éle
vminek; hold szarva.

Cus'pated, Cus'pidated, adj.
(füv.) törhegyü.

Custody

Custody (kász'todi), s. őrizet;
fogság.

Custom (kász'tám), s. szo-
kás; rendes vevők, rendes
dolgoztatók; vám, bevitel-
vám, kivitelvám; — is a
second nature, a szokás
természetté válik; —house,
s. vámház; — free, adj.
rámment.

Cus'tomable, adj. szokásos;
vámköteles.

Cus'tomary, adj. szokásos,
szokott.

Cus'tomer, s. rendes vevő s.
vásárló, rendes dolgoztató.

Cut (kát), v. a. and n. írr.
(cut, cut), metszeni, vágni;
szelni; metélni; elvágni;
megnyesni; felvágni, szab-
ni; hasítni; megfaragni;
to — away, elmetszeni, el-
vágni; elszökni; to —
down, levágni; lekaszabol-
ni; to — off, elvágni; cson-
kitni; to — one off with a
shilling, vkit kiörökítni,
vkinek 50 krajezárt örökül
hagyni; he is — off, meg-
halt; to — one off from
the church, vkit az egy-
házból kiátkozni; to — out,
kivágni, kivagdalni, kifa-
ragni; to — one out, vkit
kitúrní, kiszorítni; to —
up, felmetélni (p. sültet),
elvagdalni (darabokra),
szétvágni; to — a book,
könyvet körülvágni; to —
the ground, felásni a föl-
det; to — a tree, fát meg-
nyesni; to — one's finger,
az ujját megvágni; to —
capers, ugrándozni mint a
bak; to — a silly figure, ne-
vetséges alakban feltünni;
to — one, szakítani vki-
vel; kiadni vkin; I must
have my hair —, hajamat
meg kell nyiretnem; to —
the matter short, rövi-
den, egyszóval; —, s. vá-
gás, metszés; szabás; met-
szet; szelet; vágat, átvá-
gat; árok, csatorna; eme-
lés (a kártyajátékban);
által-út; a — of hay, széna-
nyaláb; fellows of the

same —, egyszőrü emberek;
to draw cuts, sorsot húzni;
— lass, s. vadászkés, han-
dzsár; —ler, s. késcsináló;
—let, s. hússzelet; —ter, s.
vágó, metsző; metszőfog;
erszényfejő; kutter (hajó).

Cutaneous (kjutě'niász), adj.
bőr ...: — eruptions, s.
pl. bőrkiütés.

Cut-throat, s. gyilkos; or-
gyilkos.

Cutting (kát'ting), adj. éles,
metsző; (átv. ért.) fulán-
kos, megbántó, sértő; s.
vágás, metszés; vágaték;
elmetszett darab; faradék,
hulladék; szálka; ültetni
való ág.

Cuttle (kát'tl), s. téntaféreg;
rágalmazó.

Cycle (szei'kl), s. körzet; idő-
kör.

Cycloedia (szeiklopi'diê), s.
ismerettár.

Cyder (szei'děr), s. almabor.

Cylinder (szi'linděr), s. hen-
ger; hengeresiga.

Cylin'dric, —al, adj. henger-
ded, hengeres.

Cymbal (szim'bêl), s. czim-
balom.

Cynic (szin'ik), s. czinikus,
külesinnal nem gondoló böl-
csész; —al, adj. szigorú,
durva, gúnyos, mardosó;
megelégedett, természetsze-
rinti, dancos.

Cynosure (szin'osjur), s. kis
medve (csillagzat); átmu-
tató.

Cypress (szei'presz), s. czip-
rus.

D

D (dí), s. a D betű neve.

Dab (dêb), v. a. megérinteni,
meztapintani, gyengéden
hozzáérni; meglegyinteni;
s. legyintés; pett; darab-
ka, rögöeske; felszegúszó.

Dabble (dêb'bl), v. n. pacesan-
golni, pocsogni, loeskálni;
kontárkodni, avatkozni;
v. a. nedvesítni, meglo-
csolni; you will always
be dabbling, ön mindenbe

84

Dabster

aratkozik; —r, s. locskáló;  
avatkozó; kontár.

Dab'ster, s. avatott, tapasztalt ember, mester.

Dace (dēsz), s. dévér.

Dad (dêd), s. apó; —dy, s. apóka.

Daddle (dêd'dl), v. u. támolyogni, tántorogni.

Daff (dêff), s. oktondi, bam-ba; v. a. félretteni, eltolni; ijeszteni.

Daff (dáft, dêft), adj. döre, agyafúrt; vig.

Dag (dêg), s. mordály, zsebpisztoly; v. a. befenni, besározni.

Dag'ger, s. tör, vírószl; he looks daggers at me, úgy néz, mintha szemeirel át akarna öklelni.

Daggle (dêg'gl), v. a. húrczolva besározni; v. n. lábolni, sárban megakadni.

Dahlia (dělić), s. georgina.

Daily (dě'li), adj. mindennapi; naponkénti; our — bread, mindennapi kenyerünk; —, adv. mindennap.

Daintiness (děn'tinesz), s. válogatósság, nyalánkság, kényeskedés, gyengeség; cziczoma.

Dainty, adj. ínynek való, izletes (étel); válogató, nyalánk; gyenge, kényes, elkényeztetett; cziczomás; dainties, s. pl. csemege, nyalánkszer.

Dairy (dě'ri), s. tehenészet, fejöte; —maid, s. fejöleány.

Dary (dě'zi), s. rükerez; blue —, s. gubóvirág; ox eye —, s. ökörszem aranyvirág.

Dale (děl), s. völgy.

Dalliance (děl'liénsz), s. enyelgés, dévajkodás; haladék.

Dally (děl'li), v. a. enyelegni, dévajkodni; v. a. halogatni.

Dam (dêm), s. töltés, gát; ünö; gím, dámgím, szarvastehén; v. a. gátolni, elgátolni, eltölteni.

Damage (dêm'mids), s. kár,

veszteség; kárpótlás; what is the —, mivel tartozom? —, v. a. megkárosítni; megrongálni; —, v. n. megkárosodni.

Dam'aged, párt. and adj. megrongált (árukról).

Damascene, s. — v. Damson.

Damask (dèm'êszk), s. damasz; —blade, s. dömöczki penge; —steel, s. habos accél; —linen, s. sávolyos v. habos vászon; —weaver, s. damaszszörö; —, v. a. habosra edzeni; habosra szöni.

Dam'askin, s. dömöczki penge.

Damassin (dêmêsz'szin), s. arany- v. ezüstvirágú kelméme.

Dame (dêm), s. úrnő, aszszony.

Damn (dêm), v. a. kárhoztatni, megátkozni, elátkozni; elitélni; —it! egye meg a fene!

Dam'nable (dèm'nèbl), adj. kárhozatos.

Dam'nably, adv. átkozottan.

Damnation (—ně'sán), s. kárhoztatás; kárhozat.

Dam'natory (—nětári), adj. kárhoztató, elitélő.

Damned (dèmd), part. ákozott; kárhozott, kárhoztatott.

Damnif'ic, adj. káros, ártalmas, vészes.

Damnify (dêm'nifei), v.a. károsítani; rüvidséget okozni (vkinek).

Damp (dèmp), adj. nyirkos, nedves; csüggedt; —ness, s. nyirkosság; —, v. a. nyirkosítni, nedresíteni; csüggeszteni; tompítni(hangot).

Dam'per, s. hangtompító; gáncs.

Dam'pish, adj. kissé nyirkos.

Dam'py, adj. csüggedt, levert.

Damsel (dêm'zel), s. leányzó; leányasszony.

Damson (dêm'zn), s. dömöczki kotyó; kerti kökény.

Dan (dên), s. úr (elav.); —dy, s. uracs, nyalfiak.

Damaged

Dark

Dance (dánsz), s. táncz; v. n. tánczolni; he dances well to whom Fortune pipes, könnyű annak tánczolni, kinek a szerencse hegedül; —, v. a. megtánczoltatni; lejteni; tánczolni.

Dan'cer, s. tánczos.

Dan'cing, s. tánczolás, táncz; —room, s. tánczterem; —master, s. táncz.mester.

Dandelion (dêndili'an), s. pitypang.

Dan'der, v. n. kószálni.

Dan'diprat(—prêt), s. kótyonfitty; törpe.

Dandle (dên'dl), s. térden hintázni, gedélni, dédelgetni; ringatni; —r, s. gyermekbarát.

Dandruff (dên'dráf), s. fejvar.

Danger (dēn'dsěr), s. veszédelem, veszély; he is in — of his life, élete forog kérésben; —ous, adj. veszédelmes; —ousness, s. veszedelmesség.

Dangle (dên'gl), v. n. lógní, fityegni; —r, s. korhely, menyeckés, semmirevaló.

Dank, adj. nyirkos; dohos, penészes.

Dap (dèp), s. csalétek; v. a. lassacskán a vízbe ereszteni.

Dap'per, adj. bátor, vítez; fürqe, gyors; vidor; ügyes.

Dap'ple, adj. pettyes; —grey, adj. almásszürke; —, v. a. pettyezni, tarkitni.

Dare (děr), v. n. irr. (durst [dörszt], dared [dě'r'd]), merni, merészelni, bátor-kodni; 1 — say, mondhatom, úgy hiszem; I — say you are very tired, ön bizonyosan igen fáradt; I did not — to mention it in his presence, az ü jelenlétében azt nem mertem említeni; —, v. a. I — thee to do it, tedd meg, ha mersz velem daczolni.

Dá'ring, adj. merész; vakmerő; — ness, s. merészseg; vakmerőség.

Dark (dárk), adj. setét; se-

85

Darken

tétszinű; (átv. ért.) vak; rejtélyes, rejtékes; ismeretlen; tudatlan; —ly, adv. sötéten, homályosan, rejtélyesen; —, —ness, s. setétseg, homály; tudatlanság; fogság; rejtek; alattomosság; pokol, alvilág.

Dark'en, v. a. elhomályosítni, elsötétitni; sütétszinüre festeni; érthetetlenné tenni; v. n. homályosodni, sötétedni, alkonyodni.

Dark'ish, adj. sötétés.

Dark'ling, adv. sötétben.

Dark'y, s. szerecsen; éjszaka.

Darling (dár'ling), adj. kedves; s. kedrencz; my —, kedresem.

Darn (dárn), v. a. bevarni (lyukat) javítni (harisnyát); s. öltögetett varrás; — ing-needle, s. öltögetőtű.

Darrain (dêr'rên), v. a. castarendbe állítani.

Dart (dárt), s. hajítódárda; gyaksa; v. a. hajítani, lökni; v. n. repülni (mint a nyil); rohanni.

Dash (dés), v. a. csapni, lökni, hajítni; szétverni; szétkoppantani; loccesantani, szétloccesantani; to — in pieces, szétzúzni; szétpattantani, összetörni; to — against, csapni —hoz, —hez; to — one's hopes, reményétől megfosztani vkit; to — out, kitörűlni; futva rajzolni, vázolni; kiloccesantani, kipattantani; to — one out of countenance, hirtelen megzavarni, zavarba ejteni; to — over, keresztülhúzni, kitörűlni (irást tollal); —, v. n. kiömleni; loccesanni; to — into, bezűdűlni, bezuhanni; berohanni, berontani; to — against, megtörni vmin; to — off, hirtelen elsietni, elszaladni, elvágtatni, elszökni; to — through, keresztül rohanni; átrontani (—on —en); — s. összeültközés; csattanás; lökés; loccesanás, pocogás; vonás, vonalka; egy piezinke, egy

csepp; — of the pen, tollvonás; at one —, egyszerre; to make a — at —, neki rohanni, neki esni; to cut a —, feltűnni, figyelmet magára vonni; — ing, adj. zajos; feltüünö; —ing leather, s. előbör (kocsikon).

Dastard (dész'tár'd, dász'těrd) s. gyáva; adj. bátortalan, nyúszívű; —ly, adj. gyáva, pulya; —liness, —ness, —y, s. gyávaság; —, v. a. bátortalanítni.

Data (dě'té), s. pl. adatok.

Date (dět), s. pálmaszilva; kelte vmely írnatnak; időpont; out of —, elavult; —, v. a. keltezni; —, v. n. megkezdődni.

Dative (dě'tiv), s. tulajdonító eset.

Daub (daab), v. a. befenni, bemocskolni; palástolni; borura-derüre diesérni, hizellegni; —, s. mázolat, rosz festmény; —er, s. pamacsoló, szobafestő; kontárfestész; hizelgő; —y, adj. szurmos, ragadós.

Daughter (daa'ter), s. nőgyergyermek, leány; — in law, s. meny; —ly, adj. gyermeki.

Daunt (dánt, dőánt), v. a. tántorítni, elcsüggeszteni, megszeppenteni; —less, adj. tántoríthatlan, csüggedetlen; —lessness, s. tántoríthatlanság.

Daw (daa), s. csóka; v. n. pitymallani, virradni.

Dawdle (daa'dl), v. n. időt vesztegetni, piszmogni, babrálni; s. piszmálkodó.

Dawk (daak), s. rovat; v. a. róni.

Dawn (daan), s. pitymallat; reggeli szürkület; v. n. pitymallani.

Day (dē), s. nap, napszak; this —, to-day, ma; the — before yesterday, tegnap előtt; this —se'nnight (sevénnight), egy hete mult; every other —, minden másod nap; one of these —, s. ezekben a napokban; to

win the —, győzedelmeskedni; to lose the —, azíthözetet elveszteni; up to this —, mai napig; one of these days, e napokban; from — to —, napról napra; it is many a —, rég ideje már; the Lord's —, vasárnap; in our days, a mi időnkben; in all my born days, teljes életemben; never in all my born days, soha életemben; the longest — must have an end, (vagy) be the — ever so long, at length cometh evensong, nincs oly hosszú nap, melynek estéje nem volna; days of grace, ki-méleti napok; peep of —, virradás.

Daybreak, s. viradat; at —, viradtakor.

Daylight, s. napvilág; in broad —, világos nappal.

Daytime, s. nappali idő; in—, nappal.

Dayly, v. Daily.

Daze (dēz), v. a. káprázatni; káprázolni, s. csilla, maeska-arany.

Dazzle (děž'l), v. a. káprázattni, szeme fényét venni; v. n. káprázni.

Dazzling, adj. káprázátó, vakító; meglepő; csillámló, ragyogó.

Deacon (dí'ku) s. szerpap; alamizsnakezelő; czéhmester.

Dead (ded), adj. holt; — water, s. állóvíz; — coal, s. holt szén; — drink, s. ízetlen ital (p. állott bor v. ser); — colour, s. halavány szín; — drunk, adj. holt részeg; he is a — man, ő halál jia; —, s. csend, the — of the night, éj csend, éj csillapja; the —, s. pl. a halottak; the deads, s. pl. meddőkő, süköny; —, v. a. elgyengítni; erejét elvenni; tompitni (hangot); —, v. n. ellankadni, elhalni.

Dead'en, v. a. tompitni (hangot); elizetlenítni; elgyengítni; megakasztani.

86

Dastard

Deaden

Deadly

Dead'ly, adj. halálos; kegyetlen; adv. halálosan.

Dead'ness, s. meqmerevedés; zsibbadtság; bágyadtság; izeletlenség; kihaltság; tengercsend, szélesend.

Deaf (def), adj. süket; érzéketlen; tompa (hang); — and dumb, sütetném; —en, v. a. sütetítni; —ish, adj. félsüket, lámpértos; —ness, s. süketség.

Deal (díl, dél), s. fenyöfa, deszka.

Deal (dél), v. a. irr. (dealt [delt], dealt), osztani, kiosztani; to — one a blow, vkit megiitni; —, v. n. kártyát osztani; kereskedni; (with) üzleti viszonyban állani vkivel; (by, with), bánni vkivel; he deals in German toys, norimbergai árukkal kereskedik; to — in political matters, politikai ügyekkel foglalatoskodni; I did not want to — with that man, nem akartam alkuba állani aval az emberrel; we don't — with that grocer, mink e fűszerárostól mitsem veszünk; to have to — with an obstinate man, makacs emberrel dolgának lenni; to — honestly with one, igazságosan bánni vkivel; —, s. rész; kártyaosztás; a great —, igen sok, igen sokat; nagyon; jókora, temes; jó sokat; jócskán, igen: a great — of money, igen sok pénz; I am a great — better to-day, sokkal jobban vagyok ma.

Deal'er, s. kereskedő, kupecz; osztó; plain —, s. öszinte, tisztességes ember; double —, s. kétszínű, kétkulacsos ember.

Deal'ing, s. adás-verés; eljárás, bánás, bánásmód; I have no — with him, semmi közöm vele.

Deambulate (di-ém'bju-lēt), v. n. sétálgatni.

Dean (dín), s. esperes, dékán.

Dearn

Dearn (dern), adj. magányos, szomorű, bűs.

Dear (dér), adj. drága; kedves; to find a thing too —, vmit drágálni; my — father, édes atyám; —, s. my —, kedvesem; —, int. — me! oh —! istenem! —ly, adv. gyűngéden, érzékennyül; drágán; — ness, s. drágaság.

Dearth (derth), s. rosz arratás, inség, drágaság.

Death (deth), s. halál; to put one to —, vkit kivégezni; to grieve one's self to —, agyon bűsülni magát; — bed, s. halálos ágy; — knell, s. halálharang; — watch, s. furdancs.

Debar (dibár'), v. a. elzárni; kirekeszteni.

Debark (dibárk'), v. a. kiszállítni; v. n. kirakodni (hajóból).

Debarka'tion, s. kirakodás.

Debase (dibez'), v. a. lealacsonyitni; meghamisítni; —ment, s. lealacsonyítás, meghamisítás.

Debatable (debét'ébl), adj. peres, kétségbe vonható.

Debate', s. szóvita; vitatás; v. a. megritatni; v. n. tanácskozni; —ment, s. megvitatás; tanácskozás.

Debauch (dibaots'), s. kicsapongás; v. a. kicsapongóvátenni; v n. kicsapongni, feslett életet élni; — edness, s. tobzódás; feslettség; —er, s. elcsábító; —ment, s. elcsábítás.

Debauchee (—tsí'), s. tobzódó, kicsapongó, feslett ember. [edness.

Debauch'ery, s. — v. Debauch-

Debenture (diben'tsár), s. adóslevél, kötlevél, vámjegy.

Debile (de'bil), adj. gyenge, lankadt.

Debil'itate, v. a. gyengitni.

Debilita'tion, s. gyengítés.

Debil'ity, s. gyengeség.

Debit (deb'it), s. tartozás.

Deboise (debaiz), s. feslett ember.

Deception

Debt (det), s. adósság; to be in one's —, adósa lenni vkinek; to run into —, adósságba verni magát; to be over head and ears in—, fülig adós lenni; to pay one's —, adósságát lerőni.

Debt'or, s. adós.

Decade (dek'éd), s. értized.

Decadency (diké'denszi), s. hanyatlás.

Decalogue (dek'élagg), s. tízparancsolat.

Decamp (dikémp'), v. n. tábort elhagyni, tábort bontani; megszököni; —ment, s. táborbontás; futamlás; szökés.

Decant (dikênt'), v. u. lefejteni (p. o. bort).

Decanta'tion, s. lefejtés.

Decant'er, s. karafina, pacaczk.

Decapitate (dikêp'itêt), v. a. lefejezni. vétel.

Decapita'tion, s. lefejezés, fő-

Decay (dikē), s. romlás, hanyatlás; v. n. romlani, hanyatlani, roskadni; fogyni; v. a. rongálni.

Decay'ed, part. elromlott; elrothadt; kopott; rongált; — with age, élemült, elaggott; — tooth, redves fog; —ness, s. romlás, elromlás, hanyatlás, rongáltság.

Decease (diszísz'), s. kimulás, elhalás, halál; v. n. kimúlni, meghalni; —d, part. and s. kimúlt, megboldogult.

Deceit (diszít'), s. csel, csalás; — ful, adj. csalárd, ravasz; — fulness, s. csalárdsg.

Deceivable (—szí'vêbl), adj. csalható.

Deceive (—szív'), v. a. rászedni, megcsalni; —r, s. csaló.

December (diszem'běr), s. Deczember.

Decency (dí'szenszi), s. illem, illedelem.

De'cent, adj. illedelmes.

Decep'tible, adj. csalható.

Decep'tion, s. csalás; csalódás.

87

Deceptious

Decep'tious, Decep'tive, De-\cep'tory, adj. csalékony.

Decerption (diszcrp'sán), s.
letép's; kevesbítés, cson-
kulás.

Decharm (ditsárm'), v. a. bű-
völéstől megszabadítni.

Decide (diszeid'), v. a. el-
határozni, eldönteni; v. n.
to — upon, határozni vmi
felett.

Decid'eil, adj. határozott;
—ly, adv. határozottan.

Deciduous (diszíd'juász), adj.
hullatag; —ness, s. hulla-
tagság.

Decimal (desz'imél), adj. ti-
zed...; tizedes; s. tizedik.

Decimate (desz'imēt), v. a.
tizedelni: dézsmálni.

Decipher (diszei'tér), v. a.
kibetűni, megoldani, meg-
fejteni; lerajzolni, leírni.

Decision (deszis'an), s. eldön-
tés, elhatározás.

Deci'sive (deszei'sziv), adj.
döntő, elhatározó.

Deck (dekk), s. fedezet, hajá-
fedél; v. a. fedni; diszí-
teni.

Declaim (diklēm'), v. n. szal-
ni; to — against some
one, kigyót békát kiáltani
vkire; —, v. a. nyilváno-
san védeni; —er, s. sza-
való, szánok.

Declamation (deklêmē'sán),
s. szavalás.

Declama'tor, s. szavaló.

Declam'atory, adj. szavalási,
szavalati, szarálásszerű.

Declaration (deklêrē'sán), s.
nyilatkozás, kijelentés; nyi-
latkozat; vádló irat; — of
war, hadüzenet; — of love,
szerelemvallomás.

Declar'ative, adj. nyilatkozá-
kijelentő; maqyarázó, fej-
tegető.

Declare (diklēr'), v. a. nyil-
vánítani, kijelenteni, erő-
sen állítani; to — war, ha-
dat üzenni; —, v. n. nyi-
latkozni; to — against,
vmi ellen nyilatkozni.

Declension (diklen'sán), s. el-
hajlás; lejtösség; hanyat-

lás; ejtegetés; el nem fo-
gudás.

Declination (dekline'sán), s.
eltérés; elhajlás; ejtegetés;
hanyatlás, fogyatkozás.

Decline (diklem'), v. a. el
nem fogadni, megtagadni,
vonakodni; ejtegetni; to —
accepting of an offer, aján-
latot el nem fogadni; I —
doing it, azt én meg nem
teszem; —, v. n. hajlani;
elhajlani; eltérni; hanyat-
lani; fogyni; —, s. ha-
nyatlás; fogyta.

Decliv'ítous, Decli'vous, adj.
lejtös, menetes.

Declivity (dekliv'iti), s. lejtösség.

Decoet (dikakt'), v. a. főzni,
kifőzni, megemészteni.

Decoc'tion, s. főzet.

Decollate (dikal'tēt), v. a. le-
nyakazni.

Decompose (dikampoz'), v.
a. felbontani, oldani; szét-
bontani.

Decomposi'tion, s. felbontás,
felbomlás; elmállás.

Decompound (dikampáund'),
v. a. szetbontani; kétsze-
resen szerkeszteni; adj. kéts-
szeresen összetett, kétszere-
sen szerkesztett.

Decorate (dek'orét), v. a. di-
szítni, feldíszíteni.

Decora'tion, s. diszítés, dísz,
(ép.) ékítmény.

Decora'tor, s. diszítő, színfal-
festő.

Decco'rous (diko'rász), adj.
illedelmes, tis'tes.

Decorticate (dikar'tikēt), v.
a. lehámozás, lehéjazás.

Deco'rum (—'rám), s. illede-
lem, tis'tesség.

Decoy (dikai'), v. a. csalogat-
ni; törbe ejteni; áltatni,
ámítni; esá'títni; s. csalo-
gatás; csalétek; cselkészü-
lék: — bird, s. csalmadár.

Decrease (dikrísz'), s. keves-
bedés, fogyatkozás, fogyás;
v. n. keveshedni, fogyni.

Decree (dikrí'), s. határozat,
rendelet, végséés; v. a. and
n. határozni, rendelni, meg-
rendelni, végezni.

Declination

Deep

Decrep'it, adj. elaggott, vén:
—ness, s. elaggtottság.

Decrescent (dikresz'szent),
adj. fogyatkozó.

Decretal (dikrí'tél), adj. ren-
deleti.

Decrial (dikrei'él), s. kihíre-
sítés, rosz hárbe keverés..
becsmérlés,

Decri'er, s. kihíresítő.

Decrustation (dikrászte'sán),
s. hámlás.

Deery (dikrei'), v. a. kihíre-
síteni, rosz hárbe hozni.

Decumbent (dikám'bent), adj.
fekvő; kűsző; fekrű beteg.

Decuple (dikju'pl), adj. tiz-
szeres.

Decursion (dikár'sán), s. le-
folyás.

Decussation (dikászszé'sán),
s. átmetszés; átmetszési
pont.

Dedicate (ded'ikēt), v. a. aján-
lani, szentelni.

Dedica'tion, s. ajánlás, szen-
telés; ajánló irat.

Ded'icator, s. ajánló: —y,
adj. ajánlati.

Deduce (didjuz'), v. a. szár-
maztatni; következtetni.

Deduc'ible, adj. származtat-
ható, következtethető.

Deduct (didákt'), v. a. lehúzní,
levonni; leszámolni.

Deduction (—dák'sán), s. le-
vonás, leszámolás; lerovat,
leengedés; következtetés;
származtatás.

Deduct've, adj. lehozó, szár-
maztató; következtető.

Deed (díd), s. tett; cseleke-
det; valósáj; okmány, ok-
irat; alkulevél.

Deem (dím), v. a. and n. irr.
(deemed, dempt), vélni,
vélekedni, gondolni, ugy
tartani; I don't —it neces-
sary, én azt nem tartom
szükségesnek; —, s. véle-
mény, vélekedés, gondolat.

Deep (díp), adj. mély: —blue,
s. and adj. sötétkék; —se-
cret, s.nagy titok; —mourn-
ing, mély gyász; —, s.
mélysg; tenger; — of
night, késő v. setét éjszaka;

88

Deer

--ly, adv. mélyen: —ness, s. mélység; eszesség; rāvaszsg.

Deer (dír), s. őz, őzgím; red—, s. szarras; fallow —, s. dámgím.

Deface (lifész'), v. a. eléktelenítni, alakjából kivenni; —ment, s. elcsufítás; pusztítás.

Defalcate (difél'két), v. a. megrövidítni; levonni; (átv. ért.) elsikkasztani.

Defalcation, s. megrövidítés; levonás; (átv. ért.) elsikkasztás.

Defamation (difêmě'săn), s. becsmérlés, ócsárlás, rágalmazás.

Defam'matory, adj. becsület-sértő, rágalmazó.

Defame (difêm'), v. a. kihíresíteni, rágalmazni.

Defa'mer, s. rágalmazó.

Default (difaat'), s. hiba, vét-ség; elmulasztás; hiány; törvényszék előtt meg nem jelenés; v. a. elmulasztani; v. n. věteni; —er, s. szó-szerző; kötelemmulasztó; elmaradó; elsikkasztó.

Defeasance (difí'sénsz), s. megsemmisítés, eltörlés; egyesség megszűntetése.

Defeat (difít'), s. megverette-tés; elvesztés, meggyőzetés; semmivététel; v. a. legyőzni; megszalasztani; kijátzani, meghiusítani, semmivé tenni.

Defeature (difí'tsár), s. elcsufítás.

Defecation difikē'săn), s.megtisztálás.

Defect (difekt'), s. hiány; hiba; betegség; v. n. hiányozni.

Defec'tion, s. hiányosság, hibásság; elpártolás, elszkadás.

Defec'tive, adj. hiányos, nem teljes; —ness, s. hiányosság.

Defec'tuous, adj. hiányos, hibás; —ity, s. hiányosság.

Defence, v. Defense.

Defend (difend'), v. a. védeni; oltalmazni; tiltani.

Defendant

Defen'dant, adj. and. s. védő, alperes, bevádolt.

Defen'der, s. védő; ügyvéd.

Defen'sative, s. védelem; oltalom; (seb.) kötés; tapasz.

Defense', s. védelmezés, védelem, oltalom; tilalom; —less, adj. védetlen.

Defen'sible, adj. védhető.

Defen'sive, adj. védelmező; s. védés, védelmezés; védelmi állapot.

Defer (defer'), v. a. halasztani, elhalasztani; tiszteletből engedni, beleegyezni; —not till to-morrow what may be done to-day, a mit ma véghez vihetsz, ne halaszd holnapra; —ment, s. elhalasztás.

Def'erence, s. tiszteletadás, tiszteletből való engedés.

Deferent, adj. vezető; s. hévvezető.

Defiance (difei'ênsz), s. kihivás, dacz: to bid —, to set at —, daczolni.

Deficience (difí'sensz), s. hiányosság, elégtelenség; tökéletlenség.

Defi'ciency, v. Deficience.

Defi'cient, adj. hiányos, elégletelen, tökéletlen.

Defier (difei'ér), s. daczoló, kihívó.

Defí'le (difeil'), s. szoros út, szorulat; v. n. elléptetni; v. a. elmocskolni; —ment, s. fekzés; mocskosság; (átv. ért.) megszeplősítés.

Defin'able, adj. meghatározható.

Define (defein'), v. a. and n. meghatározni, értelmezni; határozni (vmi felett).

Def'inite (def'init), adj. határozott, meghatározott; megállapított; —ness, s. meghatározottság.

Defini'tion, s. értelmezés, magyarázat, értelemhatározás; elhatárzás.

Defin'itive, adj. elhatárzó, határozott; —ly, adv. határozottan; bizonyosan; —ness, s. határozottság, bizonyosság.

Degrade

Deflagration (deflêgrě'sán), s. kiégetés.

Deflect (diflekt'), v. n. elhajlani, eltérni; v. a. eltértni.

Deflec'tion, Deflex'ion, s. eltérés.

Deflation (deflore'săn), s. elvirágzás; megszeplősítés.

Deflour (difláur'), v. a. virágát leszedni; szüzességtől megfosztani.

Deflux (difláksz'), s. lefolyás; —ion, s. lefolyás; nátha.

Deform (difaarm'), v. a. alakjából kivenni, elcsufitni; adj. elcsufított.

Defor'med, adj. eltorzított, elcsufitott; —ness, Deform'ity, s. idontalanság, rútság.

Defraud (difraad), v. a. rászedni, megcsalni; —er, s. csaló.

Defrauda'tion, s. megcsalás, megkárosítás.

Defray (difrē'), v. a. a költséget vinni; maga költségén tartani, fizetni (vkiért); I will —the expenses, a költséget én viszem; to — some one, vkiért fizetni, vkit kitartani; —ment, s. költségriselés, kitartás.

Deft (deft), adj. takaros, csinos; fürge; ügyes; —ness, s. ügyesség; csinosság.

Defunct (difángkt), adj. and s. elhunyt, meghalt.

Defy (difei'), v. a. kihívni, daczolni; megvetni; he defies him, fittyet hány az orra alá.

Degeneracy (didsen'erěszi), s. elfajultság; cudarság.

Degen'erate, v. n. elfajulni; adj. elfajult.

Degenera'tion, s. elfajzás.

Degen'erous, adj. elfajult, gonosz.

Degradation (digrêdě'săn), s. (hivatalból) kitétel; (katonai) letisztezés; leléptetés, lejebbítés; lealacsonyitás; szín ovat.

Degrade (digrěd'), v. a. lelépteti, lejebbítni, letisztezteni,

89

Degrading

lealaćsonyitani; to —one's
self, magít lealaćsonyitani,
elvetemedni.

Degra'ding, adj. lealázó;
—ly, adv. lealázólag.

Degree (digrí'), s. fok; rang,
rend; a man of high —,
előkelő ember; by degrees,
fokonként; lassanként,
aprónként, halkkal; in a
high —, nagy mértékben;
— of longitude or of lati-
tude, hosszúság vagy szé-
lesség foka.

Dehort (dihaart'), v. a. őneni,
elinteni, leverni (vkit vmi-
ről).

Deification (di-i-fl-ké'sán), s.
istenítés.

Deify (—fei), v. u. istenítni.

Deign (dēń), v. n. méltóz-
tatni; v. a. méltatni.

Deism(di-izm), s. ész-istenlet.
Deity (di'-iti), s. istenség.

Deject (didsekt'), v.a. leverni,
szomoritni; adj. levert, szo-
morú.

Dejec'ted, adj. levert, szo-
morú; —ness, s. levertség,
szomorúság, csüggedtség.

Dejec'tion, s. csüggedtség;
gyarlóság; has-ürülés.

Delate (dilět'), v. a. feladni,
bečulni, bevádolni.

Dela'tion, s. feladás, beáru-
lás.

Dela'tor, s. feladó, áruló, be-
vádló.

Delay (dilē'), s. halogatás,
halasztás; haladék; with-
out —, haladéktalanúl;
—, v. a. halasztani; halo-
gatni; —er, s. halogató,
késedelmező.

Deleble (del'ebl), adj. eltö-
ridhető.

Delectable (dilekt'ébl), adj.
kellemes, gyönyörködtető.

Delecta'tion(—té'sán), s. gyö-
nyörködés; gyönyörködtet-
tés.

Delegate (del'igét), v. a. meg-
bízni, átruházni, küvetségbe
küldeni; s. megbízott; biz-
tos; küldött; követül kül-
dött; személyviselő.

Delega'tion, s. megbízás; kül-
döttség; birórendelés.

Deleterious

Deleterious (delití'ríasz), adj.
halálos, halálhozó; ártal-
mas.

Del'etery, v. Deleterious.

Dele'tion, s. eltörülés; kiir-
tás.

Deliba'tion, s. ízlelés.

Deliberate (delib'erét), v. n.
(on) tanakodni, tanácskoz-
ni; v. a. meggondolni, meg-
fontolni; —, adj. eltökélt,
meggondolt; —ly, adv.
eltökélten, meggondolva;
szánt szándékkal; —ness,
s. meggondoltság; szándé-
kosság.

Delib'erative, adj. tanakodó.

Delicacy (del'ikészı), s. gyen-
gédsg, érzékenység; gyen-
geség, finomság; kényes-
ség; delicacies, s. pl. nyá-
lánkszerek.

Del'icate, adj. finom, gyenge;
érzékeny; gyengéd; csik-
landós; kényes; úzletes,
nyalánk.

Del'ices, s. pl. gyönyör, kéj.

Delicious (deli'sász), adj.
gyönyörű; felette kellemes;
kéjdús; felette jóízű; —ness,
s. gyönyörűség.

Delight (dileit'), s. öröm,
gyönyörködés; to take —
in a thing, vmiben örömet
találni; —, v. n. gyönyör-
ködni; to — in a thing,
vmiben gyönyörködni; —,
v. a. gyönyörködtetni.

Delight'ful, adj. gyönyörtel-
jes, gyönyörű.

Delineament (dilin'iément),
s. rajz, vázlat, ábrázolat.

Delin'eate (—i-ét), v. a. vá-
zolni, leírnı.

Delinea'tion, s. vázlat, rajz,
leírás.

Delinquency (diling'kwen-
szi), s. vétkesség, bűnösség.

Dehn'quent, s. bűnhönez.

Del'iquate, v. n. szétfolyni,
elolvadni; v. a. elolvasz-
tani.

Delirament (dilir'ément), s.
eszelősség.

Delir'ate, v. n. eszelősködni,
félre beszélni, eszén kivül
lenni.

Delira'tion, s. eszelősködés.

Demand

Delir'ious (—iász), adj. félre-
beszélo.

Delir'ium (—iám), s. félrebe-
széd, hagymáz.

Deliver (diliv'ér), v. a. meg-
szabadítni, megmenteni;
szolgáltatni, átadni, kéz-
besíteni; előadni; — us
from evil, szabadíts meg
minket a gonoosztól; I de-
livered the letter to him,
én a levelet neki adtam át;
to — in trust, vki gondvi-
selése alá adni, rábizni
vkire vmit; to — a woman,
szültetni; to — a speech,
beszédet tartani; to — up
feladni, kiadni, átadni.

Deliv'erance, s. megszaba-
dítás; átadás; kiszolgálta-
tás; kiadás; szültetés.

Deliv'erer, s. megszabadító,
megmentő.

Deliv'ery, s. megszabadítás,
megmentés; átadás, átszol-
gáltatás; kiadás; előadás;
szültetés.

Delude (diljud'), v. a. meg-
csalni; áltatni, ámitni;
—r, s. ámitó, csaló.

Deluge (del'júds), s. özön,
áradás, árvíz.

Delusion (deljú'sán), s. csa-
lás, csalódás; érzékbeli csá-
lódás; ábrány; áltatás.

Delu'sive, Delu'sory, adj.
csalékony, csalóka; áltató.

Delve (delv), s. verem; v. a.
ásni; firtatni vkit.

Demagogical(dimêgads'ikêl),
adj. népizgató; népizga-
tási.

Dem'agogue (dem'égag), s.
népbarát, népvezér, népiz-
gató.

Demain (dimēn), s. örökbir-
tok; the king's —, s. ko-
ronajószág.

Demand (dimánd'), v. a.
kérni, kivánni, követelni;
kérdezni; to — satisfaction,
elégtételt követelni; —, s.
követelés, kivánás, kirá-
nat; kérdés; tudakozás;
(törv.) kereset; this ar-
ticle is much in —, ezen
árnezikk igen keresett;
—ant, s. követelő, pana-

90

Demarcation

szos; — ment, s. követelés, kereset.

Demarcation (dimárkē'sǎn), s. határjegy, határvonal.

Demean (dimín), v. a. megalázni; to — one's self, magát viselni, magát tartani; magát megalázni; —, s. magaviselv.

Demea'nor, s. magaviselet.

Demeney (di'menszi), s. esztelenség.

Demen'tate (—tēt), v. a. eszét elvenni vkinek; vki elméjét háborítani.

Demerit (dimer'it), s. větség.

Demesne, — v. Demain.

Demi (dem'i), adj. fél; —god, s. félisten; —lune, s. félhold (hadép.); — wolf, s. kores (farkas és kutya után).

Demise (dimeiz'), s. kimulás, meghalós; a királyi szék megúrülése; átruházás; v. a. átruházni.

Demiss (dimisz'), adj. alázatos.

Demis'sion, s. lealázás; elbocsátás.

Demis'sive, adj. v. Demiss.

Demit (dimit'), v. a. leejteni, sülyeszteni; (átv.ért.) megalázni.

Democracy (dimak'rêszi), s. népuralkodás.

Dem'ocrat, s. népkormánybátja.

Democrat'ic, Democrat'ical, adj. népuralmi, népuralkodási.

Demolish (dimal'is), v. a. lerontani, ledönteni, elhorvari (épületet); — ment, s. rombolás, pusztítás.

Demoli'tion, s. — v. Demolishment.

Demon (dí'man), s. szellemlény, manó; agatho —, s. jó szellem; kako —, s. rosztzellem.

Demò'niac, Demoni'acal, adj. ördögös.

Demonstrable (diman'sztrébl), adj. bebizonyitható.

Demon'strate (—sztrēt), v. a. bebizonyítani, megmutatni.

Demonstra'tion, s. bebizonyítás, megmutatás, okmutatás.

Demonstrative

Demon'strative, adj. bebizonyító, meggyőző.

Demoralisation (—lizē'sǎn), s. erkölcstelenítés, erkölcstelenedés.

Demoralize (dimar'êleiz), v. a. erkölcstelenítni.

Demulcent (dimál'szent), adj. lágyító; s. lágyító gyógyszer.

Demur (dimǎr'), s. kétkedés, habozás, akadékoskodás; szünetelés; v. a. két ségbé vonni; v. n. kifogást tenni, akadékoskodni; to — at, megütközni vmiben, kételkedni vmin; (türv.) ellenvetést tenni.

Demure (dimjur'), adj. komoly, illedelmes, szépriseletű.

Den (denn), s. barlang; buvóhely; v. n. barlangban tartó;kodni.

Deniable (dinei'ébl), adj. tagadható.

Deni'al, s. tagadás.

Deni'er, s. tagadás.

Denization (dennizē'sǎn), s. hónosítás.

Denizen (den'izn), s. polgár, honosított; v. a. honosítani, polgárjogot adni.

Denominate (dinam'inēt), v. a. nevezní; kinevezní.

Denomina'tion, s. elnevezés.

Denom'inator, s. nevező (törtészámokban).

Denotation (dinotē'sǎn), s. megjelélés.

Denote (dinot'), v. a. megjelelni.

Denounce (dináunsz'), v. a. feladni, beáruINI, 'bevádolni' vkit; bejelenteni; —ment, s. feladás, beáruIás; bejelentés; (av) üzenet.

Denounc'er, s. feladó, bevádó; fundér.

Dense (densz), adj. sűrű; —ness, s. sűrűség.

Den'sity, s. sűrűség.

Dent (dent), s. rováték; v. a. rovátkolni, hornyolni; kicsipkézni, kifogazni.

Depend

Den'tal, adj. fog...; s. fogbetű; tengerifog.

Den'tate, Den'tated, adj. kifogazott, kicsipkézett.

Denticulate (den-tik'ju-lēt), Denticulated (—lē-ted), adj. kifogazott.

Denticula'tion, s. kifogazás.

Dentifrice (den'tifrisz), s. fogszer, fogpor.

Den'tist, s. fogorvos.

Den'tition, s. fogzás.

Denudate (dinju'dēt), v. a. mezteleníteni; to — of, megfosztani -tōl, -tōl.

Denunciate (dinán'si-ēt), v. a. feladni (a větkest), bedárni, bevádolni.

Denuncia'tion, s. feladás, bevádolás.

Denuncia'tor, s. feladó, bedáró.

Deny (dinei'), v. a. tagadni; megtagadni (vkitől vamit); I don't — that, én azt nem tagadom; do not — me that favour, tegye meg nekem e szűvességet.

Deoxydate (diak'szidēt), v. a. élenytelenítni.

Depaint (dipēnt'), v. a. leírni, lefesteni.

Depart (dipárt'), v. n. elmenini, elutazni; elválni; he departed but yesterday from London, csak tegnap utazott el Londonből; he departed for France, Francziaországba utazott; to — from one's religion, hitét elhagyni: —, v. a. to —this life, az élethől elköltözni, kiműlni, meghalni; —, s. elutazás.

Depart'ment, s. osztály, szakasz, ágazat, üzletág; szak; kerület.

Depart're (—tsǎr), s. elutazás.

Depauperate (dipaa'perēt), v. a. elszegényíteni.

Depend (dipend'), v. n. függni; that does not — of me, az nem áll rajtam; you may — upon it, biztos lehet abban; he has nothing to — upon, nincs műből élnie; he is not to be de-

91

Dependence

pended on, bennem bíz-
hatni; to — upon some
one's word, hitelt adni eki
szarának.

Depen'dence, s. függés; füg-
gőség; bizakodás.

Depen'dent, adj. függő; le-
függő; s. alattvaló; hű-
bérnök.

Depen'dency, s. függőség;
függés; bizakodás; függe-
tegség.

Depict (dipikt'), v. a. lefes-
teni, leírni.

Deple'tion, s. ürítés; érrá-
gás.

Deplorable (diplo'rêbl), adj.
sajnálatra méltó; nyomo-
rúságos.

Deplora'tion, s. megsíratás.

Deplore', v. a. síratni, fáj-
lálni, sajnálni.

Deploy (dipla'i'), v. a. kifej-
teni, kiterjeszteni, kihon-
tani.

Deponent(dipo'nent), s. tanú.

Depopulate (dipap'julèt, v.
a. néptelenítni.

Depopula'tion, s. néptelení-
tés, néppuszítás.

Deport (diport'), v. a. fegy-
telepre szállítani, számki-
vetésbe vinni; to — one's
self, magát tartani, magát
viselni.

Deporta'tion, s. száműzésbe-
szállítás.

Deposal (dipo'zêl), s. letétel
(hivatalból).

Depose', v. a. letenni, lerak-
ni; megfosztani (méltóság-
tól), elmozdítni (hivatal-
tól); bíró előtt vallani.

Depos'ít, s. letétemény; vkire
bizott jószág; v. a. letéte-
ményezni; letenni.

Depos'ítary, s. letét-őr; kines-
tárnok; letéteményes.

Deposi'tion, s. letétel (hiva-
talból); tamíralomás.

Depos'ítor, s. letéteményező:
—y, s. letéttár.

Depot (dipo'), s. rakhely, rak-
tár.

Depravation (deprév'e'sán),s.
megromlás; romlottság; el-
'ajultság.

Deprave (diprēv'), v. a. el-

rontani, erkölcstelenítni,
gonosztíni.

Depravity (—prév'iti), s. rom-
lottság, gonoszság.

Deprecate (dep'rikēt), v.
a. megköretni, bocsánatot
kérni.

Deprecation, s. megkövetés,
bocsánatkérés.

Depreciate (dipri'si-ēt), v. a.
leszállítani értékét, becs-
mérleni, fítymálni, úcsá-
rolni.

Depreciation, s. értékesök-
kentés; becsmérlés.

Depredate (dep'ridet), v.
a. zsákmányolni, rabolni,
puszíttni.

Depreda'tion, s. zsákmányo-
lás, rablás; elmállódás.

Dep'redator, s. zsákmányoló.

Deprehend' (depprihend'), v.
a. elfogni, rajtakapni; ki-
talúlni; felfogni.

Deprehen'sible, adj. elfog-
ható; felfogható.

Deprehen'sion, s. elfogás, el-
fogatás.

Depness (dipreszsz'), v. a. le-
nyomni; to — one's voice,
halkítani hangját; to —
the mind, leverní, csüg-
geszteni, szomorítni.

Depres'sion, s. lenyomás, nyo-
más; leszorítás.

Deprivation (depprív'e'sán),
s. megfosztás; hivatalresz-
tés; veszteség.

Deprive (dipriev'), v. a. meg-
fosztani; to — one of a
thing, vkit vmitől megfosz-
tanı; —ment, s. megfosz-
tás; veszteség.

Depth (depth), s. mélység;
(átv. ért.) mélyelműség;
— of a letter, betűfok; in
the — of winter, tél kö-
zepén.

Depucelate (dipju'szilēt), v.
a. szűzességtől megfosztani.

Depulsion (dipál'sán), s. el-
űés.

Depurate (dep'jüret), v. a.
tiszíttni, tisztálni; meg-
szűrni. [tállás.

Deputa'tion, s. tiszítás, tis-

Deputation (depjute'sán), s.
küldöttség; bizottság.

Depravity

Descant

Depute', v. a. kiküldeni, fel-
hatalmazni, követül ren-
delni, bízni (vkire vmit).

Dep'uty, s. helytartó, helyet-
tes, képviselő; ágyvívő;
Lord —, s. alkirály, kirá-
lyi helytartó; —manager,
s. aligazgató; —governour,
s. alhelytartó.

Derange (dirênds'), v. a. ren-
detlenségbe hozni, szertele-
nítni, megzavarni; —ment,
s. szertelenség, rendetlen-
ség, zavart állapot.

Deray (dire'), s. zaj, zsiraj.

Derelhet (de'rilik), adj. elha-
gyatott; s. uratlan tárgy.

Derelic'tion, s. elhagyás; el-
hagyatottság.

Dende (direid'), v. a. kine-
vetni, kigúnyolni.

Derision (deris'an), s. kine-
vetés, kigúnyolás, gúny.

Deri'sive, adj. gúnyoló.

Derivate (der'ivēt), v. a. szár-
maztatni, eredztetni.

Deriva'tion, s. származtatás.

Deriv'ative (—étiv), s. szár-
mazék, származéksszó; adj.
származtatott, származta-
tó; elhárító.

Derive (direiv'), v. a. szár-
mazáttni, eredeztetni, le-
hozni, kihozni; to — much
amusement from a thing,
vmiben gyönyörködni; I
derived comfort from that
circumstance, azon körül-
mény nekem vigasztalásúl
szolgált; —, v. n. származ-
ni, eredezni.

Dern (dern), adj. magányos.
rideq: szomorú; vad.

Derogate (der'ogēt), v. a.
csökkenteni; kisebbítni,
becstelenítni; v. n. to —
from one's self, lealacso-
nyodni; to — from a man's
honour, vkinek becsületé-
ben gázolni, vkinek becsü-
letét rontani.

Deroga'tion, s. csökkentés;
kisebbítés, becsmérlés.

Derog'ative, Derog'atory, adj.
csökkentő; kisebbítő; hát-
rányos, megbecstelenítő.

Descant (desz'kënt), s. ének-
ráltozat; értekezés.

92

Descant

Descant', v. n. rezgélyezni,
trillázni.

Descend (diszend'), v. n. le-
szállani, lehágni, lelépni,
lemenni; leeresztedni; to
— from, származni -tól,
-től; -ból, -ból; to — to,
rászállani, maradni (vkire
örökül, részül); to — on,
rátámadni; to — into one's
self, magába térni, magába
szállani.

Descen'dant, s. ivadék; le-
menő ágbeli.

Descend'ent, adj. leszálló, le-
menő; származő.

Descen'sion, s. leszállás, le-
jövés, lemenés; származős;
alábbszállás; lealacsonyo-
dás.

Descent', s. lemenet; szárma-
zat; lejtő; örök-átszármaz-
tatás; partra-szállás; ivá-
dék, utókor.

Describe (diszkreib'), v. a.
leirni, elbeszélni.

Descrier (diszkrei'ér), s. ki-
találó, feltaláló, felfedező.

Description (diszkrip'sán), s.
leírás.

Descry (diszkrei'), v. a. kita-
lálni, kitanulni, kitudni;
feltalálni, felfedezni.

Desecrate (desz'ikrét), v. a.
megszentségtelenítni.

Desecra'tion, s. megszentség-
telenítés.

Desert (dez'ert), s. puszta,
pusztaság; adj. elhagya-
tott, puszta; v.n. elhagyni;
megszökni.

Desert', s. érdemlettség, ju-
talom, büntetés; he got
his deserts, elvette az ér-
demlett jutalmát v. bün-
tetését.

Desert'er, s. szökevény; kö-
telességmulasztó.

Deser'tion, s. szökés; elpárto-
lás, elszakadás.

Desert'less, adj. érdemletlen,
nem érdemlett.

Deserve (dizerv'), v. a. meg-
érdemleni; to — well of
one's country, magát a hon
iránt érdemesíteni; I did
not — that of thee, azt nem
érdemlettem tőled; to be

deserving of reward, ju'a-
lomra méltónak lenni.

Deser'vedly, adv. érdemleg.

Desiccation (deszikkē'sán), s.
kiszárítás, kiszáradás.

Desic'ative (—kêtiv), adj.
kiszárítá; száritószer.

Design (diszszein'), s. szán-
dék, czél; terv; tervrajz;
mintarajz; vázlat; to have
a — on a thing, szándék-
kal lenni vmire; with a —
to..., oly czélból hagy...;
through —, szándékosan,
készakarva; —, v. a. szán-
ni (-nak, -nek); rendelni,
szánni (-ra, -re); tervezni;
szándékolni.

Designate (desz'ignēt), v. a.
kijelelni, kitűzni, kinevez-
ni; adj. kijelelt; kineve-
zett.

Designa'tion, s. kijelelés, ki-
nerezés; megállapítás.

Design'edly, adv. szántszán-
dékkal.

Design'ing, adj. fondor, csel-
szövő; to be —, sütni a
makkot; —, s. rajzolás.

Design'ment, s. terv; előrajz,
vázlat.

De'sinence, s. megszünés, vég.

Desirable (dezei'rêbl), adj.
kivánatos.

Desire (dizeir'), v. a. kivánni,
óhajtani, követelni; s. ki-
vánság, kivánat, óhajtás,
vágy, követelés; what is
your —? mi a kivánsága?

Desirous (dizei'rász), adj.
kivánb, kiváncsi; sovár,
vágyó; to be — of glory,
dicsvágyónak lenni; I am
—to know, szeretném tudni.

Desist (disziszt'), v. n. to —
from, elállani -tól, -től;
lemondani.

Desk (deszk), s. tám, íróasz-
tal; chorister's —, kotta-
tám.

Desolate (desz'olēt), adj. si-
vatag, puszta; v. a. elpusz-
títni, elnéptelenítni; —ness,
sivatagság, sivárság, pusz-
taság.

Des'olator, s. pusztító.

Desola'tion, s. pusztitás, pusz-
tulás.

Deservedly

Dessert

Despair (diszpēr'), s. kétség-
beesés; to drive one to —,
vkit kétségbe ejteni; — v.
n. kétségbe esni.

Despair'ing, s. kétségbeesés;
adj. kétségbe esett; —ly,
adv. kétségbeesve, kétség-
beesetten.

Despatch, v. Dispatch.

Desperate (desz'perēt), adj.
kétségbeesett; reményhut-
gyott; reménytelen; bő-
szült; —ly, adv. kétségbe-
esetten.

Despera'tion, s. kétségbeesés.

Despicable, v. Despisable.

Despisable (diszpei'zêbl), adj.
megvetendő, alávaló.

Despise (diszpeiz'), v. a. meg-
vetni, lenćni.

Despis'edness, s. megvettetés.

Despis'er, s. megvető.

Despite (diszpeit'), s. ellen-
kez, indulat; boszúság;
dacz; (in) — of, daczára
-nak, -nek; —ful, adj. rosz-
indulatú, boszúvágyó; go-
nosz; daczos.

Despoil (diszpail'), v. a. to
— of, megfosztani -tól, től;
—er, s. duló, rabló, zsák-
mányoló.

Despoliation (deszpoli-ē'săn),
s. megfosztás.

Despond (diszpand'), v. n.
elcsüggedni, elhagyni ma-
gát.

Despond'ency, s. csüggedés;
elcsüggedtség.

Despond'ent, adj. csüggeteg,
elcsüggedt.

Desponsa'tion, s. eljegyzés.

Despot (desz'pat), s. zsarnok.

Despot'ic, Despot'ical, adj.
zsarnoki. [lag.

Despot'ically, adv. kény-úri.

Des'potism, s. zsarnokság;
kényuralom.

Despumate (desz'pjumēt), v.
a. lehabozni, habját leszed-
ni; letajtékozni; v. n. hab-
zani; tajtékzani.

Despuma'tion, s. lehabozás,
letajtékozás.

Desquamation (—kwêmé'-
sán), s. lepikkelyedzés.

Dessert (dezzert'), s. utó-
étek.

93

Destinate

Destinate (desz'tinēt), v. a.
szánni, rendelni (-ra, -re);
adj. szánt, elrendelt.

Destina'tion, s. rendeltetés;
rendeltetési hely; hivatás.

Des'tine, v. a. szánni, rendelni (-ra, -re); destined to suffer, szenvedni született; I destined this for you, ezt önnek szántam.

Destiny (desz'tini), s. végzet, sors.

Destitute (desz'titjut), adj.
megfosztott; szűkölködő;
— of comfort, vigasz nélkül szűkölködő; —ness, s. szűkölködés.

Destitu'tion, s. ügyefogytóság, inség.

Destroy (disztrai'), v. a. rombolni, pusztítani; kiveszteni, kürtani; megölni; to — one's self, magát kivégezni a világból; —er, s. romboló; üldöklő.

Destruct (disztrakt'), v. a. rombolni.

Destruc'tible, adj. rombolható; —ness, Destructibilitá, s. rombolhatóság.

Destruc'tion, s. rombolás, pusztítás, üldöklés, végromlás; (bibl.) kárhozat.

Destruc'tive, adj. romboló, pusztító; ártalmas, vészhozó.

Desultor (desz'áltár), s. ugró;
szertes; —y, adj. szeleburdi,
nyugtalán, tévelygő; állhatatlan; futólagos, felületes; szertejáró; összefüggetlen.

Detach (ditets'), v. a. eloldani, elkülönítni; seregosztályt kiküldeni; —ment, s. sereg-osztály, kiküldött csapat.

Detail (ditel'), s. részlet, aprázat; körülményes elbeszélés; v. a. körülményesen elbeszélni, részletesen előadni.

Detain (ditēn'), v. a. visszatartani; marasztani (utast stb.); ki nem adni; letartóztatni; fogva tartani; —ment, s. visszatartás; letartóztatás.

Detect

Detect (ditekt'), v. a. felfedezní; kikémlelni.

Detec'tion, s. felfedezés, kitalálás, kikémlés.

Detec'tive, s. titkos rendőr, kém.

Deten'tion, s. visszatartás, visszatartóztatás; letartóztatás.

Deter (diter'), v. a. elretteni, elijeszteni; —ment, s. elrettentés.

Deterge (diterds'), v. a. tisztítani.

Deteriorate (diter'iorēt), v. a. elrontani, roszabbítni.

Deteriora'tion, s. roszabbítás, roszabbulás.

Determinable (diter'minêbl), adj. elhatározható, meghatározható, határzatos.

Deter'minate (—minēt), v. a. határozni, elhatározni; véget vetni vminek; adj. határzott, elhatárzott, eltökélt, elszánt; elintézett; —ly, adv. határozottan.

Determina'tion, s. meghatározás, elhatározás, önelhatározás; elszántság; (bölcs.) szükségesség.

Deter'minative (—nétiv), adj. elhatározó, döntő; határozó.

Determine (diter'min), v. a. határozni, meghatározni, elintézni; véget vetni vminek; to — to, rábirni; —, v. n. eltökélni, feltenni magában, végződni, to — upon, határozni vmi felett.

Deter'mined, part. and adj. elszánt, eltökélt, elhatározott; elintézett.

Deterra'tion, s. kiásás.

Detest (diteszt'), v. a. utálni; —able, adj. utálatos; —a'tion, s. utálás, utálat.

Dethrone (dithron'), v. a. tróntól megfosztani; —ment, s. letétel (trónból).

Dethro'nize, v. to Dethrone.

Detort (ditaart'), v. a. elcsavarni (p. a beszéd értelmét).

Detour (ditur'), s. kerülőút; fenékkerítés, tárgykerülgetés.

Devise

Detract (ditrékt'), v. a. levonni; megszólni, öcsárolni, rágalmazni; —er, s. rágalmazó.

Detrac'tion, v. rágalmazás.

Det'riment, s. kár, kárvallás; ártalom; —al, adj. káros, kártékony, ártalmas.

Detruncate (ditrang'kēt), v. a. megnyesni.

Deuce (djusz'), s. kétszem (kártyán); ördög, manó; what the —! mi a tatár! what the — is the matter with him? mi az ördög lelte?

Devast (divészt'), v. a. pusztítni, elpusztítni; —a'tion, s. pusztítás.

Develop (dive'ap), v. a. kibontani; kifejteni; felfedezní; —ment, s. kibontás, kifejtés; kibomlás, kifejlés; fejlödés.

Devest (diveszt'), v. a. levetkezteni; megfosztani (vmitől).

Devex (diveksz'), adj. behajlott.

Deviate (di'vi-ēt), v. n. útról eltérni; eltérni; adj. eltérő.

Devia'tion, s. eltérés, eltévedés.

Device (diveisz'), s. kigondolás; találmány; találékonyság; fortély, csin; jelvény, jelmondat; full of —s, —ful, adj. találós, találékony, fortélyos.

Dev'il (dev'l), s. ördög; the — a bit, legkevesbé sem, legkeresebbet sem, egy cseppet sem; the — take him! vigye az ördög! a — in petticoats, sátán egy asszony; the — was sick, the — a monk would be, the — was well, the — a monk was he, megbeteleszik az ördög, s csuklyába akar bújni, ha felygyógúl, csak kezdi a régi nótát fújni.

Dev'ilish, adj. ördögi, fene.

Devious (di'viász), adj. eltérő, tévedő; nem oda tartozó.

Devise (diveiz'), v. a. ki-

94

Deviser

gondolni, kielmélni; ki-
tulálni, kifürkészni; hu-
gyományozni (végrendele-
tében megemlékezni vki-
ről); v. n. elmélkedni, gon-
dolkodni (vmin); s. ha-
gyomány, végrendelet; csin,
fogás.

Devi'ser, s. kielmélő, felta-
láló, megkezdő.

Devi'sor, s. örökhagyó.

Devoid (divaid'), adj. üres;
meqfosztott; — of shame,
szemtelen; — of common
sense, botor.

Devoir (divaar'), s. szolgálat,
kötelesség, udvariasság.

Devolution (devolju'sán), s.
háramlás, háramlat.

Devolve', v. n. háramlani.

Devote (divot'), v. a. szen-
telni; szánni; elátkozni;
to — one's self to science,
a tudományra adni magát;
to — one's time to some
one, idejét szentelni vki-
nek; —, adj. szentelt, fel-
ajánlott; átkozott.

Devo'tedness, s. magaszentelés (vmire), maga megadása; hódolat.

Devotee (—tí'), s. álszent.

Devo'tion, s. maga megadá-
sa; ajtatosság, imádkozás;
—alist, s. szenteskedő.

Devour (diváur'), v. a. falni,
elnyelni; —er, s. faló.

Devout (diváut'), adj. ajta-
tos; —ness, s. ajtatosság.

Dew (dju), s. harmat; —y,
adj. harmatos, nedves.

Dexter, adj. jobb kéz felőli.

Dexterity (dekszter'iti), s.
ügyesség.

Dex'terous (—rász), adj.
ügyes; —ness, s. ügyes-
ség.

Diabolic (dei-ê-bal'ik), —al,
adj. ördögi.

Diabol'ically, adv. ördögileg,
ördögi módra.

Diadem (dei-êdem), s. koro-
na; fejdísz.

Diagonal (dei-êg'anêl), adj.
rézsut; s. szögirányos vo-
nal, rézsutvonal.

Dial (dei'êl), s. napóra;
—plate, s. számlap (őrán).

Dialect

Di'alect, s. nyelvjárás, táj-
szólás.

Dialec'tics, s. pl. vitatkozás-
tan, észsztartan.

Dial'ogize, v. a. beszéltetni.

Dí'alogue (dei'êlag), s. pár-
beszéd, beszélatetés.

Diamantine (dei-émên'tin),
adj. gyémántos.

Diam'eter, s. átmérő.

Diamet'rical, adj. átmérői,
átalzó; homlokegyenest el-
lenkező; —ly, adv. átmé-
rőleg; merőben ellenkező-
leg.

Diamond (dei'émánd), s. gyé-
mánt; tök (kártyában);
—s cut — s, gyémántot
gyémánttal kell csiszolni;
kemény fát kemény ékkel
kell hasítani.

Diapason (dei-ê-pe'zan), s.
szabályszerü zendmagas-
ság; hangvilla; hangkör,
hangterj.

Di'aper, s. virágos vászon.

Diaphanic (dei-êfénn'ik), adj.
átlátszó.

Diaph'orous, v. Diaphanic.

Diaphragm (dei'êfrêm), s. re-
keszizom, ágyékhártya.

Diarrhea (dei-êrri'é), s. has-
menés.

Di'ary (dei'éri), s. napló.

Dibble (dib'bl), s. ültetőfa;
v. a. vízbe ereszteni.

Dice (deisz), s. koczka, kocz-
kajáték; v. n. koczkával
játszani.

Dickens, s. v. Deuce.

Dictate (dik'tét), s. parancs;
v. a. parancsolni; tollba
mondani.

Dicta'tor, s. parancsár, dik-
tátor.

Dictato'rial, adj. parancslag-
gos; diktátori.

Diction (dik'sán), s. szólás,
beszédmód, kifejezésmód.

Dictionary (dik'sánêri), s. szó-
tár.

Didactic (didêk'tik), adj. ok-
tatólagos; oktató.

Didac'tical, adj. oktatólagos;
—ly, adv. oktatólag.

Didder (did'děr), v. n. dide-
regni.

Diddle (did'dl), v. n. támo-

Diffuse

lyogni, tántorogni; s. pá-
linka.

Die (dei'), v. n. halni, meg-
halni; to — for love of a
girl, halni, veszni egy leány
után; to — of quinsy, to-
roklobban meghalni; to
— of laughter, halálra ne-
vetni magát; to — of a
broken heart, bujában el-
veszni; to — a sudden
death, szörnyű halállal
halni; to — away, össze-
rogyni; elájulni; elhang-
zani, elenyészni, elcsendül-
ni.

Die (dei'), v. a. festeni; to —
green, zöldre festeni.

Die (dei), s. festék, festőszer;
koczka; the — is cast, el van
vetre a koczka.

Dier (dei'ěr), s. festő.

Diet (dei'et), s. étrend, ét-
mérsék; életrend; v. a. ét-
kezni; v. n. szűken élni.

Di'etary, adj. étrendhez tar-
tozó.

Dietet'ic, —al, adj. dietetikai,
életrendi.

Dietet'ics, s. pl. éptan.

Differ (dif'fěr), v. n. (from)
különbözni (-tól, -töl), nem
hasonlít ni (-hoz, -hez);
(with) máskép vélekedni,
más véleményen lenni, nem
osztozni vki véleményében;
viszálkodni.

Difference, s. különbség; vi-
szálkodás; viszály; — of
opinion, véleménykülönb-
ség.

Différent, adj. különböző, kü-
lönb; they are —from each
other, különböznek egy-
mástól; —ly, adv. máské-
pen, különben, különböző-
leg.

Difficult (dif'fikált), adj. ne-
héz, bajos; —y, s. nehéz-
ség, baj, akadály.

Diffidence (dif'fí densz), s.
bizalmatlanság; bizalmat-
lankodás.

Diffident, adj. bizalmatlan;
to be — of one's self, nem
bizni magában.

Diffuse (diffjusz'), adj. terje-
delmes; hosszudalmas.

95

## Directory

Direct'ory, s. igazgatóság; utasító naptár.

Direct'ress, s. igazgatónő.

Direful(deir'ful), adj. tszonyú, borzasztó.

Dirge (dörds), s. nyászének.

Dirk (dörk), s. gyilok, tör; v. a. gyilokkal agyonszűrni.

Dirt (dört), s. sár, piszok, szenny, dancs; to throw — upon one, sárral dobálni vkit; rágalmazni, becsmerelni vkit.

Dirt'iness, s. dancosság, piszkosság; guládság.

Dirt'y, adj. sáros, piszkos, szennyes; galád, fősvény; v. a. becsúnyitni, beptiszolni; becsmérelni, megbecstelenítni.

Disability (dizsêbil'iti), s. tehетелség, képességhúny.

Disable (dizs'-ébl), v. a. képtelenné tenni, alkalmatlaníttni; a disabled creature, nyomorék, béna; a disabled soldier, sérritéz, rokkant; —ment, s. képtelenség, tehетелenség.

Disabuse (dizsébhúz'), v. a. to — one, vkit tévedéséből kivenni, vkit útba igazítani, vkit kiábrándítni.

Disaccustom (—ékkász'tám), v. a. elszoktatni.

Disacknowledge (—éknał'eds) v. a. el nem ismerni, eltagadni.

Disadvantage (—édván'teds), s. hátrány, kár, vesztéség, hátramaradás.

Disadvanta'geous (—tě'dsász) adj. hátrányos, káros; —ness, s. kár.

Disadventure (—édven'tsár), s. baleset, balság, szerencsétlenség.

Disadven'turous, adj. balságos, szerencsétlen.

Disaffect (—effekt'), v. a. elidegenítini-tól, -től; elkedvetlenítíni; —ed, adj. idegenkedő; kedvetlen, elégülletlen.

Disaffec'tion, s. idegenség, idegenkedés, ellenszenv; kedvetlenség; —ate, adj. idegenkedő.

## Disaffirm

Disaffirm(—éfförm, —effěrm) v. a. tagadni.

Disagree (—égrí'), v. n. nem egyezni, ellenkezni -val, -vel; roszál esni; —able, adj. kellemetlen; —ability, s. kellemetlenség:ellenkezés; —ment, s. nem-cayezés; egyenetlenség, viszálkodás, viszúly.

Disallow (—éllán'), v. a. meg nem engedni, helytelenítni; —able, adj. megengedhetlen; —ance, s. helytelenítés; tilalom.

Disanimate (—én'imēt), v. a. lelketlenítni, életétől megfosztani; elbátortalanítni; elkedretlenítni.

Disanima'tion, s. lelketlenítés, bátortalanítás, elkedvetlenítés.

Disannul', v. Annul.

Disappear (—éppír'), v. n. eltűnni; —ance, s. eltűnés.

Disappoint (—éppaint'), v. a. várákozásban megsalni; —ment, s. felsülés, megsalt remény.

Disappre'ciate (—éppri'si-ēt), v. a. kevésre becsülni, fitymálni.

Disapproba'tion, s. roszalás, helytelenítés.

Disapproval (—épprú'vêl), s. roszalás, gáncs.

Disapprove (—épprúv'), v. n. to — of something, vmit roszalni.

Disarm (—árm'), v. a. lefegyverezni; v. n. a lefegyverből kivetközni.

Disarrange (—érends'), v. a. szertelemtni, háborítni; összészavarni.

Disaster (—ész'těr), s. balcisillagzat, baleset, szerencsétlenség.

Disas'trous (—trász), adj. balságos, vészorsú, szerencsétlen.

Disatten'tion, s. figyelmetlenség

Disavow (—êvau'), v. a. tagadni, visszavonni, el nem ismerni; —al, s. eltagadás, visszavétel, visszahuzás.

Disband (—bênd'), v. a. elbo-

## Disciple

csátani, eloszlatni (sereget); v. n. szétmenni; szétszaladni.

Disbelief (—bilíf'), s. hitetlenség.

Disbelieve (—bilív'), v. a. nem hinni.

Disbowel (—bǎu'el), v. a. beleket kivenni, kizsigerelni.

Disburden (—bor'dn), v. a. tehertől megszabadítni; to — one's heart, szivét kiítární.

Disburse (—börsz'), v. a. kiadni, kölesün adni, előlegezni; —ment, s. költés, költség, előleg.

Discard (—kár'd'), v. a. letenni (kártyát); elcsapni (vkit), kiadni (vkin).

Discern (diz-zern'), v. a. megkülönböztetni; megészlelni; megismerni; to — between truth and falsehood, az igazat a hamistől megkülönböztetni; —ible, adj. megkülönböztethető, látható, észrehehető, felismerhető; —ing, adj. éleselmű; —ment, s. éleselműség, külböntető tehetség.

Discursion(dizszerp'sán), s. szétszakasztás.

Discharge (—tsársd'), v. a. kirakni, lerakni; kiürítni; kitüzelni, kisütni (fegyvert), felszabadítani (vádottat); elereszteni (hivatalból v. szolgálatból); nyugtát adni; to — a ship, kirakodni a hajóból; to — a debt, adósságot leróni; to — one's duty, kötelessegének eleget tenni; to — one from service, vhit szolgálatából elereszteni; the river discharges itself into the sea, a folyam a tenagerbe szakad; — s. kirakás, lerakás; kiürítés; kifolyás, turha, szemfolyás, csűz stb.; felszabadítás; elhocsátás, elhocsáttatás; kitüzelés; kiömlés; nyugtatvány.

Disciple (dizszei'pl), s. tanitrány; v. a. oktatni, nevelni.

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

97

g

Disciplinable

Dis'ciplinable (—sziplinébl),
adj. tanulékony, engedel-
mes.

Disciplina'ry, adj. fegyelmi.

Dis'cline (—sziplin), s. fe-
gyelem; hadfenyíték; rend-
tartás; tanulmány, tud-
mány; v. a. fegyelni, fe-
gyelemben tartani; figye-
lenre tanítani.

Disclaim (—klém'), v. a. le-
mondani, letenni (ról, rôl);
el nem ismerni, megtagadni.

Disclose (—klooz'), v. a. ki-
nyilatkoztatni, felfedezni,
elárulni; to — a secret,
titkot felfedezni v. elárulni;
to — one's mind to some
one, szivét kitárni vki
előtt.

Disclo'sure, s. felfedezés, ki-
nyilatkoztatás.

Discolour (—kål'lar), v. a.
szintelenítni; —ed, part.
and adj. színehagyott, színe-
vesztett; szintelen.

Discomfit (—kám'fit), s. ve-
reség; — v. a. vkin erőt
venni; vkit legyőzni (via-
dalban, perben stb.); —ure,
s. vereség.

Discomfort (—kám'fért), s.
kéjelmetlenség, kellemet-
lenség, bűsongás; v. a. há-
borqatni, nyugtalánítni,
aggasztani, busítni; —able,
adj. kéjelmetlen; vigasz-
talatlan.

Discommend (—kámmend'),
v. a. gánesolni.

Discommodious (—kammo'-
diász), adj. alkalmatlan.

Discommodity (—kammad'-
iti), s. alkalmatlanság.

Discompose (—kampooz'), v.
a. sodrából kivenni (vkit);
fölgerjeszteni, megzavarni;
—d', adj. megzavarodott;
roszkedvű; magát roszül
érző.

Discomposure (—kampo'-
zsár), s. megzavarodás,
megzavarodottság; felin-
dulás, nyugtalanság.

Disconcert (—kanszert'), v.a.
zavarba ejteni (ckit), ke-
resztül járnı vki eszén.

Discongruity (—kangru'iti),

s. különzés; egyenlőtlenség.

Disconnect (—kannekt'), v.a.
feloldozni; elválasztani.

Disconsolate (—kan'szolét),
adj. vigasztalhatlan, bús.

Disconsola'tion, s. vigasztal-
hatlanság.

Discontent (—kantent'), s.
elégedetlenség; adj. elége-
detlen, kedvetlen; v.a. ked-
vetleníteni.

Discontent'ed, adj. elégedet-
len; —ly, adv. elégedetle-
nül; —ness, s. elégedetlen-
ség.

Discontinua'tion, s. félbesza-
kasztás, félbeszakadás.

Discontinue (—kantinjú'), v.
a. megszüntetni, félbesza-
kasztani, felhagyni (-val,
-vel); v. n. megszünni, fél-
beszakadni.

Discontinu'ity, s. félbesza-
kadtság.

Discontin'uous (—tin'juász),
adj. félbeszakadt.

Dis'cord (—kard), s. viszály;
ellenhangzat, hangzavar.

Discord'ance, s. összenem-
hangzás, hangzavar; egye-
netlenség.

Discord'ant, adj. össze nem
hangzó; ellenkező, nem
egyező.

Discord'ful, adj. viszálkodó.

Discount (disz'káunt'), s.
váltókamat, leszámítvány;
v. a. lehűzni, leszámolni
(váltóknál).

Discoun'tenance, s. megdöb-
benés: roszalás, helyben
nem hagyás; elijesztés; v.
a. megdöbbenteni; roszalni,
helyben nem hagyni; el-
füstölni (vendéget v. látó-
gatót).

Discourage (—kár'éds), v.
a. bátortalanítani, ked-
vét szegni, elkedvetlenítni;
—ment, s. bátortalanítás,
kedveszégs.

Discourse (—korsz'), s. be-
szélgetés, szóváltás, érte-
kezés; v. a. beszélni; v. n.
beszélgetni.

Discour'sive, adj. beszédes.

Discourteous (—kör'tász),

adj. udvariatlan; —ness, s.
udvariatlanság.

Discour'tesy, s. udvariatlan-
ság.

Discover (—kåv'ér), v. a. fel-
fedezni; —er, s. felfedező;
—y, s. felfedezés.

Discredit (—kred'it), s. rosz
hár, hiteltelenség, hitelvesz-
tés; v. a. rosz névbe v. rosz
hitelbe ejteni vkit.

Discreet'itable, adj. becstele-
nitő, szégyenítő.

Discreet (—krít), adj. titok-
tartó, hallgatni tudó; szé-
rény; méltányos; évatos;
józan, meggondolt, okos;
—ness, s. hallgatagság,
meggondoltság, okosság, szé-
rénység.

Discrepancy (—kri'pênszi), s.
megegyezés hiánya.

Discrete (—krít'), adj. kü-
lönvált, szakozott; v. a. el-
választani.

Discre'tion (diskres'án), s. el-
választás; méltány, szé-
rénység; meggondoltság;
titoktartás: tetszés, tény;
to surrender at —, kegye-
lemre adni meg magát;
—al, —ary, adj. tetszésre
hagyott, tetszés szerinti;
—ally, adv. tetszés sze-
rint.

Discriminate (—krim'inét),
v.a. megkülönböztetni, meg-
ismerni; adj. elválasztott;
kivált.

Discrimina'tion, s. külbö-
tetés; külböztető tehetsé-
ség: éleselműség; külbö-
néség.

Discrim'inative, adj. külbö-
böztető; külböző, jel-
lemző, jellemzetes.

Disculpate (—kál'pêt), v. a.
igazolni.

Discumber (—kám'ber), v. a.
megszabadítni tehertől.

Discursive (—kár'sziv), adj.
tévelgyő, nyugtalán, állha-
tatlan; következtető; —fac-
ulty, következtető tehetsé-
ség; —ness, s. következte-
tés.

Discur'sory, adj. velős, nyomos, bizonyító, alapos.

Disconnect

Discursory

98

Discus

Disfigure

Disloyal

Discus (disz'kász), s. hajító-korong.

Discuss (—kászsz'), v. a. nyomozni, vitatni, vitatva megvizsgálni.

Discus'sion (—kás'sán), s. vitatás, fejtegetés; nyomozat, vizsgálat; eloszlatás, eloszlás.

Discussive (—kász'sziv), adj. oszlató; s. oszlatószer.

Disdain (diszdēn'), s. megvetés, csekélylés; v. a. megvetni, csekélyleni; —ful, adj. megvető, csekélylő; —fully, adv. megvetőleg, csekélylőleg.

Disease (dizíz'), s. betegség, kór, nyavalya; v. a. betegíteni.

Disembark (diszembárk), v. a. kiszállítni (haján); v. n. partra szállni, kikotni.

Disembarka'tion, s. kiszállítás (haján).

Disembarrass (—embê'rész) v. a. kiszabadítni, zavarból kisegítni.

Disemboque (—embog'), v. a. kiömleszteni.

Disenchant (—entsánt), v. a. bűvöléstől megszabadítni, kiábrándítni; kijózanítni.

Disengage (—engës'), v. a. eloldani; kiszabadítni, kibontani; to — one's mind, elvetni vminek a gondját; —, v. n. kibontakozni, szabadulni; to — from one, szakítani vkivel; —ment, s. munkátlanság, szűnidő.

Disengag'ed, part. and adj. szabad, szolgálatól ment, dologtalan, munkátlan; foglalkodás nélküli; hivatáltalan, szolgállattalan; el nem jegyzett.

Disentan'gle (—entên'gl), v. a. szétbontani; kibontani, rendbe hozni (zavartat).

Disenterr (—enterr'), v. a. kiásni, felásni (a földből vmit).

Disentrance (—entrênsz'), v. a. eszméltetni, öntudatra hozni.

Disfa'vour (—fê'vár), s. nem kedvezés, kegyvesztés; rútság, csunyaság; v. a. nem kegyelní, nem pártolni; elcsúfitni.

Disfigure (—fig'ár, —figjur') v. a. elcsúfitni, eltorzítni; alakjából kivenni; —ment, s. elcsúfitás, eltorzítás.

Disfranchise (—trén'tsiz), v. a. vki szabadalmait megsemmisíteni; vkit szavazatjogától megfosztani.

Disfurnish (—fár'nis), v. a. butortalanútni.

Disgarnish, (—gár'nis), v. a. diszétől megfosztani; ágyukat elvenni.

Disgorge (—gards'), v. a. kivetni, kihányni, kiokádní.

Disgrace (—grész'), s. kegyvesztés, szégyen; v. a. megszégyeníteni; to — one's self, kudarezot vallani; —ful, adj. gyalázatos, csúfos.

Disguise (—geiz'), s. álruha, ádöltözet; szín, ürügy; v.a. álruhába öltötetni; palás-tolni, rejtegetni.

Disgust (—gászt'), s. utálat, undor; v. a. undorítni, utálatot okozni; to be disgusted at a thing, vmitől megundorodni; to be disgusted with somebody or something, megutálni vkit vagy vmit.

Dish (dis'), s. tál; étel; v. a. to — up, tálaní; —clout, s. törőrongy.

Dishaille (diszhêbil'), s. pongyola, panyóka; éjruha; reggeli ruha; adj. hanyagül öltöztött.

Disharmonious (—hármoniász), adj. roszül hangzó.

Dishar'mony, s. hangzavar; egyenetlenség.

Dishearten (—hár'tn), v. a. elcsüggeszteni.

Disheir (disz-ër'), v. a. örökből kitagadni.

Dishevel (disev'ěl), v. a. zilálni, borzazni.

Dishonest (diszan'eszt), adj. nem becsülletes; becstelen.

Dishon'esty, s. becstelenség, hamisság, álnokság.

99

Dishon'our (diszan'ár), s. szégyen, gyalázat; v. a. megbecstelenítni; meg nem fízetni.

Dishon'ourable (—ârêbl), adj. becstelen; gyalázatos.

Dishumour (diszju'már), s. rosz kedv.

Disinclina'tion, s. kelletlenség; ellenszenv.

Discline (diszinklein'), v. a. hajlamát, kedrét elvenni; elidegeníteni (-tól, -től).

Disingenuity (—indzsinju'iti) s. álnokság.

Disingen'uous (—juăsz), adj. álnok.

Disinherison (—her'izn), s. kitagadás az örökségből.

Disinher'it, v. a. kitagadni az örökségből.

Disinter (—inter'), v. a. kiásni.

Disinterest (—in'tereszt), s. haszonkeresetlenség; v. a. önzetlenné tenni; —ed, adj. önzetlen; —edness, s. önzetlenség.

Disjoin (diszdsain'), v. a. szétbontani.

Disjoint (—dsaint'), v. a. kifiezamítani; szétagolni; felvagadni.

Disjunct (—dsánkt'), adj. külvörvásztott, szétbontott.

Disjunc'tion, s. szétválasztás.

Disk, v. Discus.

Dislike (—leik'), v. a. nem kedvelni, nem szeretni; I do — that man, ki nem állhatom az az embert; he dislikes writing, nem szeret irni; — s. ellenszenv, utálat.

Dislikeness (—leik'nesz), s. hasonlatlanság.

Dislimb (—lim'), v. a. széttagolni.

Dis'locate (—lokēt), v. a. kifiezamítani; elhelyezni.

Disloca'tion, s. kifiezamítás, kifiezamodás; elhelyezés.

Dislodge (—lads'), v. a. lakból kiízni; v. n. elköltözni, elhurczolkodni.

Disloyal (—lai'êl), adj. hűtlen; — ness, — ty, s. hűtlenség.

g*

Dismal

Dismal (dísz'mêl), adj. szomorú, iszonyatos, szörnyű; a — sight, szomorú látvány; — ness, s. iszonyatosság, szörnyűség.

Dismantle (—mén'tl), v. a. szétbontantani; lerontani, szétrombolni; leszerszámozni (hajót).

Dismask (—mászk'), v. a. leáloreázni.

Dismay (—mē'), s. rettegés, rémi et, félelem; v. a. félemítni; aggasztani, csüggészteni.

Dismayed, part. and adj. el-félemített; csüggedt; —ness, s. csüggedelem, félelmesség.

Disme (dím), s. dézsm.

Dismem'ber, v. a. széttagolni.

Dismiss (—miszsz'), v. a. elbocsátani, elereszteni, letenni (hivatalból); elkergetni; —al, s. elbocsátás; elbocsáttatás.

Dismis'sion (—mis'an), s. leköszünés, leterés; lelépés.

Dismount (—máunt), v. a. kivetni (nyeregből); v. n. leszállni (a lóról).

Disobedience (—obi'diensz), s. engedettlenség, szófogadatlanság.

Disobe'dient, adj. szófogadatlan, engedetlen.

Disobey (—obě'), v. a. nem engedelmeskedni.

Disoblige (—ableids'), v. a. kötelezeitség alól feloldozni; le nem kötelezni; barvátságtalannil viseltetni vki iránt.

Disoblig'ing, adj. nem készseges, szolgálatra nem kész.

Disorder (—aar'dër), s. rendetlenség, zarar: betegség; v. a. összezavarni.

Disor'dered, adj. rendetlen; zavaros; zabolátlan, feslett.

Disor'derly, adj. v. Disordered; adv. rendetlenül, törvénytelenül.

Disorganize (—ar'geneiz), v. a. szervezet felbontani.

Disown (—oon'), v. a. megtagadni, elcsapni (p. gyermekét).

Dispair

Dispair (—pěr'), v. a. elköülőníni (párt): felfejteni.

Disparage (—per'eds), v. a. ócsárolni, lealaconyítni; rangján alól házátíni (ar.) —ment, s. ócsárlás; it is no disparagement to you, az becsületét nem sérti.

Disparity (—pěr'ity), s.egyenlőtlenség.

Dispart (—párt'), v. a. elválasztani.

Dispas'sion (—pés'an), s. indula lanság; —ate, adj. indulatlan.

Dispatch (—péts'), v. a. elküldeni (izenettel, levéllel vkit); gyorsítni; elvégezni, elintézni; to — one, vkit más világra küldeni; —, s. elküldés; elintézés; súrgöny; hírnök; to make a quick —, sebbel lobbal elintézni (vmely dolgot).

Dispel (—pell'), v. a. elűzni, szétűzni.

Dispensable (—pensz'éhl), adj. elengedhető.

Dispensa'tion, s. felmentés; felmentseg, engedély; gyógyszerkészítés, kiosztás.

Dispense', s. felmentés; v. a. kiosztani; —, v. n. to — with, rkinek vmit elengedni, vkit vmi alól felszabadítni; ellenni vmi nélkül.

Dispeople (—pí'pl), v. a. néptelenít ni, elpusztít ni.

Disperse (—persz'), v. a. elhíteni, szétszórni; elosztani; to — a rumour, hírt terjeszteni.

Disper'sion, s. szétszórás, eloszlatás.

Dispirit (—pir'it), v. a. elcsüggészteni.

Dispn'ited, adj. csüggedt; —ness, s. csüggedtség.

Displace (—plész'), v. a. elmozdít ni, eltenni, letenni (helyétől); a rendhől kivenni; kitenni, elmozdít ni (hivatalból).

Displant (—plánt'), v. a. átültetni.

Displanta'tion, s. átültetés.

Display (—plě'), s. látvánság, kiállítás, előmutatás;

Dispossession

fitogtatás; v. a. láttatni, mutatni; fitogtatni; to — a vigorous mind, bátorszívűnek mutatni magát.

Dipleasant (—plez'ent), adj. nemtetsző, visszatetsző, kелemetlen.

Displease (—pliz'), v. a. and n. nem tetszeni, visszatetszeni; neheztelni, elégületlennek lenni; he was displeased at it, ő azt rosz néven vette; to be displeased with some one, elégületlennek lenni rkirel.

Displeasure (—ple'zsár), s. nemtetszés, visszatetszés, neheztelés.

Display (—plood'), v. a. eldurrantani, szétvettetni.

Displosion (—plo'zsán), s. durranás, durrantás, szétvetetés.

Disport (—port'), s. mulatság, időtöltés; v. a. mulatatni.

Disposal (—po'zêl), s. rendelkezés; I am at your —, tessék velem paranesolni; hundred pounds are at his —, száz font áll rendelkezésére.

Dispose (—pooz'), v. a. rendelni, rendelkezni, hajlandóvá tenni, rábirni; to — of a thing, rendelkezni vmi felől; he does not know how to — of himself, nem tudja mi tevő legyen; disposed for combat, harczra v. vivásra kész; I am not disposed to laugh, nincs kedvem nevetni; ill disposed, rosz indulatú: beteges; he is well disposed towards me, ő igen jó irántam; to — by will, végrendelkezni, végrendelést tenni, hagyományozni.

Disposi'tion, s. rendelkezés, intézkedés: hajlam, hankulat; kedülét, lelkület; egészségi állapot.

Dispossess (—pozzesz'), v. a. birtokból elűni.

Disposses'sion, s. elűzés (birtokból).

100

## Disposure

Dispos're (—po'zsár), s. el-
rendelés.

Dispraise (—prēz'), s. gáncs;
v. a. gáncsolni; ocsárolni.

Disprais'ingly, adv. gán-
esolva.

Disprize (—preiz'), v. a. fíty-
málni, lealacsonyitni; ér-
téktelenítni.

Disproof (—prúf'), s. cízá-
lat.

Disproportion (—propor'sán),
s. balarány, aránytalan-
ság.

Dispropor'tionate, adj. arány-
talan.

Disprovable (—prúv'ébl), adj.
megczáfolható.

Disprove (—prúv'), v. a. meg-
czáfolni.

Dispunge (—pands'), c. a. ki-
törölni.

Disputation (—pjute'sán), s.
vitatkozás; vitató érteke-
zet.

Disputa'tious, adj. vitálkodó.

Dispute (—pjút'), s. szóvita,
vitálkodás, veszekedés; v.
a. and n. vitatni, vitálkod-
ni, veszekedni.

Disqualification (—kwalifi-
ké'sán), s. alkalmatlanság;
képtelenség.

Disqual'ify, v. a. alkalmat-
lanítni; képtelenné tenni
(-ra, -ré).

Disquiet (—kwei'et), s. nyug-
talanság; v. a. nyugtala-
nítni: — ness, —ude, s.
nyugtalanság.

Disquisition (—kwizi'sán), s.
vizsgálódás, értekezés.

Disregard (—rigárd'), v. a.
figyelembe nem venni emit;
fitymálni; s. fel sem cevés;
fitymálás. dör.

Disrel'ish, s. visszatetszés, un-

Disreputable (—rep'jutébl),
adj. híreveszett; gyalázat-
tos.

Disreputa'tion, s. roszhírű-
sén, gyalázat.

Disrepute', v. a. rosz hárbe
keverni; s. roszhírűség.

Disrespect (—riszpekt'), s.
tiszteletlenség; udvariát-
lanság; — ful, adj. tiszte-
letlen.

## Disrobe

Disrobe (—rob'), v. a. vet-
keztetni.

Disruption (—ráp'sán), s.
szétörés; szakadás.

Dissatisfaction (—szétisz-
ték'sán), s. elégedetlenség.

Dissat'isfied (—feid), adj. elé-
gedetlen. bonezolni.

Dissect (—szekt'), v. a. fel-

Dissec'tion, s. bonezolás.

Disseize (—szíz'), v. a. (of)
birtokból elűzni (jogtala-
nál).

Dissemble (—szem'bl), v. a.
and n. tettetni, színlenti;
színeskedni.

Disseminate (—szem'inét), v.
a. vetni, elhinteni; to —
false news, hamis híreket
terjeszteni.

Dissension (—szen'zsán), s.
egyenetlenség.

Dissent (—szent'), s. elterő
vélemény; v. n. máskép
vélekedni.

Dissent'er, s. máskép véle-
kedő; az uralkodó angol
egyház szertartását nem
helyeslő protestáns.

Disserta'tion, s. é) tekezés.

Disserve (—szerv'), v. a. meg-
játszani (rkit); v. n. kárt
okozní.

Disserv'ice, s. kár, hátrány;
balszolgálat.

Dissever (—szev'ér), v. a. el-
választani.

Dis'sidence (—szidensz), s.
egyenetlenség, viszálkodás.

Dissimilar (—szim'ilér), adj.
hasonlatlan.

Dissimilar'ity, s. hasonlat-
lanság.

Dissimulation (—szimjulé-
sán), s. tetteés.

Dis'sipate (—szípet), v. a.
szétszórni, eltekolni; —d.
adj. pazarló, tékocló.

Dissipa'tion, s. szétszórás;
pazarlás.

Dissociable (—szo'si-ébl), adj.
társaságtalan, rídeg.

Disso'ciate (—si-ét), v. a. el-
különítni, elválasztani.

Dissolubility (—szaljubil'iti),
s. felolvaszthatóság.

Dis'soluble, adj. felolvaszt-
ható, feloldható.

## Distent

Dis'solute, adj. kiesapongó,
feslett; —ly, adv. fesletten,
kiesapongva; —ness, s. ki-
esapongás.

Dissolution, s. felolvasztás,
elválasztás, feloldás, elosz-
lás; kiesapongás.

Dissolve (dizzolv'), v. a. fel-
olvasztani, megolvasztani;
to — a marriage, házassá-
got bontani v. feloldozni;
—, v. n. olvadni, felolvadni.

Dissolv'ent, adj. felolvasztó,
oldó; s. oldószer.

Dis'sonance (—szanénsz),
s. összehangtalanság, szét-
hangzás, rosz hangzat;
cayenetlenség.

Dis'sonant, adj. széthangzó,
visszásan hangzó; egyenet-
len.

Dissuade (—szwe'll), v. a.
nem jaralni, lebeszélni, le-
verni (rkit cmiről).

Dissua'ion, s. ellenzés, nem
jarasolás.

Dissua'sive, adj. ellenző, nem
javasló, lebeszélő.

Dissunder (—szán'dr'), v. a.
különérálasztani.

Dis'taff (—têff), s. rokka;
feherszemély.

Dis'tance (—těnsz), s. távol-
ság, messzeség: at a —,
tárolról; to keep one at
a —, vkit távol tartani ma-
gától; out of —, elláthat-
lan; to keep one's —, illő
tárolban maradni, tartóz-
kodni; —, v. a. eltávolítni,
széttolni; elibe rágni (vki-
nek), felállhatadni.

Diss'tant, adj. távoli.

Distaste (—těszt'), s. őzetlen-
ség, undor, utálat; ellen-
szene; v. a. undorítni; bo-
szantani; — ful, adj. őzet-
len, undorító, visszatasztó.

Distemper (tem'pěr), s. be-
tegség; rosz kedv, kedvet-
len hangulat; v. a. betegít-
ni; elkedvetlenítni.

Distem'perate, adj. mersék-
telen.

Distend (—tend'), v. a. kife-
szíteni.

Distent', s. terjedelem, ter-
jedék.

101

Distention

Disten'tion, s. kifeszítés, ki-
nyujtás; terjedség.

Distill (—sztill'), v. a. lepá-
rolni, lombikolni.

Distilla'tion, s. elpárolás,
lombikolás, tisztálás.

Distil'ler, s. lepároló; —y, s.
párlás; pálinkaégetés; pá-
linkafőzőház.

Distinct (—tinkt'), adj. kü-
lönböző, világos, érthető,
külön: —ly, adv. világo-
san, érthetőleg.

Distine'tion, s. megkülönböz-
tés, külbönség; kitüntetés,
előkelőség.

Distinct've, adj. megkülön-
böztető.

Distinct'ness, s. külbönzé-
tés, érthetőség.

Distinguish (—tin'gwis), v.
a. megkülönböztetni; ki-
tüntetni; —able, adj. meg-
különböztethető: —ed, adj.
különböztetett; kitüntetett;
előkelő.

Distort (—tart'), v. n. elesa-
varni; eltorzítni; (átv. ért.)
félre magyarázni.

Distor'tion, s. elesavarás, el-
torzítás.

Distract (—trèkt'), v. u. szét-
húzni; elkülönítni; elszé-
leszteni; elvonni (rkit vmi-
től), szórakoztatni; meghá-
borítni (rki elméjét).

Distract'ed, adj. szórakozott;
megháborodott; eszéveszett,
örült; he is — with grief,
megbolondult bujában.

Distrac'tion, s. szórakozott-
ság; elmehábor, örültség;
to love one to —, örülten
szeretni vkit.

Distrain (—trên'), v. a. lefog-
lalni, elkobozni, zár alá
venni (vmit).

Distraint (—trënt'), s. lefog-
lalás, letartóztatás, zár alá
vétel.

Distress (—treszsz'), s. inség,
nyomor, szükölködés; ve-
szedelem; lefoglalás, letar-
tóztatás; zár alá vétel; sig-
nal of —, vészjel: —, v. a.
nyomoruságra juttatni; bu-
sítni; lefoglalni, elkobozni.

Distribute (—trib'jut), v. a.

Distribution

kiosztani, elosztani; fel-
osztani. [osztás.

Distribu'tion, s. kiosztás; fel-

Distribu'tive, adj. kiosztó;
felosztó; osztó.

Dis'trict (—trikt), s. kerület.

Distrust (—trászt'), s. bizal-
matlankodás, nem-bízás;
bizalmatlanság; v. a. bi-
zalmatlankodni, nem bízni.
gyanúsítani; to — one,
nem bízni rkiben.

Disturb (—tárb'), v. a. há-
borgatni, zavarni.

Disturb'ance, s. háborgatás,
sendülés.

Disturb'er, s. háborgató, bő-
kerontó.

Disunion (—jún'iǎn), s. el-
válás, elválasztás; egyenet-
lenség.

Disunite (—juneit'), v. a. el-
választani; összeveszítni;
v. n. elválni.

Disu'nity, s. elválasztottság.

Disuse (—juz'), v. a. haszná-
latott megszüntetni; to —
from, elsoktatni-től, -től;
—, s. szokatlanság; to fall
into —, szokásból kimenni.

Disvalue (—vé'ju), v. a. le-
szállítni értékét; értékte-
lenítni; kerésre becsülni.

Disvouch (—váuts'), v. a.
meghazudtolni; rosz hitel-
be ejteni.

Ditch (dits), s. árok; v. a.
beárkolni; v. n. árkot ásní.

Ditty (dit'ti), s. énekec-ke.

Diurnal (deiár'nél), adj. na-
ponkénti; s. naplá.

Diuturnal (deijut'u'nél), adj.
soká tartó.

Diuturnity) —tárniti), s. so-
kátartás, hosszadalmasság.

Divaricate (deivér'ikét), v. a.
kiterpeszteni.

Divarica'tion, s. kiterpesztés.

Dive (deiv'), v. n. lebukni,
elbukni, bukdosni; beha-
tolni; v. a. kutatni.

Div'ér, s. hurár.

Diverge (diverds'), v. a. szét-
hajlani, szétmenni; szét-
ágazni, széttérni.

Divergence, s. szétágazás,
szétsugárzás.

Division

Diverg'ent, adj. szétágazó,
szétirányló, eltérő.

Divers (dei'věrsz), adj. kü-
lünféle, több, némely.

Di'verse, adj. külbönböző, kü-
lönféle, többféle; —ly, adv.
különbözőleg, többféleké-
pen.

Diversify (diver'szifei), v. a.
változtatni; különböztetni;
ráltozatossá tenni.

Diversión (diver'sǎń), s. el-
hajlás, eltérés; eltérítés;
mellékes és váratlan meg-
tümadás; szórakozás, mu-
latság.

Diver'sity, s. különféleség,
sokféleség, változatosság;
különség.

Divert', v. a. eltérítni, el-
conni; szórakoztatni; mu-
lattatni.

Diver'tise (—teiz), v. a. mu-
lattatni: —ment, s. eltérí-
tés; mulatság.

Divert've, adj. mulattató.

Divest (diveszt'), v. a. vet-
keztetni; megfosztani; to
— one's self of . . . , magát
megfosztani-től, -től; le-
mondani-ről, ről.

Dividible, v. Divisible.

Divide (diveid'), v. a. osztani,
elosztani; (átv. ért.) össze-
veszítni; v. n. eloszlani;
elválni; külbözní, eltérni.

Dividend (dividend), s. osz-
talék, osztmány; osztandó.

Divi'der, s. osztó.

Divination (divvinēsǎń), s.
jósłás, jóslat.

Divinator, s. jósló, jós.

Divine (divein'), v. a. and n.
jósolni, jörendölni; elta-
lálni, kitalálni.

Divine, adj. isteni: s. egy-
házi személy, lelkész; —ly,
adv. istenileg.

Diving (dei'ving), s. víz alá
lukás, bukdolás; —bell, s.
burárharang.

Divinity (divin'iti), s. isten-
ség; istenészet, hittan.

Divisibil'ity, s. eloszthatóság.

Divisible (diviz'ibl), adj. el-
osztható; —ness, s. osztha-
tóság.

Divis'ion, s. osztás; elosz-

102

Dome

tok; uradalom, koronajó-
szág; térkör.

Dome (dom), s. kupola; szé-
kesegyház.

Domestic (domesz'tik), adj.
házi; s. laktárs; eseléd.

Domes'tical, adj. — v. Domes-
tic.

Domes'ticate, v. a. szelidítni.

Dom'icil, s. lakós, lahely.

Domicil'ate, v. a. szelidítni;
telepezni.

Dominant (dom'inênt), adj.
uralkodó.

Dom'inate (—nēt), v. a. ural-
kodni.

Domina'tion, s. uralkodás,
hatalom.

Dom'inator, s. uralkodó, pa-
rancsoló, nr.

Domineer (—ní'r), v. n. zsar-
nokoskodni; felültámadni
vkin.

Dimin'ion, s. uradalom, ura-
lom.

Dom'ino (—ina), s. domino.

Donation (domē'sán), s. ado-
mány.

Do'native, s. ajándék.

Do'key (dang'ki), s. szamár.

Do'nor, s. adományozó.

Doodle (dú'dl), s. henyélo,
lajhár.

Doom (dúm), s. itélet, sors,
végzet: v. a. elitélni.

Doomsdlay, s. itélet napja.

Poor (doar), s. ajtó; street —,
s. házajtó: folding —, s.
szárnyas ajtó; to shut the
—, az ajtót betenni; to
lock the —, az ajtót bezár-
ni; he lives next —, a
szomszéd házban lakik; to
keep within doors, íon
maradni; to turn one out
of doors, kiadni rkinek az
útját, vkit a háztól elhaj-
tani; to lay at one's —,
vkire vreti, vkit okolni; —
keeper, s. kapus; — way,
s. előtornáv; kapuszn.

Dor'mant, adj. alvó; rejtett;
s. mestergerenda.

Dor'mitory, s. hálaszoba.

Dor'mouse (—máusz), s. mor-
gály, marmota.

Dose (dosz), s. adag; v. a.
adagolni.

Dot

Dot (datt), s. petty, pont: v.
a. pettyegetni, pontozni.

Dotage (do'teds), s. túlságos
gyöngédség; elgyermekülés;
döreség.

Dotal (do'têl), adj. hozomány-
beli; — gift, s. hozomány,
nászajándék.

Dotard (do'térd), s. gyermekes
aga; vén csapodár.

Dote (doot), v. n. eszelös-
ködni: to — on (upon)
somebody, bele bolondúlt-
nak lenni rkibe, bolondúl
szeretni vkit; to — upon
something, belebőszültnek
lenni vmibe.

Dot'ish, adj. gyermekes, bo-
landos.

Dot'ted, adj. pettyes.

Double (dá'b'bl), adj. kettes,
kettős; kétszeres; — entry
s. kettős könyvvel; —eyed,
adj. csalfaképű; — faced,
adj. képmutató; — headed,
adj. kétfejű; — tongued,
adj. kényelvű, kétszínű;
—, v. a. kettőni, megket-
tőztetni; (tekeját.) ket-
test lökni; —, v. a. meg-
kettősödni.

Double, s. kétszeres; kétszer-
annyi; mása vminek; kép-
más: menyekző; —s, s. pl.
cselfogás.

Doub'let, s. mellény; ájjas,
dolmány; pass, páros (kocz-
ka).

Doubt (dáut), s. kétség; no —,
without —, kétség kivül;
—, v. a. and n. kételkedni;
I — it, I — of it, azon ké-
telkedem.

Doubt'ful, adj. kétséges.

Doubt'less, adj. kétségtelen.

Doubt'lessly, adv. kétségtel-
lenül.

Dough (do), s. tészta.

Doughty (dau'ti), adj. bátor
szűr, merész.

Dough'y, adj. tészts, lágy.

Douse (dáusz), v. n. rizbe
pottyanni; v. a. rizbe poty-
tyantani.

Dout (daut), v. a. (gyertyát
hamuvéve) eloltani.

Dove (dáv) s. galamb.

Dowager (dau'edsér), s. elő-

Drag

kelő özegy-asszony; queen
—, övezeg királyné.

Dowdy (dau'di), s. ronda nö-
személy; country — falusi
liba.

Dower (dau'ér), —y, s. hozo-
mány; özeqyartás; —less,
adj. hozomány nélküli.

Down (dáun), s. pihe, pe-
hely; róna, sikság.

Down, prp. and adv. le;
leun; alá; up and —, fel
és alá; — the stream, riz
mentében; — the hill,
völgynek, lefelé; to lie —,
lefekündni; to sit —, leülni;
to set — in writing, irásba
foglalni, megirni; to be —
upon one, rátámadni vki-
re: to pay —, kész pénzzel
fizetni; to turn upside —,
mindent felforgatni; —
cast, adj. levert, szomorú;
—fall, s. leomlás, öszeom-
lás; véaromlás; —right, adj.
függélyes; egyenese; nyil-
vánvaló; arczátlan; igazi;
— right peevish, adj. telet-
tébb érzékeny; — right
nonsense, s. merő esztelen-
ség; —rightly, adv. egylene-
sen, egyenest; függélyesen;
—ward, adj. lejtös; lemenő;
— ward, — wards, adv. le-
felé.

Down'y, adj. pelyhes.

Dowse (dáusz), s. pojonesa-
pás; v. a. pofozni.

Dóze (dooz), s. szender; to
fall into a—, elszenderedni;
—, v. n. szenderegni, szuny-
nyadozni; —, v. a. to —
away one's life, álmodozra
tölteni el életét.

Doz'en (daz'n), s. tuczat, ti-
zenkettö.

Do'ziness, s. aluszékonyság.

Do'zy, adj. aluszékony.

Drab (dréb), s. szajha; adj.
világos szürke.

Drach'ma (drém), s. nehezék.

Draff (dreh), s. moslék.

Draité, adj. piszkos; hit-
vány.

Draft, v. Draught.

Drag (drég), v. a. húzni, hur-
czolni; vontatni; osztri-
gázni; — s. huzóláló,gya-

104

Dragedd

Drawer

Drift

lom; szán; hurcza; nyep-
törö eke; —rope, s. v. *vontató*
kötél, alattság; — staff, s.
alabor.

Drag'ged, part. — out, fá-
radt.

Draggle (drêg'gl), v. a. csata-
kolni; v. n. csatakosodni;
—tail, s. piszkos nöszemély.

Dragon (drêg'án), s. sárkány.

Dragoon (-gún'), s. drago-
nyos; v. a. zsarolni, le-
igázní, gyötörni.

Drain (dren), s. csapolya, el-
vezető árok, csapárok; v.a.
lecsapolni, leárkolni, ki-
szíritani; to — a pond,
tavat lecsapolni; he drain-
ed the goblet, kiitta po-
harát; —ing, s. lecsapolás,
lecsapoló árok.

Dram (drêm), s. nehezék;
kortypálinka.

Drama (drêm'é), s. dráma,
színmű, színdarab.

Dramatical (-mèt'ikêl), adj.
drámai; —ly, adv. szín-
műileg.

Dram'atist, s. drámairó.

Drap'er (drép'ér), s. posztó-
árus; linen —, s. vászon-
árus.

Dra'pery, s. posztócsinálás,
posztóműház; posztókeres-
kedés.

Drastic (drész'tik), adj. hat-
hatós; gyorshatású.

Draught (dráft), s. húzás;
huzam; léghuzam; os-
táblajáték; vázlat; terv-
rajz; fogalmazvány; sze-
kérfogat; ujonc-szedés;
váltólevél; a deep —, nagy
korty, at a —, in one —,
egyszerre, egy huzomban,
egy hajtásban; —'s-man,
s. rajzoló; —board, s. os-
tábla; —horse, s. hámos
ló; —, v. a. vázolni, ujon-
czozni.

Draw (drao), v. a. irr. (drew
[drú], drawn (draon)),
húzni, vonni; szívní; me-
ríteni; rajzolni; fogal-
mazni, megírní; feszítení;
to — a tooth, fogat húzni;
to — one's sword, kardot
rántani; to — breath,

lélek:etet venni; to — a
circle, kört irni; to — water
out of a well, vizet húzni
a kútból; to — lots, sor-
solni; to — an inference,
to — conclusions, köre ke-
zést vonni; to — the bolt,
retesztt hátrahúzni; to —
blood, eret rágni; to —
away, elhúzni, félrechúzni;
elvenni; elidegenátni (-tól,
-től); to — back, vissza-
húzni, visszaronni; to —
in, behúzni; vonzani; be-
venni; behajtani; beszív-
ni; to — off, elvonni; le-
párolni, lombikolni; to — off
one's attention, vki figyel-
mét elvonni (-tól, -től); to
— on, elélhúzni; előidézni,
vonzani; to — out, kihúz-
ni, kivonni; kinyújtani;
kiszedni; kiszíteni; to —
over, áthúni, átvonni; el-
pártolásra késztetni; elesá-
bítni; lepárolni; to — up,
felhúzni; tervet v. előraj-
zot csinálni; fogalmazni,
irásban feltenni; csata-
rendbe állítani; to — a
bill upon one, váltót tuk-
ványozni vkire; —, v. n.
to — near, közeledni; it
draws to an end, végire
jár; to — to a head, ge-
nyedni; to — back, hátra-
vonálni; to — off, el —,
visszaronulni; to — on,
közelegni, közelgetni; to —
on (upon) one, tukrányozni
-ra, re; to — up, sorba állani,
sorba gyülni; —, s. húzás,
huzam; sors; sorshuzás;
nyerő szám; — back, s. aká-
dály, akadék; feltartázta-
tás; lerovat; visszalökö-
dés, visszaütiödés; bekkenő
— bridge, s. felhúzóhád,
vonálád; — well, s. gémese v.
kankalékos kút.

Draw'er, s. vonó; tukrányozó;
rajzoló; vízmerő; tooth —,
s. foghúzó; a pair of —s,
gatya, lábravaló; set of
—s, fődkos szekrény.

Draw'ing, s. húzás, sorshu-
zás; váltótukrányzás; raj-
zolás; rajzolat; —board,

s. rajztábla; — pen, s.
rajztoll; — table, s. rajz-
asztal; — master, s. rajz-
tanító; — room, s. társalgó
szoba.

Drawl, v. a. and n. vontatni,
megnyújtani (a szókat); s.
vontatott hang.

Dray (drê), s. zörgekocsi;
taliga; — horse, s. igásló.

Dread (dred), s. félelem, ret-
tegés; adj. ritentő; v. a.
félni, tartani (-tól, -től).

Dread'ful, adj. borzasztó.

Dream (drím), v. a. and n.
irr. (dreamt [dremt],
dreamt), álmodni; álmo-
dozni; —, s. álom.

Dream'er, s. álmodozó, áb-
rándozó.

Drear (drér, drír), —y, adj.
félelmetes, iszonyatos.

Dredge (dreds), s. osztriga-
háló.

Dredger, s. osztrigász.

Dregginess (dregginesz), s.
iszap; üledék.

Dreg'gish, adj. iszapos; sep-
rüs.

Dregs (dregsz), s. seprű, alj,
üledék, hányadék.

Drench (drens), s. vízárok;
orvos-ital; v. a. elmerítni,
áztatni.

Dress (dreszsz), s. öltöztet, ru-
ha; full —, s. galaruha,
díszöltöny; — coat, s.frakk.

Dress, v. a. felkészítni; fo-
dorítni, v. fonni (hajat);
elkészítni (p. étket), tá-
lalni; öltöztetni; to — a
wound, sebet bekötni; to
— the ground, földet meg-
munkálni, mivelni, trá-
gyázni; to — up, felpi-
perézni; —, v. n. felöl-
tözni.

Dress'er, s. túlaló asztal; ko-
mornok; hair —, s. hajfod-
rász.

Dress'ing, s. felkészítés; fel-
öltözés; (seb. jkötés; —room,
s. öltözőszobu.

Dress'y, adj. öltécheny; pipe-
rés, piperézkedő.

Drift (drift), s. hajtás; haj-
tási irány; furatag; ösz-
tön; czél, szándék; I at

105

Drill

once saw your—, mindjárt
észrevettem az ön szándékát; —way, s. baromjárás;
—wind, s. forgószél, vihar;
snow —, s. hútrat; —
wood, s. uszadékfa; drifts
of ice, s. pl. júzaj; drifts
of sand, s. pl. свяányhomok;
—, v. a. hajtani, hányni,
összefúni, halmozni, usztatni: —, v. n. hányódni, halmozódni, zajlani, úszni.

Drill (drill), v. a. begyakorolni (fegyverben); fúrni;
pergetni: s. pergőfűrő; hadgyakorlat.

Drink (dringk), v. a. and n. irr. (drank drénk, drunk dránk), inni; to — ale, fehér sert inni; to — in, beszírní; to — out of a glass, pohárból inni; to — hard, iszókoskodni; —, s. ital.

Drink'able, adj. iható.

Driuk'er, s. író; iszák.

Drip (drip), v. n. csepegni; v. a. csepegetni; s. csurgó; csurgókó.

Drip'ping, s. kisült zsír.

Drive (dreiv), v. a. and n. irr. drove (droy), driven [driv'n)], hajtani, üzni, kergetni, abajgatni; to — cattle, marhát hajtani; to — one to despair, vkit két ségbé ejteni; to — one into a rage, vkit felbőzítni; that is enough to — one mad, az ember megőrülne belé; to — in a nail, szeget beütni; one nail —s out another, szeget szeğgel: to — back, risszahajtani, viszszakergetni, risszaüzni; to — back the enemy, az ellenséget risszaverni: to — off, to — away, elhajtani, elkergetni, elűzni; megszalasztani; to — out, kihajtani, kiűzni, kikergetni: to — on, hajtani; ráhajtani, súrgetni; — on, coachman! hajtson kocsis! to — at, ezélozni —ra, —re, szándékkal lenni vmi iránt; — s. kocsikázás, sétakocsizás.

Drivel

Drivel (driv'l), s. nyál, tajték; —, v. n. tajtékzani; hebehurgyáskodni, eszelősöködni; —er, s. tajtékzó; eszelős.

Driv'er (drei'věr), s. kocsis; farvaros: ék; hajtókerék; hársó vitorla; engine —, s. mozdonyvezér.

Driz'zle, v. a. and n. permezni, szemzeni.

Driz'zling, s. permeteg, lanya, por-eső.

Driz'zly (driz'li), adj. permetesős.

Droil (drail), s. here; henyélo; v. n. henyélni.

Droll (drol), adj. furcsa; —er, s. csélesapú; —ery, s. furcsaság, boháság; —ish, adj. furcsa, bohókás.

Drone (dron), s. here; v. n. henyélni.

Dron'ish, adj. tunya, henyélo.

Droop (drúp), v. n. elepedni; eltikkadni; elhervadni; hanyatlani.

Drop(drap),s.csepp; by drops, cseppenként.

Drop, v. n. csepegni; to — down, lecsepegni; lehulani; leesni; összerogyni; to — off, lecsepegni; fogyni, kiműlni, elhalni; to — off from an employ, hivatalból kieppenni; to — in, becseppenni; érkezni, bejutni; o't teremni; —, v. a. elejteni: abbahagyni; to — a courtesy, meghajlani vki előtt: let us — the subject! hagyjuk azt! — me a few lines! írjon nekem egy pár sort! to — a word, szót ejteni; I somewhere dropped my purse, erszényemet vesztettem el vhol.

Drop'sical, adj. vízkóros.

Drop'sy (drap'szi), s. vízkóráság.

Dross (drasz), s. salak, selejt, ruskó: rozsda; ólomtajt: — of iron, vassalak; raspörölyde.

Dros'sy, adj. salakos: selejtes.

Dub

Drought (draut), s. aszály, száraz idő; szomj; —y, adj. aszályos; szomjas.

Drove (drov), s. falka; a — of sheep, egy falka juh.

Drov'er, s. hajcsár; marhakereskedő.

Drown (dráun), v. a. vízbefulasztani; elárasztani; elfojtani (hangot); v. n. vízbefúlni.

Drowse (dráuz), v. a. elálmosítni; v. n. elálmosodni.

Drow'siness, s. álmoság, kábultság. Kába.

Drow'sy, adj. álmos; kábult;

Drub (dráb), v. a. kollintani, verni; s. kollintás; ütleg; —bing, s. meqpáholás.

Drudge (dráds), s. házseprő, kukta, túlterhelt mindenek; v. n. bajlódni, reszödni, s:epelkedni, nyügösködni, erején felüli dolgozni.

Drudg'er, s. bajlódó; rabszolgá: teherhordó barom; porzótartó; osztigázó.

Drudg'ery, s. nyugószködés, nehéz munka, rabmunka.

Drug (drág), s. gyógyszer: gyógyszeranyag: fűszer; v. a. bádítni: orvosszerrel tültömni.

Drug'gist, s. fűszerárus.

Drum (drám), s. dob; to beat the —, dobot verni; —stick, s. dobrerő páleza; —, v. n. dobolni.

Drum'mer, s. dobos.

Drunk (dránk), adj. részeg; dead —, adj. holtrészeg.

Drunk'ard, s. iszák.

Drunk'en, adj. részeg; —ly, adv. részegen; —ness, s. részegség.

Dry (drei), adj. száraz; I am very —, igen szomjas vagyok; — nurse, s. szárazdajka; —, v. a. szárítni. száraztani.

Dry'ly, adv. szárazon.

Dry'ness, s. szárazság; aszúság.

Dub (dáb), s. ütés; v. a. lövaggá ütni; kinevezni; self-dubbed, adj. állítólagos, állítólagi.

106

Dubious

Dubious (dju'biăsz), adj. két-
séges.

Dubita'tion, s. kételkedés; kétseg.

Ducal (dju'kêl), adj. her-
czegi.

Ducat(dák'it), s.arany(pénz).

Duchess (dáts'esz), s. her-
czegnö.

Duch'y, s. herczegség.

Duck (dăkk), s. récze, kácsa;
meghajlás, fohajtás; —, v.
a. lemerítni, lebuktatni; v.
n. bukva alámerülni, le-
kushadni; — coy, v. De-
coy.

Duck'er, s. bukdár; csúszó-
mászó.

Duck'ling, s. jatal rusza, ré-
czéeske.

Duct (dăkt), s. vezeték, árok.

Ductile (dák'til), adj. nyújt-
ható; —ness, s. nyújttha-
tóság.

Ductil'ity, v. Ductileness.

Dudgeon (dáds'an), s. tör;
neheztelés; to take in —,
orrolni, rosz néven renni.

Dud'man (dăd'mên), s. ma-
dárváz.

Due (dju), s. illeték; juta-
talék; jogczím; give every
one his —, adjátok meg
mindenkinek, a mivel tar-
toztok; I want but my —,
én csak azt köretem, a mi
nekem jár; —, adj. illető;
illy, kellő, tartozó; the bill
is not yet —, a váltó még
nem járt le; with — re-
spect, illő tisztellettel; to
strike — west, egynesen
nyugot felé tartani.

Due'ful, adj. kötelesség sze-
rinti.

Duel (dju'il), s. párbaj; to
fight a —, párbajt vívni;
—er, s. párbaj vívó.

Du'elist, v. Dueler.

Duenna (dju'en-nê), s. leány-
örnö.

Du'et, s. kettős hangjáték v.
ének.

Dug (dăg), s. csecsbimbő;
tölgy.

Duke (djuk), s. herczeg;
—dom, s. herczegség.

Dulcet

Dulcet (dál'szet), adj. édes,
kellemes.

Dulcification (—szifikés'n),
s. édesítés; (regyt.) édités.

Dul'cify, v. a. édesítni; édítni.

Dul'citude (—tjud), s.édesség.

Dull (dăll), adj. unalmas;
tompa; élénktelen; kedvet-
len; ostoba; to be — of
apprehension, nehezen fel-
foani, nehezen tanulni; to
be — of hearing, nagyot
hallani; I was very —,
untam magamat; trade is
—, pung a kereskedelm;
— sighted, adj. rövid lá-
tásu; — witted, adj. tompa
elmű.

Dul'lard, s. oktondi; adj.
hülye.

Dull'ness, s. unalom, unat-
kozás; kedretlenség; buta-
ság; hülyeség; eltompult-
ság; panqás.

Duly (dju'li), adv. kellően,
illendően, kötelesség szerint.

Dumb (dám), adj. néma; to
strike one —, rkinek be-
dugni a száját; —ly, adv.
némán; —, v. a. némátani.

Dumb'found (—fáund), v. a.
elhallgattatni (vkit).

Dumb'ness, s. némaság.

Dummy (dám'mi), s. néma;
ruhabáb (rakszekrények-
ben); alak.

Dump (dámp), s. áhrándos-
ság, merengés, szörakozott-
ság, szomorkodás.

Dumpi'sh, adj. bús, szomorú;
—ness, s. mélabű.

Dump'ling, s. gombócz.

Dum'py, adj. renkesz, zömük,
esetlen.

Dun (dǎn), adj. barnasárga;
s. pénzét sürgető hitelező;
v. a. tartozás lefizetését
sürgetni.

Dunce (dánsz), s. tökfilká.

Dun'cery, s. bolondság.

Dun'derhead, s. oktondi.

Dung(dǎng), s. ganéj, trágya;
v. a. ganéjozni, trágázni.

Dung'hill, s. ganéjdomb.

Dungeon (dán'dsán), s. bör-
tön; v. a. bebörtönözní.

Duteous

Dung'y, adj. szemetes, gana-
jos.

Dun'nish, adj. barnás.

Dun'ny, adj. nagyothalló.

Dupe (djup), s. megsalt;
bamba; v. a. rászedni, bo-
londdá tenni.

Duple (dju'pl), adj. kettes;
kétszeres.

Du'plicate, s. másodlat, má-
sodpéldány; v. a. megket-
töztetni.

Duplica'tion, s. megkettőzte-

Du'plicature, s. redőzet: ket-
tőzet.

Duplicity (djuplisz'iti), s.
kettüsség; kétszinűség, ha-
misság.

Durability (djurêbil'iti), s.
tartásság.

Du'rable, adj. tartós.

Du'rance, s. tartam; fogáság.

Dura'tion, s. tartás, tartam.

Dure (djur), v. n. tartani;
—less, adj. mulékony, mu-
landó.

Duress', s. keménység, sziuo-
rúság; fogáság.

Du'ring, prp. mía, alatt, köz-
ben, ideje alatt, —ben —ben;
—his life, életében; — my
stay in London, London-
ban létem alatt.

Du'rity, s. keménység; érzé-
ketlenség.

Dusk (dászk), adj. sötétes,
sötétszínű; alkonyuló; s.
sötétszín; esthomály; v. a.
homályosítni; v. n. homá-
lyosodni.

Dusk'ily, adv. sötétesen.

Dusk'iness, s. esti szürkület.

Dusk'ish, adj. szürkület; söt-
tétes.

Dusk'y, v. Dúskish.

Dust (dászt), s. por; — hole,
s. hamuszúszék.

Dust'er, s. törlőrongy; por-
seprű.

Dust'man, s. szemét- és ha-
muszridő.

Dust'y, adj. poros.

Dutch (dáts), adj. hollandi;
—man, s. hollandi(ember);
— gold, s. sik.

Duteous (dju'tiász), v. Duti-
ful.

107

Dutiful

Dutiful (dju'tiful), adj. engedelmes, szófugadó; tisztetelet-adó, tiszttelettel viseltető: —ly, adv. engedelmesen, tiszteteletadólag.

Duty (dju'ti), s. kötelesség; vámkötelesség, vámilleték; szolgálattétel; tisztelkedés, udvarlás; to perform one's —, kötelességét tenni: a soldier on —, ör-álló katoná; to pay one's — to one, tisztelkedni vkinél.

Dwarf (dwarf), s. törpe: — tree, s. törpefa.

Dwarfish, adj. törpe; pizinké: — ness, s. törpeség.

Dwell (dwell), c. n. irr. (dwelt, dwelt), lakni, tartákodni, maradni; —ing, s. lakás.

Dwindle (dwin'dl), v. n. fogyni, összeszugorodni; to — away, elenyészni: —, v. a. elenyészteni; elszéleszténi.

Dye, v. Die.

Dying (dei'ing), part. festő; haldokló; to be —, festeni: haldoklani; to be in a — state, halálos betegnek lenni.

Dynasty (dei'nészti), s. uralkodósalád.

Dysentery (disz'enteri), s. vérhas.

Dysury (dizs'juri), s. neház cizélés.

E

E (í), s. az E betű neve.

Each (íts), pron. mindegyik: — of us, mindegyikünk; by the side of — other, egymás mellett; from — other, egymástól; for — other, egymásért; they love — other, szeretik egymást.

Eager ('gér), adj. mohó, heves, sovár, buzgó, leledző: (av.) saranyú, fanyar, esítőös; an — desire, buzgó kiránság; an — thirst, tikasztó szomj; —ly, adv. mohón, hevesen, buzgán; —ness, s. moháság, sávárás, vágyódás, kiráncsiság;

Eagle

saranyaság, fanyarság, esipüsség.

Eagle (ígl), s. sas: tíz tallér értékű aranypénz (Am); — s catch no flies, sas legyet nem fogdos; — owl, s. nágy filles bagoly; — eyed, — sighted, adj. élesztőmű, élesláásá.

Eag'less, s. nősas.

Eag'let, s. sasfüi.

Eag're, s. ellen-ár, ellenfolyam.

Ear (ér, ír), s. fül; hallás; kaláz; to lend an —, meghallgatni: to turn a deaf — to, .süketségre venni; to box one's ears, vhit meghapozni; to give one a box on the —, vhit areczül csapni; to fall together by the — s, összekapni, hajba kapni vkiel: to be by the ears, verekedni; in at one —, and out at the other, egyik fülén be- a másikon kibocsátani vmit; dog's —, s. számárfül (behajás a könyrlapon); — land, s. használható szántófold: —ring, s. fülbevaló; — shot, s. hallátároláság; —wig, s. fülbemászó; —, v.n. kalászosodni; —, v.a. szántani.

Ear'ed, adj.füles; kalászos. Earl (orl, érl), s. angol gróf. Earl'iness, s. koránvalóság. Earl'v, adj. koránvaló; kora: — flowers, s. pl. korán nyíló virágok; — riser, s. koránkelő; — rising, s. koránkelés; —, adv. korán; he does not like to get up —, nem szeret korán kelní; you are too —, ön igen koránjön; —in the morning, korán reqqel; (prov.) —to bed, and — to rise, makes a man healthy, wealthy, and wise, ki korán kel, aranyat lel.

Earn (örn, érn), v. a. aratni (n. h.); keresni, szerezni, nyerni (munkáral); to — one's bread, kenyérét keresni; to — a deal of money, sok pénzt keresni;

Easily

—, v. n. összemenni, megaludni.

Earn'ings, s. pl. kereset, keresmény.

Ear'nest, s. komolyság, tökélet; are you in —? nem tréfálön? to give —, foglalót v. felpénzt adni; —, adj. komoly; —ly, adv. komolyan; — ness, s. komolyság; tökélet; igyekezet, ipar.

Earth (orth, érth), s. föld, földteke, földgömb: föld, földfaj: on —, a földön; potter's —, s. fazékassagyag; — born, adj. földösülött, halandó; —bred, adj. aláraló; — pea, s. abrak borsó; — quake, s. földingás, földrengés; —, v. a. elásni, beásni (p. kinceset).

Earth'en, adj. földből való, agyaghál való: — ware, s. cserepedények.

Earth'tiness, s. világiasság.

Earth'ling, s. föld na, halandó.

Earth'ly, adj. világi, földi: an — man, világ fia; —pleasures, s. pl. világgjé.

Earth'v, adj. földből való, földnemű.

Ease (íz), s. kényelem, nyugalom: enyhület; könnyedség: with —, könnyűsegel; to live at —, kényelmesen élni: to be ill at —, nyugtalankodni; at heart's —, kéjelmesen; kénye szerint, szire szerint: to give one some —, vki terhén v. munkáján segíteni; chapel of —, fiókegyház; —, v. a. könnyutni; enyhítni; megszabadítni: to — one's belly, szükségét cégezni; to — one of his money, pénzétől megfosztani vkit.

Easel (íz'l), s. festőláb.

Ease'less, adj. nyugtalan; pihenés nélküli.

Ease'ment, s. enyhület; könnyebbítés, könnyebbülés.

Ea'sily, adv. könnyen; that is — done, azt könnyű megtenni.

108

Easiness

Ea'siness, s. könnyűség; jó-
kedv; — of belief, hiszé-
kenység.

East (íszt), s. kelet; adj. keleti.

East'er, s. husvét.

East'erv, adj. keleti; adv.
kelet felé, kelet felől.

East'ern, adj. keleti.

East'ward, adv. keletfelé.

Easy (í'zi), adj. könnyű; nyu-
gódt; fesztenen; an — style,
könnyű, folyékony irásmo-
dor; an — task, könnyű
feladat; an — mind, vi-
dor kedv; to take it —,
könnyű végét fogni a do-
lognak; the bank is —, az
üzlet rosz; — to be spoken
to, nyújás; hozzáférhető.

Eat (ít), v. a. and n. írr.
(eat [et], ate [ét]; eaten
[i'tn]), enni; to — off, ele-
tetni (p. szömölcöt); to —
up, megenni, felenni; to —
one's words, szavát vissza-
venni, visszahúzni; to —
one's dinner, ebédelni; to —
pork, disznóhúst enni;
to — one's fill, jól lakni;
(prov.) — to live, but do
not live to —, az ember
nem azért él, hogy egyék,
hanem azért eszik, hogy
éljen.

Eat'able, adj. megehető.

Eat'ables, s. pl. élemszerek.

Eat'er, s. évő; marvészer; he
is no great —, ő keveset
eszik.

Eat'ing-house, s. étház.

Eaves (ívz), s. pl. eresz; cse-
peaő; — dropper, s. hall-
gatózó.

Ebb (ebb), s. apály; — tide,
s. apály; — and tide, —
and flood, tengerapály és
ár; at a low —, szeáénye-
sen; —, v. n. apadni.

Eb'on (eb'bn), s. ébenfa; adj.
ébenfából való; —ist, s.
ébenesztergályos; műas-
talos.

Eb'ony, s. ébenfa.

Ebri'ety (ibrei'iti), s. részeg-
ség, ittasság.

Ebrios'ity, v. Ebriety.

Ebul'tiency, v. Ebullition.

Ébullient

Ebul'lient (ibbál'lient), adj.
forrá.

Ebulli'tion, s. felforrás; fel-
pezsdülés.

Eccentric (ekszen'trik), adj.
körhagyó, körkivüli: túl-
csaponań.

Eccentric'ity (—trisz'títi), s.
körhagyás, körkívütség;
szertelenkedés, túlesapon-
gás.

Ecclesiastic (eklizész'tik), s.
egyházi személy, pap; adj.
egyházi, papí.

Ecclesiasti'cal, adj. egyházi.

Echinus (ekei'nász), s. sül;
tengeri sül; (ép.) feldom-
ború tag.

Ech'o (ek'ko), s. viszhang;
v. a. viszhangotatni; v. n.
viszhangzani.

Eclairc'sement (eklēr'sziz-
ment), s. felvilágosítás.

Eclat (iklá), s. felültés, feltü-
nés; zaj: ranyogvány.

Eclipse (iklipsz'), s. fogyat-
kozás; elhomályosulás; —
of the moon, holdfogyat-
kozás; — of the sun, nap-
fogyatkozás; —, v. a. elho-
mályosítani, elsetétítni; —,
v. n. elhomályosodni.

Eclip'tie, s. nappálya, föld-
pálya.

Economic (ekona'mik), —al,
adj. gazdálkodó, takarékos.

Econ'omist (—omiszt), s. jó-
gazda.

Econ'omize (—omeiz), v. a.
and n. gazdálkodni.

Econ'omy (ikan'nomi), s.
gazdaság; takarékosság;
felosztás.

Ecstasy (ek'sztészi), s. elra-
gultatás; v. a. elragadni,
elbájolni; lelkesíteni.

Estat'tic, —al, adj. elragadt,
elbájolt.

Ectype (ek'teip), s. lenyomat;
képmás, utánzat.

Ecumenic (ekjumen'ik), —al,
adj. küzönséges, köz.

Edacious (idé'sász), adj. fa-
lánk, torkos.

Edac'ity (idész'títi), s. falánk-
ság, torkosság.

Eddish (ed'dis), s. sarjú.

Effect

Eddy (ed'di), s. forgatog;
—wind, s. forgószél.

Eden (i'děň), s. éden.

Edge (eds), s. él; szél; to
set an — on, köszörülni,
élesítni; to take off the —
of..., eltompítni; to put
to the — of the sword,
kardra hányi, felkonezol-
ni; — of a precipice, ör-
vény széle; —, v. a. köszö-
rülni, élesítni; körül vágni
(könyvet); szélezni; be-
szegni; (átv. ért.) felbő-
szítni; —, v. n. előnyo-
múlni; oldalt mozogni.

Edg'ed, adj. éles; two —,
kététű, kétmetű.

Edg'ing, s. szegély; szél; éle-
sítés.

Edge'less, adj. él nélküli,
tompa.

Edible (ed'ibl), adj. megehető;
—ness, s. éldelhetőség.

Edict (i'dikt), s. rendelet;
közhirdetmény.

Edification (edifikésán), s.
építés; épületesség.

Edificatory (idif'ikétáry), adj.
épületes, szívemelő.

Edifice (ed'ífsz), s. épület.

Ed'ifier (—fei'r), s. építő;
építető.

Ed'ify (—fei), v. a. építni;
—ing, adj. épületes, szív-
emelő.

Ed'it, v. a. kiadni (könyvet);
szerkeszteni (lapot).

Edition (edisán), s. kiadás.

Ed'itor, s. kiadó; szerkesztő.

Educate (ed'jukét), v. a. ne-
velni.

Educa'tion, s. nevelés.

Ed'ucator, s. nevelő.

Educ'tion (idák'sán), s. eresz-
tő nyilás; —valve, s. eresz-
tő szellentyű.

Eek (ík), v. Eke.

Eel (íl), s. angolna; electri-
cal —, s. sajgócz.

Efface (effész'), v. a. ki-eltü-
völni; —ment, s. el-kiut-
lés; semmisítés.

Effect (effekt'), s. hatás, kö-
vetkezmény, eredmény; it
had no —, annak semmi
eredménye nem volt; to

109

Effectible

carry into —, valósítni,
véghez vinni; to take —,
sikerülni; to that —, oly
végre, azon végböl; in —,
valójában; to no —, hiába
hasztalanul; of no —,
siker nélkill; effects, s. pl.
holmi, ingó jószág; —, v.
a. kieszközölni; végbevinni.

Effectible, adj. véghez vihető,
eszközülhető.

Effect've, adj. hatásos.

Effect'dess, adj. eredmény-
telen.

Effect'or, s. eszközlö, szerző,
alkotó.

Effect'ual (-s'juêl), adj. hat-
hatós, —ly, adv. hatható-
san, nyomosan.

Effect'uate (-s'juēt), v. a.
véghez vinni, valósítani.

Effeminacy (effem'inêszi), s.
elpuhultság.

Effem'inate (-nēt), adj. el-
puhült; v. a. elkényzettni.

Effervesce (effervesz'), v. n.
felpezsequi, felbuzogni; fel-
herülni.

Efferves'cence, s. pezsés,
forrás; forrongás, felhe-
vülés.

Efficacious (effikēsăsz), adj.
hatályos; —ness, s. hatá-
lyosság.

Efficacy (ef'fikêszi), s. hatá-
sosság.

Efficience(effis'iensz), s. hat-
hatósság, erő.

Efficiency, v. Efficiency.

Effic'ient, adj. ható, hatásos,
terékeny; s. szerző ok.

Effig'ial (effid'zsiel), adj. áb-
rázolt.

Effig'iate (-ēt), v. a. leábrá-
zolni, leképelní.

Effig'ies, s. kép, arezkép;
képlap.

Efflag'itate (efflêd'zsitēt), v.
a. hevesen követelni.

Efflate (efflēt'), v. a. felfújni.

Effla'tion, s. bűfogés.

Efflorescence (—flaresz'-
sensz) s. kuteg; borhímlö;
virágzás ideje.

Efflorescent, adj. virágzó.

Effluence (ef'fluensz), s. ki-
folyás, kiömlés.

Effluency, v. Effluence.

Effluent

Effluent, adj. kifolyó, ki-
ömlö.

Ef'flux (ef'fláksz), Efflux'ion,
v. Effluence. [leni.

Efflux', v. n. kifolyni, kiöm-
ten.

Efforce (efforsz'), v. a. kierö-
szakolni; feltörni, betörni
(p. ajtót).

Effort (ef'tart), s. törekvés,
erőködés, erő-megfesítés;
all his — s were fruitless,
eredménytelen volt minden
erőködése.

Effrena'ticn, s. zabolátlanság.

Effrontery (effran'teri), s.
arcátlanság, szemtelenség.

Effulge (-fáldzs'), v. n. su-
gárzani; kipillogni.

Efful'gence, s. ragyogás, fény.

Efful'gent, adj. ragyogó, su-
gárzó, fénylö.

Effund (effánd'), v. Effuse.

Effuse (effjuz'), v. a. kiön-
teni.

Effu'sion, s. kiöntés, kiömlés;
ömlengés.

Eft (eft), s. gyík; adv. azon-
nal.

Egad (egèd'), int. ejnye!

Egerminate (idzser'minēt),
v. n. kirüqyezni, kibimbóz-
ni, kihajtani.

Egest (idseszt'), v. a. kiürí-
teni

Eges'tion, s. kiürítés.

Egg (egg), s. tojás; new
laid —, fris tojás; poached
eggs, olasz rántotta; —shell,
s. tojáshéj; I have an —
on the spit, fontos végez-
döm van; —, v. a. izgatni.

Eglantine (eg'lentein), s.vad-
rázsa.

Egotism (i'gotizm), s. önzés,
önség.

E'gotist, E'goist (-iszt), s.
önző, önhaszonleső.

Egotis'tic, —al, adj. önző, ön-
zöleges.

Egregious (igrí'dzsiász), adj.
jeles, kitünö; — ness, s.
kitünöség.

Egress (igreszsz'), s. kijáráss.

Egres'sion (—gress'án), s. ki-
menés, kilépés.

Egret (i'gret), s. kócsag; kó-
csagforgó.

Elate

Egriot (i'griat), s. meggy.

Eider (ei'děr), s. dunnalúd;
dunnalúd pelyhe; —duck,
s. dunnalúd.

Eigh (ē), int. hej!

Eight (ēt), adj. nyolcz; —
times, adv. nyolczsor.

Eight'een (-ín), adj. tizen-
nyolcz.

Eight'enth, adj. tizennyol-
czadik.

Eight'fold, adj. nyolczsoros,
adv. nyolczsorosan.

Eighth, adj. nyolczadik.

Eighth'ly, adv. nyolczadszor;

Eight'score (-szkor), adj.
százhatvan.

Eight'y, adj. nyolczran.

Eigne (ēn), adj. elsőszülött.

Eilet-hole (ei'let-haol), s. fü-
zőlyuk.

Either (í'dher, ei'dher), adj.
and pron. egyik a ketű kö-
zül; mind a kettő; conj.
either ..., or ..., vagy ...
vagy.

Ejaculation (idzsêkjulě'sǎn),
s. felfohászkodás; lövés;
kifecskendezés.

Ejac'ulatory, adj. hirtelen
felkiáltó; felfohászkodó;
kifecskendező.

Eject (idzsekt'), v. a. kivet-
ni, kidobni; kiűzni; —ment,
s. (törv.) birtokból elüzés.

Ejec'tion, s. kalańyás, ki-
köpés; kivetés; kiesapás.

Eke (ík), adv. hasonlókép,
szintúgy.

Eke, v. a. öregbiteni, kiegé-
síteni, toldani; to — out,
kikerekíteni; megnyújtani.

Elaborate (ilêb'orēt), v. a.
kidolgozni, kisimogatni;
adj. kidolgozott, kisimoga-
tott; —ness, s. simitottság.

Elance (ilênsz), v. a. hajítni,
lökni; cetní (nyílat), nyí-
laní.

Elapse (ilépsz), v. n. lefoly-
ni; the time elapsed, az
idő lefolyt.

Elastic (ilêsz'tik), —al, adj.
rugékony, rugalmas, ruga-
nyos.

Elastic'ity (—tisz'títi), s. ru-
gékonyság, ruganyosság.

Elate (ilēt'), adj. gőgös; v.

110

Elation

a. büszkítni, (av.) tágítni;
v. n. gőgösödni.

Ela'tion, s. gőg, dagály.

Elbow (el'bo), s. könyök; at —, közel, kéznél; —chair, s. könyökszék; he is out at — s, elrondyosodott, tönkrejutott; to be always at one's — s, mindig for-golódni vki körül; she has broken her —, fattyat ve-tett; —, v. a. könyökkel érinteni, taszítni; to — one's way through ... , ke-resztülfúrni magát; —, v. n. kiemelkedni, veszekedni.

Elder (eld'ér), s.bodza; —tree, s. bodzafa; — flower, s. bodzavirág; —, adj. idősb, öregebb, (csak rokonokról); — brother, bátya; — sister, néne; elders, s. pl. my elders, a nálamnál idősbek; the elders, templomatyák.

Eld'erly, adj. öreges.

Eld'est, adj. legidősb (fiu, leány, testvér).

Elect (ilekt'), adj. választott; v. a. megválasztani.

Elec'tion, s. választás, meg-választás. [lasztási.

Elec'tive, adj. választó, vá-

Elec'tor, s. választó; választó fejedelem.

Elec'toral, adj. választási, választó fejedelmi.

Elec'torate, s. választó-feje-delemség.

Elec'tric, —al, adj. villanyos; — battery, s. villanytelep; — condenser, s. villamsü-rítő; — current, s. villam-folyam, villamáram; —al machine, s. villanygép; — spark, s. villamszikra.

Electricity (—trisz'iti), s. vil-lanyosság, villany; frictio-nal —, dörzsölési villanyos-ság; voltaic —, galvános-ság; —by induction, delej villanyosság.

Elec'trify (—fei), v. a. villanyozni.

Electrom'eter, s. villammérő.

Electrom'tor, s. villanyindító.

Electuary (ilek'tsjuêri), s. nyalat, nyelet.

Eleemosinary

Eleemosynary(elimaz'inéri),

adj. alamizsnás; kolduló.

Elegance (el'igênsz), s. dísz, választékosság.

E'legant, adj. választékos, dí-szes.

Elegy (el'idzsi), s. búdal, alagya, párvers.

Element (el'iment), s. elem; —s, s. pl. első elemek.

Element'al, adj. elemi.

Element'ary, adj. elemi, kezdő.

Elench (ilents'), s. csalészet.

Elephant (el'ifént), s. elefánt.

El'evate (el'ivēt), v. a. emel-ni, felmagasítni; büszkítni, adj. emelt, emelkedett.

El'evated, adj. felemelt, ma-gasztos, büszke.

Eleva'tion, s. felemelés; ma-gasság; előmozdítás; ma-gasztalás; emelék.

El'evator, s. felemelő; emel-tyű.

Eleve (elív'), s. növendék.

Eleven (ilev'n), adj. tizenegy.

Elev'enth, adj. tizenegyedik.

Elev'enthly, adv. tizenegyedszer.

Elf (elf), s. (pl. elves), elf, tündér, léyszellem.

Elicit (ilisz'it), v. a. kisütni, kitudni, kitanulni; kiven-ni (vkiből vmit); előidzni; to — the truth, kiderítni az igazságot, a dolog mivoltát kitanulni.

Elide (ileid'), v. u. kivetni (hangot); eltörni; gyengít ni.

Eligibility (elidzsibil'iti), s. választhatóság; kellőség.

El'igible, adj. választható; kellő; —ness, v. Eligibility.

Eliminate (ilim'inēt), v. a. kikiészöbölni; kitiltani.

Elimina'tion, s. kikiészöbölés; kitiltás.

Elision (ilizs'án), s. hang ki-vetése.

Eloxate (ilik'szēt), v. a. fel-forralni.

Elixation (ilikszě'sǎn), s. las-sankénti főzés; emésztés.

Elix'ir, s. főzet, gyógyital.

Elk (elk), s. jávorszarvas.

Ell (ell), s. röf (av.).

Elude

Eller (el'lěr), s. eger (fu).

Ellipse (ellipsz'), s. kihagyás, kihagyat (betűé, szóé); kerülék.

Ellipsis, v. Ellipse.

Ellipsoid (ellip'szaid), s. pé-tend.

Ellip'tic, —al, adj. kerülékes; kihagyásos; —ally, adv. keraléhesen; kihagyásilag.

Elm (elm), s. szílfu.

Elmo, s. St. —'s fire, St. —'s stars, tengeri lidérez.

Elocution (elokju'sǎn), s. ékes-zálás.

Elocu'tive, adj. ékesszóló.

Elogy (el'odsi), s. dicsérő beszéd.

Eloin (ilain'), v. a. eltávolítani.

Elongate (ilan'gēt), v. a. meg-hosszabbítani; v. n. eltávozni.

Elope (ilop'), v. n. elosonni (p. férjét elhagyni); —ment, s. megszókés.

Eloquence (el'okwensz), s. ékesszólás.

El'óquent, adj. ékesszóló.

Else (elsz), pron. más, egyéb; conj. másként, egyébként, különben; adv. másképen, különben: — where, más-hol, máshova; somebody —, some one —, más valaki; something —, más valami; have you got nothing — to do? nincs egyéb dolga? I don't say anything —, nem mondok egyebet: you must do it, — you shall have no dinner, azt meg kell ten-ned, különben nem kapsz ebédet; one can get that cheaper — where, azt má-sutt olcsóbban kaphatni; it is somewhere —, máshol van; the eye that sees all things — sees not itself, a szem mindent lát, csak magát nem.

Elucidate (ilju'szidēt), v. a. felvilágosítani.

Elucida'tion, s. felvilágosítás.

Elu'cidative, adj. felvilágosító, magyarázó.

Elude (iljud'), v. a. kiját

111

## Elusion

szani; ügyesen kitérni; hiúsítni.

Elu'sion, s. kijátszás; hiúsítás.

Elu'sive, adj. kijátszó; kitérű; ravasz.

Elu'sory, adj. kijátszó, kitérű hiúsító.

Elvish (el'vis), adj. tiündéres, légszellemi, csintevő;—ness, s. csintevés; ördöngösség.

Elysian (ilizs'ien), adj. eliziumi.

Elys'ium (—iám), s. elizium, kéjhon.

Emacerate (imész'erét), v. a. elcsigázni.

Emaceration, s. elcsigázás.

Emaciate (imé'si-ét), adj. megsoványodott; v. a. kiszozni.

Emacia'tion, s. kiaszalás; kiaszottság.

Emanant (em'ênênt), adj. kifolyó, kiümlő.

Em'anate (—nēt), v. n. kifolyi, kiömleni.

Emana'tion, s. kifolyás, kiömlés; emanations of the heart, szívömledezés.

Eman'ative, Eman'atory, adj. kifolyó, eredő, keletkező, származó.

Emancipate (imén'szipét), v. a. felszabadítni.

Emancipa'tion, s. felszabadítás, felszabadúlás.

Emarginate (imár'dsinét), adj. kicsipett; v. a. kicsipni; kicsipkézni.

Emasculate (imász'kjulét), v. a. kiherélni; adj. kiherült.

Emascula'tion, s. kiherélés.

Embale (embēl'), v. a. gőngyölni, begöngyölni, csomagolni.

Embalm (embám'), v. a. bebalzsamozni.

Embank (—bénk'), v. a. gátot húzni, gátot felvetni.

Embank'ment, s. töltés, gát.

Embar (—bár'), v. a. elesukni, elzárni, elrekes'teni.

Embargo (—bár'go), s. hajólefoglalás, hajázár.

Embark (—bárk'), v. a. hajóra szállítni, hajóra rakni; ke-

verni (ekit vmibe); v. n. hajóra szállani; bocsátkozni (vmibe), vállalkozni (—ra, —re).

Embarrass (—bêr'rész), v. a. zavarba ejteni, megzavarni; —ment, s. zavar; szorultság.

Embase (—bész'), v. a. aljásítni; hamisítni, rosszabítni.

Em'bassage, v. Embassy.

Embassador (—bész'szédár), s. követ.

Em'bassy, s. követség.

Embattle (—bét'tl), v.a.csatarendbe állítani; lőréselni.

Embay (—bě'), v. a. tengeröbölbe hozni.

Embedded (—bed'ded), adj. beágyazott; betorlódott.

Embellish (—bel'lis), v.a. szépítni, feldíszítni; —ment, s. szépítés.

Em'bers (—běrsz), s. pl. parázs.

Embezzle (—bez'zl), v. a. elsikkasztani, eltőkítni; —ment, s. elsikkasztás.

Embez'zler, s. elsikkasztó.

Emblaze (—blēz'), v. a. kifényesítni; czímerképpel feldíszítni.

Emblazoner (—blé'záněr), s. czímernök; kiáltnok, felmagasztaló.

Em'blem, s. jelkép.

Emblemat'ic, —al, adj. jelképes; —ally, adv. jelképesen.

Embody (—bad'i), v. a. (in, into, with) bekebelezni; testesítni: v. n. testesülni.

Embo'ging, s. szakadás, ömélés (folyóé), torkolat.

Embolden (—bold'n), v. a. felbátorítni.

Em'bolism (—bolizm), s. közbeiktatás: szökönap, szököhónap, szököér.

Emborder (—bar'děr), v. a. beszeani.

Emboss (—baszsz'), v.a. emelzetesen kidolgozni; —ment, s. emeltmű, dombormű.

Embowel (—báu'ěl), v. a. beleket kirenni; bebalzsamozni; megtömni.

## Embarrass

## Emissary

Embrace (—brész'), v.a. megölelni; v. n. ölelkezni; s. megölelés.

Embrace'ment, s. megölelés, átkarolás; ölelkezés.

Embrasure (—bré'zsár), s. lörés; ablakmélyedés.

Embroider (—braid'ěr), v. a. hímezni, hímet varnni; —y, s. hámvarrás, hámezet.

Embroil (—brail'), v. a. megzavarni, összezavarni, összeszebonyolítni; (átv. ért.) belé keverni, belé elegyítni; (with) összeveszítni; —ment, s. zavar, bonyoltáság; belékeverés; összevesztés, elidegenedés.

Embryo (em'brio), s. méhmagzat, ébrény.

Emend (imend'), v. a. kijavítni; —able, adj. javithatni.

Emenda'tion, s. javitás, kijavitás.

Emerald (em'erěld), s. smaragd; adj. smaragdszínű.

Emerge (imerds'), v. n. felkimerülni, előjönni, előtűnni; kivergődni; kiemelkedni.

Emer'gent, adj. kimerülő, felmerülő; kivergődő.

Emer'geney, s. kimerülés; kivergődés; felmerület, netáni eset, véletlen; on an —, szükség esetében.

Emerited (imer'ited), adj. kiszolgált, érdemült, rölt.

Emer'sion, s. kimerülés, kijövet, csillag kibukkanása v. kilépte.

Emery (em'eri), s. csíszoló.

Emetic (imet'ik), s. hánytatószer: tartar —, s. hánytató borkö.

Emigrant (emi'grênt), s. kiköltözött, kivándorlott.

Em'igrate (—grět), c. n. kivándorolni.

Emigra'tion, s. kiköltözés, kivándorlás.

Em'inency, Em'inency, s. emelkedés, magaslat: his —, Ó Fensége.

Em'inent, adj. kiálló; kiütőnő.

Em'issary, s. kém.

112

Emission

Emis'sion (imis'sán), s. kiküldés; kifolyás; kibocsátás (pénzről).

Emit (imit'), v. a. kiküldeni; kiadni, kibocsátani; to — rays, ragyogni, sugárzani.

Emmet (em'met), s. hangya.

Emmollient (imal'lient), adj. lágyító; s. lágyítószer.

Emol'liment, s. enyhület.

Emolument (imal'jument), s. haszon.

Emolument'al, adj. hasznos.

Emotion (imo'sán), s. megindulás; háborodás, forrungás.

Empale (empēl'), v. a. elkarózni, elczölpőzni; —ment, s. körülkarózás.

Empannel (empên'nel), s. esküdtek névsora; v. a. felnővni (esküdteket).

Empark (empárk'), v. a. bekeretlőni, bekeríteni.

Emperess(em'preszsz),s. császárnő; császárné.

Em'peror, s. császár.

Em'phasis (—fésziz), s. nyomatosság, nyomosság.

Em'pire (—peir'), s. uralom, uralkodás; birodalom; császársg.

Empiric (—pir'ik), adj. tapasztalati; s. tapasztalás, tapasztalati orvos.

Empirical (—pir'ikél), adj. tapasztalati, tapasztalatelvi.

Employ (—plai'), v. a. alkalmazni; szolgálatba fogadni; foglalatosságot, munkát, hivatalt adni; s. alkalmazás; foglalatosság; szolgálat, hivatal; —er, s. alkalmazó, munkaadó, szolgálatadó.

Employment, s. alkalmazás; foglalatosság; szolgálat; hivatal.

Empoison (—pai'zn), v. a. megmérgézni; megkeserít ni, megmérgesít ni.

Emporium (—po'riám), s. vársárhely, forgalmi piacz.

Empovenish (—pav'eris), v. a. elszegényitni; —ment, s. elszegényités.

Empower (—páu'er), v. a. felhatalmazni.

Empress

Em'press, v. Emperess.

Emprise (empreiz'), s. merénylet.

Emptily (em'tili), adv. üresen.

Emp'tiness (em'tinesz), s. üresség.

Emp'ty (em'ti), adj. üres; —vessels give the greatest sound, az üres hordó legjobban kong.

Empyrean (—piri'ên), s. tüzmenny.

Emulate (em'julēt), v. n. vetélkedni; v. a. utánozni, követni, vetélkedni; adj. vetélkedő.

Emula'tion, s. vetélkedés.

Em'ulative, adj. vetélkedő.

Em'ulator, s. vetélkedő, vetélytárs.

Emulsion (im'ăl'săn), s. fejet.

Enable (ennē'bl), v. a. képessé tenni.

Act (—êkt'), v. a. rendelni, határozni, végezni; —ment, s. rendelet.

Enamel (—êm'el), v. a. zomándozni; s. zománcz; —ler, s. zomándozó; —ling, s. zomándozás.

Enamoured (—êm'ăr'd), adj. szerelmes, szerelembe esett.

Encage (—kēds'), v. a. kalitkába zárni; (átv. ért.) bembörtönözni.

Encamp (—kêmp'), v. a. and n. tábort ütni; táborba szállani; táborozni; —ment, s. tábor; táborozás.

Encase (—kēsz'), v. a. tokbatenni.

Encave (enkēv'), v. a. to — one's self, elbujni; barlangban rejtekezni.

Enceinte (—szēnt'), adj. terhes, teherben járó; s. kerület; kerítés; külbástyák.

Enchafe (—tsēf'), v. a. felhevítni, felindítni; ingerelni.

Enchain (—tsēn'), v. a. lánczra tenni, vasra verni.

Enchant (—tsánt'), v. a. megigézni; (átv. ért.) elbajolni, elragadni; —er, s. bűvész; —ment, s. igézet, bűvölet; —ress, s. bűvész-nő.

Encyclopaedia

Enchase (—tsēz'), v. a. foglalni (p.aranyba); vésőzni.

Encircle (—ször'kl), v. a. körülvenni, körülfogni; körülfoglalni.

Enclose (—kloz'), v. a. besövényelní, bekeríteni; mellvékení, mellécsatolni, mellézárni: the enclosed five pound note, az ide zárt öt fontos bankjegy.

Enclosure (—klo'zsár), s. sövény, bekerítés, bekertelés.

Encoffin (—káf'fin), v. a. kopersóba tenni.

Encomiast (ko'miészt), s. dicsszónok; —ic, —ical, adj. dicsőítő, magasztaló.

Encomium (—ko'miám), s. dicsbeszéd, dics-irás.

Encompass (—kám'pész), v. a. bekörözni; körülvenni; körüljárni, körülfogni.

Encounter (káun'těr), v. n. összetalálkozni; összeütközni; v. a. találni, rátalálni, rátámadni; to — the enemy, az ellenséget megtámadni: —, s. találkozás, összetalálkozás, összeütközés, véletlen párbaj.

Encourage (—kár'édés), v. a. serkenteni, buzditni, felbátorítni; —ment, s. felbátorítás.

Encradle (—krē'dl), v. a. bölcsőbe fektetni.

Encroach (—kraots'), v. n. to — upon one's rights, vkit jogaiban sérteni; to — upon one's kindness, vki jóságával visszaélni; —ment, s. jogsérelem; csorbitás; beavatkozás, bevágás; megrövidítés; károsítás.

Encumber (—kám'ber), v. a. terhelní, megterhelní, akadályozni; nehezen elvihető holmival alkalmatlanságot okozni; encumbered with., terhelt -val, -vel.

Encum'brance, s. nehezen elvihető holmi; teher, alkalmatlanság, akadály.

Encyclopaedia, Encyclopedia (en-szi-klo-pí'dié), s. ismerrettár, enciclopedia.

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

113

h

Engross

Engross (—grosz'), v. a. vas-
tagítni; felvásárolni; össze-
vásárolni; magához vonni;
felhalmozni; egyedárusít-
ni; olvashatólag írni; he
engrosses the conversa-
tion, senkit nem enged szó-
hoz jutni; —er. s. felvá-
sárló; —ment, s. felvásár-
lás; nagyirás.

Euhance (—hénsz'), v. a. na-
gyít ni megszaporít ni, ne-
velni; fokozni; —ment, s.
nagjobbítás; szaporítás,
öregbités; emelés. [lakni.

Enharbour (—hár'bár), v. a.

Enharden (—hár'dn), v. a.
bátorítni; megedzeni.

Euigma (inig'mé), s. talány,
rejtély.

Enigmat'ic, —al, adj. rejté-
lyes; —ally, adv. rejté-
lyesen.

Enig'matize (—teiz), v. a.
rejtélyessé tenni; v. n. rej-
télyesen beszélni.

Enjoin (endsain'), v. a. eszére
adni; ráparancsolni; meg-
hagyni.

Enjoy (—dsai'), v. a. élvezni;
to — the comforts of this
life, világát élni; I enjoy-
ed my dinner, igen jól
esett az ebédem; to — one's
self, mulatni; they enjoy-
ed themselves in Paris,
ők Párisban jól mulattak;
—ment, s. élvezés, élvezet;
gyönyörködés.

Enkindle (—kin'dl), v. a. meg-
gyújtani; v. n. meggyű-
ladni.

Enlarge (—lárds'), v. a. ki-
tágítni, szélesbít ni, kiter-
jeszteni, bővitni; öregbit-
ni; szabadon ereszteni; tú-
lozní, nagyítni; túlbecsül-
ni; to — one's self upon a
subject, hosszusan beszélni
vmiről, kiterjeszkedni; to
— the payment of a bill,
váltót meghosszabbít ni; —
ment, s. kitágítás, kiter-
jesztés; nagyítás, túlzás.

Enlighten (—leit'én), v. a.
felvilágosít ni; to — the
people, a népet felvilágo-
sít ni.

Enlink

Enlink (—link'), v. a. össze-
lánczolni.

Enlist (—liszt'), v. a. fo-
gadni (katonát); to get
enlisted, katonónak fel-
esapni.

Enliven (—liv'n), v. a. felel-
venítni; felvidítni.

Enmesh (—mes'), v. a. kö-
rülhálózni, hálóba keríte-
ni; törbe ejteni; to —
one's self, hálóba kerülni,
törbe esni.

Enmity (en'miti), s. ellensé-
gesség, ellenséges indulat.

Ennew (—nju'), v. a. meg-
jítani.

Ennoble (—no'bl), v. a. ne-
mesít ni; nemessé tenni;
—ment, s. nemesítés, neme-
sülés.

Enormous (inarm'ász), adj.
rendkívülí, szerfeletti, túl-
ságos; —ly, adv. rendkívül,
szerfjállít.

Enorm'ity, s. szerfelettiség,
túlság.

Enough (inǎf'), adj. elég, ele-
gendb; adv. elég, eléggé,
eleget, elégkép; s. elég,
elégség; he has money —,
van elég pénze; that is —
for me, az nekem elég; I
have seen that often —,
azt elégszer láttam; I told
him —, eleget mondtam
neki; boys, you are not
diligent —, fiuk, ti nem
vagytok eléggé szorgalma-
sak; that is good for
him, elég jó az neki; — is
as good as a feast, nem ki-
ván sokat kinek ellege van;
— is better than a sackful,
jobb az elég mint a sok.

Enquire, v. Inquire.

Enrage (enrěds'), v. a. felbő-
szítni.

Enrange (—rēnds'), v. a.
sorba szedni; besorolni;
kószálni.

Enrank (—rênk'), v. a. sorba
állítani; besorozni.

Enrapt (—répt'), v. Enravish.

Enravish (—rév'is), v. a. el-
bájolni, elragadni; —ment,
s. elragadtatás.

Enrich (—rits'), v. á. meg-

Enter

gazdagítni; —ment, s. gaz-
dagítás, gazdagúlás.

Enring (—ring'), v. a. körül-
fogni.

Enripen (—reip'n), v. a. ér-
lelni.

Enrobe (—rob'), v. a. öltöz-
tetni.

Enroll (—rol'), v. a. belajstro-
mozni, besorolni; —ment,
s. belajstromozás.

Enroot (—rút'), v. a. beüll-
tetni.

Enround (—ráund'), v. a. körül-
rálláni, körülfogni.

Ensconce (—szkansz'), v. a.
körültáborozni; fedezni.

Enseam (—szím'), v. a. be-
szegni.

Ensear (—szír'), v. a. kiéget-
ni (sebet).

Enshield (—sild'), v. a. oltal-
mazni, védelmezni.

Enshrine (—srein'), v. a.
szekrénybe tenni; elesukni.

Ensign (—szein'), s. zászló;
zászlótartó; díszjel, becs-
jel.

Enslave (—szlēv'), v. a. rabbá
tenni, megigázni; —ment,
s. rabszolgaság.

Enslav'ér, s. igázó.

Ensnare (—szněr'), v. a. törbe
ejteni.

Ensober (—szo'běr), v. a. já-
zanítni.

Ensue (—szju'), v. n. követ-
kezni, bekővetkezni, ered-
ni; high words ensued,
czivahodás következett.

Ensu'ing, adj. következő.

Ensure, v. Insure.

Entablature (—těb'lětsǎr), a.
deszkázat.

Entail (—tē'l'), v. a. bemet-
szeni, felróni; üröködési
rendet meghatározni; s.
hitre bizott (elidegeníthet-
len) jószág.

Entangle (—tên'gl), v. a. ösz-
szekuszálni; megakasztani,
bebonyolítni, belékeverni;
to — one's self, bebonyolód-
ni, belékeveredni; —ment,
s. bonyolódás.

Enter (en'těr), v. n. bemenni,
belépni; ereszkedni, bocsát-
kozni, to — into conversa-

115

h*

Enterprise

tion with some one, szóba állani vkivel; to — into possession, birtokba lépni; to — upon, elkezdeni; ráállani; —, v. a. belépni; beirni; avatni; to — the army, katonának állani; to — into one's credit, jávára, követelésbe irni, követelítni; to — an action against one, beperelni vkit; to — one into, vkit beavatni.

En'terprise (—preiz'), v. a. vállalni; s. vállalat.

Enterr (—terr'), v. a. eltemeti; elásni, beásni.

Entertain (—tertēn'), v. a. tartani; fentartani; megvendégelni; mulattatni; to — a high opinion of one, sokat tartani vki felől; she — ed the idea that etc., abban a hiszemen volt, hogy stb.; to — a stranger, idegen embert megvendégelni; —ing, adj. mulattató; — ment, s. mulatság; megvendéglés; vendégség.

Enthral', v. a. lánczra verni, rabbá tenni.

Enthusiasm (—thu'ziázm), s. lelkesedés, lelkesedettség.

Enthu'siast, s. buzgólkodó; rajongó.

Enthusias'tic, —al, adj. buzgalmas, lelkesedett, elragadatott; —ally, adv. lelkesedetten, elragadtatva.

Entice (—teisz'), v. a. csábítni, rávenni; kecsegtetni; —ment, s. kecsegtetés; csábulat, csalétek.

Entic'er, s. csábitó.

Entic'ing, adj. csábos.

Entire (—teir'), adj. egész, teljes, tökéletes, osztatlan; —ly, adv. egészen, teljesen, tökéletesen; —ness, s. teljesség.

Entire', s. fekete ser.

Entitle (—teitl'), v. a. feljogosítíni; csímezni; to be entitled to something, fogot tartani vmihez.

Entitulation (—titjulé'sán), s. csírzet; felirat.

Entity (en'titi), s. lény, való.

Entoil

Entoil (—tail'), v. a. törbe ejteni.

Entomb (—túm'), v. a. elsírolni, eltemetni; —ment, s. eltemetés.

Entrails (—trilz'), s. pl. belek.

Entrance (en'trênsz), s. bemenés; bemenetel; bejárás.

Entrance (—tránsz'), v. a. elbájolni, elragadni.

Entrap (—trép'), v. a. törbe ejteni, megfogni.

Entreat (—trít'), v. a. kérni, esedezni; —y, s. kérés, esdeklés.

Entrench (—trens'), v. a. besánczolni, elárkolni; bevágni.

Entry (en'tri), s. bejárás; bevitel; belajstromozás; birtokba vétel; duties of —, s. pl. bevitelvám; to make an — of, könyvbe irni.

Entwine (—twein'), v. a. körülfonni, befonni.

Enucleate (i-nju'kli-ēt), v. a. kifejleszteni, kifejteni.

Enuclea'tion, s. kifejtés; fejlesztés, kifejlés.

Enumerate (i-nju'merēt), v. a. előszámlálni, felszámálni.

Enumera'tion, s. előszámlálás, felszámítás.

Enunciate (i-nán'szi-ēt), v. a. kimondani; kifejezni; kinyilatkoztatni; tudósítani; kihirdetni.

Enuncia'tion, s. mondás; nyilatkozat; ejtemény.

Envelop (envel'áp), s. boríték, levélboriték; v. a. beborítni, betakargatni.

En'venom (—ven'ám), v. a. meqmérgestítni.

En'viable (—viébl), adj. irigyésre méltó, irigyelhetó.

En'vier, s. irigylő.

En'vious (—viász), adj. irigy, kaján.

Environ (vei'rǎn), v. a. kürlüvenni, környézni.

Envi'rons, s. pl. környék.

Envoy (en'vei), s. követ, küldött.

Envy (en'vi), v. a. iriguelni; to — one, irigykedni vkire;

Equal

to — one for..., irigyelni vkinek vmit; better be envied than pitied, adjon isten sok irigyet, kevés szánakodót; —, s. irigység, kajánság.

Enwiden (—wei'dn), v. a. szélesbítni, kiterjeszteni.

Enwrap, v. Inwrap.

Epaulet (ep'alet), s. vállrojt, vállbojt.

Ephemeral (ifem'irêl), adj. egynapi, rövidéletű, tünékeny.

Ephem'eric, v. Ephemeral.

Epic (ep'ik), adj. epikai; — poem, s. hősköltemény.

Epicede (episzíd'), s. gyászének, halotti ének.

Epidemic (epidem'ik), s. ragály, ragályos járvány; —, adj. ragályos, járványos.

Epigram (ep'igrêm), s. bökvers, epigramma; —mat'ic, adj. epigrammai, bököb.

Ep'ilepsy, s. nehézkór, nyavalyatörés.

Epilep'tic, —al, adj. nehézkóros.

Ep'ilog (ep'ilag), s. végszó, utószó.

Episcopal (ipisz'kapêl), adj. püspüki.

Epis'copate, s. püspökség.

Episode (ep'izód), s. kűzbetét.

Episodic (episza'd'ik), —al, adj. közbeszött.

Epispastic (episzpêsz'tik), s. hólyagtapasz.

Epis'tle (ipiszsz'l), s. levél.

Epis'tolar (—tolér), —y, adj. levél szerinti.

Epitaph (ep'itéf), s. sírirat.

Epitasis (epit'észisz), s. csomó megkötése, bonyolítás (színműben).

Epithalamium (epithêlē'miám), s. nászköltemény.

Epitome (ipit'ami), s. rövidlet, rövid foglalat.

Epoch (ep'ak), s. korszak, időszak.

Equable (í'kwébl), adj. egyenletes; egykedvű.

Equal (í'kwêl), adj. egyenlő; egyarányú; megegyezű; hasonló; képes; megfelelő;

116

Equality

Equiponderant

Escort

- to his merit, érdeméhez mért; to behold with - eyes, hidegen nézni, fel sem venni vmit; equals, s. pl. hasonlók; his equals, hozzá hasonlók; vele egyangúak, my equals, hozzám hasonlók; -ly, adv. egyenlően, hasonlóan, egyíránt; -, v. a. felérni (-val, -rel); hasonlónak lenni, hasonlítani (-hoz, -hez).

Equal'ity, s. egyenlőség, egyformaság.

E'qualize (-leiz), v. a. egyenlővé tenni, egyenlítni.

Equanimity (ikwénim'iti), s. egykedvüség, indulatlan-ság.

Equanimous (-ên'imász), adj. egykedvű, indulatlan.

Equation (ekwē'sán), s. egyenítés, egyengetés; egyenlet; to solve an -, egyenletet feloldani.

Query, Equerry (í'kweri), s. lovázmester; paripa-istál-ló, lóistálló.

Eques'trian, adj. lovagló; lovagi; -order, lovagrend.

Equian'gular, adj. egyen-szögű.

Equidis'tant, adj. (from), egyenlő távolságu (-tól, -től).

Equiform'ity, s. egyformaság. hasonalakúság.

Equilateral (ikwilét'erêl), adj. egyenoldalú.

Equinoctial (-nak'sêl), adj. éjnap-egyeni; -line, s. egyenlítő.

Equinox (e'kwinaksz), s. éjnap-egyen.

Equip (ikwip'), v. a. felszerelni, ellátni (ruhával stb.); -ment, s. felszerelés, felkészület.

Equipage (ek'wipêdzs), s. készület, felkészület; hajólegénység; podgyász, málha; hadkészület; kocsikészület, kocsi (lovastul).

Equipollent (ekwipal'lent), adj. egyenlő erejű, egyenlő értékű.

Equipon'derance, s. súly-egyenlőség.

Equipon'derant, v. Equiponderous.

Equipon'derous, adj. egyenlő súlyu.

Eq'uitable (ek'kwitêbl), adj. méltányos, méltalmas.

Equita'tion, s. lovaglás mestersége.

Equity (ek'kwiti), s. méltányosság; benső jog.

Equiv'alence, s. egyenlő érték, egyenérték.

Equiv'alent, adj. egyenlő értékű.

Equiv'ocal (ikwiv'vakêl), adj. kétértelmű; (átv. ért.) sikamlós; -ly, adv. kétértelmüleg; -ness, s. kétértelműség.

Equivoca'tion, s. kétértelműködés.

E'quivoke (-vok'), s. kettős értelem, szójáték.

Era (í'rê), s. évszámlat.

Eradicate (irêd'ikêt), v. a. kiirtani.

Eradica'tion, s. kiirtás.

Erase (irēz'), v. a. elvakarni, eltörülni, kitörülni; kiirtani.

Ere (ēr), adv. mielőtt, minekelőtte; prp. előtt; -long, adv. nem sokára; -now, adv. ennekelőtte.

Erect (irekt'), adj. egyenes, egyenestálló, felegyenese-dett; v. a. felállítani, felgyenesíteni; alapítni; to - a statue to a person, vkinek emlékoszlopot emelni; -, v. n. felegyenesedni.

Erec'tion, s. felállítás, felemelés, alapítás; felállás.

Eremitage (er'imitêds), s. remetelak, remeteség.

Er'emite (-meit'), s. remete.

Eremit'ical, adj. remetés; -ly, adv. remetésen.

Ergot (er'gat), s. sarkantyú (madarak lábain); (bot.) varjúköröm.

Ergotism (er'gatizm), s. következtetés; vitatási makacsság, bizonygás.

Ermine (er'min), s. hölgymenyét, hölgy; hölgybör.

Erne (ern), s. kaliba, félszer, sas; gyalom.

Erode (irod'), v. a. kirágni, összerágni.

Erogate (er'agēt), v. a. kiosztani.

Erosion (ira'zsǎn), s. kirágás, összerágás.

Erotic (irat'ik), -al, adj. szerelmi; s. szerelmes költemény.

Err (err'), v. n. tévelyegni, tévedni, eltévedni.

Errand (er'rënd), s. izenetvitel, ut v. járat üzleti ügyben; to go on an -, utat tenni üzleti ügyben; to go on a sleeveless -, áprilist járni; to send one on a fool's -, valakivel áprilist járatni; -boy, s. járóinas.

Er'rant, adj. tévelygő; knight, s. kalandor lovag.

Errat'ic, adj. szabálytalan, változó; s. országfutó, kóborló.

Erroneous (erro'niǎsz), adj. téves; hibás.

Errour, Error (er'rǎr), s. tévedés, hiba.

Erubescence (erubesz'szensz), s. pirulás, arczpirulás.

Eruct (irakt'), v. n. felböfenni.

Eructa'tion, s. felböfögés.

Erudite (er'udeit), adj. oktatott, tudós.

Erudition (-di'sǎn), s. tanultság.

Eruginous (iru'dzsinǎsz), adj. rézzöld.

Eruption (irǎp'sǎn), s. kitörés; - s of the skin, küteg.

Erup'tive, adj. kitörő.

Escape (eszkép'), v. a. and n. elszökni, megmenekedni, kikerülni; it escaped my notice, az kikerülte figyelmet; - s. szökés, megmenekedés; he made his -, elszökött, megmenekedett.

Escarp (eszkárp'), v. a. meredekké tenni, lejtösitni, nyesdelni, bukra csinálni; s. lejt, lejték; mell-alzat.

Escort (esz'kart), s. őrkiséret, fődözet.

Escort (eszkaart'), v. a. kisérni, fődözetül szolgálni.

117

Esculent

Esculent (esz'kjulent), adj. megehető; s. élelmszer.

Escutcheon (esz'kăts'ăn), s. czímer.

Especial (eszpes'él), adj. külon, különös: —ly, adv. külonösen, kiváltképen.

Espousal (iszpán'zél), adj. jégyváltáshoz tartozó, eljégyzést illető.

Espousals, s. pl. eljegyzés.

Espouse', v. a. pártolni (vmít): eljegyezni, nőül venni, férjhez menni.

Espy (iszpei'), s. kém; v. a. kikémlelni; v. n. kémkedni.

Esquire (iszkweir'), s. fegyvernök; (czím) to N. N. Esgre, Tekintetés érítész N. N. urnak.

Essay (esz'szé), s. kísérlet, próba; értekezés.

Essay', v. a. megkísérteni, megpróbálni.

Es'sence, s. lényeg, lét-alap; lél, szesz; illat, illatszer.

Essen'tial (eszszén'sál), adj. lényeges, létalapos; —oil, s. illó olaj.

Establish (esztêb'lis), v. a. megállapítni; alapítni; telepítni; to — an estate upon one, jószágot örökül hagyni vkinek.

Estab'lisher, s. alapító.

Estab'lishment, s. telep, telepzet; intézet; alapítás; megállapítás; elrendezés.

Estate (isztét'), s. állapot, kar; jószág; rang; a man of high —, elükelő férfi; man's —, férfikor; — of a bankrupt, csödtömeg.

Esteem (isztím'), v. a. becsülni; becsleni, tartani (-nak, -nek); to be highly esteemed, nagyra becsülhetni; I — myself lucky, szerencsésnek tartom magamat; —, s. becsülés; te-kintet.

Esteem'able, adj. tiszteletre méltó: megbecsülhető.

Es'timable, adj. beces.

Estimate (esz'timét), s. becsülés, felvetés; költségtetés, előszámítás; v. a. felvetni,

megbecsülni, árát szabni vminek.

Estima'tion, s. becslés, árszabás; tisztelés, becsülés.

Es'timative (—métiv), adj. becsülő. [lő].

Es'timator (—mētěr), s. becs. Es'tival, adj. nyári.

Estivate (esz'tivét), v. a. nyaralni.

Estiva'tion, s. nyaralás; nyári lakás.

Estrange (isztrēnz's'), v. a. elidegenitni; lebeszélni; eltérítni; —ment, s. elidegenítés, elidegenedés.

Estrich, v. Ostrich.

Estuary (esz'tjuéri), s. torkolat.

Estuate (esz'tsuēt), v. n. forrni, buzogni; hullámzani.

Etch (ets), v. a. beetetni, beszivatni (rézbe stb.); karczozni; —ing, s. karczművészet.

Eternal (iter'nél), adj. örök, öröklétű; —ly, adv. örökké.

Eter'nity, s. örökkévalóság, öröklét.

Eter'nize (—neiz), v. a. örökitni.

Ether (í'thěr), s. égény; fennég, leb.

Ethereal (ithi'riél), adj. aetheri.

Ethic, v. Ethical.

Ethical (eth'ikêl), adj. akaratirányi, erkölcsi; erkölestani; —ly, adv. erkölcsíleg.

Eth'ics, s. pl. erkölcstan, erénytan.

Eth'nic (eth'nik), s. and adj. pogány.

Ethnography (ethnag'rêfi), s. néprajz, népleírás.

Etiquette (ettiket'), s. udvari szokás, ászillem.

Eucharist (ju'kêriszt), s. úr vacsorája.

Eulogy (ju'ladsi), v. Elogy.

Eunuch (ju'nák), s. herélt.

Euphemism (ju'fimizm), s. szelidítő kifejezés.

Euphony (ju'foni), s. hangkellem.

Evacuant (evêk'juên't), adj.

ürítő, hashajtó; s. hashajtószér.

Evacua'tion (—ē'săn), s. kiürítés; odahagyás, elhagyás.

Evade (evēd'), v. a. and n. kikerülni, kitérni; kerülggetni; elszökni, elosonni.

Evanescense (evênesz'szensz), s. eltünés, elenyészés.

Evanes'cent, adj. eltünő, elenyésző.

Evangel (evên'dsíl), —y, s. evangyeliom.

Evangel'ic, —al, adj. evangyeliom.

Evan'gelist, s. evangyelista.

Evan'id, adj. eltünő; mulékony.

Evap'orable, adj. elgőzölgető; —ness, s. elgőzölgetetés.

Evaporate (ivép'orét), v. a. elgőzöltetni, elpároltatni; v. n. elgőzölni, kipárologni.

Evapora'tion, s. kigőzölgés, kigőzöltetés; gőz, pára.

Evap'orative, adj. kigőzölgést elősegítő.

Eva'sion (evē'zsán), s. kerülgetés; kifogás, ürügy, szabadkozás.

Eva'sive, adj. kitérő: to give — answers, kitérőleg felelní.

Eve (ív), s. este, estrvély.

Even (í'vn), adj. sík, lapos, egyenes, síma; páros; to make — with the ground, földig lerontani; to make —, kiegyenliteni; — with reason, ésszerű; an — number, páros szám; —or odd, páros v. páratlan; I am — with you now, most már nem tartozunk egymásnak; —, v. a. egyenitni, egyenlőzni; to — accounts, számadást kiegyenlítni; —, v. n. egyenesedni; kiegyezkedni.

Even, adv. épen, sőt; — in that case, még azon esetben is: not — in that case, még azon esetben sem; — now, épen most; —so, ügyám: — as if, mintha ugyan.

Even, s. est; — tide, s. est-

118

Evening

idő; —song, s. alkony-ima,
tátv. ért.) estidő.

Evening (iv'ning), s. este;
this —, ma este; I wish
you a very good —, jó estét
kiránok: the — crowns the
day, nyugtával dicsérd a
napot.

E'venness, s. síkság, simáság;
kiegynélítés, egyezség.

Event (ivent'), s. esemény,
történet; kimenetel, követ-
kezmény; at all —s, min-
denesetre; — ful, adj. ese-
ménydús.

Eventilate (iven'tilēt), v. a.
szórni, megszórni (buzát);
meghányni, megriszgálni.

Event'ual (—sjué), adj. eset-
legi, esetleges, történetes;
megeshető; —ly, adv. eset-
leg.

Eventual'ity, s. netáni eset,
megeshetőség, történhető-
ség.

Ever (ev'ér), adv. mindig,
szüntelen; for —, örökre;
— after, azóta; — and
anon, időnként, néha-né-
ha; did you — see the
like? látottón valaha olyat?
as soon as — I find time,
mihelyest ráérek; let him
be — so rich, ha még oly
gazdag volna is; — green,
s. örözköld; — pleasing,
adj. mindigtetsző; —last-
ing, adj. öröklétű; s. ürök-
lét; gyapjúszövet neme; —
more, adv. szüntelen, foly-
cást, szakadatlanul.

Everse, v. Evert.

Eversion (iver'zsán), s. fel-
forgatás: lerontás; pusztí-
tás, pusztulás.

Evert', v. a. felforgatni, el-
dünteni, lerontani; meg-
semmisítni.

Every (ev'veri), adj. minden;
—day, mindennap; —man,
minden ember; — body;
one, mindenki, kiki; —
other day, minden másod-
nap; — where, mindenütt;
— now and then, időn-
ként.

Eves(í'vz), s. ketrecz, tyuk-ál.

Eves'tigate, v. to Investigate.

Evidence

Evidence (ev'idensz), s. szem-
mellúthatáság, világosság,
bizonyosság; tanúság, ta-
nubizonyság, tanuvallomás;
to bear — to . ., tanúságot
tenni; to give — against
. ., vallani vkire.

Ev'dent, adj. szemmellát-
ható, világos.

Evil (í'vl), s. baj, gonosz;
deliver us from —, szabá-
díts meg minket a gonosz-
tól; of two — s choose the
least, két rosz közül a ki-
sebb roszat kell választa-
nod; —, adj. gonosz, rosz,
—, adv. gonoszül, roszül;
—got, —spent, ebül gyűlt,
ebül költ; — doer, s. go-
nosztecő; —favoured, adj.
éktelen; — minded, adj.
roszindulatú; — speaking,
s. rágalmazás; —ness, s.
gonoszság.

Evince (ivmsz'), v. a. bebi-
zonyítni; mutatni; meg-
győni (okokkal).

Evim'eible, adj. bebizonyít-
ható.

Evirate (ev'irēt), v. a. erejét
szegni.

Evira'tion, s. kiherélés.

Ev'itable, adj. elkerülhető,
kikerülhető.

Evita'tion, s. elkerülés.

Ev'ocate (—okēt), v. a. ki-
hírni, előhírni.

Evoca'tion, s. előhírás, kihí-
vás.

Evolution (evvolju'sán), s.
kifejtés; kifejlés, kifejlő-
dés; bontakozás, kanyaro-
dás.

Evolve', v. a. ki'ejteni, kifej-
les'teni; kibontani; v. n.
kifejleni, kifejtőzni, kifej-
lődni; bontakozni, kanyá-
rodni.

Evulga'tion, s. kihiresztelés,
elhirültség.

Evul'sion (evál'sán), s. kité-
pés, kiszakítás, kihúzás.

Ewe (jú), s. juh, anyajuh.

Ewer (ju'er), s. korsó, víz-
kancsó, ívrik, íbrikese.

Exacerbate (egzészér'bét), v.
a. hevesbitni, súlyosbitni;
felboszantani.

Exarticulation

Exacerba'tion, s. betegség su-
lyosbulása; felboszantás.

Exact (egzékt'), adj. pontos,
szabatos; —ly, adv. pon-
tosan, szorosan; voltaké-
pen.

Exact, v. a. kiszarolni, ki-
csikarni; követelni, megki-
vánni; v. n. (upon), túlter-
helni, nyomorgatni.

Exac'ter, s. zsaroló.

Exac'tion, s. zsarolás.

Exact'itude, Exact'ness, s.
pontosság, szabatosság.

Exac'tor, v. Exacter.

Exacuate (egzék'ju-ēt), v. a.
élesíteni.

Exaggerate (egzêdzs'erēt), v.
a. túlozni, nagyítni.

Exaggera'tion, s. túlzás, na-
gyítás.

Exagitate (egzêdzs'itēt), v. a.
megindítani; felhevitni.

Exalt (egzaalt'), v. a. magasztalni, dicsérni; tűz által tisztítni.

Exalt'ed, adj. magasztos, ma-
gasült, fenkült; —ness, s.
magasztosság: gőg.

Exalta'tion, s. magasztalás;
magasztosság; magasztosul-
lás, föllengés.

Examen (egzêm'en), s. vizsga, próbatét.

Examination (—ênimēsăn),
s. vizsgálás, vizsgálat.

Examina'tor, s. vizsgáló.

Exam'ine (—em'in), v.a. vizsgálni, kikérdezni; vallatni; szemügyre venni.

Example (egz-ám'pl), s. példa: for —, példának okáért; to take an — by one, példát renni ekiről, követni eki példáját; — is better than precept, jobb egy példa száz leczkénél.

Exanimate (—én'imēt), adj.
lelketlen; holt; v. a. lelket-
lenitni; elesüggészteni.

Exanimous (—én'imász), adj.
lelketlen; holt.

Exanthema (ekszenthí'mê),
s. bárkuţeg.

Exantlate (—ênt'let), v. a. ki-
meritni, kiszivattyúzni; ki-
húzni.

Exarticulation (eksz-ár-tik-

119

Exasperate

Excerpt

Execute

ju-lě'sǎn), s. kificzamitás, kificzamlás.

Exasperate (egzêsz'perēt), v. a. haragra ingerełni, megboszantani; elkeseríteni; adj. felboszantott, felharagított.

Exaspera'tion, s. elkeserítés, elkeseredés, boszankodás.

Excavate (ekz'kěvēt), v. a. kiüregítni, kioblözni, kivájni.

Excava'tion, s. kiüregítés, kivájás; üreg.

Excave, v. Excavate.

Exceed (ekszíd'), v. a. and n. meghaladni, túlmenni; the sum he owes me exceeds a hundred pounds, száz fonton felüli adósom.

Exceed'ing, s. felesleg; adj. felesleges, túlmenő (-on, -ön, -en, -n); —ly, adv. fellette, nagyon, rendkívül.

Excel (ekszell'), v. n. kitünni, jeleskedni; v. a. felüllaladni, feliülmúlni.

Ex'cellence, Ex'cellency, s. jelesség, kitünöség; your Excellency, (czim) kegyelmességed.

Excellent, adj. kitünő, jeles: felséges; —ly, adv. felségesen.

Except (ekszept'), v. a. kivenni, oda nem érteni, kizárni; v. n. to — against, kifogást tenni; —, adv. kiveve; —, conj. ha csak nem, hanemha.

Excep'tion, s. kivétel; kifogás; without —, kivétel; nélkül; with the — of..., ennek v. annak kivételével; for an —, kivételképen; —against..., el nem fogadás.

Excep'tionable, adj. nem kivogástalan.

Excep'tional, adj. kivételes; —ly, adv. kivételesen, kivételképen.

Excep'tious, (—tsász), adj. komor, morgó; —ness, s. komorság, durczásság.

Excerp (ekszerp'), v. a. kivonatot csinálni; kiszemelni (könyvből).

Excerpt', v. Excerp.

Excess (ekszeszsz'), s. felesleg, túlmérték; kicsapongás.

Exces'sive, adj. túlságos; —ly, adv. túlságosan.

Exchange (ekztsendzs'), s. csere; cserélés; váltás; tözsde, alkuház; árfolyam váltófolyam; bill of —, váltolevél; to give in —, érette v. helyébe adni; —, v. a. kicsérélni, felcsérélni; váltani, felváltani.

Exchange'able, adj. elcserélhető, kicsérélhető.

Exchang'er, s. pénzváltó.

Exchequer (eksztsek'er), s. kincstár; court of —, kincstári törvényszék.

Exci'sable, adj. fogyasztási adó alatti.

Excise (ekszeiz'), s. fogyasztási adó; —able, adj. v. Excisable.

Excitabil'ity, s. ingerlékenység.

Exci'table (ekszei'tébl), adj. ingerlékeny.

Excitation (ekszitě'sǎn), s. izgatás, felgerjesztés, ingerlés; ösztönözés.

Exci'tative, adj. izgató; buzditó; s. izgató szer, ingerlő szer.

Excite (ekszeit'), v. a. felgerjesíteni; ösztönözni; —ment, s. ingerültség, izgatottság, izgalom.

Exclaim (ekszklēm), v. a. and n. felkiáltani; to — against, kikelni vki ellen; —, s. felkiáltás.

Exclama'tion, s. felkiáltás; kiáltás.

Exclam'atory, adj. felkiáltó, felkiáltási.

Exclude (ekszklud'), v. a. kizárni; kirekeszteni, kiltiltani.

Exclu'sion (—zsǎn), s. kizárás; kirekesztés.

Exclu'sive, adj. kizáró; —ly, adv. kizárólag.

Excogitate (ekszkads'itēt), v. a. kigondolni.

Excommune, v. Excommunicate.

Excommunicate (—kammju'nikét), v. a. egyházból ki tiltani, kirekeszteni, átok alá vetni.

Excommunicate, s. egyházból kirekesztés.

Excoriate (ekszko'riēt), v. a. fellarczolni, felkarmolni, felvakarni.

Excortication (ekszartiké'sǎn), s. meghántás, lehéjazás, meghámozás.

Ex'crement (—'kriment), s. üríték, ürülék, szar.

Excrescence (—kresz'szensz) s. kinövés; húskinövés.

Excrete (—krít), v. a. kiüríteni, elválasztani.

Exere'tion, s. kiürítés, elválasztás.

Ex'cretive, Ex'cretory, adj. elválasztó.

Excruciate (kru'siēt), v. a. kínozni, gyötörni.

Excreu'ciating, adj. kínos; —pains, nagy v. kegyetlen fájdalom.

Exculpate (—kǎ'lpe't), v. a. kimenteni; igazolni.

Exculpa'tion, s. igazolás, mentség.

Excursion (kǎ'rzsǎn), s. kirándulás; száguldozás; eltérés (a dologtól), tárgyhagyás.

Excur'sive, adj. eltérő.

Excusable (ekszkju'zêbl), adj. menthető.

Excusa'tion, s. mentés, mentgetőzés; mentség, bocsánat.

Excuse (—kjúsz'), v. a. menteni, megmenteni, kimenteni; megbocsátani; to — one's self, mentegetni magát; —, s. mentés, mentgetés; mentség, bocsánat; his conduct admits of no —, viselete nem menthető.

Ex'ecrable (—ikrébl), adj. utálatra méltó, átkozott.

Ex'ecrate (—ikrět), v. a. elátkozni, megátkozott.

Execra'tion, s. elátkozás, megátkozás.

Ex'ecute (—'ikjut), v. a. végrehajtani, véghezvinni, teljesítni; kivégezni; megzálogolni.

120

## Execution

Exec'tion, s. végrehajtás; kivégzés; megzáloglás; —er, s. hőhér.

Exec'utive, adj. végrehajtási, végrehajtó; — power, végrehajtó hatalom.

Exec'utor, s. végrehajtó; testamentomi végrehajtó.

Exec'u'tor, s. hőhér, bakó; foglaltató.

Exegesis (ekszidzsí'ziz), s. szentírás magyarázata.

Exeget'ical, adj. magyarázó; magyarázati.

Exemplar (egzem'plêr), s. példány; minta; előkép; an — of honesty, példás becsületességű ember.

Ex'emplariness, s. példásság.

Ex'emplary, adj. példás.

Exemplifica'tion, s. példázás, példávali világosítás.

Exem'plify (—plifei), v. a. példával világosítni, példázni.

Exempt(egzempt'), adj. ment, szabad (vmitől); v. a. felmenteni, felszabaditani (kötelesség alól).

Exemp'tion, s. felmentés, felszabaditás; kivétel, kiváltáság.

Exequies (eksz'ikwiez), s. pl. gyásztisztelet, temetés.

Ex'ercice (eksz'erszeisz), s. gyakorlat, testgyakorlat, iskolai gyakorlat; — of soldiers, hadgyakorlat.

Exercise (eksz'erszeisz), v. a. gyakorolni; v. n. gyakorlatoskodni.

Exercita'tion, s. gyakorlás.

Exert (egzert'), v. a. fáradozni, igyekezni, iparkodni, törekedni; I exerted myself in vain, hiába volt minden igyekezetem; to — one's self to the utmost of one's power, minden erejét megvetni.

Exer'tion, s. fáradozás, törekedés, igyekezet; erőlködés.

Exfoliation (ekszfolie'sán), s. elfoszlás.

Exhalation (ekszhêlés'sán), s. kigőzölgés, kipárolgás.

Exhale (egzhêl'), v. n. kigőzölgeni, kipárolgani; lel-

két kiadni; v. a. elpárologtatni; kilehelni.

Exhaust (egzhaaszt'), v. a. kimeríteni; the first edition of this work is exhausted, e könyv első kiadása már elkelt; to — one's patience, vki türelmét kimeríteni, vkit türelméből kivenni; to — one's self, kimerülni, elfáradni.

Exhaus'tion, s. kimerités; kimerültség, elbágyadás.

Exhaust'less, adj. kimerítethlen.

Exheredate (ekszher'idēt'), v. a. örökből kirekeszteni.

Exhereda'tion, s. kiörökítés.

Exhibit (egzhib'it), v. a. előmutatni; benyujtani; királlítani; s. beadvány, ik-tatmány.

Exhibi'tion, s. előmutatás, benyujtás; kézbesítés; királlítás.

Exhilarate (egzhil'êrēt), v. a. felderítni; felvidítni; v. n. felderülni; megvidámulni.

Exhilara'tion, s. kiderülés, felvidulás.

Exhort (egzhart'), v. n. inteni, buzdítni.

Exhorta'tion, s. intés, megintés.

Exhort'ative, adj. intő.

Exigent (eksz'idsent), adj. kivántató, követelős, szorgos; s. kellék.

Ex'igency, s. kivánalom, kivántatóság; kellék; in an —, szükség esetében; according to the — of affairs, a mint a körülmények kivándják.

Exiguity (egzigju'iti), s. csekélység.

Exig'u'ous (—gjuász), adj. csekély.

Exile (egz'eil), s. számkivetés; számüzött.

Exile', v.a. számüzni; —ment, s. számkivetés.

Eximious (egzim'iász), adj. kitetsző, jeles.

Exist (egziszt'), v. n. létezni.

Exist'ence, s. létezés, létel, lét.

## Exhaust

## Expatriation

Exist'ent, adj. létező.

Existimation (—timě'sǎn), s. vélekedés; becsülés.

Exit (eksz'it), s. kilépés; lelépés (a színről); to make one's —, lelépni; meghalni.

Exitial (egzis'êl), adj. halálhoz, halálos.

Exodus (eksz'odǎsz), s. Mózes második könyve.

Exogenous (ékszadzs'inǎsz), adj. külgyarapú.

Exonerate (egzan'erēt), v. a. tehertől megszabadítani; kiüríteni; felmenteni.

Exorable (egz'orěbl), adj. megkérlelhető.

Exorbitance (egzaar'bitěnsz) s. szerfelettiség, túlságoskodás.

Exor'bitant, adj. szerfeletti, túlságos; túlhágó; szörnyü.

Exorcise (eksz'arszeiz), v. a. ördögött üzni.

Ex'orcism (—szizm), s. ördögüzés.

Ex'orcist, s. ördögüző.

Exordium (egzar'diám), s. bevezetés, beszédkezdet.

Exorna'tion (—ně'sǎn), s. kiekesítés.

Exostosis (ekszaszto'szisz), s. holttetem, csontdaganat.

Exoteric (ekszoter'ik), —al, adj. külső, nyilvános; avatlan.

Exotic (egzat'ik), —al, adj. külföldi, idegen.

Expand (ekszpênd'), v. a. kifeszíteni.

Expanse, s. kifeszülés; terjedék.

Expan'sible, adj. feszülékeny.

Expansibil'ity, s. feszülékenység.

Expansion (—pên'zsǎn), s. kifeszítés, kifeszülés; terjedség.

Expatiate (ekszpě'siēt), v. n. járkálni; kalézolni; to — on (upon), kiereszkedni (vmi tárgy felől).

Expatriate (—pět'riēt), v. a. honából kiűzni; to — one's self, kivándorolni.

Ex'patria'tion, s. hontalantatás; kivándorlás.

121

Expect

Expect (—pekt'), v. a. várni, megyvárni, elvárni; reményleni; to — some one, vkit várni; I don't — that of him, ast én tőle nem várom; I don't — any great luck, nagy szerencsét nem reméllek; I — him to be obedient, engedelmességet kivánok tőle; — nothing from him that promises a great deal, aki aranyhegyeket igér, attól egy fakánalat sem kapsz.

Expect'ancy, s. várakozás, váromány. mányos.

Expect'ant, adj. váro; váro-

Expecta'tion, s. várakozás, váromány.

Expec'torate (—arēt), v. a. köpni, kiköpni, köhögni.

Expectora'tion, s. kihányás, kiköpés; köp, turha.

Expedience (—pi'diensz), s. ügyesség, haladás, előmozdítás, hamarság.

Expediency, v. Expedience.

Expe'dient, s. útmód, eszköz, rés, kibuwó ajtó; adj. hasznos, előmozdító.

Expedite (eksz'pideit), v. a. gyorsitni, siettetni; eligazitni, elküldeni, elszállítni; adj. gyors, akadálytalan.

Expedition (—dis'án), s. el küldés, szállítás; hadjárat, hadküldés, hadküldemény; gyorsaság; hamarság.

Expedi'tious (—dis'ász), adj. gyors, fürge, ügyes: —ly, adv. gyorsan, könnyen, ügyesen.

Expel (ekszpel'), v. a. kikergetni, elűzni.

Expence, v. Expense.

Expend (ekszpend'), v. a. kradni, költeni (pénzt); to — upon, to — in, kolteni —ra, —re.

Expend'iture, s. költség, kiadás; fogyasztás, emésztés.

Expense (ekszpensz'), s. költség, kiadás, költekezés; kár; at my —, rovásomra.

Expense'less, adj. költségment, költségmentes.

Expen'sive, adj. drága, költséges.

Experience

Experience (—pi'riensz), s. tapasztalás; kisérlet; jártasság; (km.) — is the mistress of fools, saját kárán tanul a bolond; to know by —, tapasztalásból tudni; a man of —, tapasztalt ember; —, v. a. próbálni, tapasztalni; to be experienced in something, jártas-keltesnek lenni vmi ben. [jártas.

Expe'rient, adj. tapasztalt,

Experiment (—per'iment), s. kisérlet; próbatét; tapasztalmány; v. a. and n. kisérleni, kisérletet tenni (—val, —vel), kisérletezni.

Experimen'tal, adj. kisérleti, gyakorlati, tapasztalati.

Expert (—pert'), adj. tapasztalt, jártas; s. szakértő.

Expert'ness, s. tapasztaltság; szakértelem.

Expiate (eksz'pi-ēt), v. a. elected tenni, lakolni, bűnhödni (vmért).

Expia'tion, s. bűnhödés, lakolás; megengestelés.

Ex'piatory, adj. engesztelő.

Expira'tion (—pirē'sǎn), s. kilehelés, utolsó lélekzet; lejárati idő, vég; at the — of this month, e hónap elteltérel.

Expire (—peir'), v. a. kilehelni; v. n. meghalni; lejárni, lefolyni, eltelni, elműlni.

Explain (—plēn'), v. a. megmagyarázni, megvilágosítni, megfejteni.

Explanation (—plēnē'sǎn), s. megfejtés, értelmezés, megmagyarázás; magyarázat.

Explanatory (—plēn'ětori), adj. fejtegető, magyarázó, értelmező.

Ex'pletive (—plitiv), adj. kiöltö, betöltö, pótló; — particle, pótszócska.

Explicable (eksz'plikěbl), adj. megfejthető, megmagyarázható.

Ex'plicate (—kēt), v. a. kifejteni, fejtegetni, megmagyarázni.

Expostulate

Explica'tion, s. kifejtés, megmagyarázás, magyarázat.

Ex'plicative, Ex'plicatory, adj. megfejtő, megmagyarázó.

Explicit (—plisz'it), adj. kifejtett, világos, félreérthetlen; —ly, adv. kifejtetten, világosan.

Explode (—plod'), v. n. elpukkadni, elpattanni, szétpattanni; v. a. kitombolni, elégedetlenségét tombolva kijelenteni; roszalni, kárhoztatni; elvetni.

Exploit (—plaid'), s. tett, hősztett; v. a. véghez vinni, teljesíteni.

Exploit'able, adj. véghez vihető.

Explorate, v. to Explore.

Exploration (—plorē'sǎn), s. kémlelés, nyomozás, vizsgálat.

Explora'tor, s. kikémlelő, kifürkésző.

Explore (—plor'), v. a. kikémlelni kifürkészni, megvizsgálni.

Explo'sion, s. kitörés, csattánás, durranás.

Exponent (ekszpo'nent), s. hatványjel; hányszoros.

Exponen'tial, adj. hatványjeles; — equation, s. hatványjeles egyenlet; —quantity, hatványjeles mennyiség.

Ex'port, s. kivitel; kiviteli áruetzikk.

Export', v. a. kivinni (árukat).

Exporta'tion, s. kivitel.

Expose (—pooz'), v. a. kitenni; előadni, kifejteni; to — one, vkit meztelenségében előállítani, rki hitványságát ismertetni meg; to — one to shame, valakit szégyennek kitenni; to — one's self to danger, u veszedelemnek kitenni magát; to — one's life, életét koczkaztatni.

Exposi'tion, s. megfejtés, magyarázat; kiállítás.

Expostulate (—paszt'julēt), v. n. feleselni; zúgolódni.

122

Expostulation

Expostula'tion, s. feleselés;
szemrehányás.

Exposure (—po'zsăr), s. meg-
szégyenítés, megszégyenü-
lés.

Expound (—páund'), v. a.
mit kiállítni nézés végett;
fejtegetni, értelmezni.

Express (—preszsz'), v. a. ki-
sajtolni, kinyomni; kife-
jezni, kitenni; to — one's
self, kifejezni magát; to
— love to some one, szere-
tetet mutatni vki iránt; —,
adj. világos, kifejezett; —,
s. hírnök.

Expres'sible, adj. kifejezhető,
kimondható.

Expres'sion, s. kinyomás, ki-
sajtolás; kifejezés.

Expres'sive, adj. világos, ki-
fejezett; kifejezésteljes je-
lentékes, nyomatékos; —ly,
adv. nyomatékosan.

Express'ly, adv. határozot-
tan, világosan; it has been
— said, határozottan kife-
jeztetett.

Ex'probrate (—probrēt), v. u.
roszalni; szemére vetni.

Exprobra'tion, s. roszalás,
feddés, szemrehányás.

Expro'priate (—pra'priēt), v.
a. kisajátiitni; v. n. túlad-
ni vmin.

Expropria'tion, s. kisajáti-
tás.

Expulse (—pălsz'), v. a. ki-
üzni, kihajtani.

Expul'sion, s. elüzés; kihaj-
tás.

Expunge (—pănds'), v. a.
kitörölni.

Expurgate (—păr'gēt), v. a.
kitisztiitni.

Expurga'tion, s. kitisztitás,
kitisztulás; hashajtás.

Ex'quisite (—kwizit), adj. ki-
váló; —ly, adv. kiválóan.

Exsiccant (—szik'kënt), adj.
száritó.

Exsiccate (—szik'kēt), v. a.
kiszáritni.

Exsudation (—szjuděs'an), s.
kiizzadás.

Exsude (—szjud'), v. a. kiiz-
zadni.

Exsuscitate (—szász'szitēt),

v. a. felserkenteni, felbuz-
dítni.

Exsuscita'tion, s. felserken-
tés, felbuzdítnás.

Extant (ek'sztent), adj. ki-
álló; létező.

Extasy, v. Ecstasy.

Extem'poral (—parêl), adj.
rögtönzött; —ly, adv. rög-
tönözve, előkészülés nélkül.

Extempora'nean, v. Extem-
poral.

Extem'porary, v. Extempo-
ral.

Extem'pore, v. Extempo-
rally.

Extem'porize (—reiz), v. a.
and n. rögtönözni, előkészü-
let nélkül beszélni.

Extend (—tend'), v. a. ki-
nyújtani; kiterjeszteni; v.
n. kinyúlni; kiterjedni.

Extensibil'ity, s. nyujtható-
ság, nyulékonyság.

Exten'sible, adj. nyujtható,
nyulékony.

Exten'sion, s. kiterjedés.

Exten'sive, adj. terjedelmes;
kinyújtott; kitágult; nyu-
lékony.

Extent', s. terjedelem; kiter-
jedtség; in the whole —
of the kingdom, az egész
országban; I can't engage
myself to such an —,
annyiba nem bocsátkozha-
tom.

Exten'uate (—juēt), v. u.
gyengítni; kisebbítni.

Extenua'tion, s. gyengülés;
kisebbítés; sorvadás.

Exterior (—tí'riěr), s. küle-
mény, külső; adj. külső.

Exterior'ity, s. külsőség;
külső.

Exterminate (—ter'minēt), v.
a. kiirtani.

Extermina'tion, s. kiirtás.

Exter'minator, s.kiirtó, pusztító; —y, adj. kiirtó, pusztító.

Extern', adj. külső.

Exter'nal, adj. külső, külső-
leges; —ly, adv. külsőleg;
kivülről.

Extinct (—tinkt'), adj. el-
aludt; megszüntetett; ki-
halt; v. a. eloltani.

Exsuscitation

Extremity

Extinc'tion, s. eloltás; meg-
szüntetés; kiirtás.

Extin'guish (—ting'gwis), v.
a. eloltani; —er, s. oltó-
kúp; —ment, s. eloltás;
megszüntetés; kiirtás.

Extirpate (eksztěr'pět), v. a.
kiirtani.

Extirpa'tion, s. kiirtás.

Extol (—tall'), v. a. magasztalni, dicsőitni; —ler, s. magasztaló, dicsőitó.

Extorsion (—taar'zsǎn), s.
kizsarolás, kicsikarás.

Extort (—taart'), v. u. kizsatornlı, kicsikarnı.

Extor'tion, v. Extorsion.

Extract (—trèkt'), v. u. ki-
húzni, kivonni; to — the
root of a number, gyököt
kifejteni.

Ex'tract, s. kivonat.

Extrac'tion, s. kivonás, kihu-
zás; kivonat; származás;
he is of noble —, nemes
vérböl származik.

Extraneous (—tréniász), adj.
idegen; a dologra nem tar-
tozó.

Extraor'dinarily, adv. rend-
kivül.

Extraordinary (—traar'dinê-
ri), adj. rendkivüli, rend-
kivülies.

Extravagance(—trèv'êgênsz)
s. kicsapongás, elcsapong-
gás, eltérés; balgaság;
képtelenség, visszásság; té-
kozlás, pazarlás.

Extrav'agant, adj. kicsapongó, elcsapongó; botor, képtelen; tékozló, pazarló.

Extrav'agate (—gét), v. n.
kicsapongani, eltérni; esze-
lősködni; mértéktelenkedni,
kikapni.

Extravaga'tion, s. kicsapon-
gás, mértéktelenkedés.

Extreme (—trím'), adj. szél-
ső, legvégső; an — heat,
rendkivüli forróság; —,
s. legvégső, legszélső, szél-
sőség, véglet; —ly, adv.
rendkivül, tulságosan.

Extrem'ity, s. szélsőség, vég;
véglet; véginség, vég-eset;
extremities, s. pl. végta-
gok.

123

Facundity

Facundity (fêkân'diti), s. ékes-
szólás.

Faddle (fêd'dl), v. n. enye-
legni, játszadozni; — r. s.
enyelgö.

Fade (fêd), v. n. elhervad-
ni, elfonnyadni; elszinte-
lenedni; elizetlenedni; v. a.
hervasztani.

Fade'less, adj. hervadhatlan.

Fadge (fêds), v. n. össze-
illeni, összeegyezni, sike-
rülni.

Fag (fêg), v. n. ellankadni;
v. a. megkorbácsolni; s.
rabszolga, járóinás; —end,
s. posztószél, selejtje vala-
mínek.

Fagot (fêg'át), s. rőzsenyaláb;
v. a. nyalábba kötni, nya-
lábolni; összevissza hányni.

Fail (fêl), v. n. nem sülni el,
felsülni, balul ütni ki; meg-
bukni; hibázni; elhibázni;
elmulasztani; to — in one's
design, czélját elhibázni;
to — of one's word, szavát
megszegni; he did —, meg-
bukott (a kereskedő); it
failed, nem sült el, nem si-
került; I shall not — to let
you know at once, el nem
fogom mulasztani önt azon-
nal tudósítni; I failed to
convince him, nem sikerült
meggyőznöm őt; the day
begins to —, áldozóban
van a nap; —, v. a. for-
tune failed him, elhagyta
a szerencse; my heart fails
me, nem visz rá a lélek,
rá nem vehetem magamat
arra; his courage failed
him, elvesztette bátorságát;
—, s. mulasztás, elhibázás;
bukás; felsülés; without—,
minden bizonynyal.

Fai'ling, s. gyarlóság; hiba,
tévedés; every one has his
— s, megvannak minden-
kinek a maga gyengéi; the
—s of other men accuse
us of frailty, más ember
vétkei minket is gyarlóság-
gal vádolnak.

Failure (fêl'jur), s. balsiker,
bukás, tönk; hiány; hiba,
tévedés; upon — of which;

különben, ellenkező eset-
ben.

Fain (fēn), adv. örömest; —
would the cat fish eat, but
she's loth to wet her feet,
macska is szereti a halat,
de kerüli a vizet; — adj.
poor folk are — of little,
a szegény ember egy kis
ajándéknak is örül.

Faint(fênt), adj. bágyadt, lan-
kadt; csüggedt, bátortalan;
to grow —, elbágyadni, el-
lankadni; a — voice, gyenge
szó; a — colour, halorány
szín; — hearted, adj. gyá-
vaszívű; — v. n. elszélecdni;
to — away, elájulni; —,
v. a. elcsüggeszteni.

Faint-heartedness, s. gyáva-
szívűség.

Faint'ing, s ájulás; adj. she
had a — fit, elájult.

Faint'ly, adv. gyengén, gyar-
lóni.

Faint'ness, s. aléltság, erőt-
lenség; bágyadtság.

Fair (fêr), adj. szőke; szép;
csinos; igazságos, méltá-
nyos; illő, illendő; nyájas;
the — sex, a szépnem; the
modern — ones, a mai höl-
gyek; — hair, szőke haj;
a — wind, kedvező v. al-
kalmas szél; — weather,
szép idő; to give one —
play, méltányosan bánni
vkivel; the belly is not
filled with — words, szép
szó nem elég a hasnak;
praise a — day at night,
nyugtával dicsérd a na-
pot; a — woman and a
slashed gown find always
some nail in the way,
szép asszony, s rongyos kön-
tös mindenütt megakad;
to bid —, jó reményt nyuj-
tani, jóra mutatni; — ly,
adv. szépen; igazságosan,
méltányosan; illően; őszin-
tén; — ness, s. szépség;
méltányosság; becsületes-
ség; őszinteség.

Fair, s. vásár; — ing, s. vá-
sárfa.

Fairy (fé'ri), s. tündér (nö).

Faith (fêth), s. hűség; hit;

bizodalom; bizonyiték, meg-
hitelesítés; to put — in
some one, vkibe bizni, bizo-
dalmát helyezni valakibe;
upon my —, becsületemre;
christian —, a keresztény
hit; —, interj. bezzeg, bi-
zony.

Faith'ful, adj. hív, hűséges;
hiteles; —ly, adv. híven;
—ness, s. hűség, igazlelkü-
ség.

Faith'less, adj. hűtelen; hi-
tetlen; —ness, s. hűtelen-
ség; hitetlenség.

Falcon (faa'kn), s. sólyom;
—er, s. sólymász; —ry, s.
s. sólymászat.

Fald (faald), s. cserény,
hódály; —age, s. cserény-
akol.

Fall (faal), v. n. irr. (fell
[fel], fallen [faaln]), esni,
hullani, dőlni, bedőlni, ösz-
szedőlni; megesni; apadni
(víz); to — away, elhullani;
összedőlni, összeroskadni;
fogyni, megsoványodni; el-
szakadni, elpártolni; to —
astern, hátramaradni (ha-
jó); to — back, visszaesni;
visszavonulni, hátrálni; to
— down, leesni, lehullani;
lerogyni; to — foul of . . .,
megtámadni, rajtaütni; to
— from, elállani, elpártolni;
to — from one's word, nem
állani szavának; to — in,
beesni; bedőlni; to — in
love with some one, bele-
szeretni vkibe; to — in
with some one, találkozni
vkivel, ráakadni vkire;
megegyezni, egyetérteni
vkivel; to — into, belé es-
ni; beleegyezni, ráállani;
to — into a precipice, a
mélységbe zuhanni; the
rivers that — into the Da-
nube, a folyók, melyek a
Dunába szakadnak; to —
into a swoon, ájultságba
esni; to — off, elhullani;
leesni; elhagyni; to — on
the ground, földre esni;
to — out, kiesni, kihullani;
to — out with some one,
összeveszni vkivel; megha-

Fain

Fall

125

Fard

Fard (fárd), s. arczfesték; v. a. pírosítni; kendőzní.

Fardel (fár'dl), s. nyalábka; podgyászka.

Fare (fér), v. n. menni, járni; élni, enni inni; he fares ill, roszúl megy a dolga; it fared with me as with him, én is épen úgy jártam mint ő; — thee well! élj boldogúl! —, s. járás; szállítás; kocsibér, révpénz; étel, ital; bill of —, s. étlap.

Farewell, adv. légy boldog! Isten veled! —, s. búcsúvétel, végbücsú; to bid —, elbúcsúzni, légy boldogot mondani; — letter, s. búcsúlevél.

Farinaceous (fêrinê'săsz), adj. lisztés, lisztneńü.

Farm (fárm), s. major, parasztmajor; tanya, mezei gazdaság; bérjószág; v. a. haszonbérbe adni; árenládába venni.

Far'mer, s. mezei gazda, áren-dás paraszt; gentleman —, szabad birtokos. [ság.

Far'ness, s. messzeség, tavol-

Farrier (fêr'rier), s. gyóg-ykovács, lóorvos.

Farrow (fêr'ro), s. malacz; adj. nem hasas (tehén); v. n. malaczozni.

Fart (fárt), s. fing; to make a very — a thunderclap, fingot mennyörgésnek mondani, túlozni; v. n. fingani.

Farther, v. Further.

Farthest, v. Furthest.

Farthing (fár'dhing), s. penny negyede (angol rézpénz).

Farthingale (fár'dhinggél), s. fardagály, halhéjas szoknya.

Fascinate (fész'szinét), v. a. megbabonázni; elbájolni.

Fas'cinating, adj. bájos, elragadó.

Fascina'tion, s. megbabonázás; elbájolás.

Fashion (fész'án), s. divat, szokás; alak; v. a. alakítani, képezni; (to) alkalmaztatni (-hoz, -hez).

Fashionable

Fash'ionable, adj. divatos.

Fash'ionably, adv. divatosan.

Fast (fászt), adj. erős, meg-erősített; tartós, szoros, mozdíthatlan; a — sleep, mély álom; —, adv. erősen; szorosan; mélyen; ke ményen (kötni); to hold —, erősen tartani; jól megfogni; to be — asleep, mélyen aludni; to play — and loose, alhatatlannak lenni, csalfáskodni; —by, épen mellette.

Fast, adj. gyors, sebes; (átv. ért.) kikapó, kicsapongó; adv. gyorsan, sebesen; nagyon; to lead a — life, az élet örömeit élvezni, kikapni; a — train, gyorsvonat; my watch is too —, az órám korit.

Fast, s. bőjt; v. n. bőjtölni.

Fast'en, v. a. erősítni, tartósítni, tüzni, fülzi, szegezni, kötni, ragasztani, bereteszelní stb. stb.; to — one's eyes upon —, szemeit függeszteni —ra, —re; to — an obligation upon one, vkit lekötelezni.

Fastidious (fésztid'iász), adj. kényes, finnyás, válogató, csekélyő; —ly, adv. kényesen, megvetőleg; —ness, s. kényesség, finnyásság, válogatósság.

Fast'ness, s. szilárdság; tartósság; erőd; kicsapongás.

Fastuous (fész'tsjúász), adj. gőgös, pompás, fényelgő.

Fat (fét), s. zsír; kövérseg; kád; adj. zsiros, kövér; termékeny; jövedelmes; —paunches make lean pates, kövér has, üres fej.

Fatal (fê'têl), adj. végzetes, balságos, szerencsétlen, vészteljes; halálos; — sisters, s. pl. párkák; — stroke, s. halálos csapás.

Fa'talism, s. sorshivőség; (bölc.) azon nézet, mely szerint minden esemény csak egy szeme a végetlen okláncznak, s tehát mind az, a mi történik, szükségképen történik meg.

Fautor

Fatal'ity, s. balság; balsors; baj, kelletlenség.

Fate (fét), s. sors, rakszükség; balság; halál.

Father (fá'dher), s. atya; — in law, s. ipa, após; —, v. a. gyermekének fogadni; (on, upon) atyasággal vádolni.

Fa'therless, adj. atyátlan.

Fa'therlike, Fa'therly, adj. atyai; adv. atyailag.

Fathom (féd'hám), s. öl (mértek); — line, s. mélymérö; —, v. a. fenekét kikeresni, fenekét érni; (átv. ért.) megérteni, kitanulni; mélyére hatni, végére járni (vminek).

Fath'omable, adj. megmérhető, kinyomozható, kitanulható.

Fath'omless, adj. feneketlen, kitanulhatatlan.

Fatigate (fét'igét), v. a. fá-rasztani. [fáradalom.

Fatigue (fétíg'), s. fáradáság;

Fa'tness, s. kövérseg.

Fatten (fét'tn), v. a. hízlání; v. n. hízni.

Fat'ty, adj. zsiros; zsirnemü.

Fatuity (fétju'iti), s. balgaság; eszelosség.

Fatuous (fét'juász), adj. bala-ga; eszelős: — fire, s. bolygótüz.

Faucet (faa'szet), s. csap (hordóé).

Faugh (fao), int. piha.

Fault (faalt, faat), s. hiba; hiány; vétseg; to find — with, hibát találni —ban. —ben, ocsárolni; it is not my —, nem én vagyok a hibás, nem tehetek róla; it is his —, ő annak az oka; for — of a better, jobbnak híjában.

Fault'ter, s. vétkes.

Fault'ful, adj. hibás.

Fault'iness, s. hibásság.

Fault'less, adj. hibátlan; —ness, s. hibátlanság.

Faulty, adj. hibás; vétkes.

Faunist (faa'niszt), s. állatisméző, állattanász.

Fautor (faa'tér), s. kedvező, pártfogó.

127

Felonious

Felonious (filóniász), adj. bűnös, gonosz.

Fel'ony, s. fejbenjáró bűn; hűbéri vétseg (av.).

Felt (felt), s. nemez.

Felt'er, v. a. nemezelni.

Female (fí'mel), s. nő; nős tény; adj. nőnemű; nős tény; tojó.

Fem'inine (fem'inin), adj. női, nőnemű; asszonyos, elpuhult.

Femoral (fem'orél), adj. czomb..., czombhoz tartozó.

Fen (fen), s. lápföld, lápfevének; —man, s. lápföldi.

Fence (fensz'), s. sővény, kerítés; vivómesterség; v. a. bekerítni; v. n. vívni; fencing-master, vivó-mester.

Fend (fend), v. a. védni, távol tartani; elhárítni (csapást); v. n. vitatkozni.

Fen'der, s. kandallárás.

Fenerate (fen'eret), v. n. uzsoráskodni.

Feneration (fenerős'an), s. uzsoráskodás, uzsora.

Fennel (fen'el), s. anízsakpor.

Fen'ny, adj. lapos; mocsáros.

Feoff (feff), v. a. hűbérül adni.

Feoffee (—fí'), s. hűbéres, hűbérnök.

Feoff'er, s. hűbér-úr, hűbéradó.

Feracious (firő sász), adj. termékeny.

Feral (fí'rél), adj. rettenetes; halálos.

Feration (firéri sán), s. szünet, szünidő.

Ferine (fi'rein), adj. vad, szilaj; marczona.

Fern, s. haszonbérles.

Fer'ment, s. kelesztő, élesztő; kelesztés.

Ferment', v. a. keleszteni; v. n. erjedni, kelní.

Fermenta'tion, s. erjedés, keledés.

Fern (fern), s. haraszt, párrágy.

Ferocious (ferősász), adj. vad; kegyetlen; marczona.

Ferocity

Feroc'ity (fírasz'títi), s. vadáság, kegyetlenség, marczonaság.

Ferreous (fer'riász), adj. vasból való.

Ferret (fer'rit), s. fúrómenyét; —, v. a. to — out, kinyomozni; rászedni.

Ferriage (fer'rids), s. révpénz, révbér.

Ferruginous (ferru'dsinász), adj. vastartalmú; rozsdászínű.

Ferrul (fer'ril), s. szoríték.

Fer'ry, s. komp; rév; v. a. kompon átszállítni; —man, s. révész.

Fertile (fer'til), adj. termékeny; a — brain, találásész; — land, termékeny föld; —ness, s. termékenység.

Fertil'itate, Fer'tilize, v. a. termékenyítni.

Fertil'ity, s. termékenység.

Ferule (fer'ril), s. vessző, lapoczka.

Fer'vency, s. buzgóság.

Fer'vent, adj. buzgó.

Fer'vid (fer'vid), adj. forrómeleg; buzgó; —ness, s. forrósg; buzgóság; hevesseg.

Fervour (fer'vár), s. buzgalom.

Fesels (fe'szelz), s. pl. tönköly.

Festal (feszt'él), adj. ünnepélyes. (nyedni).

Fester (feszt'ér), v. n. gestinate (fesz'tinét), v. n. sietni.

Festina'tion, s. sietés.

Fes'tival (—vél), s. ünnep; adj. ünnepi, ünnepélyes.

Fes'tive, adj. ünnepi, ünnepélyes.

Festiv'ity, s. ünnepiség, ünnep, lakoma.

Fetch (fets), v. a. hozni, elhozni; — me some water, hozzon nekem vizet; to — one's breath, lélekzetet venni; to — a sigh, felsőhajtani; to — a leap, egyet ugrani; to — a walk, sétátteni; —, s. fogás, cselfogás, fortély.

Fidget

Fetid (fet'id), adj. biúdós: —ness, s. bűdösség.

Fet'ter, s. bilincs; — v. a. bilineselni.

Fetus (fí'tász), s. méhmagzat.

Feud (fjud), s. ellenségeshédés; hűbér.

Feud'dal, adj. hűbéri.

Feudal'ity, s. bérhívseg; hűbériség.

Feud'tatary, s. hűbérnök.

Fenillage (fel'ljeds), s. lombozat.

Fevéi (fí'ver), s. láz.

Féverish, adj. lózas.

Few (fju), adj. kevés (számra nézve), néhány; in a — days, néhány nap alatt; in a — words, kevés szóval; —men, kevés ember.

Few'el, v. Fuel.

Fib (fib), s. fillentés; v. a. and n. fillengetni; —ber, s. fillengető. (lag, ro t.)

Fiber, Fibre (fei'br), s. szé.

Fí'brous, adj. rostos.

Fickle (fik'kl), adj. állhatatlan, változékony; ingatag; lenge. —ness, s. állhatatlanság, ingatagság.

Fico (fí'ko), s. füge: to give one the —, fittyet hányni vki orra alá, vkit kinyúnyolni.

Fictile (fik'til), adj. agyagból való, cserép.

Fiction (fik'sán), s. költés, koholmány.

Fictitious (fíkti'sász), adj. költött, utáncsinált, színleges.

Fie'tive, adj. költött, koholt.

Fiddle (fie'dl), s. hegedű: hang up your —! őh hagyja el! —stick, s. hegedűvomó; —, v. a. and n. hegedűlni.

Fid'dler, s. hegedűs.

Fidel'ity, s. hívseg.

Fidget (fids'et), v. n. fészkelődni, nyugtalankodni; v. a. nyugtalanútni; this matter fidgets me, e dolog engem nyugtalanít.

Fid'get, s. nyugtalanság, nyugtalankodás, he has the —s, nem tud veszteg maradni.

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

129

i

Fidgety

Fidg'ety, adj. nyugtalan.

Fiducial (fidju'sél), adj. bizakodó, bizalmas; —ly, adv. bizakodúlag.

Fidu'ciary, s. letett jószág gondviselüje; adj. biztos.

Fie (fei), int. piha!

Fief (tíf), s. hűbér.

Field (fiíd), s. mező, szántóföld; csatatér: to take the —, táborba szállni; fields have eyes, and woods have ears, a mezőnek is van szeme és az erdőnekfüle; —fare, s. fenyűrigő; —piece, s. tábori ágyu.

Fiend (fińd), s. ellenség; ör-dög.

Fierce (fírsz), adj. marczona, heves; —ness, s. marczona-ság.

Fiery (fei'éri), adj. tüzes; heves.

Fifteen (fiítnín), adj. tizenöt.

Fifteenth', adj. tizenötödik.

Fifth (fifth), adj. ötödik.

Fiftieth (fií'ti-eth), adj. öt-venedik.

Fif'ty, adj. ötven.

Fig (fig), s. füge; v. a. fittyet hányi; v. n. to — up and down, ide s tova szalad-gálni.

Figary (figé'ri), s. furcsa öt-let, furesaság: boházat.

Fight (feit), v. a. and n. irr. (fought [faat], fought), vívni, küzdeni, harczolni; to — a battle, csatázni; to — one's way, utat nyítni magának, kirágni magát, kivergődni to — it out, kirivni (ügyet); —, s. ütközet; viadal; párbaj; re-rekedés; vita; —er, s. baj-nok, viaskodó, rerekedő.

Figment (fig'ment), s. költés, koholmány.

Figulate (fig'julét), adj. agyagból való, cserép.

Figurable (fig'jurébl), adj. alakítható; formálható.

Fig'ural, adj. képleges.

Fig'urate, adj. alakzatos: képleges; alakba öltött; —descant, alakzatos ének.

Figura'tion, s. kiábrázás; alakzat; zenei alakzat.

Figurative

Fig'urative, adj. képleges, ké-pies.

Figure (fig'ár, fig'jur), s. idom, alak, kép; alakzat: test-állás, nővés; számjel, szám; szókép; she has a fine —, szép termete van neki; I made some — in the world, nagy szerepet vittem én a világban: to cut a silly —, nevetséges alakban tünni fel; what is the —? mi az ára? —, v. a. alakítni, képezni; kiábrázolni; szerepelni; to — to one's self, képzelni.

Filament (fil'ément), s. rost; szálesa, hímszál.

Filbert (fil'běrt), s. vérmogyoró.

Filch (filts), v. a. elcsípni, lopni; —er, s. csenő, lopó.

File (feil), s. fonal; sor: laj-strom; reszelő; — v. a. fel-fűzni; kídolgozni; kisimogatni; sorba szedni; re-szelni; to — a bill, pert inditani, beperelni; —, v. n. to — off, elvonúlni.

Filial (fil'jél), adj. gyermekí, füi; —ly, adv. gyermekileg.

Filings (fei'lingsz), s. pl. re-szelék.

Fill (fill), v. a. tölteni, megtölteni; why don't you — your goblet? miért nem tölti meg pohárát? it fills one with awe, rémílettel tölti az embert; to — up, betölteni; —, v. n. megtelni —, s. elégség; to eat one's —, jóllakni.

Fillet (fil'let), s. fejgaland; vesepcsenye.

Fillip (fil'lip), s. fricska; v. a. felfrieskázni; frieskát adni.

Fil'ly, s. kanczacsikó; csintalan leény.

Film (film), s. hártya: mag-ház; —y, adj. hártyás.

Fil'ter, s. szűrő, szűrőny: v. a. szűrni, átszűrni.

Filth (filth), s. piszok, szenny.

Filth'iness, s. piszkosság.

Filth'y, adj. piszkos; (átv. ért.) fősvény.

Finish

Fil'trate (—trēt), v. a. átszűrni.

Filtra'tion, s. átszűrés.

Fin (fin), s. halszárny, uszó szárny, uszony.

Finable (fei'nêbl), adj. birságolható.

Final (fei'nél), adj. végső, utolsó; —ly, adv. végtére, utoljára; befejezésül.

Finances (finénsz'esz), s. pl. pénzügy, jövedelem; közjövedelem.

Financial (finên'sél), adj. pénzügyi.

Finch (fints), s. pinty.

Find (feind), v. a. irr. (found [fáund], found), találni; to — in, tartani (p. élelem-mel vkit); to — out,ittelálni, feltalálni; végére járni (vminek); to — fault, hibáztatni, gáncsolni; to — one's self better, jobban érezni magát; if I — time, ha ráérek; I can't — in my heart, rá nem vehetem magamat arra.

Find'er, s. találó; vizsla.

Fine (fein), s. birság; vég; in —, végtére; v. a. birságolni.

Fine, adj. finom, csinos; elmés; ravasz; a — woman, szép asszony; — weather, szép idő; — linen, finom vászon; —ly, adv. finomúl; szépen, elmésen; ravaszúl; —ness, s. finomság; belbecs; —, v. a. finomitni; tisztálni.

Fin'ery, s. pipere, pompa.

Finess, —e (fineszsz'), s. ravaszság, csin, fortély, fogás.

Finew (fin'ju), s. penész.

Fin'ewed (—jud), adj. penészes.

Finger (fing'ér), s. ujj; to have a thing at one's fingers' ends, úgy tudni vmit mint az öt ujjat; to have a — in the pie, avatkozni; his — s are lime twigs, enyves a keze, hosszú ujjai vannak; —, v. a. ujjalni.

Finical (fin'ikél), adj. begyeskedő, czinczifinczi.

Finish (fin'is), v. a. végez-

130

Finite

ni, elvégezni; kisimogatni,
utolsó igazítást tenni (vemi
műren); s. utolsó javító
kéz; —er, s. elvégző, javí-
tó, tökéletesítő.

Finite (fei'neit), adj. véges;
— ness, s. végyesség.

Finny (fin'ni), adj. uszonyos.

Fir (för), s. erdei fenyő.

Fire (feir), s. tűz; to light a
—, tüzet rakni; to set on
—, gyűjtogatni; to take
—, meggyuladni; tüzbe jön-
ni, haragra lobbanni; give
— ! tüzelj! to go through
— and water to serve one
(or to do one good), min-
dent megtenni rkiért, tüz-
nek víznek nekimenni:
— arms, s. pl. löjegyerek:
—brand, s. tüzes üszok; lá-
zítá; — damp, s. esapó lég;
— engine, s. tüzéfeeskendő;
— insurance, s. tüzkárbiz-
tosítás; — insurance com-
pany, s. tüzkármentesítő
társaság; — place, s. kan-
dallú: — side, s. handalló;
esaládi kör: — proof,
adj. tüz-álló: tüzmentes:
— work, s. tüzháték: —
worship, s. tüzimádás; —
worshipper, s. tüzimáddó;
— v. a. tüzelni; tüzet rakni;
buzditni: — away! süsd el!

Firk (fěrk), s. ostorvágás,
ítés, esapás, verés: v. a.
ostorozni, korbáesolni, üt-
ni, verni.

Fírkin, s hordácska.

Firm (förm, fěrm), adj. erős;
tartás; állhatatos; elhatá-
rozott: s. tőzseztőm; keres-
kedőház: —ly, adv. erősen,
szorosan, tartósan; állha-
tatosan; — ness, s. erős-
ség, állhatatosság; elhatá-
rozottság: tartósság.

Fírmament, s. égbolt.

Fírmity, v. Firmness.

First (förszt, ferszt), adj. első; adv. elsőben; előbb; eleinte, eleintén; először (premièrement, en premier lieu); —time, először (la première fois); he is the —, ő az első; — come,

— served, ki előbb jün,
előbb örül: — born, adj.
and s. elsőszülött; — cou-
sin, s. unokatestér; —rate,
adj. elsőrendű, legjava
(vminek).

Firstly, adv. először (pre-
miérement).

Fise (físzk), s. közkinestár.

Fis'cal, adj. közkinestári; s.
kincstári ügyész.

Fish (fis), s. hal: neither —,
nor flesh, sem hal sem hűs;
— monger, s. halkereske-
dű; — woman, s. halkoja:
—, v. a. and. n. halászní; to
— for compliments, kapni
a dieséreten.

Fish'er, s. halász; — boat,
s. halászesónak; —man, s.
halász.

Fish'ery, s. halászat.

Fish'ing, s. halászás; it is
good — in troubled water,
zararosban könnyű a ha-
lászat.

Fish'y, adj. halas, haldás;
halszagú; halnemű.

Fisk (físzk), v. n. bizegni;
v. a. to — the tail, farkat
csúválni.

Fissile (fisz'szil), adj. hasadékony.

Fissure (fis'sár), s. hasadék.

Fist (fiszt), s. ököl; v. a.
megöklözni.

Fistula (fisz'tjulé), s. sípfe-
kély.

Fis'tulous, adj. sípolyos.

Fit (fit), s. roham (nyá-
lyáé); he is subject to
 epileptic) fits, tóri a nyá-
valya: he has again a —
of madness, ismét feljött a
hara; a fainting —, áju-
lás; a drunken —, mámor;
by fits, néha-néha, időn-
ként.

Fit, adj. illő, alkalmas, való
(vmire); he is not — for
it, ő nem arra való; — for
service, szolgálatra alkal-
mas; it is —, illik; it is
not — for me, nem illik
hozzám: —, v. a. alkalmaz-
ni, illeszteni, felkészítni;
to — up, jelbutoro:ni,
rendbe szedni; the lodging

is nicely fitted up, a la-
kás csíosan fel van búto-
rozra: to — out, felszerel-
ni, felkészítni, ellátni: the
merchant-man is fitted
out, a tőzhajó fel van sze-
relve: —, v. n. illeni; ál-
lani (jól roszúl rkinek);
the coat does not —, but
the shoes — exactly, a ka-
bát roszál áll, de a czipő
tökéletesen megfeksi a lá-
hat:—ly, adv. illőleg, alkalm-
masan, helyesen; —ness,
s. illőség, alkalmasság, he-
lyesség: —ter, s. felszerelő,
felkészítő.

Fitchet (fits'et), s. gürény.

Fitchew, v. Fitchet.

Fitz'ful, adj. szeszélyes; nyá-
ralyatörös.

Fitz (fitsz), s. fiu; — rov,
s. a király természetes fiu.

Five (feif), adj. öt; —fold,
adj. ötszörös, ütrétű.

Fix (fiksz), v. a. erősítni
(hoz, —hez), hozzászegezni,
hozzáragasztani, hozzáfüz-
ni, hozzádótni stb.; megha-
tározni; to — a day, na-
pot határozni; to — an
ill report upon one, vkit
rosz hűrbe kerem, roszt
beszélni vki felől; —, v. n.
letelepedni; —, s. szorúlt-
ság: to be in a —, szorúlt
állapotban lenni, nem tul-
ni magán segíteni.

Fixa'tion, s. meghatározás:
tartósítás; letelepedés.

Fix'edness, s. határozottság,
állandóság; tartósság.

Fix'ture (—tsár), s. fülhöz
erősített butor; tartósság.

Flabbiness (fléb'lovesz), s.
petyhuátség, gindárság.

Flab'by, adj. gindár, pety-
hüdt.

Flabile (flé'bil), adj. pihe-
könnyű, elfujható.

Flaccid (flék'szid), adj. her-
vatag: petyhüdt.

Flaccid'ity, Flac'endness, s.
hervatagság, petyhüdtéség.

Flag (fleg), s. lobogó; v. n.
petyhedni; ellankadni; v.
a. ellankasztani; téglával
kirakni.

131

i*

Flagellate

Flagellate (flêds'ellêt), v. a.
ostorozni.

Flagella'tion, s. ostorozás.

Flag'giness, s. gindárság,
ízletlenség.

Flaggy (flêg'gi), adj. gindár,
puha; izetlen.

Flagitious (flêdzsis'ász), adj.
gonosz, vétkes, bűnös, gyá-
lázatos.

Flagon (flêg'an), s. palaczk.

Flagrant (flê'grênt), adj.
égő, lobogó; nyilvánvaló;
szörnyű.

Fla'grancy, s. égés; heveny;
nyilvánvalóság.

Flagrate (flê'grêt), v. a. el-
égetni.

Flail (flêl), s. csép, cséplő.

Flake (flek), s. pih, pehely;
réteg; lemez: — of snow,
hópihe; — of fire, szikra;
flakes of copper, rézszikra.

Fla'ky, adj. réteges; pelyhes.

Flam (flêm), s. mese, ürügy,
kifogás; v. a. fillenteni.

Flame (flêm), s. láng; his
—, az ő kedvese; —, v. n.
lángolni.

Flammation (flêmmē'sǎn),
s. fellángolás, fellobbanás.

Flammeous (flêm'miász), adj.
lángos.

Flamy (flê'mi), adj. lángoló,
lángos.

Flank (flênk), s. oldal; oldal-
ék, szárnyék; to attack
the enemy in the —, az
ellenséget oldalról megtá-
madni; —, v. a. szárnyé-
kolni; oldalról megtámadni.

Flap (flêpp), s. pillenpáty;
karima; csapintás; to give
one a — with the fox's tail,
vkinek túljárni az eszén,
kiszedni a szeme szörét;
— of the ear, fülczimpa;
— of a table, asztalszárny;
— of a pair of breeches,
nadrágellenző; —, v. a.
lelógatni; csapintani; meg-
csapni; —, v. n. lógni.

Flare (flêr), v. n. csillogni;
lángolni.

Flash (flês), v.n. felvillanni;
v. a. csapni; felpiperézni;
—, s. felvillanás; villanat,
ötlet; valódiatlanság, ha-

misság, színesség; — of
lightning, villámsugár; —
of water, vízsugár.

Flash'er, ●, élczeskedő.

Flash'y, adj. csillámló; ál,
tartalmatlan, nem valódi,
hamis, színleges.

Flask (flászk), s. palaczk;
lőportartó; lombik.

Flask'et, s. ruhakosár.

Flat (flêt), adj. lapos, róna,
sík; szellemtelen, izetlen;
to give a — denial (to),
kereken tagadni; kereken
megtagadni; — country, s.
sikföld; — nosed, adj. la-
pos orru; — lie, s. merő ha-
zugság; — footed, adj.
tepsilábu; — ly, adv. lapo-
san; kereken; —, s. lapos-
ság; sikság; alvidék; b
(alsó félzönge).

Flat'ten, v. a. laposítni; v.
n. laposodni.

Flat'ter, v. a. hizelegni.

Flat'terer, s. hizelkedő.

Flat'tery, s. hizelkedés.

Flat'ulence, (flê'tjulênsz), s.
szélkórság; szélszorulás.

Flat'ulent, adj. szélokozó,
puffasztó.

Flatuous (flê'tjuǎsz), adj.
felfuvó, puffasztó.

Flaunt (flánt), s. álfény,
pompa; v. n. felfuvalkodni;
gőgösködni.

Flavour (flê'vár), s. zamat,
szesz, szag, íz; —ed, adj.
zamatos.

Flaw (flaa), s. repedék, ha-
sadék; szélroham; hiba,
hiány; —less, adj. hibátlan.

Flawn, s. lepény.

Flaw'y, adj. hibás, hiányos.

Flax (fléksz), s. len; —break,
s. lentörő; — comb, s. ge-
reben; — seed, s. lenmag;
— finch, s. kendericze.

Flax'en, adj. len ..., lenből
való; szöszszínű.

Flax'y, adj. lennemű; szösz-
ke, szőke.

Flay (flê'), v. a. nyúzni.

Flay'er, s. nyúzó, dögyúzó,
sintér.

Flea (flí), s. bolha; to catch
—s, bolhát fogni; — bite,
s. bolhaesipés.

Flasher

Flexuous

Fleck (flek), v. a. pettyezni.

Flection (flek'sǎn), s. hajlás,
hajtás; hajlitás.

Fledge (fleds), v. n. szárnyra
kapni tollasodni; adj.
tollas, szárnyas.

Flee (flí), v. a. and n. irr.
(fled [fled], fled), kerülni
(vkit v. vmit); elfutni, el-
szaladni, elszökni, elre-
pülni; elmulni (mint az
idő); follow love and it
will —, — love and it will
follow thee, a szerelem a
keresőt kerüli, a kerülőt
keresi.

Fleece (flísz), s. fürt gyapjú;
gyapjas bőr; v. a. nyírnı:
to — the people, nyúzni a
népet.

Flee'cy, adj. gyapjunemű,
gyapjas.

Fleer (flír), v. a. gúnyolni;
s. gúny; —er, s. gúnyoló;
—ing, s. gúnyolás

Fleet (flít), s. hajósereg; ten-
ger-öböl; adj. gyors, sebes,
fürge, futós, mulékony: v.
n. reg. and irr. (fleet'ed,
flet [flet]), múlni, elmúlni,
elsietni, elenyészni; v. a.
uszóvá tenni; a tejfelt le-
szedni; érintgetni: to —
the time, mulatni.

Fleet'ly, adv. sebesen, sictre,
mulékonyan.

Fleet'ness, s. sebesség, sict-
ség, mulékonyság.

Flesh (fles), s. hűs; to gather
—, magát felvenni, teste-
sedni; the pleasures of the
—, a testi gyönyörök; —fly,
s. dongólégy; — ful, adj.
husos, vaskos; —less, adj.
sovány, —liness, s. testiség,
bujaság; —y, adj. husos;
—, v. a. házlalni; táplálni;
szoktatni; beoktatni.

Fletz (fletsz), adj. — forma-
tion, s. ülepközet; ore in a
— formation, telepércz.

Flexibil'ity, s. hajlékonyság.

Flexible (fleksz'ibl), adj. haj-
lékony.

Flex'ion, v. Flection.

Flex'uous (flek'sju-ász), adj.
kiqyózó, tekergös, tekervé-
nyes.

132

Flexure

Flexure (flek'sár), s. hajlás, hajlat; hajtás.

Flick'er (flikk'ér), s. ivópo-
hár; v. n. repkedni, lo-
bogni.

Flight (fleit), s. székés, elszü-
hés: falka: rép: a — of
stairs, lépesőszuk: to put
to —, megszalasztani; —
iness, s. szórakozottság;
—y. adj. szórakozott, za-
rart; sebes, mulékony; áb-
rándos.

Flimflam (flim'flem), s. dib-
dáb.

Flimsiness (flim'zinesz), s.
fátyolszövet; átlátszóság,
haszontalanság.

Flém'sy, adj. rékony, gyenge,
semmis: — pretext, s. ko-
pasz mentség.

Flinch (flinds), v. n. hátrálni,
cisszaronúlni: to — from
the tight, kikerülni az üt-
hözétet: to — from duty,
kötelelességét elmulasztani:
—er, s. tétorázó, szászegő.

Flin'der, s. szálka: törék;
töredék; — mouse, s. de-
nerér.

Fling (fling), v. a. irr. (flung
[fläng', flung), dobni, vet-
ni, hajitni, lökni, löni: to
— away, félredobni; el-
lökni: to — a stone at one,
követ vetni rkire; to — off,
eltérítni, félre vinni, elté-
relyítíni: —, v. n. rúgni,
rúgdosni; rátámadni (rki-
re); to — away, risszavo-
núlni; —, s. hajítás, ru-
gás; gúnyolás; —er, s. ha-
jító, gúnyoló.

Flint, s. kova, tűzkő: —ware,
s. angol köedény; —y, adj.
kőkemény.

Flip (flip), s. sörleres.

Flippaney (flip'pěnszi), s.
nyelveskedés, feleletkész-
ség: pajkosság.

Flip'pant, adj. nyelveskedő,
felelethész, pajkos.

Flirt (flört, flěrt), s. kaczér,
tetszelyő, szerelmeskedő;
lókés, fitty: bökésző: csiny;
v. n. tetszelkedni, kaczér-
kodni; ide s tova szalad-
gálni; (at) szárni (szó-

Flirtation

val); v. a. lökkenteni; lo-
boqtatni; to — out, kiböf-
fenteni.

Flirt'tion, s. kaczérkodás,
szerelmeskedés.

Flirt'igig, s. kaczéros leány.

Flit (flit), adj. sebes; v. n.
elszökni, eltározni; elleb-
benni, eltünni; v. a. eltáto-
litni.

Fliteh (flits), s. — of bacon,
szelni való szalonna.

Flite (fleit), v. n. veszekedni.

Flitter (flit'těr), v. n. rep-
kedni; s. rongy.

Flit'tiness, s. lengeség, áll-
hatatlanság.

Flix (fliksz), s. piheszakáll.

Float (flaot), v. a. úsztatni;
clárasztani; v. n. úszni,
lábbani: a floating cap-
ital, forgó töke; a floating
rumour, keringű hár: —,
s. ár, áradás; a — of wood,
tatuj, fatalp.

Float'ed, adj. úsztatott; —
wood, s. úsztatott fa.

Float'y, adj. uszó.

Flock (flak), s. nyáj, juhnyáj;
sereg, falka (madáré; nyi-
redék gyapju: —bed, s.
nyíredékés ágy; v. n. ösz-
szeseregelni.

Flock'y, adj. nyíredékes;
pelyhes.

Floe (flo), s. jégzaj.

Flog (flag), v. a. megresszö-
ni, ostorozni, ienyíteni.

Flog'ger, s. fegymester; ostor.

Flog'ging, s. verés, megsuprá-
lás, fenítés.

Flood (flád), s. tenger-ár,
áradás; high —, teljes ár;
— of tears, könnyek árja;
to roll on a — of wealth,
a vagyonban úszni; — tide
s. tengerár ideje; —gate, s.
zsílip: vícesz; —, v. a.
árasztani.

Floor (float), s. talaj, ház-
pallá, padozat; emelet;
first —, első emelet; ground
—, földszínsor; —, v. a. ki-
pallázni; to — one, földhez
vágni, földre teríteni vkit.

Floor'ing, s. padozat.

Flora (flo'ré), s. virág-isten-
nő; virány; nővényrajz.

Fluctuancy

Floral (flo'rel), adj. virág ...;
nővénytani.

Floren (flo'ren), s. 3 frt ér-
tékú aranypénz (III. Édvárd
idejéből).

Flo'ret, s. virószál; — silk,
s. fátyolselyem.

Florid (flar'id), adj. virágos;
virágzó; — style, virágos
írály; — complexioned,
adj. piros areczú.

Florin (flar'in), s. két shilling
értékű ezüstérme (Angliá-
ban); forint.

Flo'rist, s. virágárus; virág-
kedrelő.

Flote (flot), v. a. letajtékozni;
tejfelt leszedni.

Flounce (fláunsz), s. szélf-
dor: v. a. fodrosítni.

Flounder (fláun'děr), s. fél-
szequszó (hal); v. n. ericz-
kélni.

Flour (fláur), s. liszt: v. a.
belisztezni.

Flourish (flár'is), v. n. virág-
zani: (átr. ért ) boldo-
gúlni, becsültetni, qazda-
godni; v. a. felvirágozni;
kiezífrázni, felezikornyáz-
ni; to — a sword, karddal
hadarászni: —, s. virány,
dísz; czikornya, ezífrázat;
hadarászás.

Flout (fláut), v. a. gúnyolni;
v. n. gúnyolódni: s. gúny.

Flow(floo), v. n. folyni; árad-
ni: v. a. árasztani; s. fo-
lyás, folyam: the — of a
verse, vers folyama: the —
of spirits, jó hanqulat;
—ing, part. folyó, kiömlő;
bőséges; —ingly, adv. foly-
vást, könnyen.

Flower (fláu'ér), s. virág;
lisztláng; (vmínek) java:
dísz; — of speech, szó-
virág; — gentle, s. ama-
rant, bársányvirág; —
garden, s. virágkert; —pot,
s. virágedény; —, v. a. fel-
virágozni; — v. n. virág-
zani.

Flow'eret, s. virágveska.

Flow'ery, adj. virágos. [só.

Fluate (flju'ět), s. folysavas

Fluctuancy (flák'tsjuénszi),
v. Fluctuation.

133

Folly

nose, orra után menni; it
follows therefrom, abból
kóvetkezik; I went there
the following day, másnap
oda mentem; as follows,
következőképen; —er, s.
kővető, párthiv; kísérő,
társalgó.

Folly (fal'li), s. bolondság.

Foment (foment'), v. a. bo-
rogatni; (átr. ért., táp-
lálni, fenntartani.)

Fomenta'tion, s. borongatás.

Fond (fand), adj. kedi elő,
szerető; a — mother, gyer-
mekeit szerető anya; a —
wife, férjét szerető nő; he
is — of his wife, szereti fe-
leségét; he is — of playng
at cards, szeret kártyázni;
he got too — of that girl,
belébolondult abba a lány-
ba; he is too — of drnk,
iszákoskodik; —ness, s.
előszereket, kedrelés, gyen-
gédség.

Fondle (fan'dl), v. a. ge-
délni.

Fond'ling, s. kényencz; ked-
vencz.

Font (fant), s. keresztelők,
keresztelőmedencze.

Fontanel (fan'ténel), s. fo-
lyáseb.

Food (fúd), s. étel, táplálék;
takarmány; v. a. etetni.

Fool (fúl), s. bolond; a —
with a witness, sült bo-
lond: to play the —, bo-
londdá tenni magát; to
make a — of one, bolon-
dot üzni rkiből; fool's cap,
csürgősipka; fool's para-
dise, János pap országa;
one — makes a hundred,
egy bolond százat esinál;
—, v. n. bolondoskodni; —,
v. a. bolondítni; to —
away one's money, pénzét
eltékozolni; to — away
one's time, üljét elenye-
legni.

Fool'ery, s. bolondozás; bo-
torság.

Fool'hardy, adj. botormerész.

Fool'ish, adj. bolondos; esze-
lős; —ness, s. bolondság;
ostobaság.

Foot

Foot (fút), s. (pl. feet [fút]),
láb; asztalláb, szék láb;
aj, hegylalja, levél alja v.
vége; lábmérték; gyalog
katonaság; from head to
—, tetőlől talpig; to go
on —, gyalogolni; — by —,
léptenként, lassan lassan:
to set on —, meginditá-
ni; — man, s. inás, szolgá;
— path, s. gyalogút; —
print, s. lábnyom; — step,
s. nyomdok; — stool, s. zsá-
moly; — stove, s. hészá-
moly, lábmelegítő; —, v.
n. gyalogolni; —, v. a. láb-
bal tapodni: to — boots,
eszámát megfejełni.

Foot'ing, s. lábazat; alap-
építvény; lábhely; állás;
lépés; járás; to pay one's
—, beiktató lakomát fizet-
ni; to get a —, hábát bele-
tenni; he got a firm —,
biztos lábon áll.

Fop (fap), s. balgőcz, csiesős,
nyalkań; —pery, s. bal-
góczkodás; nyalkaság; —
pish, adj. nyalka.

For (foar), prp. —ért, —n, —on,
—en: végett, miatt, —ból,
—ből; iránt; —ért, —nak,
—nek; —ra, —re; ellen; —ra,
—re, nézve; —ra, —re, —ig.
you shall have it for
twenty florins, oda adom
önnek húsz forintért; —
this money I shall buy
bread, ezen a pénzen ke-
nyeret veszek; — god-a-
mercy, ingyen; — want of
money, pénz szüke miatt;
— this reason, ezen okból;
— fun, tréfából: out of
friendship — me, iránta-
ni barátságból; — love of
the nurse many kiss the
child, a gyermeket csókol-
gatják, mert tetszik nekik
a dajka; — a flying en-
emy make a silver bridge,
a futó ellenségnek eziüst
hidat esinálj; I intended
this money — the poor, e
pénzt a szegényeknek szán-
tam; whom do they take
me — ? kinek tartanak en-
gem; it will be but — his

best, csak az ő javára fog
szolgálni; what is this
good — ? mire szolgál ez?
what is this — ? minek ez?
mire való ez? to be good
— something, valamire jó-
nak lenni; this is good —
a cold, ez jó a nátha ellen;
good — nothing, semőire
való; what are you wait-
ing — ? mire várakozik on?
it is not — me (to etc.),
engem nem illet, rám nem
tartozik; he is very clever
— his years, igen ügyes
fialat korára nézve; — a
long time, sokáig; sokára;
I shall go there — a few
days, oda megyek néhány
napra; he has not taken
any food — three days,
húrom napig mitsem erett;
I have not seen him —
ever so long, már rég nem
lúttam; — the future, jö-
vendőben, jöcöre; mostan-
tól fogva; — the nonce,
készakarva; he took his
departure — London, el-
utazott Londonba; I —
one, részemről, a magam
részéről; as — me, a mi
engem illet: — all that,
mindamellett: O — a horse!
báresak lovam volna! —
shame! szégyen! gyalázat!
— aught I know, a meny-
nyire én tudom; there is
beauty — you, ez aztán
valódi szépség; that is a
fellow — you, ez aztán em-
ber a talpán; — example,
példának okáért; —, conj.
mert; — he is a cheat, mert
ő csalárd ember, — I know
it — certain, mert én bizo-
nyosan tudom.

Forage (far'edzs), s. takar-
mány, abrak; v. a. ta-
karmányt zsarolni; el-
pusztítni; v. n. takarmá-
nyozni.

Forbear (—bēr'), v. n. irr.
(v. to Bear), türelemmel
lenni, várakozni; felhagy-
ni (vmirel); —! hagyd
el! hagyj békét! — a
while! legyen egy his hé-

135

Forbearance

ketüréssel ! —, v. a. kimél-
ni, elkerülni, visszatart-
ni, halasztani; I could
not — laughing, nem áll-
hattam meg a neretést.

Forbear'ance, s. kimélés, ab-
banhagyás, halasztás, tar-
túzkodás; — is no acquit-
tance, a mi halad, el nem
marad.

Forbid (—bid'), v. a. and n.
irr. (v. to Bid), eltiltani,
megörizni, elhárítni; that
is forbidden, az el van tilt-
va; God — ! isten őrizzen!
forbidden fruit is sweet,
tiltott gyüméles édes.

Force (forsz), s. erő, erőszak;
érvény; elastic — of steam,
a gőz feszereje; by —, erő-
szakosan; forces, s. pl.
haderő; —, v. a. kényszé-
rítni, erőltetni; to — open,
feltörni; to — upon, rá-
tukmálni; to — on, rászo-
rítni; to — back, vissza-
verní (ellenséget); vissza-
szorítni; —, v. n. erőszá-
koskodni; gondoskodni; fi-
gyelmezni.

For'ced, part. and adj. kény-
szerített; erőltetett; mes-
terkélt; —ly, adv. erőszá-
kosan, erővel; erőltetve,
kényszerülve.

For'eible, adj. erős, hathatós;
erőszakos.

Ford (faard), s. gázló, sekély;
v. a. átgázolni; —able,
adj. gázolható; —age, s.
récpénz.

Fore (for), adj. elő... , elől-
levő; előbbi; adv. elől;
— and aft, a hajó egész
hosszúsága (eleje s. hátul-
ja); to — bode, v. a. előre
jelenteni; — bodement, s.
eljelentés; — bodings, s.
pl. elájelek; — cast, s. elő-
rujz, előrázlat; meggon-
dolás; to — cast, v. a. and
n. irr. előre meggondolni,
kiterrelni; — cited, adj.
előbb említett; — con-
ceived opinion, s. elővéle-
mény; to — date, v. a.
elükeltezni; to — do, v. a.
irr. kárára lenni, megesor-

bitani; kifárasztani; tönk-
re tenni (n. h.); — doom,
s. clővégzet; to — doom,
v. a. előre elrendelni; előre
elitélni; — father s. előd,
ös; —finger, s. mutatóujj;
to — go, v. a. megtagadni
magától; I can forego it,
ellehetek a nélkül is;
— going, adj. előbbi, előb-
beni, előreborsátott; meg-
előző; — head, s. homlok;
to — know, v. a. előre tud-
ni; — knowledge, s. elő-
tudat; — lock, s. üstök;
—man, s. felügyelő, műve-
zető; —most, adj. legel-
ső; adv. legelsőben, minden-
nek előtt; — noon, s. dél-
előtt; — runner, s. clöfu-
tó; előjel; to — see, v. a.
előre látni; — sight, s. elő-
relátás, előregondoskodás;
— skin, s. előbár; to —
stall, v. a. elővásárolni;
— staller, s. elővásárló;
— stalling, s. elővásárlás;
— taste, s. előíz; — token,
s. előjel; — worn, adj. ko-
pott, nyútt; — yard, s. elő-
udvar.

Foreign (far'in), adj. kül-
földi; idegen.

For'eigner, s. kilföldi.

Forensic (foren'szik), adj.
törvényséki.

Forest (far'eszt), s. erdő.

For'ester, s. erdész; erdei
lakos; a szabad erdészrend-
nek tagja.

Forfeit (faar'fit), v. a. elját-
szani, elveszteni; to —
one's word, szavát meg-
szegni; to — one's honour,
becsületét eljátszani; —, s.
veszteség; —er, s. eljátszó.

For'feits, s. pl. zálogosdi; to
play at —, zálogot ját-
szani.

For'feiture, s. eljátszása vmi-
nek; veszteség; pénzbirság.

Forge (fords), s. kovácsmű-
hely, koh; v. a. kovácsol-
ni; hamisítni (oklevelet).

Forger (for'dser), s. kovácso-
ló; hamisító; —y, s. ková-
csolás; hamisítás.

Forget (farget'), v. a. irr.

Foreign

Fornication

(v. to Get), elfelejteni; to—
one's self, magárol elfeled-
kezni, magát eláruulni;
helytelenkedni; I forgot
all about it, az egészen
elfeledtem; — ful, adj. fe-
ledékeny; — fulness, s. fe-
ledékenység.

Forget-me-not, s. nefelejts.

Forgive (fargiv'), v. a. irr.
(v. to Give), megbocsátani;
not to be forgiven, meg
nem bocsátható; — us our
sins, bocsáad meg a mi
vétkeinket; —ness, s. meg-
bocsátás, bocsátot.

Fork (faark), s. villu; foly
elágazása; v. n. elágazni.

Fork'ed, adj. villádad; vil-
laképű; elágazott.

Forlorn (farlaarn'), adj. el-
hagyott, megányos, gyá-
molatlan; —ness, s. ma-
gány, elhagytettág.

Form (faarm), s. alak, for-
ma; minta; padsék; osz-
tály; v. n. alakulni; v. a.
alakítni, képezni; kiké-
pezni.

Formal (far'n'el), adj. alaki;
alakszerű; médszeres; he-
lyes, rendes; szertartásos.

Formal'ity, s. alakszerűség;
külszerűség; szertartás.

Forma'tion (—mě'sán), s. ala-
külés, alakítás; képezés;
földréteg.

Form'atve, adj. képző; képlő.

Form'er, adj. előbbeni; haj-
dani; —ly, adv. ezelött;
hajdan.

Formica'tion, s. viszketés.

Form'idable (—idébl), adj.
rettentő; he is — to me,
félek tőle.

Form'less, adj. alaktalan.

Formosity (—maz'iti), s. alak-
tökély, szépség.

Formula, v. Formule.

For'mulary (—juléri), s. pél-
dánykép, mintázat.

For'mule, s. képlet; minta,
formula; agágyirat, orvosi
rendelmény.

For'nicate, (—nikét), v. n.
paráználkodni.

Fornica'tion, s. paráználko-
dás.

136

Fornicator

For'nicator, s. paráználkodó.
For'nicatress, s. rima.

Forsake (farszék'), v. n. írr.
(forsook [forszúk], forsaken), elhagyni; to —
one's wife, nejét elhagyni;
to — one's colours, elszökni.

Forsa'ken, part. elhagyott,
elhagyatott.

Forsooth (farszúth'), adv.
valóban, bizony.

Forswear (—szwêr'), v. a.
and n. írr. (v. to Swear),
esküvel fogadni (vmit el-
hagyni); elesküdni; to —
one's self, hamisan esküd-
ni; to — one's religion,
hitét megtagadni; —, v.
n. hamisan esküdni; —er,
s. hitszegű.

Fort (fort), s. várad, kisvár,
mellék-erősség.

Forth (forth), adv. előbb, to-
ább: elő, elé; fogva;
from this time —, ez
időtől fogva; — coming,
adj. előjörö: to be forth-
coming, előkerülni; meg-
jelenni, elajönni, napjény-
re jönni.

Forth'with, adv. mindjárt,
haladéktalanúl.

Fortieth (far'ti-eth), adj.
negyvenedik.

Fortifica'tion (—tifike'sán),
s. várerősítés; erőde, vár-
má.

For'tify (—tifei), v. a. erősít-
ni; erődítni; elsáncolni.

Fortin (fort'in), s. sánez.

Fortitude (far'titjud), s. erős-
ség, állhatóság, bátorság.

Fortnighit (fart'neit), s. tizen-
négynap, két hét.

Fortress, s. vár, erőde.

Fortuitous (fartjn'itász), adj.
történetes, esetleges; —ly,
adv. történetesen.

Fort'tunate (—tsjunét), adj.
szerencsés; —ly, adv. sze-
rencsésen.

For'tune (—tsán, —tsjun), s.
szerencse; sors; vagyon;
szerencse-istennő; — gives
her hand to a bold man, a
bátrakkal szerencse társal-

kodik; ill —, balszerencse,
balsors, szerencsétlenség;
— teller, s. jós, jácendől;
— telling, s. jóslás, jöven-
dölés.

Forty (faar'ti), adj. negyven.

Forum (főrám), s. vásártér,
törvényszék.

Forward (far'wǎrd), adv. elő-
re, tovább; korán; adj. ko-
ránvaló: előllерő; hirte-
lenkedő, hamarkodó; v. a.
előmozdítni; tovább szál-
lítni, elküldeni, kézhez szol-
gáltatni.

For'warding, s. elküldés, el-
szállítás; adj. — merchant,
szállító.

For'wardness, s. kora-érett-
ség; merészkedés; előme-
netel; hamarkodás.

Fosse(faszsz), s. gödör, akna,
verem, árok.

Fossil (fasz'szil), s. ásvány,
aśla, körülét; v. n. meg-
körülni; v. a. megkörültni.

Foster (fasz'ter), v. a. felne-
velni, ápolni; — brother,
s. embátya, emöcs; — sis-
ter, s. emnéne, emhűg;
— father, s. tápatya; —
mother, s. tápanya; —ling,
s. tápgyermek; —er, s.
ápoló; —age, s. ápolás.

Foul (fául), adj. tisztítalan,
sankos; ocsmány; to fall
— of, megtámadni; kitör-
ni, kifakadni (vki ellen);
to run — of, megsfenekelni,
csapódni -hoz, -hez; —lan-
guage, s. káromkodás; —
weather, s. ocsmány idő;
— wind, s. ellenszél; —
mouth, s. mosdatlan száj;
— mouthed fellow, s. mos-
datlan száju ember; —
play, s. gazcsin, hamisko-
dás; — disease, s. bujakór;
to fish in — water, zava-
rosban halászni; —, v. a.
zavarni, jelzavarni, elcsu-
nyítni, elmocskolni.

Found (fául), v. a. önteni
(mintába); alapítni; ál-
lítni (pl. intézetet); my
opinon is founded upon
this fact, véleményem e té-
nyen alapul.

Forty

Fragrant

Founda'tion, s. alapítás, ala-
pítmány.

Foun'der, s. öntő (p. réz-ön-
tő); alapító; —y, s. öntő-
műhely; öntömesterség, önt-
tészet.

Foun'der, v. n. hajótörést
szenvedni; elsülyedni (ha-
já); v. a. rokkantani (lo-
vat).

Foun'dling, s. talált gyer-
mek, lelenz.

Fount (fáunt), s. forrás;
kűtfő; öntmény.

Foun'tain, s. kút, ugrókút;
— head, s. kűttő.

Four (főr), adj. négy; to go
upon all fours, négykéz-
láb mászni; — fold, adj.
négszeres; — handed, adj.
négyhez; — wheeled, adj.
négyherekü.

Four'teen (for'tín), adj. ti-
zennégy.

Four'teenth, adj. tizenne-
gyedik.

Fourth, adj. negyedik; —ly,
adr. negyedszer.

Fowl (fául), s. szárnyas ál-
lat; tyák: v. n. madarász-
gatni; —er, s. madarász.

Fowl'ing, s. madarászás, ma-
darászat; — piece, s. ma-
dárpuska.

Fox (faksz), s. róka; the —
may grow grey, but never
good, róka csak szörét, nem
bőrét változtatja; — case,
s. rókabör; — chase, s.
rókavadászat.

Foxish, adj. ravasz.

Fox'ship, s. ravaszság.

Fracas (frê'kêsz), s. zaj, zsi-
vaj.

Fraction (frêk'sǎn), s. törés;
töredék; törtszám.

Fracture (frêk'tsár), s. törés:
csonttörés, sérv.

Fragile(frêdzs'il), adj. töredé-
keny; gyenge.

Fragil'ity, s. töredékenység;
gyengeség. [redék.

Fragment (frêg'ment), s. tö-

Frag'mentary, adj. töredé-
kekből álló.

Fra'grancy, s. illat.

Fragrant (frê'grënt), adj. jó
illatú.

137

Frail

Fraudulency

Friction

Frail (frēl), adj. gyarló, gyenge; s. szíttyó; —ness, —ty, s. gyarlóság, gyengeség.

Fraise (frēz), s. sánczkaró, ostromkaró.

Frame (frêm), s. ráma, foglalék; foglalvány; állvány; alkotmány; testalkat, termet; — of mind, kedélyállapot: — of the world, világalkotmány; — of spectacles, szemüregkáva; — of ordnance, ágyutalp; — of government, kormányrendszer; I am out of —, roszul vagyok; —, v. a. foglalni (p. rámába); alakitni, képezni, szerkeszteni, írásba foglalni; to — verses, verseket csinálni; to — a story, mését koholni.

Fram'pold (frêm'pold), adj. durczás.

Franchise (frên'tsiz), s. szabadság; polgárjog, szavazatjog; —ment, s. felszabadítás, felszabadulás.

Frangible (frên'dsibl), adj. töredékeny, törékeny; —ness, s. törékenység.

Fran'ion (—ján), s. udvarló, társalkodó.

Frank (frénk), adj. szabad; szabadlelkű, nyiltszívű, őszinte; s. frank (pénz); Ferkő (finév); —ly, adv. őszintén, nyiltan; —ness, s. őszinteség; —, v. a. bérmentesítni.

Frankin'cense, s. tömjén.

Frantic (frên'tík), adj. dühös, örült.

Fraternal (frêter'nêl), adj. testvérű, testvériés, barátságos; —ly, adv. testvéri leg, barátságosan.

Frater'nity, s. testvériség.

Fraterniza'tion, s. barátkozás.

Frater'nize (—neiz), v. n. barátkozni.

Frat'ricide (—riszeid), s. testvérgyilkos, testvérgyilkolás.

Fraud (fraad), s. csalás; —ful, adj. csaló, csalja.

Fraud'ulency, s. csalárdsgá.

Fraud'ulent, adj. csalárd.

Fraught (fraat), adj. megrakott, tele; —with danger, veszélyteljes.

Fray (frê), s. verekedés; v. n. elkopni.

Freak (frík), s. furcsa ötlet, szeszély; csin; —ish, adj. szeszélyes, csintalan, csintevő.

Fream (frím), s. ugarföld.

Freckle (frek'kl), s. szeplő; —d, adj. szeplős.

Free (frí), adj. szabad; feszteLEN, nem erőltetett; — of infirmities, ép, egészséges; — of charges, költségmenentes; — from error, hibától ment; — from care, gondtólment; to set a prisoner —, fogolyt felszabaditni; to make — with other people's property, más bőréből szijat hasítani; to have — scope, szabadon intézkedhetni; to make one — of a company, czéhbe fogadni vkit; — mason, s. szabadköműves; —masonry s. szabadköművesség; —spoken, adj. őszinte, nyilt; — thinker, s. szabadon gondolkozó; —, v. a. felszabaditni.

Freed (fríd), adj. szabadult, felszabaditott.

Free'dom, s. szabadság, szabadalom; — of a city, polgárjog (városban); — of a company, mesterjog.

Free'ly, adv. szabadon; őszintén; feszteletenül, erőltetés nélkül.

Free'ness, s. szabadság; fesztelenség; őszinteség; bőkezűség.

Freeze (fríz), v. n. irr. (froze [frooz], frozen), fagyni, megfagyni; v. a. fagyasztani.

Freight (frét), s. rakteher, vitelrakomány; teherszálítás; bill of —, szállítólevél; —, v. a. reg. and irr. (freighted, fraught), megrakni (hajót, szekeret).

French (frens), adj. francia; to take — leave, ellopódzani; —pox, s. bujakór; —, s. franczianyelv; the —, s. pl. a francziák.

Frenetic (frinet'ik), adj. örült.

Frenzy (fren'szi), s. agydüh; örültség.

Frequency (fri'kwenszi), s. gyakoriság; sokaság; látogatottság.

Fre'quent, adj. gyakori; v. a. gyakran látogatni.

Frequenta'tion, s. gyakori látogatás.

Frequent'ness, s. többszöri ismétlés.

Fresh (fres), adj. fris; hűvös; élénk; eleven; —ness, s. friseség; hűvösség; elevenség.

Fret (fret), s. tengerszoros; hűrláb, sám (hűros hangszeren) hullámzás; felhevülés; to put one in a —, vkit felháborítani; felbőszitni; to be upon the —, pezsegni, buzogni; erjedni; — work, s. dombormű; —, v. n. eldörgöldni; beenni magát (mint a kénsav); to — about something, vmin töprenkedni; —, v. a. szétenni; eldörgölni; boszantani; domborművel fellekesítni.

Fret'ful, adj. töprenkedő, haragos; —ness, s. töprenágés, haragosság.

Fret'ter, s. töprendi.

Fret'ty, adj. domborművel ékesített.

Friable (frei'ébl), adj. dörsölékeny.

Friabil'ity, s. dörzsölékenység.

Friar (frei'ér), s. barát, szerzetes; —'s lantern, s. bolygőtüz; —ly, adj. baráti, szerzetesi.

Fri'ary, s. barátzárda.

Fribble (frib'bl), v. n. játszodozni; adj. hiű, haszontalan.

Fricassee (frikészí'), s. vetrrecze, vagdalt hűs.

Friction (frik'sán), s. dörzsülés, surlás; dörzsülődés,

138

Frictional

surlódás; —roller, s. dörzsesiga; — wheel, s. surlókerék.

Fric'tional, adj. dörzs...,
surlási; — electric'ity, s.
dörzsvillanyosság.

Friday (frei'de), s. péntek;
good —, s. nagypéntek.

Fridge (fridzs), v. n. ugrálni;
to — against, ütközni -ba,
-bek.

Friend (frend), s. barát, társ,
barátnő; an intimate —
of mine, meghítt barátom;
to make —s again, kibékülni;
to drink —s, társ-poharat inni;
to stand
one's —, barátságot tenni
vkin; a — in need is a —
indeed, (vagy) a — is
never known till needed,
szükség próbálja meg a
barátot; all are not —
that speak us fair, nem
mind barátod, ki rád mosolyog.

Friend'less, adj. barátlan.

Friend'liness, s. szivesség,
nyájasság.

Friend'ly, adj. szíves, barátságos; nyájas; adv. barátságosan, nyájasan.

Friend'ship, s. barátság.

Frigate (frig'čt). s. fregát,
három árboezos.

Fright (freit), s. rémülés;
íjesztő; to take —, meg-
ijedni; to put in a —, meg-
ijeszteni; what a — she
is! beh rút ez a nő, —ful,
adj. rettentő; —fully, adv.
rettentően.

Fright'en, v. a. íjeszteni; to
— one out of his wits,
vkit elrémitni.

Frigid (frids'id), adj. hideg;
érzéketlen.

Frigid'ity, s. hidegség.

Frill (fril), s. bodor; nyak-
fodor.

Fringe (frinds), s. rojt; v. a.
felrojtozní.

Fring'y, adj. rojtos.

Frip'perer, s. zsibárus.

Frip'pery, s. zsíbság; zsib-
vásár.

Frisk (friszk), adj. vidor; v.
n. ugrálni, ugrándozni; s.

Frith

ugrás; —iness, s. eleven-
ség, vidorság.

Frith (frith), s. tengerszorulat; cseplye; —y, adj. erdós.

Frit'ter, s. fánk; szeletke.

Frivolity (frival'titi), s. hű-
ság, haszontalanáság, fity-
maság; lengeség.

Friv'olous (-olász), adj.
hűn, haszontalan, fityma;
lenge; illetlen.

Frizzle (friz'zl), s. hajfürt.
hajfodor : v. a. fodoritni,
fürtökbe szedni (a hajat).

Fro (fro), adv. to go to and
—, jönni-menni; fel s alá-
járni.

Frock (frakk), s. gyermek-
köntös; —coat, s. kabát.

Frog (frag), s. béka; tree —,
s. leveles béka.

Frolic (fra'l'ik), s. tréfa, vi-
galom, mulatság; —some,
adj. mulatságos; —some-
ness, s. vigság.

From (framm), prp. -tól,
-töl; -ról, -ról: -bál, -ból;
előtt: —my father, atyám-
tól; — London, London-
ból; —afar, messziről; —
the bottom of my heart,
szírem mélyéből: to hide a
thing — some one, vki
előtt rmit rejtegetni; —
here, innét: — above, fe-
lülről; —behind, hátulról;
— within, belőlről; —with-
out, kivülről; —beneath,
alülról; — home, hazúl-
ról; — whence, — where,
honnét, honnan; where
are you coming —? honnan
jön ön?

Frond (frand), s. lomb.

Fronda'tion, s. megyesdelés.

Front (frant), s. homlok: the
— of a building, épület
homloka; —row, s. hom-
loksor: —, v. a. szembe v.
szemközt állani.

Front'ispiece, s. homlokzat,
czímkép.

Frost (fraszt), s. fagy; dér;
—ed, adj. dérlepte; —iness,
s. fagyosság; hidegség;
—y, adj. fagyos; hideg;
őszfejű.

Frustration

Froth (frath), s. tajték: v.
n. tajtékszani; —y, adj.
tajtékos, buborékos, sem-
mis.

Frouzy (frau'zi), adj. dohos,
penészes.

Froward (fro'wârd), adj. ön-
jejü, jejes, akaratos, ma-
kaes; —ness, s. akarato-
ság, makuesság.

Frown (fráun), s. mogorva
tekintet; v. n. ránezba
szedni homlokát, mogorvö-
kodni.

Fructiferous (fráktif'erász),
adj. gyümöleszőző.

Fruc'tify (—fei), v. a termé-
kenyitni, gyümölesősítni,
v. n. gyümöleszőni.

Fruc'tuous (—tsju'ász), adj.
gyümöleszőző.

Fruc'ture (—tsjur), s. haszon-
vétel.

Frugal (fru'gèl), adj. mérték-
letes; takarékos.

Frugal'ity, s. mértékletesség,
megelégedés.

Frugiferous (frudzsis'érász),
adj. gyümöleszőző; —ness,
s. gyümöleszőzés.

Fruit (—frút), s. gyümöles,
termék, termény; haszon,
kereset; — tree, s. gyü-
mölesfa; —, c. n. gyümöl-
csözní.

Fruit'erer, Fruit'seller, s.
gyümölesárus.

Fruit'ful, adj. gyümöleszőző;
hasznos, haszonhajtó; —ly,
adv. gyümöleszőzéleg: bö-
ven: hasznosan; —ness, s.
gyümölesosség, bőség.

Fruition (fruis'án), s. haszon-
vétel, haszonélvezet.

Fru'itive, adj. haszonvételi;
haszon-élvező.

Fruit'less, adj. gyümöles-
telen; haszontalan; —ly,
adv. haszontalanul, hiába:
—ness, s. ayümölestelen-
ség; hasztalanáság, hiába-
valóság.

Frustraneous (frásztrē'niász)
adj. hiábavaló.

Frustrate (frász'trét), v. a.
semmiré tenni, meghiusítu-
ni; sikeretlenítni.

Frustra'tion, s. meghiusítás,

139

Frustrative

semmivététel, sikeretlenítés.

Frus'trative, adj. sikeretlenítő.

Fry (frei), v. a. sütni, rántani; s. hal-ikra.

Fry'ingpan (—pén), s. pecsenyesütő serpenyő: out of the — into the fire, cseberből vederbe.

Fucus (fju'kász), s. areczfesték.

Fuddle (fád'dl), v. a. megrészegítni; v. n. megrészegszeni.

Fudge (fáds), s. szélescapás; v. n. szelet csapni.

Fuel (fju'el), s. tüzelék, fütelek; v. a. táplálni (tüzet).

Fugacious (fjugē'sász), adj. mulékony; —ness, s. mulékonyság.

Fugh (fju), int. piha!

Fugitive (fju'dsítiv), adj. and. s. szökevény.

Fulciment (fál'sziment), s. támasz.

Fulcrum (fál'krám), s. tám-pont, támasz.

Fulfil (fulfill'), v. a. teljesítni; megtölteni; —ler, s. teljesítő, véghezvívő; —ling, —ment, s. teljesítés véghezvívelt.

Fulgency (fál'dsenszi), s. fénylés, tündöklés.

Ful'gent, adj. fényes, tündöklő.

Fulgour (fál'gár), s. villám, villámlás: csillogús.

Ful'gurant (fál'gjurément), adj. villámló; csillogó.

Fulgurate (fál'gjurét), v. n. villámlani; csillogni.

Fulgura'tion, s. villámlás.

Ful'gury, s. villám.

Fuliginous (fjulids'inász), adj. kormos.

Fulimart (fju'limárt), s. görény.

Full (full), adj. tele, teli: töltött; teljes; a glass — of water, egy tele pohár víz; he is — of business, igen sok dolga van; — of cares, gonddal teljes; — dress, s. díszöltöny;

Full

—moon, s. teli hold: —stop, s. zárpont; —, adv. I understand you — well, igen jál értemtőnt; —nigh, csak nem, közel, majd: —, s. teljesség; elégség; the moon is in the —, a hold megtelt: payment at —, egyenlítési fizetés; to pay in —, egyenlegezni, kiegyenlítni.

Full (full), v. a. kallani; —er, s. kallós: —ery, s. kalló; —ing, s. kallás; —ing mill, s. kallómalom; —er's-earth, s. kallóföld.

Full'y, adv. teljesen, egészen.

Ful'minant, adj. durranó; —powder, s. durranó por.

Fulminate (fál'minét), v. n. dörögni; elpattogni; to — against some one, kigyót békát kiáltani rkire; —, s. — of mercury, durr-hingany.

Fulmina'tion, s. mennydörnyés; elpattogás, elpattogtatás; egyházi átok kihirdetése. [ség: bőség].

Fulness (ful'nesz), s. teljes.

Fulsome (fál'szám), adj. undorító, undok, csömörletes; fajtalan, trágár; —ness, s. undokság; fajtalanság.

Fulvid (fál'vid), adj. barnaveres.

Fumble (fám'bl) v. a. and n. tapogatni, tapogatóni; totyakolni, motorkálni, motonozni.

Fum'bler, s. esetlen, ügyetlen ember; himpellér.

Fume (fium), s. jüst, pára: harag; v. n. füstölögni, hereskedni; v. a. megfüstölni.

Fu'mid, adj. füstfogta.

Fu'migate (—gēt), v. a. megfüstölni, befüstölni.

Fumiga'tion, s. füstólés.

Fu'mingly, adv. haragosan.

Fu'mous, Fu'my, adj. füstös.

Fun (fán), s. tréfa; to make —, tréfálni, mákázni; to make — of one, vkiből tréfát üzni; in —, tréfából.

Function (fánk'sán), s. működés; hivatalos eljárás.

Furnace

Func'tionary, s. működő hivatalnok.

Fund (fánd), s. alap; pénzalap; tőpénz: sinking —, adósság törlesztési alap; funds, s. pl. állampapirok; —, v. a. tőkésítni.

Fund'ament, s. alap, alapzat.

Fundament'al, adj. alap..., alapi, alapos, sarkalatos.

Funebrial (fjuni'briél) adj. temetési; halotti; gyászos.

Funeral (fju'nerél), s. temetés; adj. temetési.

Funera'tion (—rē'sǎn), s. temetés.

Funereal (—ni'ri-êl), adj. temetési gyászos.

Fun'gous, adj. taplós, taplódad.

Fungus (fán'gász), s. gomba; taplánvredék.

Funicle (fju'nikl), s. sinór, kana'r.

Funic'ular (—julér), adj. kanafos.

Funk (fánk), s. bűdösség; v. a. bűzölni, bűzítni, bűdösitni.

Funnel (fán'nel), s. tölcsér.

Funny (fán'ni), adj. tréfás, furcsa.

Fur (farr), s. szörme, szücsáru.

Furacious (fjurē'sász), adj. lopó, tolvajkodó.

Furacity (—rész'iti), s. tolvajság.

Fur'below (fár'biloo), s. prém; v. a. prémézni.

Furbish (fár'bus), v. a. fényesíttni, csiszárolni; —er, s. pallér, csiszár.

Furfur (fár'fár), s. var, kosz.

Furious (fju'riász), adj. dühös; —ness, s. dühösség.

Furl (fárl), v. a. felkergetni; összegöngyölni.

Furlong (fár'lang), s. (hossz-mérték) egy angol mérföld nyolczada.

Furlough (fár'lu), s. távozhatási engedély, szabadság (katonáknál).

Furnace (fár'nisz), s. ke-

140

Furnage

menecze; olvasztókemencze;
brewing —, serföző üst.

Furnage (fár'nèds), s. sütö-
pénz.

Furnish (fár'nis), v. a. ellát-
ni; felruházni; szolgáltat-
ni; bútorozni; to — one
with wine, vkit borral el-
látni to — a room, szobát
felbútorozni; —er, s. be-
szerző.

Fur'niture (—nitsár), s. bú-
tor.

Fur'rier, s. szücs.

Furrow (—far'ro), s. barázda;
ráncs: v. a. barázdálni;
a furrowed face, ránczos
arcz.

Furry, adj. prémes. bundás.

Further (fár'dher), adj. to-
vábbi, távolabbi; — orders,
további rendelés. on the
— side of..., -n, -on, -en
túl; —, adv. tovább, mesz-
szebb; azonkívül; — more,
adv. tovább, azonkívül,
azonfelüл, ennek felette;
— most, adj. and adv. leg-
torábbi, legtácolabbi, leg-
tovább, legtávolabb.

Fur'ther, c. a. előmozdítni,
elősegítni; —ance, s. elő-
mozdítás.

Fur'thest, adj. legtorábbi,
legtácolabbi; adv. legtávo-
labb, leymesszebb, legto-
vább.

Furtive (fár'tiv), adj. alatto-
mos; —ly, adv. alattomban,
loppal.

Furuncle (fju'ránkl), s. vér-
kelés.

Fury (fju'ri), s. düh.

Furze (fárz), s. villongá sül-
bige.

Fuse (fjuz), v. a. olvasztani.

Fusee (fjuzi'), s. csigakup;
gyutacs; puska.

Fusible (fju'zibl), adj. olva-
dékony, olvatag.

Fu'sil, s. puska; adj. olva-
dékony.

Fu'sion (—zsǎn), s. olvasz-
tás, folyás.

Fuss (fászsz), s. zaj; sürgel-
meskedés; much — about
a fiddlestick, sok zaj sem-

miért; —y, adj. sürgelmes-
kedő: fontoskodó.

Fustian (fász'tsán), s. par-
ket: beszéddagály: adj.
parketből való; dagályos.

Fustigate (fász'tiget), v. a.
megbotozni, megverni.

Fustiga'tion, s. megbotozás.

Fusty (fász'ti), adj. dohos,
penészes.

Futile (fju'til), adj. haszont-
talan.

Futl'ity, s. haszontalanság,
esaqueskáság.

Future (fju'tsár), adj. jören-
dő, jövő; s. jövő, jöröidő;
in —, for the —, jüvendö-
ben, jövöre.

Futurity (fjutsu'riti), s. jö-
vendő, jüvendőség.

Fuzz (fáz'), v. u. foszlani;
v. a. fosztani.

Fizzle (fáz'zl), v. a. megré-
szegítni.

Fy (fei), int. piha !

G.

G (dzsí), s. a G betű neve.

Gab (géb), v. n. fecesegni, es-
csogni; hazudni; s. feces-
gés; nyelvresség; száj.

Gabarage (géb'crédzs), s. ki-
rakó sajka: kirakodási
költség.

Gabardine (gêb'érdin), s. ne-
mez-kopányeg.

Gabble (géb'bl), v. n. es-
csogni, locsogni; s. esacso-
gás.

Gab'bler, s. esacská.

Gabel (géběl), s. sóadó.

Gaberlaunzie (géberlǎn'zi), s.
vén koldus.

Gable (géb'bl), s. házesűes,
háztető; —roof, s. csűesfö-
dél; — window, s. csűes-
ablak.

Gad (géd), s. árvéső; v. n.
kóborolni.

Gaff (géff), s. szigony.

Gag (gég), s. szájpeczek; v.
a. felpeczkelní vkinck a
száját.

Gage (gédzs), s. zálog; szél-
oldal; v. a. elzálogosítni;

Gallant

I — my faith, hitemre mon-
dom.

Gaggle (gég'gl), v. n. gá-
gogni.

Gaety, v. Gayety.

Gail-tree (gél'trī), s. tama-
rindfa.

Gaily, v. Gayly.

Gain (gèn), v. a. nyerni, meg-
nyerni; megszerezni: elér-
ni; to — the top of the
mountain, a hegy tetéjére
felérni; to — ground, elö-
haladni; elterjedni; to —
the day, győzni; to — one
over, vkit a maga részére
megnyerni; —, s. nyere-
ség, haszon; —able, adj.
megnyerhető; —er, s. nye-
rő, nyertes; —ful, adj.
nyereséges; haszonhajtá;
— fully, adv. nyereségesen.

Gain'ly, adv. könnyen, ünye-
sen.

Gainsay (gēnszē'), v. a. ellen-
mondani; tagadni; —er, s.
ellenmondó.

Gainst, v. Against.

Gain'stand (—sztéd), v. a.
irr. (v. to Stand), ellent-
állani.

Ganish (gé'ris), adj. fényes,
piperés; pajzán; —ness,
s. álfény; pajzánság.

Gait (gét), s. járás, testtar-
tás; I know him by his —,
járásáról megismerem.

Gait'er, s. gombóló harisnya.

Gala (gélé), s. gala, díszün-
nepély.

Galage, v. Galoche.

Gale (gél), s. szél; a fresh —,
friss szél: a loom —, hűs-
szellő; v. n. hangicsálni.

Gall (gaal), s. epe; keserű-
ség; harag; gubaes; v. a.
boszantani; to — a horse,
feltorni a ló hátát; —, v.
n. boszunkodni.

Gallant (gél'leut), adj. bá-
tor, vitéz, derék; s. derék
ember, bátorszívü ember;
—ly, adv. vitézül, dereka-
san; —ness, s. vitézség,
bátorszívűség; nemesszívü-
ség; pompásság.

Gallant', adj. szépséges, cifra;
udvarias, elözékeny; sze-

141

Gallery

relmes; buja; s. udvarló,
édelgö, piperhöcz, kéjencz;
—ness, —ry, s. udvarias-
ság; hizelgés, édelgés; sze-
relmeskedés, bujaság.

Gallery (gêl'leri), s. karzat;
picture —, s. képcsarnok.

Galley (gêl'h), s. gálya.

Talliardness (gêl'járdnesz),
s. vidámság.

Gallon (gêl'lá), s. hat itcze
(ürmérték neme).

Gallop (gêl'lap), s. nyarga-
lás, vágtatás, vágta; v. n.
vágtatni.

Gallows (gêl'lász), s. akasztó-
fa; —clapper, s. akasztó-
favirág.

Gal'owses, s. pl. nadrág-
tartó.

Gally (gaal'i), adj. keserű;
epés.

Galoche (gêllos'), s. fasaru;
sárczipó, felsaru.

Galvanism (gêl'venizm), s.
galvánosság.

Gal'vanize (—eiz), v. a. gal-
vánozni.

Gamble (gêm'bl), v. n. sok
pénzbe játszani; v. a. to
— away, eljátszani.

Gamboge (gêmbúdzs'), s.
guttmézga.

Gambol (gêm'bal), s. légszö-
kés; v. n. légszükéseket
tenni, ugrálni.

Game (gêm), s. játék; tréfa;
vadászat; vad, vadállat;
vad pecsenye; to make —
of one, esűfot üzni rkiből;
a — at cards, kártyajáték;
a — of chance, szerencse-
játék, vakjáték; — keeper,
s. vadmester.

Game, adj. bátor; to be —,
bátornak lenni, önerejében
bizni; to die —, vitészül
meghalni; —, v. n. játsza-
ni; tréfálkodni; — some,
adj. játszi, tréfás, csintá-
lan, vídor; —ster, s. játé-
kos; hamis játékos; tréfás
ember.

Ga'ming, s. játszás; — debt,
s. játék-adósság; — house,
s. játékkház, játékbarlang.

Gammon (gem'mán), s. ső-
dar, sonka; triktrak, puf

Gamut

(játék); rászedés, kiját-
szás; v. a. to — one, vkit
elámitni; —ing, s. rásze-
dés, csalás.

Gamut (gêm'át), s. hangro-
vat, zenei hangsor.

Gander (gên'děr), s. gúnár.

Gang (gêng), s. menet, járat,
át; csoport; a — of thieves,
tolvaj - czimboraság, ha-
rambanda.

Gang (gêng), v. n. menni;
— your ways! menjen ön
dolgára ! [fene.

Gangrene (gên'grín) s. hideg

Gantlet, v. Gauntlet.

Gantlope (gênt'lop), s. vesz-
szöztetés; vesszőzés.

Goal (dzsêl), s. börtön, fog-
ház; v. a. behörtönöni;
—er, s. porkoláb.

Gap (gêp), s. tátvány; nyi-
lás, hadadék; rohamrés;
hézag.

Gape (gêp), v. n. ásítni, tá-
tani, tátogni; to stand
gaping, száját tátani; to
— for, to — after, ásitozní
vmire, sovárogva kiránni
vmit; —r, s. ásító; száj-
táti, bámész.

Garb (gárb), s. öltözet; ruha-
viselet; divat.

Garbage (gár'bêds), s. belek,
ganaj.

Garble (gár'bl), v. a. kiszi-
tálni; —s, s. szitapor, se-
lejtje vmínek.

Garboard (gár'bord), s. hajó-
padlat: külső burkony.

Garboil (gár'bail), s. zavar,
zaj, eziródás.

Garden (gár'děn), s. kert;
nursery —, s. faiskola, cse-
metés; —, v. n. kertet csi-
nálni; kertészkedni.

Gar'dener, s. kertész.

Gar'dening, s. kertészet; ker-
tészség.

Gargarize (gêr'gêreiz), v. a.
gargarizálni.

Gargle (gár'gl), s. gargarizáló
víz; v. a. gargarizálni.

Garland (gár'lend), s. virág-
füzér, virágkoszorú.

Garlic (gár'lik), s. foghagyma.

Garment (gár'ment), s. ruha,
öltözet.

Gather

Garner (gár'něr), s. életház,
hambár; v. a. behordaní,
begyűjteni (életet).

Garnet (gár'net), s. gránát,
(dvágakö).

Garnish (gár'nis), v. a. fel-
ékesítni; kirakni; beborí-
tani; idézni; megbilincsel-
ni; s. felékesítés, kirakás;
bilincs; —ment, s. díszít-
mény, idézet.

Garniture (gár'nitsár), s. ká-
va, szegélyzet; czifrázat.

Garret (gér'ret), s. padlás-
szoba.

Garrison (gér'rizán), s. örse-
reg; várörség.

Garrulity (gér'rjuliti), s. locs-
kaság.

Gar'ruous (—lász), adj.
locska.

Garter (gár'těr), s. harisnya-
szalag, harisnyakötö; térd-
szalagrend.

Garth (gárth), s. zsilip; de-
rék; derekszij; kert.

Gas (gêsz), s. légszesz, gáz;
—meter, s. gázmérő; —pipe,
s. gázeső.

Gasconade (gêszkonēd'), s.
kérkedés; fillentés.

Gash (géss), v. a. vágni, szét-
vágni; összevagdalni; meq-
vágni (karddal); s. tátogó
seb: hegedék.

Gasometer (gészam'itěr), s.
gázmérő.

Gasp (gászp, gêszp), v. n.
zihálni, líhegni, fuladozni;
to — for breath, levegő
után kapkodni; —, s. zihá-
lás; to be at the last —,
haldoklani, végsöt lehelni.

Gastric (gêsz'trik), adj. gyomor...,
altesti; — fever,
s. gyomorláz.

Gate (gět), s. kapú; rácska-
pú; —way, s. kapusikátor.

Gather (gêdh'er), v. a. szedni,
gyűjteni; egybehívni; to —
pears, körtvélyt szedni; to
— wealth, vaqyont gyűj-
teni, gazdagodni; to —
dust, porosodni; to —
strength, erőre kapni; to
— up, felszedni; to —
one's self up, minden ere-
jét összeszedni; —, v. n.

142

Gaud

genyedni; gyülekezni; összesesergelni; the clouds —, felhözik; — s. ráncz, redő, redőzet; —er, s. szedő, gyűjtő; —ing, s. genyedés; szedés; gyülés; összesereglés.

Gaud (gaad), s. czifráság, pipere; álfénylés

Gaud'ery, Gaud'iness, v. Gaud.

Gaud'ily, adv. czifrán, piperesen; vigságosan.

Gaud'y, adj. czifra, piperés; vigságos; — days, s. pl. ünepnапоk, szіnnапоk.

Gauge (gédzs), v. a. köbözni, akolni, megaközni, szerintezni; s. mértékigazítás, akolás, köbözés.

Gaunt (gaant), adj. ösztövér, sovány, kiaszott.

Gaunt'let, s. vértkeztűy; vesszőztetés; to run the —, vesszőt futni.

Gauze (gaaz), s. fátyolszövet.

Gavel (gěvl), s. adó, dézsma; telek, föld.

Gawk (gaak), s. pimasz; —y, adj. esetlen, ügyetlen, otromba.

Gay (gē), adj. vig, vidám; a:—woman, kéjhölgy; —ly, adv. vigán, vidáman.

Gay'ety, s. vīgság.

Gay'some, adj. vīgságos.

Gaze (gěz), v. n. nézni, nézegetni, szemlélni; he gazed at me for a long time, sokáig nézett rám; —, s. nézés, nézegetés.

Gazette (gězett'), s. közölny; official —, hivatalos közölny.

Gear (gír), s. ruházat, öltözet; szer, szerszám; (kül.) lószerszám; v. a. felöltöztetni; felhámozni, felszerészámozni.

Geck (gek), s. kaczki; kamasz.

Gelable (dzsel'ébl), adj. megfagyható.

Gel'atine, s. kocsonya; — sugar, s. enyvéd.

Gelat'inous (—inász), adj. kocsonyás.

Geld (geld), s. adó; pénzbir-

ság; v. a. kibérelni; —ing, s. herélt ló.

Gelid (dzsel'id), adj. jéghideg.

Gelly, s. Jelly.

Gelt (gelt), s. sárga sik; meddő állat.

Gem (dzsem), s. drágakő; bimbó; v. a. drágakövekel kirakni; v. n. bimbózni.

Gemination (dzseminē'sǎn), s. kettöztetés, ikresítés.

Gemini (dzsem'ini), s. pl. ikrek.

Gem'inous (—inász), adj. kettös, kettözött.

Gendarm (dzsendárm'), s. zsandár, csendör.

Gender (dzsen'děr), s. nem; faj; v. a. nemzeni, szülni; v. n. nőszni; párzani; bagzani.

Genealogie (dzsêniêl'adsi), s. nemzék tan.

General (dsen'erêl), adj. általános; mindenekre kiterjedő; in —, általában; —ly, adv. általánosan; —, s. tábornok.

General'ity, s. általánosság; hadvezérkar; tábornokság.

Gen'eralize (—eiz), v. a. általánosít ni.

Gen'eralship, s. hadvezérség, tábornokság.

Gen'eralty, v. Generality.

Gen'erate (—erēt), v. a. nemzeni, szülni; v. n. tenyészni.

Genera'tion, s. nemzés, nemzödés; nemzedék, ivadék.

Gen'erative, adj. nemző; —faculty, s. nemző tehetség.

Gen'erator, s. nemző, szülő; gőzkazán.

Generosity (dsenerasz'iti), s. nagylelküség, nemeslelküség, bökezüség.

Gen'erous, adj. nemeslelkű; bökező.

Genet (dzsen'et), s. poroszka.

Genial (dzsí'niél), adj. nemző; —bed, s. nőszágy.

Ge'nial, adj. lángeszű, eredeti, teremtő; vig, vidám.

Genial'ity, s. lángelmüség; eredetiség; vidámság.

Geniculation (dzsinikjulě'

sǎn), s. térdhajtás; bötkösdőés.

Genital (dzsen'itêl), adj. nemző.

Gen'itals, s. pl. nemzőrészek.

Gen'itor, s. nemző, szülő; atya.

Gen'iture, s. szülés, születés; származás.

Genius (dzsi'niǎsz'), s. örszellem, védangyal; lángész, teremtő szellem; the — of the times, korszellem.

Genteel (dzsentíl'), adj. nyájas, mivelt, csinos, szépmódú; —ness, s. nyájasság, módosság, csinosság.

Gentile (dzsen'til, dzsenteil), s. pogány.

Gen'tilism, s. pogányság.

Gentili'tious (—sász), adj. örökölt, nemzetségi.

Gentil'ity, s. módosság, nyájasság; előkelőség; pogányság.

Gentle (dzsen'tl), adj. szelid, jámbor; nyájas, módos, kedves; —ness, s. szelidség, jámborság.

Gentleman (dzsen'tlmên), s. úr, úriember: (a többes szám [gentlemen, urain!] megszólításban is használtatik).

Gen'tlemanlike (—leik), adj. úrias, szépviseletű.

Gen'tlemanliness, s. úrias-ság, szép magaviselet.

Gen'tlemanly, adj. urias, szépviseletű, tisztességes; adv. urilag, illedelmesen.

Gen'tlewoman, s. asszony, úrhölgy; komorna.

Gen'tly, adv. szeliden, szendén, nyájasan; halkkal, lassan.

Gen'try, s. úrinép; a nép mireltebb osztályai.

Genuflec'tion (dzsinjuflek'sǎn), s. térdhajtás.

Genuine (dzsen'juin), adj. valódi, eredeti, tiszta, vevgyítetlen, nem hamisított; természetes; —ness, s. valódiság; eredetiség.

Geograph'ic, adj. földrajzi.

Geog'raphy (dzsiag'rêfi), s. földleírás.

Gelid

Geography

143

Geometer

Geometer (dzsiam'itěr), s. földmérő, mérnök.

Geomet'ric, adj. mértani.

Geometri'cian, v. Geometer.

Geom'etry, s. mértan.

Germ (dzserm), s. csira, czika.

Germ'inate (—mét), v. n. esirázni, sarjadni, czikázni.

Germma'tion, s. csirázás, sarjadás.

German (dzser'mên), adj. vérszerinti, valódi rokon; cousin —, s. unokatestvér.

Ger'man, s. német (ember); német nyelv; adj. német; — ocean, s. éjszuki tenger.

Gern (gern), v. n. czivakodni.

Gest (dzseszt), s. tagjártás, taglejtés, mím.

Gesta'tion, s. viselés; viselősségy.

Gesticulate (dzsesztik'julét), v. n. tagjait jártatni.

Gesticula'tion, s. tagjáték, taglejtés, tagbeszéd.

Gest'ture (dzsesz'tsár), s. tagmozgatás, tagvitel, arezjáték: taglejtéssel adott jel; v. a. műmezni.

Get (get), v. a. irr. (got [gat]; got, gotten), kapni, megkapni; megszerezni; nyerni; hozni, elhozni; ráhirni; teherbe ejteni; to — a thing ready, vmit elkészíteni; to — a thing off, vmit elmozdítni; to — a thing off one's mind, tavább nem törödni vmivel; to — a present, ajándékot kapni; (prov.) he would — money in a desert, elélő még a jégen is; to — a thing abroad, vmit elhiresztelni; I could not — him to do it, rá nem vehettem arra, hogy azt megtegye; to — much applause, élénken megtapsoltatni; — three gone! lúladni! to — a thing done, vmit csináltatni; vmit elkészíteni, vmit beregezi; Jacob got Joseph, Jákob nemzé Jázsejet; to — a thing back, vmit visszakapni; to — a woman with child, nőt teherbe ejteni; to — a cold,

megnáthásodni; to — a wife, nősiilni; — me my book! hozd el a könyvemet! to — the better of some one, vkit legyőzni, megelőzni, felülmulni, rászedni; to — a crack, megrepedni; to — the truth out of one, kivenni az igazat vkiből; one cannot — a word out of him, szót sem lehet belőle kivenni; so got, so gone, ebül gyűlt, ebül ment; —, v. n. érkezni, jönni; jutni; kerülni; indulni, menni; lenni; one can — to Paris in two days, két nap alatt Párisba lehet jönni; how did it — there? hogy került az oda? to — really, elkészülni; to — acquainted with some one, meqismerkedni vkivel; to — married, férjhez menni, házásodni; to — rid of something or somebody, vmit v. vkit nyakáról le-rázni; to — well again, felpépülni, fellábadni; to — renowned, elhíresedni; to — tipsy, megrészegszeni; to — ill, megbetegedni; to — used to it, hozzászokni, nekitörödni; to — above, felülhaladni, túlszárnyalni; I cannot — at it, nem férek hozzá; to — away (from), eltározni; el-, kiszabadulni; to — back, visszaérkezni, visszajönni; to — by, hozzájutni; to — down, leszállani, lemenni; to — in, bejönni; to — into a mess, hínrába kerülni; to — off, kiszabadulni; kibontakozni; elindulni; to — on, haladni, előhaladni, előmenetelt tenni; how are you getting on? hogy megy a dolga? he is getting on nicely with his Latin, tetemes előmenetelt tett a latin nyelvben; to — over, átérni, átjutni; átkelni; to — over one, túljárni rkinek az eszén; to — to, megérkezni, elérni; to — together, összejönni, össze-

Get

gyűlni; összetulálkozni; to — up, felkelni; felmenni, feljutni; — out of my sight! takarodjál szemem elől!

Get'ting, s. nemzés; kereset, keresmény.

Gewgaw (gju'gaa), s. báb, haszontalanság; adj. haszontalan.

Ghast'tiness, s. rémalak, borzalom; halottszín.

Ghastly (gészt'n), adj. rémalakű, borzasztó, halovány (mint a kisértet).

Ghost (goszt), s. lélek; kisértet; holy —, s. szent lélek; to give up the —, lelkét kiadni.

Ghost'like, Ghost'ly, adj. kisértetes, kisérteties; lelki.

Giant (dzsei'ent), s. óriás; adj. óriási.

Gif'antess, s. óriásnő.

Gibber (gib'ber), v. n. badarni, érthetlenül beszélni: —ish, s. tolvajnyelv; badarbeszéd.

Gibbet (dzsib'bit), s. akasztófa.

Gibbosity (gibbasz'iti), s. púp, hoporj.

Gib'bous (—bász), adj. görbehátú, púpos.

Gibe (dzseib), s. gúny; v. a. csúfólni; v. n. csúfóladni; (at) gúnyolódni (vkire).

Giblets (dzsib'letsz), s. pl. tyúk v. liba-aprólék.

Giddiness (gid'dinesz), s. szédülés; könnyelműség.

Giddy, adj. szédelgő, szédelgős; könnyelmű; I am —, szédül a fejem: a — girl, könnyelmű leány: —, v. a. megszédítni.

Giereagle (dzser'ígl), s. saskeselyű.

Gif (gif), conj. ha (av).

Gift (gift), s. ajándék; elmetehetségy; look not a — horse in the mouth, ajándék lónak nem kell fogát nézni; —ed, adj. elmetehetős.

Gig (gig), s. kétkerekü kocsi: ríma.

Gig (dsig), s. tánez neme: he-

Gig

144

Gigantic

Gigantic (dzseigén'tik), adj. árásí.

Gigant'ine, v. Gigantic.

Giggle (gig'gl), v. n. kaczagni.

Gig'gler, s. kaczagó.

Giglot (gig'lát), s. ringyó.

Gild (gild), v. a. irr. (gilt, gilt), megaranyozni.

Gild'er, s. aranyozó; forint.

Gild'ing, s. aranyozás, aranyozat.

Gill (dzsil'), s. (ürmérték ne-me) hatodrésze az itezéknek.

Gill'lyflower, s. színes ibolya.

Gim (dzsim), —my, adj. esí-nos.

Gimblet, Gimlet (gim'let), s. fűrő.

Gimerack (dzsim'krêk), s. csinos leány; ezermester; csörömpölés.

Gimmal (gim'mêl), s. fogás.

Gin (dzsin), s. boróka-pálin-ka; kínpad; tőr, les; torlógúp; — shop, s. pá-linkaház.

Ginger (dzsin'dsér), s. gyöm-bér; — bread, s. gyömbér-kalács, mézeskalács.

Gin'gerly, adv. halkkal.

Gin'gerness, s. óvátosság.

Gingle (dzsin'gl), s. esenjes; v. n. esenjeni; csörömpölni.

Ginnet, v. Genet.

Gipsy (dzsip'szi), s. czigány.

Gird (görd, gërd), v. a. irr. (girt, girt), övezni; v. n. baragudni; csúfolódni.

Gir'dle, s. öv; állatkör, állat-öv.

Girl (görl, gërl); leány; — hood, s. leányság; — ish, adj. leányos.

Gise, Guise (geiz), s. mód, modor; ürügy, szin.

Gise (dseiz), v. a. leqeltetni; átenqedni (rkinek vmit); kabérleni.

Gist (dzsiszt), s. a dolog ve-leje.

Gith (gith), s. paprika.

Give (giv), v. a. irr. (gave [gév], giv'en), adni, meg-adni; ajándékozni; áten-qedni: to — alms, alamizs-nálkodni; to — offence, megsérteni, megbántani;

to — a song, énekelni; to — a hearing, meghallgatni; to — thanks, hálát adni; to — one to know, to — one to understand, értésére adni rkinek (vmit); to — one a call, vkit meg-látogatni; to — rise (to), okot szolgáltatni, alkalmat adni (rmire); to — attention (to), figyelmezni (vmi-re); to — credit, hitelt adni; to — content, meglégitni; to — way, engedni; to — way to grief, a fájdalomnak átengedni magát; to — battle, megtiközní: to — a portion, móringolni; to — one the lie, vkit meghazudtolni; to — warning (to), felmon-dani (p. a szolgálatot); to — evidence, tanuságot, bizonyáságot tenni; tanuskodni, vallani; to — joy of, szerencsét kiránni —hoz, —hez; to — one the slip, ott hagyni vkit a faképnél, ellopódzani; to — away, odaadni; elajándékozni; to — back, visszaadni; to — out, hirdetni, kiadni, mondani, állítani, híresztelni; his medical attendants have given him over, az orvosok lemondtak róla; to — up all hope, minden reményről letenni; to — up the ghost, lelkét kiadni; —, v. n. to — back, hátrálni, visszaronulni; to — in, engedni; to — in to, ráállani, beleegyezni; to — on, upon, rátámadni (vki-re); to — off, to — over, felhagyni (-val, -vel), elállani (-től, -től), engedni; the weather gives, enyhül az idő.

Giv'er, s. adó, adományzó; the — of a bill, tukmányzó, intézvényző.

Gives, v. Gyves. [begy.

Gizzard (giz'zárd), s. zúza;

Glabrity (gléb'riti), s. simáság; kopaszság.

Glab'rous (—rász), adj. sima; kopasz.

Giver

Glean

Glacial (glé'siél), adj. jeges, fagyes.

Glac'ier, s. jéghegy.

Glad (gléd), adj. vig, örvendetes; I am — of it, örülök rajta; I am — to see you, örvendek, hogy kegyedet látom: —ly, adv. örömest; —ness, s. öröm, vidámság.

Glad'den, v. a. örrendeztetni, felvidítni.

Glad'e (gléd), s. rigályzat.

Glad'ful, glad'sone, adj. örrendetes.

Glair (gler), s. tojásfehér.

Glance (glánsz), s. csillámlat, villanat, villanás; futólagos pillanat v. tekintet; I just caught a — of him, épen csak rápillanthattam, csak futtában láttam; —, v. n. csillámlaní, villanni, rárillogni, rápillantani; —, v. a. to — over, hirtelen átnézni; futólag átolvasni.

Glan'cingly, adv. futólag: futtában.

Gland (glênd), s. mirigy; —ular, —ulous, adj. mirigyes.

Glare (glēr), s. ragyogás, vakító fény; v. n. ragyogni; merőn ráńézni: v. a. besugározni.

Gla'ring, adj. csillogó; szem-szárá; nyilvánvaló.

Glass (glász), s. üveg, looking —, s. tükör; — beads, s. pl. üveggöngyök; — blower, s. üvegfűvő; — grinder, s. üvegköszörűs; — metal, s. üvegyurma; — staining, s. üvejfestés; — ware, s. üvegáru.

Glas'sy, adj. üveges, üvegnemű.

Glaze (glēz), v. a. beüvegezni; mázzal beconni: kifényesítni.

Gla'zier, s. üveges.

Gleam (glím), s. sugár, fény; csillám: — of silver, s. ezústpill: —, v. n. sugárzani; csillámlaní.

Glea'my, adj. sugárzó.

Glean (glín), s. bingészet; utászedés; v. a. kulászolni, utólszüretni; —ing, s. tart.

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

145

j

Glebe

lózat; utószüret: —er, s. kalázsoló, utószedő.

Glebe (glíb), s. róg, göröngy.

Gle'bous, adj. rógós; gyepes.

Glee (glí), s. vigság, körének; —ful, adj. vigságos.

Gleek (glík), s. csúfolás; enyelgés; zene; v. n. csúfolkodni; enyellegni; to — at one, csúfot üzni vkból.

Glen (glenn), s. völgy.

Glib (glib), adj. sikamos; —ly, adv. sikosan, simán; —ness, s. sikamlóság; —, v. a. sikamítni; herélni.

Glide (gleid), v. n. csúszni; surranni; s. csúszás.

Glim (glimm), v. n. parázsodni; s. tolvaflámpa.

Glim'mer, s. csillám, fény; v. n. fényleni; paráslani.

Glimpse (glimpsz), s. fény sugár, villanás; villanat, pillantat; futólagos pillanat v. tekintet; v. n. villogni; futtában rápillantani.

Glisten (glisz'n), v. n. fényleni, csillámlani.

Glister (glisz'tér), v. n. fényleni, csillámlani; s. fény, csillámlás.

Glit'ter, v. Glister.

Gloar (glor), v. n. sanditni, kanesalitni.

Gloat (glot), v. n. to — upon, szemet mereszteni —ra, —re.

Globated (glo'běted), adj. golyóbisdad, tekéded.

Globe (glob), s. golyá, teke; terrestrial —, s. földteke; celestial —, s. égteke.

Globous (glo'bász), Glob'ular, adj. tekéded, tekealakú.

Glo'bousness, Globos'ity, s. gömbölyűség.

Glob'ule (—jul), s. golyócska.

Glob'ulous, v. Globous.

Glomerate (glam'erēt), v. a. felgombolyítíni; gängyöltíni.

Glomeration, s. gombolyítás, gombolyodás; gombolyag.

Gloom (glúm), s. homály; mélabú, komorkedvűség; v. n. komorkodni; v. a. komoritni.

Gloominess

Gloom'iness, s. homályosság; szomorúság, bűskomorság.

Gloom'y, adj. homályos; mélabús, komorkedvű.

Gloration (glori'é'sín), s. diesekedés. [rsöüllés.

Glorifica'tion, s. dirsöítés, di.

Glo'rify, v. a. diesöitni.

Glorios'ity, s. diesőség.

Glo'rious, adj. diesö, diesőséges; —ly, adv. diesőségesen, diesöül.

Glo'ry, s. diesőség; diesfény, szentjény; v. n. to — in something, diesekedni vmivel.

Gloss (glaszsz), s. magyarázó jegyzet, fejtegetés; —ary, s. szómagyarázó; szómagyarázattár.

Gloss, s. fény; sotufény; máz, szín; v. a. fényesítni; mázitni; to — over, hímezni-hámozni.

Glos'sy, adj. fényes, síma.

Glout (glát), v. n. janyar pofát vágni.

Glove (gláv), s. keztyű.

Glov'er, s. keztyűs.

Glow (glo), v. n. parázsodni; tüzesedni; v. a. zsarátolni; tüzesítni; s. zsarát, parársz, ízzótáz; — worm, s. szent János bogara.

Gloze (gloz), v. n. hízelkedni; s. hízelkedés.

Glue (glju), s. enyr; v. a. enyvezni.

Glu'ish, adj. ragadós; enyves.

Glum (glám), s. komorság; v. n. komorkodni.

Glume (gljum), s. polyvapehely, peleze.

Glum'my, adj. komor.

Glut (glát), v. a. falni; zábálni; tölteni, tönni; to — one's revenge, bosszúját tölteni (vkín); —, s. megtöltés; bőség; özön; szerfelettiség.

Glutinate (glju'tinēt), v. a. enyrezni, összeenyvezni.

Glutma'tion, s. enyvezés.

Glut'tinous, adj. ragadós, tapadós.

Glutton (glát'tn), s. nagyevő, falánk; rozmák (állat).

Go

Glut'tonous, adj. torkos.

Glut'tonize, v.n. torkoskodni.

Glut'tony, s. torkosság.

Glyn (glinn), s. völgy, hegyzűg.

Glyptic (glip'tik), s. kövésés, köbefaragás; szobrászat.

Glyptography (gliptag'rêfi), s. kövésés; metszetdrága-köisme.

Glyptotheka (gliptathí'kê), s. szobortár.

Gnar (nár), Gnar1 (nárl), v. n. korogni, morogni.

Gnar (nár), s. hütyök, csomó.

Gnar1'ed, adj. hütykös, csemós.

Gnash (nêss), v. n. csikorogni: v. a. csikorgatni.

Gnat (nétt), s. szűnyog.

Gnatho (né'tho), s. élődi.

Gna'thonize, v. n. élődni, lóstolni.

Gnaw (naa), v. a. rágni, mar-dosni; to — a bone, cson-tot rágni.

Gnome (nom), s. földmanó; emlékmondat.

Gnomon (no'man), s. napóra mutatója; kiegészíték.

Go (gao), v. n. irr. (went, gone), menni, járni; elmenni; utazni; to — home, haza menni; he is gone, elment; it is gone, oda van, elveszett; to — for a walk, sétálni menni; to — mad, megbolondulni; things — ill with him, rosz lábon áll a dolga; to — halves with some one, fele nyereségen (esetleg fele veséreségen) lenni vkirel; how goes your health? mint szolgál egészsége? — about your business! menjen ün dolgára: — to the devil! menjen pokolba! I was going to say, azt akartam mondani; let us be gone! menjünk! he went this way, ő erre ment; which way must I — ? merre kell mennem? the report goes, az a hír kering, azt hírleth; to — after, utána menni (vkinek), köretni (vkit); utána járni (vminek); to

146

Goodly

Good'ly, adj. csinos, kies;
testes, csecses; szíves.

(Good'ness, s. jószívűség.)

Good'y, s. my! — asszonykám,
komámasszony! goodies,
s. pl. csemege.

Goosander, (gúszén'dér), s.
bukdár.

Goose (gúsz), s. (pl. geese
[gísz]), lúd; three women
and a — make a market,
három asszony egy lúd
egész vásár; — berry, s.
egres; — berry-bush, s.
poszmétebokor; — grass,
s. ragadó galaj.

Gor'bellied, adj. nagyhasú,
pohos.

Gore (gor), s. megaludt vér;
v. a. átszúrní, keresztüldöf-
ní; türkolni.

Gorge (gaards), s. torok, gége;
to cast the —, okádní; —,
v. a. falni, elnyelni.

Gorgeous (gar'dsász), adj.
pompás, díszélyes; — ness,
s. pompa, díszély.

Gorget (gar'dset), s. nyak-
beli; nyakfodor.

Gormand (gar'médé), s.
inyenez, haskegyelő.

Gor'mandize, v. n. nyalán-
koskodni, tobzódni.

Gor'mandizer, s. nyalánk;
tobzódó.

Gorse (gaarsz), s. villangó
sülbige.

Gory (go'ri), adj. véres; vér-
rel férzőzöt.

Goshawk (gasz'haok), s. ká-
nya.

Gosling (gaz'ling), s. liba;
barka.

Gospel (gasz'pěl), s. evangye-
lium; —lary, adj. evangye-
liomi; hittudományi; —ler,
s. istenész; evangelista.

Gossamer (gasz'szêměr), s.
békanyál, ökörnyál; sz.
Mihály nyara.

Gossip (gasz'szip), s. koma,
komaasszony; pletykatárs;
— story, s. pletyka; —, v. n.
trécselni, pletykálni; —ing,
s. trécselés; pletykatársas-
ság.

Gothic (gath'ik), —al, adj.
góth, góthi; s. góth nyelv.

Gouge

Gouge (gúds), s. völgyelő
véső; v. u. kivölgyelni, ki-
vésni.

Goujeers (gu'dzírz), s. pl.
bujaseny; bujakör.

Gourd (gúrd), s. tők.

Gout (gáut), s. köszvény.

Gout'y, adj. köszvényes; kösz-
vénynemű; — land, s. láp-
füld, marczal, ingovány.

Gove (gov), s. szénaboglya;
v. u. felboglyázni.

Govern (gáv'ern), v. a. kor-
mányozni, igazgatni; —
able, adj. engedékeny, ve-
zetékeny; —ance, s. kor-
mányzás, igazgatás; veze-
tés; —ess, s. kormányzónő;
nevelőnő.

Gov'ernment, s. kormány,
közigazgatás; önzabolázás;
— of the will, — of one's
self, önzabolázás, petti-
coat —, s. nőkormány.

Gov'ernor, s. kormányzó,
helytartó; nevelő; gazda,
főnök, principális.

Gown (gáun), s. ujjas köpö-
nyeg; nököntös; hivatal-
ruha; (átv. ért.) tanuló if-
júság; night —, s. háló-
ing (nőé).

Gown'man, s. egyetemi diák;
jogvéd, bíró; orvos; pap.

Gown's'man, s. egyetemi pol-
gár, diák.

Grace (grész), s. kegy, ke-
gyelem; kellem, kecs, báj;
to be in one's good —s,
kegyben lenni vkinél; your
—, hereczeqséged, főméltó-
ságod; to say —, asztali
imádságot elmondani; —,
v. a. diszesítni, díszéreszol-
gálni; megtisztelni, meg-
áldani; — ful, adj. kel-
lemdus; kies; — less, adj.
kecstelen; istentelen.

Gracile (grész'il), adj. nyu-
lánk, karcsú. [lánkság.]

Gracil'ity, s. karcsuság, nyu-

Gracious (grészász), adj. ke-
gyes, kegyelmes, szíves,
nyájas; —ly, adv. kegye-
sen; —ness, s. kegyesség,
szívesség.

Gradation (grêdê'sán), s. fo-
kozás, fokozat.

Granary

Grêd'atory (–êtări), adj. fo-
kozatos.

Grade (grēd), s. fok, rang.

Gradual (grêd'ju-él), adj. fo-
konkénti; —ly, adv. fokon-
ként; aprónkint.

Gradual'ity, s. fokozat.

Grad'uate (–ju-ēt), v. a. fo-
kokra elosztani; akade-
miai ranggal felruházni;
—, s. akademiai ranggal
felruházott tudós.

Gradua'tion, s. fokokra elosz-
tás; akademiai rangra eme-
lés.

Graff (grëff), s. verem; árok.

Graft (gráft, gréft), v. a. ol-
tani, beléoltani; s. oltóág.

Grail (grèl), s. fövenyszem.

Grain (grèn), s. mag, szem,
szemer, gabona; fodorhab;
barka (börön); a knave
in —, kitanult gazember,
világ latra against the —,
ször ellen; to work into a
—, barkázni (bört); —, v.
a. márványozni; —, v. n.
szemesedni, magrasodni.

Grain'ed, adj. barkás (bör);
márványzott.

Grain'ing, s. szemesedés; arany
v. ezüstpénz reczézése.

Grain'y, adj. magvas, szemes.

Graith (grěth), v. a. elkészí-
teni, készen tartani; s. ké-
szület; házi butor; vagyon,
gazdaqság.

Gramercy (grêmer'szi), int.
ezerszer köszönöm.

Gramineous (grè-min'i-ǎsz),
adj. fünemű.

Graminiv'orous (—niv'arǎsz)
adj. füevő.

Grammar (grêm'mêr), s.
nyelvtan.

Gramma'rian, s. nyelvtudós.

Gramma'tical, adj. nyelv-
tani, nyelvszabályos; —ly,
adv. nyelvtanilag, nyelv-
szabályosan.

Grample (grêm'pl), s. botrog.

Grampus (grêm'pász), s. or-
kadelfin.

Granam, v. Grandam.

Granadilla (grênêdil'lê), s.
golgota.

Granary (grên'éri), s. élet-
ház, hambár, magtár.

148

Granate

Granate (grênēt), s. gránát-alma.

Grand (grênd), adj. nagy; nagyszerű; maqasztos; — child, s. unoka; — father, s. nagyatya; — mother, s. nagyanya; — sire, s. üs-atya; — duke, s. nagyher-czeq.

Grandam (grên'dêm), s. öreg-anya, nagyanya; anyácska.

Grandee (grêní'), s. ország-nagy.

Grandiloquence (— dil'ok-wensz), s. kérkedés, há-nyivetiség.

Grane (grën), v. n. nyögni, sőhajtozni.

Grange (grëndzs'), s. major, tanya; életház.

Granite (grën'eit), s. gránit, magkő, magla.

Gran'nam, Gran'ny, v. Gran'-dam.

Grant (gránt), v. a. megen-gedni; megadni: helyben-hagyni; engedvényezni; to — one's prayer, vki kéré-sét teljesíteni; heaven — it, adja az ég; —ed, ám le-gyen! megengedjük! grant-ed, it be so, tegyük fel, hogy ugy van; I take it for granted, at elismert-nek, bizonyosnak tekin-tem; —, s. megengedés; en-gedély; adomány.

Grantee (grántí'), s. adomá-nyos; szabadalmas.

Grant'or, s. adományzó; en-gedélyező.

Granular (grên'julér), —y, adj. szemesés.

Gran'ulate (—lēt), v. a. sze-mítni, szemmé változtatni; v. n. szemesészni.

Gran'ule, s. szemese.

Grape (grëp), s. szőlő, biling; — gathering, s. szüret.

Graphic (grëf'ik), —al, adj. ábrázolt; —ally, adv. ábrázolva; to describe —, ecse-telni.

Grapple (grêp'pl), v. n. bir-kozni, külekedni, összekap-ni; v. a. csáklyízni; s. kapó csáklya: külekedés.

Grasp (grászp), v. a. megfog-

ni, megmarkolni; v. n. to — at, kapni -hoz, -hez; he that — s at too much holds nothing fast, sokat ölel, keveset szorit; —, s. fogás, megmarkolás; elérhetőség, kör.

Grass (grász), s. fű: to turn a horse to —, lovat legel-tetni; —y, adj. fűres.

Grate (grēt), s. rács, tűzrács; v. a. rácsozni; rakarni; dörzsölni; v. n. myirogni; dörzsölődni.

Grate'ful, adj. háladatos; kellemes; —ness, s. háladatosság; kellemesség.

Gra'ter, s. lenmorzsoló vas.

Gratification (grétifikē'sán), s. kedvtöltés; kegyajándék, adány.

Grat'ify (—fei), v. a. kedvére jární (-nak, -nek); meg-ajándékozni; to — a desire, kívánságának eleget tenni.

Gra'ting (grē'ting), s. rácso-zat; adj. mogorva, dur-czás.

Gratis (grētiz), adv. ingyen.

Gratitude (grétítjud), s. há-ladatosság.

Gratuitous (—tju'ităsz), adj. ingyenváló; kényleges; be nem bizonyított.

Gratu'ity, s. ajándék, kegy-ajándék.

Grat'ulate (—lēt), v. a. sze-renesét kivánni (rkinek vmîhez).

Gratula'tion, s. szerencsek-vánat; küszöntés.

Grat'ulatory, adj. — letter, s. megköszöntő levél.

Grave (grēv), adj. komoly, innepélyes; mély (hang-ról); v. a. ásni, vésni, met-szeni.

Grave, s. sír; — digger, s. sírásó; to descend to the —, meghalni.

Gravel (grêv'l), s. fövény, törmelék; v. a. fövenyezni.

Grav'elly, adj. porondos, fö-venyes.

Gravid (grév'id), adj. terhes.

Gravid'ity, s. terhesség, vi-selösség.

Gravitate (grêv'itēt), v. n.

Grass

Green

nehézkedni; (towards) von-zódni -hoz, -hez.

Gravita'tion, s. nehézkedés; vonzódás.

Gravy (grë'vi), s. húslé.

Gray (gre), adj. ösz; szürke; — brock, s. borz; —ish, adj. öszbe csavarodott; szürkés; —ness, s. szürke-ség; öszség.

Graze (grëz), v. n. legelni.

Grazier (gre'zsár), s. marha-tenyésztő, marhakereskedő.

Grease (gríz), s. háj; zsír; kenő; v. a. megkenni; to — a man in the fist, vki-nek marhát megkenni; vkit megvesztegetni.

Grea'siness, s. zsirosság.

Grea'sy, adj. zsiros.

Great (grēt), adj. nagy; the — seal, állampesét; a — way off, igen messze innét; a — deal, igen sok; a — many, igen sokan; — grand father, s. ős nagy-atya; — grand mother, s. ős nagyanya; — grandson, s. másdunoka, kisunoka; it is no — matter, az mit sem tesz; —, s. the —, a hatalmasok; by the —, nagyban.

Great'en, v. a. nagyobbítni; v. n. nagyobbodni.

Great'ly, adj. nagyon.

Great'ness, s. nagyság.

Gravee (grîv), s. liget, berek.

Grecian (gri'sên), adj. göring.

Gree (grí), s. jóakarat; lép-cső; rang.

Greece (grísz), s. Göröghon.

Greed (gríd), —iness, s. kap-zsiság, birvágy, fősvénység; mohóság.

Gree'dy, adj. kapzsi, birvá-győ, fősvény; mohó.

Greek (grík), adj. and s. gö-rög.

Green (grín), adj. zöld; fris, nyers, éretlen; tapasztalat-lan, járatlan; s. zöld szín; pázsit, gyep; — goose, s. ludaeska, pipe, zsíba; — gage, s. királyszilva; — turtle, s. árás tajkonez, zöld teknős béka; greens, s. pl. főzelék.

149

Greengrocer

Green'grocer, s. gyümölcsgárus, főzelékárus.

Green-room, s. öltözőszoba, ruhatár.

Greet (grít), v. a. köszöntení; üdvözőlni; — your mother in my name, köszöntse töltem édes anyját; —ing, s. köszöntés.

Gregarious (grigēriāsz), adj. seregenkénti; —ly, adv. seregenként, nyájanként.

Gremial (grī'miēl), adj. kebelbeli.

Grenade (grinēd'), s. gránát, gránátgömb.

Grenadier (gren-ê-dīr'), s. gránátos.

Greut (grút), s. zabdara.

Grey (grē), s. pisztráng.

Grey, adj. v. Gray.

Grey'hound (—háund), s. agár.

Grice (greisz), s. süldő malacz.

Gridiron (grid'eiěrn), s.rostély, sütörács.

Grief (grīf), s. bú, bánat, fájdalom.

Grievance (grī'věnsz), s. baj, bántalom, sérelem, panasz.

Grieve (grīv'), v. a. bűsítni, fájdalmat okozni; his death grieves us, fájlaljuk halálat; it grieves me that I can not help her, fájlalom, hogy nem segíthetek rajta; —, v. n. bűsulni; don't — at that, aon ne búszülj.

Grie'ving, s. búsongás, búszlás.

Grie'vous, adj. busító, fájdalmas; —ly, adv. fájdalmasan.

Grif'fin, Grif'fon, s. grif (mesés madár).

Grig (grig), s. csintalankodó, tréfaűző.

Grill (gril), v. a. rostélyon sütni.

Grillade (grillēd'), s. rostélyos pecsenye.

Grim (grim), adj. mord, marczona; —ly, adv. marczónán, dühösen.

Grimace (griměsz'), s. fintor, arczfintorgatás.

Grimalkin (griměl'kin), s.

vén macska; vén boszorkány.

Grin (grin), v. n. vigyorogni; s. vigyorgás.

Grin'ner, s. vigyorgú.

Grind (greind), v. a. irr. (ground -gráund-, ground), őrölni, darálni; dörzsölni, köszörűlni; to —coffee, kávét darálni; to — with the teeth, dörmögni, majszolni, fogaival megörölni; to — the teeth, fogait csi-korgatni; to — colours, festéket törni.

Grind'er, s. köszörűs; őrlőfog.

Gripe (greip), v. a. megfogni, megmarkolni; megszorítni; csikarni; —, s. megfogás, megmarkolás; készorítás; gripes, s. pl. bérlágás; dry-gripes, őlomgöres.

Grí'per, s. zsaroló; kapzi.

Grí'ping, s. megmarkolás; bérlágás; lélekmardosás.

Gripple (grip'pl), s. and. adj. fősvény; —ness, s. fősvény ség.

Grisly (griz'li), adj. utálatos, íszonyú.

Grist (griszt), s. árpadara; kásadara; gabona; élelem; — to the mill, nyereség, haszon; it will hinder no — to your mill, az innék nem fog rövidséget okozni.

Gristle (grí'szl), s. porcz.

Gristly (grisz'li), adj. porczos.

Grit (grit), s. zabdara; porond, fövény.

Grit'ty, adj. fövényes, porondos.

Grizzle (griz'zl), s. összég.

Griz'zled, Griz'zly, adj. összes, öszbe vegyült; borzalmas.

Groan (graon), v. n. nyögni; jajogni, zokogni; s. nyögés, zokogás.

Groat (graot), s. garas; csekélyseg.

Groats (graots), s. pl. árpadara.

Grocer (gro'szěr), s. füszerárus; —y, s. füszerbolt.

Grog (grag), s. forró vízzel

Grin

Ground

feleresztett s megczukrozott pálinka.

Groin (grain), s. lágyék, lágyékhajlás; swelling in the —, lágyékdob.

Groin'ed, adj. — arch, — vault, s. keresztboltozat, keresztbolthajtás; néghónalju boltozat.

Gromwell (gram'well), s. tengeri czikkszár; hajósuhanz.

Groom (grúm), s. lovász, lovászsolva; bride —, s. vőlegény; — of the chamber, s. komornok; — of the bedchamber, s. kamarás; — of the stole, s. júkamarás.

Groove (grúv), s. akna, érezakna; árok, csatorna; hórony.

Groover, s. bányászlegény.

Groovering, part. — plane, s. szalú; — machine, s. ütműszer, ütöszer.

Grope (grop), v. a. and n. tapintani, tapogni, tapogatni.

Gross (grosz), adj. rastag; nagy; durva, goromba; a — mistake, nagy v. rastag tévedés: — language, ocsmány beszéd; — headed, adj. busa; — weight, s. elegysúly; —, s. tömeg, zöm; — by the —, nagyban; in the —, in —, egyremásra, általán, mind egybe tudva.

Grot (gratt), s. odor.

Grotta, Grotto, v. Grot.

Grotesk, v. Grotesque.

Grotesque (groteszk'), adj. tarkabarka, cziſrafurcsa, odorjas.

Ground (gráund), s. alap, talaj, fenék; föld; telek; ok, érv; foul —, s. turjány; to keep one's —, to stand one's —, helyét megállani; a rising —, magaslat, emelkedés: — floor, s. földszín; — pine, s. gamandor; — plan, s. alaprajz; — work, s. alapzt; —rent, s. telekadó; —less, adj. alaptalan; feneketlen; —lessness, s. alaptalanság; feneket

150

Groundling

Grudgingly

Gum

lenség; —, v. a. alapítni,
alapját retni vminek: al-
jazni (festményt); okok-
kul támogatni; —, v. n.
(haj.) megfenekleni.

Ground'ling, s. görgüese, kövi
ponty.

Ground'sel, s. szálkanyak.

Group (grúp), s. csoportozat;
tömb; v. a. csoportosítni,
tömbesítni.

Grouse (gráusz), s. nyírfajd.

Grout (gráut), s. darált élet.

Grove (groov), s. liget, berek.

Grov'el (grav'vl), v. n. csúsz-
ni, csuszklálni; —ler, s.
csúszó-mászó.

Grow (groo), v. n. irr. (grew
[grú], grown [groon], nö-
ni, teremni; növekedni,
gyarapodni, nagyobbúlni;
to — better, jobbúlni; to
— worse, rosszabbúlni; to
—big, nagyra nöni, to —
handsome, szépülni; to
— ugly, rútulni; to — old,
réniúlni; to — less, keve-
sebbedni; to — poor, elsze-
gényedni; to — light, vi-
lágosodni; to — up, fel-
nöni, fölnevelkedni; to —
out of use, szokásbál ki-
menni; to — weary of
something, vmit megünni;
to — on (upon) one, nya-
kára nöni vkinek, kinöni
vki hatalma alól; to —
into fashion, divatba jön-
ni; to — out of favour
with one, cki kegyéböl
kiesni; to — out of kind,
elfajúlni; —, v. a. termes-
teni.

Grow'er, s. termész, termesztő.

Growl (grául), v. n. kurranni,
mormogni; s. kurrantás;
mormoqás; to give a —,
kurrantani.

Growth, s. növés; termés;
földtermény; növekedés,
gyarapódás.

Grub (gráb), s. féreg; nyü;
törpe: (vulg.) eleség; éle-
lemszer; v. a. felásni; ki-
gyomlálni, kiírtani.

Grudge (grádzs), v. a. iri-
gyelni, sajnálni, (–tól,–töl);
they grudged me even

that, még azt is irigyelték
tölem: —, v. n. (at, of) ne-
heztelni zágolódni, morog-
ni; —, s. gyűlölség, nehez-
telés; they bear me a —,
fenekednek, torzsalkodnak
ránt.

Grud'gingly, adv. irigyül;
kedvellen, nem örömest.

Gruel (gru'il), s. zabdara,
zabnyák.

Gruff (gräff), adj. durezás,
durva, darabos; —ly, adv.
durezásan; —ness, s. dur-
cezásság, zordonság.

Grumble (grám'bl), v. n. mo-
rogni zugolódni; —r, s.
morgó, zsémbők.

Grumous (grú'mász), adj.
megaludt, megfagyott, dar-
rabos, csomós.

Grunt (gránt), v. n. röffenni,
rúfogni; s. röfógés.

Grunt'ling, s. malacz.

Gry (grei), s. potomság, cse-
kélység.

Gryphon, v. Griffin.

Guarantee (géréntí'), s. ke-
zes: jótálló; —fund, s.
tartalékalap, tartaléktőke.

Guar'antor, v. Guarantee.

Guar'anty, s. kezesség: biz-
tosíték; v. a. szavatolni,
felelni.

Guard (gárd), s. őr, őrség;
testőrsereg; to relieve the
—, az őrt felváltaní; —,
—, v. a. őrizni; paszo-
mánynyal beszegni; —, v.
n. óvakodni.

Guard'edly, adv. óvakodva,
szemessen, csinján.

Guard'edness, s. óvatosság,
szemesség.

Guardian (gárd'ien), s. gyám-
nok; felügyelő; gondviselő;
— ship, s. gyámnokság,
gondviselet.

Guess (geszsz), v. a. and n.
sejteni, gyamtni, hozzá-
vetni, találgatni; kitalálni,
eltalálni, vélni, vélelmez-
ni; you guessed right, ön
eltalálta; —, s. gyanitás,
hozzávetés, találgatás; —
ingly, adv. gyanitva; gyá-

nithatóképen, hozzávetőleg;
találomra.

Guest (geszt), s. vendég;
fresh fish, and new come
guests, smell by that they
are three days old, har-
madnapi vendégnek ezoki
a neve.

Guggle (gág'gl), v. n. kotlani,
kotyogni.

Guidance (geid'ensz), s. re-
zetés, vezérlés; vezérlet.

Guide (geid), v. a. vezetni;
vezérelni: s. kalauz; igaz-
gató; vezérjonal, vezér-
könyv.

Guild (gild), s. czéh: —hall,
s. londoni városház.

Guile (geil), s. esel, álnokság;
—ful, adj. esces; —less,
adj. ászinte, jámbor.

Guilt (gilt), s. bűnösség, vét-
kesség; —less, adj. vétlen,
ártatlan; —lessness, s.
vétlenség, ártatlanság; —y,
adj. vétkes, bűnös; the
jury found the prisoner
guilty, az esküdtszék a
foglyot bűnösnek nyilváni-
totta (az esküdtek kimond-
ták rá a bűnöst).

Guinea (gin'ni), s. huszonegy
shilling értékű aranypénz;
—corn, s. harmatkása; —
pig, s. tengeri malacz; —
wheat, s. tengeri, kukó-
ricza.

Guise (geiz), s. szokás; mód,
modor; szín, ürügy.

Guitar (gitár'), s. pengedű.

Gulf (gálf), s. tengeröböl;
mélység, örvény.

Gull (gáll), v. a. rászedni;
to — into, csábítni-ra, —re,
—, csüllő; serincz: goly-
hó; csalás, kijátszás; —
ish, adj. együgyű, buta;
—ishness, s. butaság.

Gully (gál'li), v. a. alámosni,
kivájni, kiöblözni; s. víz-
árok, garat, zugó.

Gulosity (gjulasz'iti), s. fa-
lánkság, torkosság.

Gulp (gálp), s. korty; v. a.
nyelni; to — down, le-
nyelni.

Gum (gám), s. íny, foghús;

151

Gummous

Ha

Half

mézga, macskaméz; elastic
—, rugó mézga, rug-gyantá, kaucsuk; —, v. a. mézgázni, bemézgázni.

Gum'mous, adj. mézganemű.

Gum'my, adj. mézga . . ., mézgás.

Gun (gǎn), s. lǎfegyver, ágyu, puska; heavy guns, nehéz lövegek; — cotton, s. lógyapot; — powder, s. lǒpor; — shot, s. lóvés; lötvávol.

Gun'ner, s. főtiizér.

Gun'nery, s. tüzérség.

Gurge (görds), s. torok, gége, nyeldeklő.

Gurgle (gǎr'gl), v. n. csörgedezni (mint a patak).

Gush (gās), v. n. ömleni, fakadni, szakadni; to — out in tears, sirva fakadni, könnyekre olvadni; —, v.a. kiömleszteni; —, s. ömlés, ömlengés; áram.

Gust (gászt), s. ízlet; a — of wind, széloham; — ful, adj. ízletes; —less, adj. ízléstelen; ízetlen.

Gusta'tion, s. ízlelés.

Gusto (gás'to), s. ízlés.

Gus'ty, adj. viharos.

Gut (gát), s. bél; —string, s. bélhűr.

Gutter (gǎt'ter), s. moslékcsatorna; v. a. csövelni, szalulni; kívölgyelni.

Guttler, v. Guzzler.

Guttural (gǎt'tár-él), adj. torokhoz tartozó, torok...; s. torokhang; torokbetű.

Guzzle (gǎzzl), v. a. and n. tobzódni.

Guz'zler, s. tobzódó.

Gymnastic (dzsimnész'tik), adj. testgyakorlási; torna..., tornászathoz tartozó —s, s. pl. tornászat.

Gymnic, —al, v. Gymnastic.

Gyp (dzsip), s. tasló.

Gyration (dzseirésán), s. körzés, körmozgás.

Gyre (dzseir), s. kör.

Gyve (dzseiv), v. a. megbilincselni, bilincsre tenni.

Gyves, s. pl. bilincs.

H.

H (ēts), s. a H betű neve.

Ha (há, hě), int. aha, ha.

Haberdasher (hěběrděsr), s. galandáros; —y, s. galandárosság.

Haberdine (hěběrdin), s. tőkehal.

Habergeon (hěběrdzsǎn), s. mellpajzs.

Habile (hěb'il), adj. ügyes, alkalmas.

Habiliment (hěbil'iment), s. ruházat, öltözet. [ity.

Habil'ity (hěbil'iti), v. Abil-

Habit (hěb'it), s. szokás; külem, test-alkotás; viselet, ruházat, ruha, szerzetruha; by —, szokásből; I am in the — of getting up early, jókor szoktam kelni; to acquire a —, vmire szokni; —, v. a. öltöztetni; lakni (házat).

Hab'itable, adj. lakható.

Hab'itant, s. lakos, lakó.

Habita'tion, s. lakás.

Habit'ual (—suêl), adj. megszokott, szokott; megrögzött; rendes, közönséges; —ly, adv. szokás szerint.

Habit'uate (—juēt), v. u. szoktatni.

Habitude (hěb'itjud), s. szokás, szokottság; gyakorlottság.

Habnab (hěb'nêb), s. véletlenség, szerencse; adv. vaktába, találomra, szerencsére.

Hack (hěk), s. jászolrás; kapa; akadozás, hebegés; bérkocsi, bérlő; szajha; v. n. hebegni; közösödni; v. a. vágni, vagdalni.

Hackle (hěk'kl), s. gereben; v. a. gerebenezni.

Hackney (hěk'ni), s. bérlő; ringyő, kószaszajha; adj. közös, köhasználatra való; kopott, elcsépelt; — mistress, — maid, milyen a gazdassony, olyan a szolgáló; — coach, s. bérkocsi; —, v. a. to — out, kibérleni.

Hack'neyed, part. and adj. ütött-kopott, elcsépelt, elhasznált; — phrases, elcsépelt, útfeli szólásmódok.

Haddock (hěd'dak), s. gádocz neme.

Hades (hě'diz), s. alvilág.

Haft (hěft), s. nyél, fogantyű; v. a. megnyelezni.

Hag (hêg), s. boszorkány; v. a. gyötörni, kinozni; to — out, kifárasztani.

Haggard (hêg'gêrd), adj. ösztövér, sovány, szikár; rút, csúnya, utálatos; s. vadońcez.

Hag'ged, adj. ösztövér, kiaszott, rút, csúnya.

Hag'gish (hég'gis), adj. rút, írtózatos.

Haggle (hég'gl), v. a. ragdalni; v. n. alkudozni, cigánykodni.

Hag'gler, s. alkudó, cigánykodó, fukar.

Hail, adj. — v. Hale.

Hail (hěl), s. jégeső; üdvizlet; int. hail! all hail! áldott légy! —, v. a. üdvöződni; rákiúltani; —, v. n. it hails, jég esik.

Hainous, v. Hainous.

Hair (hěr), s. haj; szőr; to a —, mind egy körmig, tükéletesen; it was within a hair's breadth, csak egy hajszálon mult; against the —, szőr ellen; — brained, adj. balga; — dresser, s. hajfodrász; — pin, s. hajtű; — side, s. bőrnek szörös fele; horse —, s. lószőr; spun goat's —, s. teveszörfonal.

Hair'ed, adj. curl —, adj. göndörhajú.

Hai'r'less, adj. kopasz.

Hai'r'y, adj. hajas, szörös; szőrből való.

Hake (hěk), v. u. (after) kapkodni (vmi után), sorárgogni (vmi után).

Halberd (hal'běrd), s. alabárd; —ier, s. alabárdos.

Hale (hěl), adj. ép; egészséges.

Half (háf), adj. fél, fele; — a pound, félfont; a pound

152

Half

and a —, másfélfont; at — past ten, fél 11 órakor: it is near — past five, fél hatra jár: since — an hour, egy félóra óta — an hour ago, egy félóra előtt; — as much, félannyi; — as big, félakkora; — the way, fél út, fele útja; — way, adv. féluton; — ways, adv. félig-meddig; — blood, s. féltestvér; — dead, adj. félholt; — moon, s. fél-hold; — scholar, s. féltudós; — seas-over, adj. kapatos; — tongue, s. félig idegenekből álló esküdt-szék; — witted, adj. fél-eszü.

Half, s. (pl. halves), fél, fele, (vmínek), to divide a thing in two halves, vmit ketté osztani; his better —, a felesége; to do by halves, félig végezni (vmit), nagyjából tenni (vmit); one — of the garden belongs to me, the other — to my sister, a kertnek fele az enyim, fél növéremé.

Half, v. to Halve.

Halfpenny (hél'penni), s. fél-penni, harmadfél krajczár értékű rézpénz.

Halibut (hal'libát), s. lónyel-vü, félszeguszó.

Hall (haal), s. csarnok: terep; pitvar; common —, vörsház.

Halloo (hélloo'), int. hajrá! nosza! ihol! v. n. haj-rázni.

Hallow (hél'la), v. a. szentelni, megszentelni, felszentelni; — mas, s. halottak napja.

Hallucination (hělljuszině-sǎn), s. elvétés, elhíbázás; tévedés; káprázat (av.)

Halm (haam), s. füszál, szal-maszál.

Halo (hě'la), s. napudvar, holdudvar, csillag udvar.

Halser (haa'zěr), s. vontató kötél; tartalékkötél

Halsong(haal'szong),s.nyak-vas.

Halt

Halt (halt), v. n. sántálni; megállani; adj. sánta, biczegő; s. megállás; to make a —, megállani.

Halt'er, s. sántikáló; kötö-fék; v. a. felfékezni, fel-kantározni.

Halve (háv), v. a. felezni, kétfelé osztani.

Ham (hém), s. sódar, sonka; —s, s. pl. alfel.

Hame (hém), s. íga, hám-iga.

Hamlet (hém'let), s. tanya.

Ham'mer (hém'měr), s. kalamács, verő; ráítés (árverésnél); to go to the —, to be brought to the —, elárvereztetni; —, v. a. kalamáálni, verni; to — upon a thing, habozni, tétovázni.

Hammock (hém'makk), s. függő ágy.

Hamper (hém'pěr), s. kosár, szatyor; v. a. össze-, bebonyolitni; törbe ejteni; akadályoztatni; nyugtalanítni.

Hamster (hém'sztěr), s. hörcsök, hörcsög.

Hanaper (hén'ěpěr), s. kincstár, közkincstár; szatyor.

Hand (hěnd), s. kéz; to be at —, kéznél lenni; to lend a helping —, segédkezet nyujtani; — to —, mell mell ellen, kard kardellen; — in —, karöltve, egyetértve; from — to —, kézről kézre; to live from — to mouth, tengődni (ex tempore vivere, in diem vivere); to bring up a child by —, gyermeket szoptatás nélkül fölnevelni; to lay hands upon one, vkit elfogni; vkit megtámadni; to lay violent hands upon one's self, magát kivégezni a világból; to shake hands with some one, kezet szorítani; vkit; to clap hands, tapsolgatni; under —, kéz alatt; under — dealing, alattomoskodás, csempészkedés; in the turn of a —, egy szempillanatban; to try one's — at, megpróbálni

Handle

vmit, kisérletet tenni tehetségével; he is a very clever — at it, ő abban igen ügyes; to write a good —, szép irásának lenni; out of —, tüstént, egyenesen; on the other —, másfelől, másrészről; the — that gives gathers, ki mással jót teszen, magának keres; many —s make quick work, sok kéz hámmar kész; at any —, minden esetre; at no —, semmiképen, semmi esetre; money in —, készpénz; the — of a watch, óramutató; note of —, adósságlevél; hands off! orrod tőle foghagymás! left —, bal kéz; right —, jobb kéz; (ko-csiz.) bridle —, near —, bal kéz; off —, jobb kéz; — breadth, s. tenyérszélesség; — cuff, s. kézvas, perreczvas; — fetter, s. kézbilincs; — gun, s. puska; — mill, s. kézi malom; — stroke, s. kézcsapás; — work, s. kézi munka; — writing, s. kéz-irat; his — writing, keze irása; — worm, s. atka; —, v. a. kézhez adni, kézbesíteni; to — down, leadni, lenyujtani; hagyományképen átadni; to — in, benyujtani, beadni; besegíteni; to — out, kiadni; kisegíteni; to — about, körüladogatni; to — over, átadni; átvezetni.

Hand'ed, adj. left —, adj. balog; two — hammer, pöröly, öregkalapács.

Hand'ful, s. marok, maroknyi; a — of common sense is worth a bushel of learning, jobb egy marok józan ész, mint egg köböl tudomány.

Hand'icraft, s. kézimesterség, kézmivesség; —sman, s. kézmíves.

Hand'iwork, s. kézi munka.

Hand'kerchief(hèng'kěrtsif), s. kendő; zsebkendő.

Handle (hên'dl), s. nyél, fo-

153

Handsome

gantyú; v. a. kezelni, bán-
ni (-val, -vel); intézni.

Handsome (hênd'szam), adj.
szép, deli; — is that —
does, ki szépen viseli ma-
gát, ha rút is, szépnek tart-
ják; —ly, adv. szépen;
—ness, s. szépség, deliség.

Hand'y, adj. könnyen kezel-
hető; alkalmass.

Hang (hêng), v. n. reg. and
irr. (hung [hâng], hung),
függeni, csüggeni, lágnı;
akadni; ragaszkodni (-hoz,
-hez); to — upon one, rki-
nek nyakán lenni, terhre
esni; there is something
— ing upon his heart, vmi
nyomja a szívét; to — back,
magát vonogatni; to —
down, lefüggeni, lelógni;
to — out, kilógni; to —
together, összefüggeni, kap-
esolatban lenni; to — to,
függeszkedni -ra, -re, ka-
paszkodni -hoz, -hez; to —
loose, lobogni; hanging
ground, s. lejtösség, mere-
dekség.

Hang, v. a. akasztani, fel-
akasztani, felfüggeszteni;
to — one's self, magát fel-
akasztani; go and — your-
self, eredj a manóba; —it,
hagyjuk azt; to — a male-
factor, gonosztevőtfelakasz-
tani; to — up, felakasztá-
ni (p. ruhát); he that is
born to be hanged shall
never be drowned, akinek
akasztóján a helye, nem
hal a Dunába.

Hang, s. lejték; lejtő, eres-
kedő: to get the — of a
thing, rátalálni vminek
csinjára v. nyitjára.

Hang'ing, s. akasztás, fel-
akasztás; függés; függőny;
falszönyeg; adj. függő,
lágo, csüggő; akasztani-
való; — lock, s. lakat; —
face, s. lutorarez.

Hang'man, s. hóhér.

Hank (hêngk), s. gombolyag:
vágyakodás; to have a
great — upon one, sokat
tehetni vkinél; — skain, s.
motring, báb.

Hanker

Hank'ér, v. n. vágyni, vá-
gyúdni; to — for a thing,
vágyakozni vmire; to —
after liberty, szabadságra
vágyni.

Hank'ering, s. vágyódás.

Hankle (hêng'kl), v. a. össze-
kuszálni.

Hansom (hên'zam), s. két-
kerekű bérkoci.

Hap (hèp), s. vak eset, törté-
net; by —, történetből, tör-
ténetesen: at — hazard,
vaktába, szerencsére, me-
részbe; —, v. n. megesni.

Hap'less, adj. szerencsétlen,
boldogtalan.

Hap'ly, adv. talán; esetleg.

Happen (hèp'pn), v. n. meg-
esni, megtörténni; when
did it —? mikor esett? that
may — to anyone, az min-
denkin megeshetik; I hap-
pened to say, azt találtam
mondani; if I should — to
remain there, ha ott talál-
nék maradni.

Hap'pily, adv. szerencsésen,
boldogál.

Hap'piness, s. boldogság;
szerencsés eset.

Hap'py, adj. boldog; szeren-
cés; — is the child whose
father went to the devil,
szerencsés gyermek, kinek
atyja elkárhozott; even an
unlucky man may be —,
boldog lehet az olyan em-
ber is, a kinek a szerencse
nem kedvez.

Harangue (hêrêng'), s. nyil-
vános beszéd; izgatás; v.
n. nyilvános beszédet tart-
tani; v. a. felizgatni.

Harang'uer, s. szónok; csa-
csogó.

Harass (hèr'ész), v. a. kifá-
rasztani, zaklatni; s. puszt-
titás, pusztulás.

Hárasser, s. pusztító; zak-
lató; haramia.

Har'assement, s. kimerült-
ség; zaklatás.

Harbinger (hár'bindzsér), s.
szállásmester; előjel, elő-
jelentés; — of woe, balsors
hirdetője.

Harbour (hár'bár), s. rév-

Hardy

part, kikötő; menedékhely;
szállás; v. a. szállást ad-
ni, szállásra fogadni; ápol-
gatni; enyegetni, öltal-
mazni; v. n. szállásolni;
menekedni.

Har'bourage, s. szállás, men-
hely.

Hard (hárd), adj. kemény,
szilárd; terhes, bajos, fá-
radságos, nehéz; szigorú,
durva, zordon; a — stone,
kemény kő; a — heart, ke-
mény szív; a — skin, durva
bőr; a — case, bajos eset;
— times, s. pl. terhes idők;
— cash, s. pengőpénz; —
work, s. terhes munka; a —
drinker, iszákos; — drink-
ing, iszákoskodás; a —
task, nehéz feladat; —
ware, s. ras és aczélművek;
—, adv. it rains —, nagyon
esik; it goes — with him,
roszül megy a dolga; to be
— of hearing, nagyot hal-
lani; to be — at work,
hozzálátni a munkához,
kézzel lábbal dolgozni;
—by, épen mellette; — feat-
ured, adj. durva arezvo-
nású: — hearted, adj. ke-
ményszívű; — fisted, adj.
szoros markű, fősvény; —
pushed, — run, adj. szo-
rult; — working, adj. mun-
kás.

Hard'en, v. a. keményítni;
edzeni; v. n. keményedni;
— ed in sin, töredelmetlen.

Hardihood (hárd'ihúd), s.
rettenthetetlenség; bátor-
ság.

Hard'iness, s. bajoskodás;
merészség; fool —, vakme-
rőség.

Hard'ly, adv. nehezen, baj-
jal; alig; I can — believe
it, bajjal hiszem.

Hard ness, s. keménység; szi-
gorúság: nehézség.

Hardock (hár'dak), s. bojtor-
ján. [csepü.]

Hards (hárdz) s. pl. köcz.

Hard'ship, s. baj, teher; kel-
letlenség.

Hard'y, adj. bátor, merész;
fool —, vakmerő.

154

Hare

Hare (hēr), s. nyúl; to catch
a — with a tabret, dobbal
nyulászni menni; — foot,
— nyúllábfa, herehura:
—lip, s. nyúl-ajak; — lip-
ped, adj. nyúlajku; —mint,
s. kontyvírag: —'s-ear, s.
színgallév; —wort, s. apró
mályva, kis papsajt.

Hárk (hárk), v. n. hallgatni,
(-ra, -re) fülelni; v. a.
hallgatni (vkit).

Harken, Hearken, v.to Hark.

Harlequin (hár'likin, s. bo-
hócz, ugroéz.

Harlequinade', s. bohóczság.

Harlot (hár'lat), s. szajha.

Har'lotry, s. szajháskodás,
rimafajzat; bordélyosság.

Harm (hárm), s. ártalom;
kár; sértés, bántás; to
mean no —, nem lenni
rosz szándékkal; to be out
of harm's way, bátorság-
ban lenni; to get out of
harm's way, a veszedelmet
kerülni; that can do me
no —, az nekem nem árt-
hat; there is no — in his
going to the theatre, nincs
semmi baj abban, ha ő a
színházba megy; — watch,
— catch, ki másnak ver-
met ás, maga esik bele: —,
v. a. ártani, károsítni;
sérteni, megbántani; I did
not — him, nem sértet-
tem őt.

Harm'ful, adj. ártalmas, ká-
ros, kártékony; sérelmes.

Harm'less, adj. ártatlan, ár-
talmatlan; he is a — fellow,
olyan ember mint a falat
kenyér.

Harmon'ical, v. Harmonious.

Harmonious (hármo'niász),
adj. összhangzó, zenélyes;
—ly, adv. összhangzólag.

Har'monize (—neiz), v. n.
összhangzani, összeegyezni;
v. u. összhangzásba hozni.

Har'mony, s. összhangzat,
hangegyezés; egyetértés,
egyesség.

Harness (hár'nesz), s. pán-
czél; lószerszám; v. a. fel-
szerszámozni, felhámozni.

Harp (hárp), s. hárfa; fúró

(csillagzat); —er, —ist, s.
hárfús; —, v. n. hárfázní;
to — upon the same string,
mindig egy húron pen-
dálni.

Harpies (hár'pisz), s. pl. har-
piák; dűlő, zsákmányoló,
ragadozó nép.

Harpoon (hár'pún), s. szi-
gony.

Harp'sichord (hárp'szikard),
s. zongora.

Harrow (hêr'ro), s. borona;
v. a. boronálni.

Harry (hêr'ri), v. a. zaklatni,
gyötörni; s. Henrik; old
—, ördög.

Harsh (hárs), adj. zordon,
durva, szigorú; fanyar;
—ly, adv. durván: —ness,
s. durvaság, durczásság;
zordonság; fanyarság.

Hart (hárt), s. szarvas; —'s
horn, s. szarvasszaru; —'s
horn salt, s. szarvasszaru-
só; —'s horn spirit, s. szar-
vasszarulél.

Harvest (hár'veszt), s. ősz:
aratás; —home, s. aratási
lakoma.

Hash (hês), v. a. összevag-
dalni. s. ragdalt hús.

Hasp (hészp), s. zárhorog;
sark.

Haste (hēszt), s. sietség, sie-
tés, make —! siessen!
much —, little speed,
har
mar munka, késő haszon
(lassan járj, torúbb érsz).

Hast'en, v. n. sietni; v. a.
siettetni.

Hast'iness, s. siedelem, si-
tesség; hevesség.

Hast'ings. s. pl. korán-érő
gyűműlcsg; he is none of
the Hastings (nemzetségi
név), őt nem híják hamar-
nak.

Hast'y, adj. siető, sietős;
mohó; heves-indulatú.

Hat (hëtt), s. kalap; — box,
s. kalaptok; — maker, s.
kalapos.

Hatch (hêts), v. a. külteni
(a tojást); kigondolni, ko-
holni; vonalakkal árnyoz-
ni; hatched with gold,
aranynal kirakott; —, s.

Harpies

Have

költés; madárják; vona-
los metszés; verőcze; —es,
s. pl. (haj.)nyilások; le-
járó nyilások; to be under
the hatches, nyomorkodni;
it is the way of the world,
to keep folly at the helm,
and wisdom under the
hatches, ilyen a világ: a
bolondok uralkodnak és a
bölesek nyomorkodnak.

Hatch'el (hěk'kl), s. gereben;
v. a. gerebenezni.

Hatchet(hëts'it), s. szekercze,
bárd; to bury the —, bé-
két kötni; —face, s. durva
vonásu arcz.

Hate (hět), v. a. gyűlölni; s.
gyűlölet, utálat; —ful, adj.
gyűlőletes: —r, s. gyűlölő.

Ha'tred, s. gyűlölség.

Hat'ter (hêt'tér), s. kalapos.

Haught (haat), v. Haughty.

Hau'gtily, adv. fennen, kaj-
fosan.

Haughtiness (haa'tinesz), s.
főnnelgés; dagály, gög.

Haughty (haa'ti), adj. fön-
nelgő, gögös, dölyfös.

Haul (haal), v. a. (haj.)meg-
hűzni; vontatni; to — in,
behúzni, beszedni (kötelet);
to — up, felhűzni, felvon-
ni; összehúzni, bevonni
(vitorlát); to — the wind,
széloldalt tartani, szélfélt
járni; to — off, uszóvá
tenni: elvontatni; —, —ing,
s. vontatás.

Haunch (háns), s. csipő.

Haunt (hánt), s. buvóhely,
tartózkodási hely; hárás;
v. a. gyakran látogatni;
kisérteni; this place is
haunted, itt kisértet jár;
—, v. n. kóborolni.

Hautboy (ho'bai), s. hoboa,
fenkürt.

Have (hév), v. a. irr. (had
[héd], had), lenni (vmi
vkinck, birni (vmit v.
mivel) kelleni; megtudni,
hallani; magában foglal-
ni; I have a book, nekem
könyvem van; I have his
book, könyve nálam van;
he has no money, neki
nincs pénze; they had no

155

Hector

Hečtor; s. vasggúró; v. n.
nyeglélkedni, hősködni.

Hedge (heds), s. sörény, ke-
rítés; a quick-set-, elec-
ven sörény; over — and
ditch, tüskén, bokron ke-
resztül; — hog, s. tővises
dísznó, sűn, tarajos sül;
— creeper, s. haraszti zsi-
vány; csavarág; — spar-
row, s. erdei veréb; —born,
adj. ismeretlen származású,
ágról szakadt; —, v. a. be-
sövényelni, bekerítni; —,
v. n. rejtekezni.

Heed (híd), s. vigyázat; fl-
yelem; ovakódás; to take
— of something, figyelem-
mel lenni vmi iránt; gond-
viselése alá venni vmit; to
give —, figyelni; take —!
vigyázz! good take —
does surely speed, szemes-
nek áll a világ; —, v. a.
and n. ügyelni, figyelni
(vmire); he —s me not,
nem hederít rám, nem gon-
dol velem.

Heed'ful, adj. óvatos, figyel-
mes; —ly, adv. óvatosan,
vigyázva; —ness, s. óva-
tosság, figyelmesség.

Heed'iness, s. figyelem, vi-
gyázékonyáság.

Heed'less, adj. figyelmetlen,
vigyázatlan, gondatlan;
—ly, adv. figyelmetlenül;
—ness, s. figyelmetlenség,
gondatlanság.

Heel (híl, hél), s. sark; csiz-
masark; to take to the
heels, to show the heels,
to betake one's self to
one's heels, elfutni, el-
szökni: sarkával fenye-
getni az ellenséget; to be
at one's heels, sarkában
lenni rkinek; to trip up
one's heels, lábat v. gán-
csot vetni; to set a thing
at one's heels, megvetni,
kevésre becsülni vmit; to
lay by the heels, kalodába
tenni; —, v. n. tánczolni;
félrehiczezenni.

Heft (heft), s. nyél, fogantyú;
súly.

Heifer (heifěr), s. üsző.

Heighho

Heigh'ho (hei'ho), int. ejnye,
óh jaj.

Height (heit, hēt), s. magas-
ság, magaslat; tető, tető-
pont.

Height'en, v. a. magasbitni.
emelni, nevelni, öregbitni;
that heightens the sold-
ier's courage, az neveli a
katona bátorságít.

Heinous (hěnász), adj. ir-
tóztató, iszonyű; —ness,
s. iszonyúság.

Heir (ér), s. örököös; — dom,
s. örökség, örök; —less,
adj. öröktelen; —ship, s.
örök; örökjog.

Heir'ess, s. örököös (nö).

Helical (hel'ikèl), adj. csigá-
dad; —line, s. csigaronal.

Heliom'eter, s. napmérő.
He'liotrope, s. kunkor.

Helix (hí'liksz), s. kaeska-
ringó, csavararronal; esiga-
ház; gönczöl szekere.

Hell (hell), s. pokol.

Hellebore (hel'libor), s. hú-
nyor.
Hellenism (hel'linizm), s. gö-
rügüsség, görög nyelvsaját-
ság.

Hellish (hel'lis), adj. pokoli,
pokolbeli; a — crew, pokol-
fajzat.

Hell'lishly, adv. pokolilag.
Helm (helm), s. kormány,
kormánylapát; sisak; to
sit at the —, kormányt
íltni.

Hel'met, s. sisak; lombik-
fedő; —flower, s. csukóka;
— pigeon, s. bűbos galamb.

Hélp (help), v. a. and n.
reg. and irr. (holp [holp],
holpen), segíteni, segélyez-
ni, seqélni; segítségül len-
ni: so — me God, Isten
ugy segéljen; to — one
with money, vkin pénzzel
segíteni; to — one out of
a calamity, kisegítni vkit
a bajból; to — one to...
vkit vmire segítni; (ebéd
felett) szolgálni -val, -vel;
shall I — you to some
veal? szolgálhatok önnec
borjupecsenyével? — your-
self, tessék, nyuljon hozzá;

Hence

I could not — laughing,
nem állhattam meg a neve-
tést; I can't — going there,
kénytelen vagyok oda men-
ni; I can not — it, nem
tehetek róla; that can not
be helped, ezen nem lehet
segíteni; I can not — him,
nem segíthetek rajta; do
— me, ugyan segítsen ön
rajtam; —, s. segítség, se-
gedelem; to cry out for —,
segítség után kiáltani;
there is no — for it, azon
nem lehet segíteni; he is
past —, rajta többé nem se-
gíthetni.

Help'ér, s. segéd, segítő.

Help'ful, adj. segedelmes.

Help'less, adj. gyámoltalan,
esetlen; segélytelen; —ly,
adv. gyámoltalanúl; —ness,
s. segélytelenség; ügyetlen-
ség.

Hel'ter-skel'ter, adv. tövel
hegyyel, összevissza.

Helve (helv), s. fejszenyél.

Hem (hem), s. szeély, sze-
gés; v. a. szeélyezni; v.
n. hákogni, torkát köszö-
rülni.

Hemicrany (hem'ikrêni), s.
egyoldalu főfájás.

Hem'icycle (—szeikl), s. fél-
kör.

Hemisphere (hem'iszfír), .
félteke, félgömb.

Hem'ispheric, —al, adj. fél-
tékés.

Hemlock (hem'lak), s. bürök.

Hem'orrhage (—orěds), s.
vérfolyás, véromlás.

Hem'orrhoids (—araidz), s.
pl. arany-ér.

Hemp (hemp), s. kender;
—en, adj, kenderből való.

Hen (hen), s. tojó; tyúk;
turkey —, s. nöstény póka;
guinea —, s. gyöngytyűk:
— bane, s. belendek, bolon-
dító csalmatok.

Hen-pecked, adj. papucs
alatt lévő.

Hence (hensz), adv. innét,
innen; mostantól; — may
be deduced, ebből lehet kö-
vetkeztetni: a year —,
mához esztendőre; two

158

Henceforth

weeks —, mához két hêtre;
be off —! el innen !

Hence'forth, Hence'forward,
adv. ezentül, mostantól fog-
va, ettől fogva.

Hend (hend), v. a. megfogni;
elfoglalni.

Hendecagon (hendek'égan),
s. tizenegyszügy.

Hep (hep), s. csipkerózsabogyó.

Hepatic (hipêt'ik), —al, adj.
máj... , májhoz tartozó.

Her (hör), pron. övé, -a, -ja,
-e, -je; neki, öt (nönem);—
mother, az anyja; I told
—, megmondtam neki.

Herald (her'êld), s. hîrnök;
v. a. bevezetni, beiktatni;
hîrdetni. [czimertan.

Her'aldry, s. czímer-isme,

Herb (erb), s. fű, fűnemű nö-
vény; medicinal herbs,
gyógyfüvek; — of grace, s.
rutá; — bretch, s. szeder-
eserje; — true-love, s. négy-
levelű ezillár; — porridge,
s. zöldleves; — woman, s.
fűárusnő. [fünemű.]

Herbaceous (erběsász), adj.

Herbage (er'bids), s. fű; fü-
bér; legelő, legelőjog.

Her'balist, s. füszedő; fü-
árus; növényész.

Herbid (her'bid), adj. füves,
fürel benőtt.

Herborist, v. Herbalist.

Herd (herd), s. nyáj, csorda;
csoport (szarras); v. n.
összecsoportozni.

Herd'sman, s. pásztor.

Here (hír), adv. itt; what
business have you — ? mi
dolga van neknek itt ? he is
living —, ő itt lakik; — is
to you! ön egészségére !
(pohárkösz.); — is nor
rhyme nor reason, se eleje,
se veleje, sefüle, se farka;
— abouts, adv. e tájon, itt
körül; — after, adv. ez-
után, jörendőben; —at, adv.
e felöl; — below, adv. itt
alant; —by, adv. ezzel, ez
által; — in, — into, adv.
ebben; — of, adv. erről;
— tofore, adv. ezelőtt, haj-
dan; — unto, adv. ehhez;

Heritable

— upon, adv. erre; — with,
adv. ezzel.

Hereditable (hired'itèbl), adj.
örökölhető; — monarchy, s.
öröklö fejedelemség.

Hered'itariness, s. örökösség.

Hered'itary, adj. örök, örö-
kös; öröklött.

Heremite, v. Hermit.

Heresy (her'eszi), s. eretnek-
ség.

Her'etic, s. eretnek; —al, adj.
eretneki. [ség.]

Her'itage, s. örökjószág, örök.

Hermaphrodite (hermé'ro-
deit), s. csira, hímnö.

Hermetic (hermet'ik), —al,
adj. léghatlan; —ally, adv.
léghatlanul.

Her'mit (hér'mit), s. remete,
magáncz; —age, s. remete-
lak, remeteség.

Hern'hill, s. forrasztójö, temoldó fű.

Hernia (her'nié), s. sérv, sér-
vés, szakadás.

Hernious (her'niász), adj.
sérüs, tökös.

Hero (hí'ro), s. hős.

Hero'ic, —al, adj. hős...,
hósi; —ally, adv. hősíleg.

Her'oine (her'oi-n), s. hűsnö.

Her'oism (—o-izm), s. hősség.

Her'on (—án), s. gém, köcsag.

Herpes (her'piz), s. sömör,
börsczenny.

Her'petic (—petik), adj. sö-
mörös.

Herring (her'ring), s. hering;
pickled —, s. sós hering;
red —, s. füstölt hering;
— smack, s. heringcsónak.

Hers (hörz), pron. az övé
(nőé); this is not my
house, it is —, ez nem az
én házam, hanem az övé
(nőé); a friend of —, ba-
rátjai egyike.

Herse (hersz), s. ostrombo-
rona; hulló rostély.

Herse, v. Hearse.

Herself (hörszelf'), pron. ö
maga (nőnem); she has a
high opinion of —, sokat
tart maga felöl; it is just
like —, az kitelik tőle.

Hesitancy (hez'itênszi), s.
késedezés, habozás.

Hide

Hes'itant, adj. habozó, késedező.

Hes'itate (—tēt), v. n. haboz-
ni, tétovázni, késedezni;
akadozni (beszédben).

Hesita'tion, s. habozás, této-
vázás, késedelmezés; aká-
dozás.

Hest (heszt), v. Behest.

Heterodox (het'eradaksz),
adj. másvéleményű, külön-
hitű; —y, s. kü-
lönhitűség.

Het'erogene, —al, adj. külön-
nemű.

Heterogeneity, s. különne-
műség.

Heterogeneous (heterodsi'-
niázs), adj. különnemű;
—ness, s. különneműség.

Heteroscian (hetera'sién),
adj. egyárnyű.

Heteroscii (heteras'si-i), s. pl.
egyárnyu népek.

Hew (hju), v. a. irr. (hewed
[hjud], hewn [hjun]),
rágni; faragni; megbár-
dolni; to — a piece of
timber, gerendát megbár-
dolni; to — off, elváani
 fejszével); to — down,
lerágni; —, s. színárnyék-
lat; színárnyalat; szín;
űrűgy.

Hew'er, s. favágó; köfaragó.

Hexagon (hêksz'égan), s.
hatszög.

Hexag'onal, adj. hatszögű.

Hexahedron (hekszêhí'dran)
s. hatlap, hatlapony, koczka.

Hexameter (hekszêm'itěr), s.
hatméretű vers, hősvers.

Hev (hē), ínt. héjh, vigan.

Hiatus (hi'-ě'tász), s. tátoga,
hangrés.

Hibernal (heiber'nêl), adj.
téli.

Hibernian (hiber'niên), adj.
and s. irföldi, hiberniai.

Hiccough (hik'káf), s. csuk-
lás; v. n. csukladozni.

Hickup, v. Hiccough.

Hide (heid), s. bőr (lenyu-
zott); telek; — and gain,
s. szántóföld.

Hide (heid), v. a. irr. (hid
[hid], hidden [hid'dn]),

159

Hideous

elrejteni, eldugni, elrekken-
teni; to — one's self, ma-
gát elrejteni, elbúni, elrej-
tezni; —, v. n. rejleni; —
and seek, bujosdi, bujóska
(gyermekjáték).

Hideous (hid'íász), adj. csú-
nya, rút; írtóztató; —ness,
s. rútság, írtóztatóság.

Hid'den, part. and adj. rej-
tett; rejtélyes.

Hí'ding (hei'ding), s. rejték;
páholás; to give one a
—, vkit megverni; to get
a —, ütleget kapni; —place,
s. rejtekhely. [siess !

Hie (hei), v. n. sictni; —thee !

Hierarchy (hei'irárki), s. pap-
uralom, pap-uralkodás.

Hieroglyph (hei'iroglif), s.
képjel, képbetű.

Hieroglyph'ic, —al, adj. kép-
jeles, képbetiüs.

Higgle (híg'gl), v. n. alk-
dozi, fillérezni; házalni,
kufárkodni.

Hig'gler, s. kufár.

High (hei), adj. magas; ma-
gasztos; gögös; — place, s.
magaslat; — price, s. nagy
ór; — treason, s. felség-
árulás; — life, s. uri élet;
előkelűség; úrhatnámság;
— road, s. országút; —
church, s. az uralkodó egy-
ház (Angliában); —words,
s. pl. czigódás, heveskedés;
szódagály; it is — time,
nagy ideje; the Most High,
s. Isten; —, adv. to fly —,
magasan repülni; to play
—, nagy pénzre játszani;
his pulse beats —, ütere
hevesen jár; the wind
blows very —, nagy szél
van; on —, fenn; from on
—, felülről; magasról; —
aspiring, adj. nagyratinő;
— born, adj. előkelő szüle-
tésű; — crowned hat, ma-
gastetejű kalap; — flown,
adj. dagályos, gögös; —
flying, adj. fellengő; fen-
héjázó; — hearted, adj.
nagyszívű, nemeslelkű; —
— minded, adj. fennkölt;
— spirited, adj. tüzes, he-
ves.

Highest

High'est, adj. legmagasabb;
the — bidder, legtöbbet
igérő.

High'land, s. felföld, felvi-
dék, hegyvidék; —er, s.
felföldi.

High'ly, adv. magasan, na-
gyon, nagyra; to think —
of some one, sokat tartani
vki felöl; to esteem —,
nagyrabecsülni; — gifted,
adj. nagytehetségű, nagy-
eszű.

High'ness, s. magasság; fen-
ség; his royal —, ő királyi
fensége.

Highth, v. Height.

Highty-tighty, adv. nyakra-
före.

High'way, s. országút; —
man, s. úton-álló, hara-
mia.

Hilarate, v. Exhilarate.

Hilarity (hilér'ity), s. derült-
ség, vidámság.

Hill (hill), s. domb; up —,
hegynek, felfelé; down —,
völgynek, lefelé; — stream,
s. hegyi folyam.

Hill, v. a. eltakarni.

Hil'lock (-lak), s. dombocska.

Hil'ly, adj. dombos.

Hilt (hilt), s. markolat, kard-
markolat.

Him (him), pron. neki, őt
(hímnem); I told —, mond-
tam neki; I love —, szere-
tem ötet; what did I say
to —? mit mondtam neki?

Himself', pron. őmaga (him-
nem); he sees — in the
looking-glass, ő látja ma-
gát a tükörben; he is
beside —, magán kívül van;
he was by — in the room,
egyedül maga volt a szo-
bában.

Hind (heind), s. szarvaste-
hén; paraszt; napszámos.

Hind (heind), adj. (comp.
hin'der; superlat. hind'
most, hin'dermost), hátsó,
hátulsó; —leg, hátulsó
láb; —er part, hátulsó
rész; hindmost man, vég-
ember, véglegény.

Hinder (hin'dér), v. a. akadályozni, hátráltatni; to

Hit

— one from ..., visszatartóztatni, elvonni vkit -től, -től; —, v. n. akadályoskodni, akadályvet ni.

Hin'derance, s. akadály, akadályozás.

Hinge (hindzs), s. sark, sarkalat, ajtószark, sarkkildök.

Hint (hint), v. a. érinteni,
illetni (szóval); v. n. in-
teni; to — at, utalni, czé-
lozni-ra, -re (szóval); if
he had but hinted at it,
csak félszóval mondta vol-
na; —, s. intés, jel-adás;
rövid érintés, ráutalás.

Hip (hip), s. csípő, tomp;
szelemen; —bone, s. csipő-
csont; — ped, adj. csiper-
tes; — pish, adj. lépkóros,
rásztos.

Hippopot'amus (hippopat'-
émász), s. víziló.

Hire (heir), v. a. bérelni,
bérbe renni; to — out, ki-
bérleni, bérbe adni; to —
out one's self, elszegüdni;
—, s. bér, bérlés; bérpénz.

Hire'ling, s. zsoldos; áros-
lelkű.

Hirse (hersz), s. köles, köleskása.

Hirsute (herszjut'), adj. szö-
piós.

His (hiz), pron. övé (him-
nem); — mother, az anyja;
— sister, nötestvére; a
friend of —, barátjai
egyike.

Hiss (hiszsz), v. n. pisszegni,
sziszeqni; v. a. kipisszegni;
(p. szinészt); —, s. pissze-
gés; piszszegetés; pisszege.

Hít (hiszt), int. csitt, pissz.

Historian (hiszto'rién), s.tör-
ténész, történetíró.

Histor'ic, —al, adj. történeti;
történelmi.

Historiographer, s. történetíró.

His'tory, s. történet.

Hit (hit), v. a. irr. (hit, hit), ütni, megiütni; eltalálni; to — one with a stick, bottal megiütni vkit; to — one a box on the ear, pofonütni vkit; to — the nail on the head, fejére ütni a

160

Holdback

Hollow

Honest

ladni vkivel; kiderülni (idő); to—with no one, sen-
kivel sem tartani; (prov.); to — with the hare and
run with the hound, két kulacsosnak lenni, két
nyerget ülni (duabus sellis
sedere, i. e. incertarum
esse partium; ancipiti fide
ambabus servire velle);
—, s. tartás, megfogás,
megmarkolás; elfogás; tog-
ság; támaszték; hatalom;
vaczok, barlang, lyuk (p.
borzé); hajóteknő; kifog-
gás, mentekezés: (of upon)
befolyás; to lay — on
(upon) one, vkit el-, meg-
fogni; to get — of, to
catch — of, to take — of,
fogni, megfogni (vkit v.
vmit), elfogni, megesípni
vkit; kapaszkodni, fogód-
zani vmibe; to put in —,
bebörtönözni; to keep in —,
fogva tartani; to let go
one's —, elereszteni vmit;
to keep a good — of the
land, a part mellett ha-
józni; strong —, s. erőde;
free —, s. szabad birtok;
lease —, s. bérlett jószág.

Hold'back, s. akadály.

Holder (hoł'dɛ̈r), s. tartó;
share —, s. részvényes;
free —, s. szabad birtokos;
lease —, s. bérlő, árendás;
pen —, s. tolltartó.

Holdfast (hold'fászt), s. csíp-
tető, szoríték; zsugori;
— bench, s. faragászék.

Hol'ding, s. tartás; bérlett
jószág: — bolt, s. feszíték-
csapszeg.

Hole (haol), s. lyuk, üreg;
ürügy, kibuvó ajtó; to
have a — to creep out at,
kibuvó ajtajának lenni;
—, v. a. lyukasztani; —, v.
n. elbujni.

Holibut, v. Halibut.

Holiday, v. Holy-day.

Holiness (hoł'linesz), s. szent-
ség; his — the pope, ő
szentsége a pápa.

Holland (hal'tênd), s. boróka-
pálinka; hollandi vászon.

Hollow (hal'lo), adj. üreg,

üres, odvas; — tree, s. od-
vas fa; — voice, s. siket
hang, tompa hang; — way,
s. mély út, öblős út; —
cheeked, adj. beesett képű,
sovány arczú; — eyed, adj.
beesett szemű; — hearted,
adj. szívélytelen, hamis-
lelkü, álnok; — plane, s.
horonygyalú; — root, s. far-
kasgége-vírág, likasír; pézs-
maboqlár; — s. odű, üreg,
odor; kivájás; horony; vá-
julat, vápa; vájna; gödör,
verem; the — of the hand,
marok; —, v. a. kivájni,
küiregitni.

Hol'low, v. n. kiabálni, kiál-
tozni; s. kiabálás.

Hol'owness, s. üreg, vájulat,
öblözet; álnokság, hamis-
ság.

Holly (hal'li), s. téli magyal;
— hock, s. mályvarózsa,
rózsaziliz; — rose, s. szu-
har, sziklai szuhar.

Holm (holm), s. halom, domb-
hát, magaslat; kis sziget,
folyamsziget; — oak, —
tree, s. magyal, örözköld
tölgyfa.

Holothuria (halothju'riê), s.
hólyaghal, tengeri hólyag.

Holster (hol'sztěr), s. písz-
tolytok.

Holy (ho'li), adj. szent; —
ghost, s. szent lélek; —
wake, s. nyári napfordu-
lat, örömtűz; — water, s.
szentelt víz; — week, s.
nagyhét; — writ, s. szent
írás; — cross-day, — rood-
day, s. Sept. 14-ike; —
thistle, s. áldott csüküllő,
áldottfü.

Holy-day (ha'lídē), s. ünnep,
ünnep-nap; szünnap; —
time, s. szünidő, szünna-
pok.

Homage (ham'edzs), s. hó-
dolás; to do —, hódolni;
—, v. a. hódolni.

Home (hom), s. otthon, hon;
I have no —, nekem nincs
otthonom, nincs állandó
lakhelyem; — is —, let it
be ever so homely, tulaj-
don tüzhelyünk arany láng-

gal lobog; —, adv. honn,
otthon, itthon, haza, oda-
haza, idehaza; to go —,
haza menni; to be at —,
honn lenni; it will come —
to him, azért még lakolni
fog; it comes — to the
heart of the nation, meg-
indítja a nemzet szívét; it
comes — to you, ez ont
illeti, önre ezéloznak; —
department, s. belügyminis-
terium; — made cloth, s.
házi rúszon; — spun, adj.
otthonfont; egyszerű, mes-
terkéletlen; — thrust, s.
halálos döfés.

Home'less, adj. hontalan, ott-
hontalan.

Homelin (hom'lin), s. síma
rája (hal).

Home'liness, s. otthonosság;
egyszerűség, mesterkéletlen-
ség, természetesség, öszín-
teség; faragatlanság, go-
rombaság.

Home'ly, adj. otthonos; ter-
mészetes, egyszerű, mester-
kéletlen; faragatlan, go-
romba.

Home'ward, —s, adv. haza-
felé.

Homicidal (hamiszei'dêl), adj.
emberölési.

Homicide (ham'iszeid), s.
emberölés.

Homiletic (hamilet'ik), adj.
beszéds, társas, nyájas;
hitszónoklásí; —s, s. pl.
hitszónoklás, hitszónoklat.

Hom'ly, s. szentbeszéd, hit-
beszéd, egyházi beszéd.

Homogeneous (homedzsi-
nász), adj. egynemű, ha-
sonnemű; —ness, s. hason-
neműség.

Homologous (homa'ogász),
adj. egynevű, hasonnevű.

Homonym (ham'onim), s.
kétértelmű kifejezés;egyen-
lön hangzó szó.

Homonymous (homan'im-
ász), adj. egyenlően hana-
zó, egynevű; kétértelmű.

Hone (hoon), s. fenkö; v. n.
epedni; v. a. fenni, küszö-
rülni.

Honest (an'eszt), adj. hecsü-

162

Honesty

letes, tiszességes; öszinte; —ly, adv. becsületesen, öszintén.

Honesty (an'eszti), s. becsületesség, öszinteség; — is the best policy, legtorább tart, a mi becsületes: besületesség a legjobb politika.

Honey (hánm), s. méz; my —, édesem, kedvesem, mézes háboeskám; — moon, s. mézes hónap, a házasság első hónapja, — stalk, s. baltaczm; — suckle, s. szulák; — wort, s. széplén; — tongued, adj. sűkszájú.

Hon'ied, adj. mézes; — words, s. pl. mézes beszéd, mézes szavak.

Honor, v. Honour.

Honorary (an'nárêri), adj. tiszteltebeli, tiszteleti.

Honour (an'nár), s. tisztellet, tekintély, tekintet; becsület, tiszesség, érdem; méltóság, tisztesség; bírós kártya; your —, nagyságod; lady of —, udvari hólyg; to do — to some one, vkit megtisztelni; a man of —, becsületes ember; upon my —, becsületemre; —, v. a. tisztelni, megtisztelni: to —a bill of exchange, váltót elfogadni, váltót kipjétni.

Hon'ourable, adj. becsületes, tiszességes; (czím) nagyságos; right —, méltóságos.

Hon'ourably, adv. becsületesen.

Hood (hud), s. kámusa, csuklya; v. a. csuklyázni.

Hood'wink, v. a. to — one, szemét bekütni.

Hoof (huf), s. (pl. hooves), karöm, pata, manes; the — of a horse, lóköröm; to beat the —, gyalogolni; — bound, adj. szorospatáju.

Hoof'ed, adj. patás.

Hook (huk), s. horog, kampó; by — or by crook, minden áron, joqgal v. joqtalanúl (per fas et nefás); —, v. a. horogba akasztani; szit

Hooked

gomyugal halászni, horgászni.

Hook'ed, adj. horgadt; —nose, s. sas-orr. [pós.

Hook'y, adj. horgas, kam-

Hoop (húp), s. abroncs; karika; kávás szoknya; kiabálás; v. n. kiabálni (vikez).

Hoop'er, s. kádár, bodnár; vad hattyú.

Hoop'ing, s. abronesozat; — cough, s. hökhurut, számárhurut.

Hoopoo (húp'ú), s. banka, babuka.

Hoot (hút), v. n. kiabálni, ujjongatni; to — off, elkiabálni, kiabálással eljeszteni; —, s. kiabálás, ujjongatás.

Hop (hap), s. komló; ugrálás, szökeselés; v. a. komlózni (sert); v. n. ugrálni, szökdécselni.

Hop'bind, s. komlókaes.

Hope (haop), s. remény, reményseg; to have hopes, to be in hopes, reményleni; to be out of —, reménynétkül lenni: to live upon —, reménynyel táplálkozni; there is no — of his life, nines remény életéhez; the forlorn —, veszendő őrs; (prov.) if it were not for — the heart would break, reményseg tartja az embert; — is grief's best music, reményseguel könnyebbedik az veszéredés; —, v. a. and n. reményleni, remélni; I — your father is well, édes atyja egészséges, reménylem; to — for good success, sikert reményleni; to — well of some one, jó reménynyel lenni vki íránt.

Hope'tul, adj. reményteli.

Hope'less, adj. reménytelen.

Ho'pingly, adv. remélve.

Hopp'per, s. ugráló; sántikáló; biczertes.

Hopple (hap'pl), v. a. békóba tenni (lovat).

Horal (ho'rél), adj. őránkénti; —ly, adv. őránként.

Horse

Ho'rary, adj. — circle, s. őrákör.

Hord, v. Hoard.

Horde (hord), s. sereg, esordanép.

Horizon (harei'zán), s. látkör, láthatár; sensible —, s. tetséleges látkör; real —, s. valódi látkör.

Horizontal (harrizan'tél), adj. láthatájú; víz-írányos, víz-szintes; —ly, adv. vízírányosan.

Horn (hoarn), s. szarv, hart's —, s. szarvassarú; — of plenty, s. bőség szarva; a huntsman's —, vadászkürt; —fish, s. hegyes orrú esuka; —beetle, s. kék szarvasbogár; —blende, s. tülle, szarufény; —mad, adj. nőféltő; —pipe, s. duda; táncz neme; —stone, s. tülökkő; —wort, s. locsagyz.

Hor'ned, adj. szarvas, szarvarott: — cattle, s. szarvasmarha.

Hor'net, s. lődarász.

Horn'owl, s. nagy-füles hágly.

Hor'ny, adj. szarunemű, szarus.

Horoscope (har'rőszkop), s. csillagvetés.

Horrible (har'ribl), adj. rettenetes, iszonyú; —ness, s. rettenetesség, iszonyűság.

Hor'ribly, adv. rémitően, iszonyúan.

Horrid (har'rid), adj. borzasztó, írtózatos; —ness, s. borzalmasság, írtóztatóság.

Horri'ic, adj. rettentő, rémitő.

Horror, Horrour (har'rár), s. borzalom, írtózat, iszony; — struck, adj. elrémült.

Horse (haarsz), s. ló: lovasság; on — back, lóhátón to go on — back, lóhátón menni, lovagolni; to get upon a —, lóra felulni; to give a — the head, nekereszteni a gyeplót; to dismount, to alight from one's —, lóról leszállani; to — !

163

k'

Hortation

lóra! blood —, s. telivér
ló; master of the —, lo-
vászmester; — breaker, s.
lovász, idomár; —chesnut,
s. vadgesztenye; — cloth,
s. lótakaró; — collar, s.
lójárom: — guards, s. pl.
testörlovasság: — man, s.
lóhátas ember; lovaskato-
na; — manship, s. lovag-
lás mestersége; — race, s.
lófuttatás, lóverseny; —
radish, s. torma: — shoe,
s. patkó, patkóvas; —whip,
s. lovagkorbács, lovagvesz-
szö; —, v. a. lóval ellátni
vkit, lovat adni vki alú;
—, v. n. lóra ülni.

Hortation (hartě'sán), s. intés, megintés.

Hor'tative (—tětiv), adj. intő.

Hor'tatory, v. Hortative.

Horticul'tural (—tikál'tsárêl) adj. kertészeti.

Horticul'ture, s. kertművelés, kertészet.

Horticul'turist, s. kertész; kertkedvelő.

Hose (hooz), s. szárharisnya, nadrágocska.

Hosier (ho'zsár), s. haris-
nyaúrus; —, s. kötött mű,
kötönc: harisnyaszövési
áru.

Hospitable (hasz'pitébl), adj.
vendégszerető: —ness, s.
vendégszeretet.

Hospital (hasz'pitél), s. kór-ház.

Hospital'ity, s. vendégszere-
tet.

Hos'pitaller, s. beteg-ápoló; máltaí lovag.

Hos'pitate (—tēt, v. a. szál-
lásra fogadni; v. n. szállá-
solni; vendégkép mulatni
vkinél.

Host (hoszt), s. vendégfogu-
dós; gazda, házi úr; had-
sereg; ostya, szentáldozat;
a — of questions, tenger
kérdés; —, v. a. szállást
adni; —, v. n. szállásolni;
szemlét tartani.

Hos'tage (hasz'teds), s. tűsz.

Hostel, Hostelry, v. Hotel.

Hostess (hosz'tesz), s. kocs-

márosnő, fogadósnő; házi
asszony.

Hostile (hasz'til), adj. ellen-
séges.

Hostil'ity, s. ellenségesség;
ellenségeskedés.

Hostler (aszt'lěr), s. lovász-
szolga.

Hostry (haszt'ri), s. lóistálló.

Hot (hat), adj. meleg, forró;
heves, tüzes; buja; üze-
kedő, koslatá; I am very
—, igen melegem van; to
grow —, felhevülni; a —
engagement, tüzes viadal;
—bed, s. meleg-ágy; —
— blooded, adj. szerelmes;
— brained, — headed, adj.
heves-indulatú; — house,
s. hérváz; — mouthed, adj.
konok, makacs; — spur,
s. tüzes ember.

Hotel (hotel'), s. szálloda.

Hough, v. Hock.

Houlet, v. Howlet.

Hound (háund), s. vadász-
kutya; v. a. abajgatni, haj-
tani.

Hour (áur), s. óra; within
an —, in an hour's time,
egy óra alatt; I waited
for you two full hours,
két egész úráig vártam
önt; at a good —, jókor,
korán; it is but a quarter
of an — since . . ., csak
egy negyedúrája, hogy...
since half an —, egy félóra
óta; an — hence, egy óra
mulva; about the ninth
—, kilencz óra tájban; —
glass, s. homokóra; —
plate, s. számlap (órán).

Hour'ly, adj. óránkénti; adv.
óránként, minden órán.

Housage (háu'szedzs), s. rak-
helybér, tárbér.

House (háusz), s. ház, lak-
ház; család; kereskedő-
ház; háztartás; to keep a
good —, nagy asztalt tar-
tani; to throw the — out
of the windows, nem tudni
hova lenni örömében; iszo-
nyú zajt ütni; — of com-
mons, alsóház, képriselő-
ház (Nagybritanniában);
— of lords, förendi ház

Hostile

Howitzer

(Nagybritanniában); he
is in the —, ő parlamenti
tag; to keep —, u házi
gazdaságot vinni; honn
maradni; pigeon —, s. ga-
lambház; — breaker, s.
háztörő; — breaking, s.
háztörés; — hold, s. ház-
tartás; — keeper, s. ház-
gondviselő; — keeping, s.
háztartás; — maid, s.
szobaleány; — warming, s.
házfelavatási lakodalom;
— wife, s. gazdasszony; —,
v. a. szállást adni, szál-
lásra fogadni; to — corn,
a gabonát behordani a szü-
rébe; —, v. n. lakni, szál-
lásolni.

Hou'sing, s. szállás; csótár;
raktárolás.

Houss (hauszsz), s. csótár,
sabrák.

Hovel (hav'l), s. kunyhó, ka-
liba; páha; félszer, pajta;
v. a. pajtába behordani.

Hover (háv'ěr), v. n. lebegni;
csüngeni.

How (háu), adv. hogyan,
hogy, mikép, miként; —are
you? hogy van ön? —old
are you? mennyi idős ön?
hány éves ön? — much
money is there? mennyi
pénz van ott? if you knew
— much I love you, ha
tudná, mennyire szeretem
önt; — far is it thither?
mennyire van az ide? —
many are there of us?
hányan vagyunk? —many
persons? hány ember? —
large? — big? mekkora?
— wide? mily széles? —
many times? — often?
hányszor? — handsome
she is! mily szép ő! — so?
hogy hogy?

Howbe'it (—bi'it), adv. and
conj. akármint legyen; bár
is, jöllehet.

Howev'er, adv. akárhogyan,
akármiként; legalább; —it
be, akármint legyen; —,
conj. mindazáltal, mégis,
azonban.

How'itzer (háu'itzěr), s. ta-
raczk.

164

Howl

Howl (hául), v. n. ordítni; húhogni; s. ordítás; huhogás.

How'let, s. bagoly.

How'scver, v. However.

Hox (haksz), v. a. megsáníttni.

Hubbub (háb'báb), s. zaj, lárma, zsidővásár.

Huckle (hák'kl), s. csipő, tomp, tomp.

Huckster (hák'sztěr), v. n. kofárkodni; —, —er, s. kufár; —ess, s. koja, kufárnő.

Huddle (hád'dl), s. zavar; zagyvalék; v. a. elhányni vettől; v. n. hömpülyögni, hemperegni; tódultni.

Huddler (hád'dlěr), s. kontár, húmpellér.

Hue (hjn), s. szín, színárnyalat; üldkiadál.

Huff (háff), v. n. felpuffadni; felfuvalkodni; dűlni-fűlni, zsémbelődni; v. a. felpuffasztani; durván bánni vikivel; s. felfuvalkodás; felpezsdűlés; to be in a —, felpezsdűlni, heveskedni; héjázní, fennen beszélni; to take — at something, vmit rosz néven venni, vmiért neheztelni; to be upon the — about a thing, vmivel kérkedni.

Huff'fer, s. kérkedő; zsémbelődő.

Huf'fish, adj. zsémbes, daczos; csipós; fitogató; —ness, s. felfuvalkodottság, kérkedés; dacz.

Hug (hág), v. a. megölelni, átkarolni; szivéhez szoritni (rkit); czirógatni; s. megölelés.

Huge (hjuds), adj. igen nagy, roppant, tömérdek, megmérhetlen; —ly, adv. roppantúl, bőségesen; —ness, s. roppantság, tömérdekég.

Hulch (hálts), s. gümö; —backed, adj. púpos, görbehátú.

Hulk (hálk), s. óeska, leszerzszámozott háj; hájóteknő; hájóbordáik; —y, adj. idomtalan, esetlen, dűzos.

Hull

Hull (háll), s. hájóteknő; héj, hüvely; szűrkezőpünyegű csüllő; v. a. hüelyezni, kihűelyezni; héjból kifejteni.

Hul'ly, adj. hüvelyes, héjas.

Hum (hám), v. n. bongani, dongani; morogni, dörmögni; s. dongás; dörmögés.

Human (hju'mên), adj. emberi; —species, s. emberi nem; —ly, adv. emberi mödon.

Humane (hju-mēn'), adj. emberséges; —ly, adv. emberségesen; —ness, s. emberségesség.

Hu'manist (—mêniszt), s. nyelvész, nyelvtudós; ember-ismerő.

Human'ity, s. emberiség; emberségesség.

Hu'manize, v. a. emberitni, erkűlesítni, az ember szellemi ereit kifejteni.

Humble (ám'bl), adj. alázatos; alacsonysorsú; your — servant, alázatos szolgája, to make one eat —pie, megtanítani vkit ketyűbe fűtyödni; —, v. a. megalázni; to — one's self, magát megalázni.

Hum'bleness, s. alázatosság.

Hum'bling, s. megalázás; maga megalázása.

Humbug (hám'bág), s. handabanda; ámitó; v. a. ámitni, rászedni; eláltatni, megjátszani.

Humectate (hjumek'tét), v. a. megnedresítni, megnedrezni.

Humecta'tion, s. megnedresítés; megírítés.

Humid (hju'mid), adj. nedres.

Humid'ity, s. nedvesség.

Humilate (hjumil'i-ét), v. a. megalázni, lealázni.

Humilia'tion, s. lealázás, megalázás.

Humil'ity, s. alázatosság.

Humoral (ju'márél), adj. a testi nedveket illető; —fever, s. csúzláz.

Hunt

Hu'morist, s. merengő, szeszélyeskedő; külmöködő, kedvesapongó, kópé.

Hu'morous (—rász), adj. szeszélyes.

Hu'morsome, adj. ábrándos, akaratos, szeszélyeskedő.

Humour (ju'már), s. nedv, nedvesség; szeszély, nedély, kedély, kedv; the humours of the body, a testi nedvek; to be in good —, jókedvűnek lenni; to be in an ill —, roszkedvűnek lenni; to be out of —, kedvetlenkedni; to put one in good —, vkit feludámitni; the — takes me, kedvem szottyan; —, v. a. to — one, rkinek kedvére lenni.

Hump (hámp), s. púp, hoporj; — backed, adj. púpos, görbehátú.

Hunch (hánts), s. dudor; púp; pufolás, taszítás; v. a. taszitni, pufolni; görbitni.

Hunch'back, s. hátpúp; görbe hátú; —ed, adj. púpos, görbe hátú.

Hundred (hánd'ret), adj. száz, by hundreds, százanként; —fold, adj. and adv. százszoros, százszorosan.

Hund'redth (—reth), adj. századik.

Hungarian (háng-gé'ri-én), adj. and s. magyar.

Hungary (háng'-gé'ri), s. Magyarország.

Hunger (háng'gěr), s. éh, éhség; (prov.) — is the best sauce, legyobb fűszer az éhség; —, v. n. éhezni; —, v. a. kiéheztetni.

Hun'gerlin, s. magyar öltözet.

Hun'gry, adj. éhes, éhező; I am —, ehetném; to get —, megéhezni.

Hunks (kánksz), s. fukar, fősvény.

Hunt (hánt), v. n. radászni; v. a. üzni, abajatni; hájászni; to — out a thing, vmit kinyomozni, kikü

165

Hunter

tatni; —, s. vadászás, vadászat, evvadászat, hajtás; ebfalka.

Hunt'er, s. vadász; vadászkutya.

Hunt'ing, s. vadászás; Úzés.

Hunt'ress, s. vadásznö.

Hunts'man, s. vadász; vadászezenk.

Hurdle (hör'dl), s. cserény; v. a. besivényeílni.

Hurds (hördz), s. pl. kócz, csepű.

Hurl (hörl), v. a. hajitni, lökni; to — a stone at one, követ vetni vikire; —, v. n. örvényleni, örvénymódra tekeregni; —, s. hajítás, lökés; zaj, zsibongás; — bat, s. küzdő keztyű; — wind, s. forgászél.

Hurly - burly, s. zűrzavar, zenebona.

Hurrah, Hurraw (har-rē', har-raa), int. hurrah! éljen!

Hurricane (hár'rikên), s. orkán, viharszél, szélvész.

Hurry (hár'ri), s. sietség, sietsés; I am in a —, sietnem kell; in a —, sietve, sietségben; —, v. n. sietni, —, v. a. siettetni, sürgetni.

Hurst (hörszt), s. liget, erdöcske.

Hurt (hört, hěrt), v. a. irr. (hurt, hurt) meqsebesíteni; megsérteni, megbántani; fájdalmat okozni; károsítni; these boots — me, e lábbeli szorítja a lábomat; one glass of wine cannot — him, egy pohár bor nem árthat neki; I did not mean to — you, nem volt szándékom önt sérteni; to be — at something, to feel — at something, megbántódni; neheztelni vmiért: —, s. sérelem; ártalom.

Hurt'ful, adj. sérelmes; ártalmas, káros.

Hurtle (hár'tl), v. a. forgatni, ingatni, regetni; v. n. patatanni (-ra, -re), ütközni (-ba, -be); rárohanni.

Hurt'less, adj. sértetlen, ép; ártalmatlan.

Husband

Husband (ház'bénd), s. férj, házastárs; mezei gazda, földész: —, v. a. férjhez adni; mezei gazdaságot folytatni; to — one's means, vagyonával takarekosan bánni.

Hus'bandry, s. mezei gazdaság; gazdálkodás, takarékoskodás.

Hush (hás), v. n. hallgatni, elcsendesülni; v. a. lecsendesítni; to — up, eltitkolni, elpalástolni; —, int. csít!

Husk (hászk), s. becző, hűvely, tok: v. a. kifejteni, kihántani, kihűvelyezni.

Husk'ing, s. hihűvelyezés.

Hussar (huzzár'), s. huszár.

Hussy (ház'zi), s. pajkos leány; you —! te kis ezafra!

Huswife, Hussive (ház'zif), s. gazdasszony; carrószer-szekrényke; kötöerszény; v. a. házi gazdaságot vinni; takarítani, megtakargatni.

Hus'wifery, s. házi gazdaság.

Hut (hát), s. gunyhó; deska-sátor.

Hutch (háts), s. teknő, sütőteknő; láda; lisztes szekrény, hambár; v. a. elteni, megtartani.

Huzz (házz), v. a. bongani.

Huzza (huz'ze, haz'zē), int. ujju! v. n. ujjongatni.

Hyacinth (hei'észinth), s. jáczint (virág); jáczintkő.

Hyalin (hei'élin), adj. üregféle, kristálydad.

Hybrid (hib'rid), adj. korcs...; s. korcsállat; korcsnövény.

Hydatid (hei'détid), s. (kórt.) vízhólyag.

Hydrangea (heidrên'dzsić), s. kertike, kert-éke.

Hydrate (hei'dred), s. vízegy.

Hydraulic (heidraa'lik), adj. vízmoztani; vízépítészeti; — press, s. vízsajtó; —s, s. pl. vízmoztan, vízerőszet; vízépítészet.

Hydrocele (hei'droszel), s. vízsérv.

Hyperborean

Hydrocephalus (heidroszéfélász), s. víz-ágy.

Hydrodynamics (—dinêm'íksz), s. vízerőszet, vízmoztan.

Hydrogen (hei'drodzsin), s. vízany, qyulany.

Hydrography (heidrag'rêfi), s. vízleírás, vízrajz.

Hydrometer (heidram'iter), s. vízmérő.

Hydrom'etry, s. vízmértan.

Hydrophobia (heidrofo'biê), s. víz-íszony, veszettség.

Hydrop'ical, v. Dropsical.

Hy'dropsy, v. Dropsy.

Hy'droscope, s. vízóra.

Hydrostatic (heidroszét'tík), —al, adj. víznyugtani; —s, s. pl. víznyugtan.

Hydrus (hei'drász), s. vízi kigyő.

Hyemal (hei'-îmêl), adj. téli.

Hyemate (hei'imét), v. a. telteni.

Hyema'tion, s. telelés.

Hyen (hei'en), Hyena (—î'né), s. hiéna.

Hygeian, Hygiean (heidzsí'tên), adj. éptani, egészségiani.

Hygiene (heidzi-ín'), s. éptan, egészségtan.

Hygrometer (heigram'itěr), s. nedvmérő, lègnedvmérő.

Hygroscope, v. Hygrometer.

Hymen (hei'men), s. nászisten; házasság; szűzör.

Hymeneal (heimini'él), adj. menyekzői; s. nászdal.

Hymn (him), s. dicsének; zsolozsm.

Hyp (hip), s. lépkórság, komorkórság, feketévérüség; v. a. elkomorítni.

Hyperbate (hei'perbēt), s. vísszás szárend.

Hyper'baton, v. Hyperbate.

Hyperbola (heiper'bolê), s. mentelék, fölösék.

Hyperbole (heiper'boli), s. túlzás.

Hyperbolic (—bal'ík), —al, adj. túlzó; —ally, adv. túlzólag. túlozni.

Hyper'bolize, v. a. and n.

Hyperborean (—bo'riên), adj. éjszakvidéki, éjszaki.

166

Hypercritic

Iacinth

Idolatrous

Hypercritic (—kriťik), s. túl-
szigorú bíraló.

Hyperduly (hei'perdjuli), s.
szűz Mária tisztelése.

Hypnotic (hypnaťik), s. al-
tatószer.

Hypochondria (hippokan'-
driê), s. feketevérűség, lép-
kór, komorkórság.

Hypochondri'acal, adj. feke-
tevérű, lépkóros, rásztos.

Hypochon'dry, s. rászt.

Hypocras (hip'pokrész), s.
fűszeres bor.

Hypoe'risy (hippak'kriszi), s.
képmutatás, színesség.

Hypocrite (hip'o-krit), s. kép-
mutató, kétszínű, színes-
kedő.

Hypocrit'ical, adj. kétszínű,
színeskedő; —ly, adv. szí-
neskedve, kétszínűleg.

Hypogastric (hip-o-gész'trik)
adj. alhas ..., alhashoz
tartozó.

Hypogastrium (—gész'tri-
am), s. alhas.

Hypostasy (hei-pasz'têszi), s.
alanyítvány, személyeít-
vény; hűgyszálladék.

Hypotenuse (hei-pat'ínász),
s. fenék-oldal, feszítő.

Hypotheca (hei-path'ikê), s.
jel:álog, záloglekötés, zá-
loglevél.

Hypoth'ecary (—kêr-i), adj.
jel:zálogos; —creditor, s. zá-
log-hitelező; —debt, s. zá-
log-adósság.

Hypoth'ecate (—ikēt), v. a.
zálogba adni, elzálogosítni;
zálogul lekötni.

Hypoth'esis (—iszisz), s. fel-
tét, feltétel.

Hypothet'ical, adj. feltétes,
feltételes; —ly, adv. elté-
tesen, feltétele:en.

Hyrse, v. Hirse.

Hysop (hei'száp), Hyssop
(hiz'záp), s. ízsóp.

Hysteric (hiszter'ik), —al,
adj. méhgöresös.

Hyster'ics, s. pl. méhbaj,
méhgöres.

Hysterotomy (hiszterat'omi)
s. remekvágás.

I.

I (ei), s. az I betű neve.

I (ei), pron. én; I say! hal-
lod-e!

Iacinth (ei'észinth), v. Hya-
cinth.

Iambus (ei-ém'bász), s. me-
nő, szökö versláb.

Iatrical (ei-ét'rikél), adj. gyó-
gyászati.

Iatrochemist (ei-étrakem'-
iszt), s. vegyészorvos.

Ibis (ei'bisz), s. czibik, ibis,
batla.

Ice (eisz), s. jég; fagylalt;
to break the —, jeget tör-
ni; (fig.) utat nyitni.

Ichneumon (íknju'mán), s.
egyptomi petymeg; —fly,
s. fürkész, nyerges bogár.

Ichnographic (iknogrêf'ik),
adj. alaprajzi.

Ichnography (iknag'rêfi), s.
épület alaprajza.

Ichor (ei'kar), s. sevríz.

Ichthyography (ikthiag'rêfi),
s. hal-leirás.

Ichthyology (ikthiaľ'odzsi),
s. haltan, haltudalom.

Ichthyophagist (ikthiaf'éd-
zsíszt), s. halevő.

Ichthyophagous (—of'égăsz),
adj. halevő.

Ichthyophagy (—of'êdzsi), s.
halévés.

Icicle (ei'szikl), s. jégcsap.

Icinglass, v. Isinglass.

Iconoclast (eikan'oklészt), s.
képromboló.

Iconographic (eikanogrêf'ik),
adj. képleirási.

Iconography (eikanag'rêfi), s.
képek leirása.

Iconolater (eikonal'êtér), s.
képimádó.

Iconology (eikonal'odzsi), s.
képtan.

Icterie (ikter'ik), —al, adj.
epekóros, sárgakóros.

Icy (ei'szi), adj. jeges.

Idea (eidi'é), s. idea, eszme,
észkép; képzelet; what a
funny —, mily furcsa ötlet.

Ideal (eidi'él), adj. eszményi,
képzelt; s. öskép, eszmény,
műeszmény.

Idealize (eidi'èleiz), v. a. esz-
ményitni, eszményesítni.

Identic (eiden'tik), —al, adj.
azonos, egyazonos: —ally,
adv. azonosan; —alness, s.
azonosság.

Identifica'tion, s. azonosítás.

Identify (eiden'tifei), v. a.
azonosítíni: v.n. azonosulni.

Identity (eiden'titi), s. azo-
nosság.

Idiocracy (idiak'rêszi), s.
testsajátság.

Idiocy (id'iaszi), s. bárgyu-
ság, hülyeség.

Idioelectric (idioilek'trik),
adj. sajátvillanyú.

Idiom (id'iam), s. nyelvsaját-
ság; nyelv, tájnyelv.

Idiosyncrasy (idioszin'krêszi)
s. szenrkülönösség, kóros
iszony.

Idiot (id'iat), s. bárgyu, hü-
lye; asylum for —s, s. ta-
lóka-intézet.

Idiotey, v. Idiocy.

Idiotism (id'iatizm), s. nyelv-
különbség, nyelvsajátság;
szójárság; bárgyuság.

Idle (ei'dl), adj. henye, lusta;
munkátlan: dologtalan,
üres: an —fellow, korpely,
henyélő: an — talk, hiába-
való fecsegés: an — head,
üres fej; — hours, s. pl.
szabad idő, szünidő; — v.
n. henyélni, lustálkodni;
—, v. a. to — away one's
time, henyélve tölteni az
időt.

Idleness (ei'dlness), s. he-
nyélés, lustaság; — is the
root of all evil, a henyélés
minden gonoszságnak gyö-
kere.

Idly (ei'dli), adv. henyélve,
dologtalanul, heverve; hasz-
talanul, hiába.

Idol (ei'dal), s. bálványkép,
bálvány.

Idol'ater, s. bálványimádó.

Idol'atress, s. bálványimá-
dón.

Idolat'rical, adj. bálványos,
bálványozó.

Idol'atrize (—treiz), v. n.
bálványt imádni.

Idol'atrous, v. Idolatrical.

167

Imbare

Imbare (—bēr'), v. a. mezítlentnī; feljedezni.

Imbattle, v. Embattle.

Im'becile (—beszıl), adj. tompa elmü, higészü; gyenge, erőtlen; v. a. gyengítni, erejét elvenni.

Imbecil'ity, s. gyengeség, erőtlenség; tehetetlenség.

Imbedded, v. Embedded.

Imbezzle, v. Embezzle.

Imbibe (imbeib'), v. a. beszívni; beáztatni; telítni.

Imbibition (—bibi'sán), s. beszívás.

Imbitter (—bit'těr), v. a. elkeseríttni.

Imbod'ied, adj. bekebelezett; testesült.

Imbody (—bad'i), v. a. bekebelezni; megtestesíttni; v. n. megte tesülni.

Imbolden (—bold'n). v. a. fellátórttni.

Imborder (—bor'děr), v. a. meghatárolni; körülkeríttni.

Imbosk (imbaszk'), v. n. lesben állani.

Imbow (—bo'), v. a. boltolni, ővelni.

Imbrace, v. to Embrace.

Imbrangle (—brěng'gl), v. a. bebonyolíttni; bel'everni, behálózni; to get —d, beléveredni, bebonyolódni.

Imbricate (im'brikět), v. a. rájni (cserepet).

Imbroider, v. Embroider.

Imbrue (—bru'), v. a. bemártani, beáztatni; megfertőzni.

Imbrute (—brut'), v. a. elbarmíttni; v. n. elbarmúlni, állattá lenni.

Imbue (—bju'), v. a. beitatni (—val, —vel); megfesteni, színesíttni.

Imburse (—bársz'), v. a. erszénybe tenni; pént bezedni.

Imburse'ment, s. bedugás, betevés, pénzbeszédés.

Imitable (im'itěbl), adj. utánozható.

Imitate (im'itět), v. a. utánozni; követni.

Imita'tion, s. utánzás.

Im'itative, adj. utánzó.

Imtitator

Im'itator, s. utánzó.

Immaculate (—měk'julět), adj. szeplőtlen, tiszta.

Immane (—mēn'), adj. vad, fene, kegyetlen, embertelen.

Im'manent (—mênent), adj. beulévő; (böles.) tapasztalható.

Imman'ity (immên'iti), s. embertelenség, kegyetlenség.

Immarcescible (immárszesz' szibl), adj. romolhatlan, engészhetlen.

Immatchable (—měts'ěbl), adj. hozzáfoghatlan, páratlan.

Immaterial (—mět'riěl), adj. anyagtalan; nem lényges.

Immaterial'ity, s. anyagtalanúság.

Immate'rialize, v. a. anyagtalámíttni, szellemíttni.

Immatriculate (—trik'julět), v. a. anyakönyrbe jegyezni, beiktatni.

Immatricula'tion, s. anyakönyvbe beiktatás.

Immature (—mětsár'), adj. éretlen; —ness, s. éretlenség. [ness.

Immatu'ryity, v. Immature.

Immeabil'ity (—mi-ěbl'iti), s. átjárhatlanság; áthatlanság.

Immeasurable (—mez'sjuřěbl), adj. megmérhetlen; mértékletlen.

Immeas'urably, adv. megmérhetlenül; mértékletlenül.

Immediacy (—mi'diészi), s. közvetlenség.

Imme'diate (—diét), adj. közvetlen; azonnali; —ly, adv. közvetlenül; azonnal, mindjárt, tüstént.

Immed'icable (—med'ikěbl), adj. gyógyíthatatlan.

Immelodious (immilo'diász), adj. dallamatlan; dallamszerűtlen.

Immemorial (—mimo'riěl), adj. emlékezet haladó, rég; since time —, emlékezet haladó idő óta.

Immix

Immense (—mensz'), adj. megmérhetlen, temérdek, roppant; —ly, adv. megmérhetlenül, roppantúl.

Immen'sity, s. megmérhetlenség, tomérdekség, roppantság.

Immensurabil'ity, s. megmérhetlenség.

Immen'surable (—zsurěbl), adj. megmérhetlen.

Immen'surate (—zsurět), adj. méretlen.

Immerge (—merds'), v. a. bemártani, elmeríttni; elsüljeszteti. Tett.

Immer'ited, adj. nem érdem.

Immeritous (—mérítász), adj. méltatlan; érdemletlen.

Immerse (—mersz'), adj. elmerített, merült; v. a. elmeríteni; to — one's self in..., merülni, sülyedni, esni —ba, —be.

Immer'sion, s. elmerülés; belémártás.

Immesh (—mes'), v. a. behurkolni; törbe ejteni, körülhálózni.

Immethodical (—mithad'ikěl), adj. mádszer nélküli; —ly, adv. mádszer nélkül; —ness, s. mádszer hiánya.

Immigrant (im'migrėnt), s. beköltöző, bevándorlá.

Im'migrate (—grět), v. n. beköltözni, bevándorolni.

Immigra'tion, s. beköltözés, bevándorlás.

Im'minence (—minensz), s. fenyegető (veszdelem); közeledés; közelebbi jövő.

Im'mment, adj. közelgö.

Immin'gle (—ming'gl), v. a. belé egyítni, beléverveni.

Immiscibil'ity, s. vegyíthetlenség.

Immis'cible (—misz'szibl), adj. vegyíthetlen.

Immit (—mit'), v. a. beereszteni, belé ömleszteni.

Immit'igable (—igěbl), adj. szelídithetlen; engesztelhetlen, kérlelhetlen.

Immix (—miksz'), v. a. beléverveni, beléegyítni; —able, adj. vegyíthetlen.

169

<table><thead><tr><th>Immixed</th><th>Immund</th><th>Impendent</th></tr></thead><tbody><tr><td>Immixed, Immixt (immikszt'), adj. vegyítetlen.<br>Immobility (—mobil'iti), s. mozdithatlanság; mozdulatlanság.<br>Immoderacy, s. mérsékletlenség.<br>Immoderate (—mad'erēt), adj. mértékleten, mérsékletlen, túlságos; —ness, s. mértékletlenség, mérsékletlenség.<br>Immodera'tion, v. Immoderateness.<br>Immod'est (—mad'deszt), adj. szerénytelen; szemérmetlen; fajtalan, sikamlós; —y, s. szerénytelenség; szemérmetlenség; fajtalanáság.<br>Imolate (im'molēt), v. a. áldozni; feláldozni.<br>Immola'tion, s. áldozás; áldozat.<br>Im'molator, s. áldozó; feláldozó.<br>Immoment'ous (—momen'tász), adj. nem fontos, nem lényeges.<br>Immoral (—mar'êl), adj. erkölcstelen.<br>Immoral'ity, s. erkölcstelenseg.<br>Immorig'erous (—morid'zisrász), adj. engedetlen, szófogadatlan, műveletlen, gombra.<br>Immortal (—maar'têl), adj. halhatlan: — eagle-flower, s. papucsvirág, kerti fajvirág; — herb, s. vasvirág; —ly, adv. halhatatlanul.<br>Immortal'ity, s. halhatlanság.<br>Immor'talize (—mar'tèleiz), v. a. halhatlanítani.<br>Immortifica'tion, s. türedelmetlenség.<br>Immovabil'ity, s. mozdithatatlanság; kérlelhetlenség.<br>Immovable (—mu'vêbl), adj. mozdithatatlan; ingatlan; kérlelhetlen; rendíthetlen.<br>Immo'vables, s. pl. ingatlan jóság.<br>Immo'vally, adv. ingatlanúl; kérlelhetlenül; rendíthetlenül.</td><td>Immund (immánd'), adj. tiszítátlan, mocskos, undok.<br>Immundic'ity, s. mocskosság, undokság.<br>Immunity (—mju'niti), s. mentesség; szabadalmazottság.<br>Immure (—mjur'), v. a. befalazni; fallal körülvenni; s. körfal.<br>Immusical (immju'zikêl), adj. zeneszerűtlen; egybe nem hangzó.<br>Immutabil'ity (—mjutêbil'iti), s. változhatlanság.<br>Immu'table, adj. változhatlan.<br>Immuta'tion, s. változtatás, változás.<br>Imp (imp), s. csemete, magzat; öltőág; ördögöcske.<br>Impacable (—pê'kêbl), adj. nyugasztalhatlan.<br>Im'pact (—pêkt), s. ütközés; centric —, kösponti ütközés.<br>Impact', v. a. bepakolni; összesajtolni.<br>Impair (—pê'), v. a. csorbítini, megrövidítni; kevesbítini; megrosszabbítni; gyengít ni; v. n. fogyni; —ment, s. csorbítás, csorbulás, fogyatkozás, roszabbulás.<br>Impale (—pê'l'), v. a. bekározni.<br>Impallid (impê'l'id), v. a. halványítni.<br>Impalpabil'ity, s. tapinthatlanság.<br>Impalpable (—pê'l'pêbl), adj. tapinthatlan. [nítni].<br>Impalsy (impê'l'zi), v. a. béImpar'alleled, v. Unparallegled.<br>Impardonable (—pár'dánébl), adj. megbocsáthatlan.<br>Imparity (—pê'r'iti), s. egyenlőtlenség; aránytalanság.<br>Impark (—párk'), v. a. bekeretleni, bekerít ni.<br>Impart (—párt'), v. a. közleni.<br>Impartial (—pár'sél), adj. részrehajlatlan; —ness, s. részrehajlatlanság.<br>Impartial'ity, s. részrehajlatlanság.</td><td>Impartibil'ity, s. közölhetőség; oszthatlanság.<br>Impart'ible, adj. közölhető; oszthatlan.<br>Impart'ment, s. közlés.<br>Impassabil'ity, s. járhatlanság.<br>Impassable (—pász'szêbl), adj. járhatlan.<br>Impassible (—pêsz'szibl), adj. érzéketlen, érzetlen, szeneredéstől ment; —ness, s. érzetlenség, érzéketlenség.<br>Impassion, v. a. — v. Impassionate.<br>Impassionate (—pês'anēt), v. a. mélyen meghatni, megindítni, felgerjeszteni; adj. érzéketlen, szentelen.<br>Impas'sioned, adj. megindult; szenvedelmes, szenedélyes.<br>Impas'sive, v. Impassible.<br>Impatible (—pê'tibl), adj. türhetlen.<br>Impatience (pê'sensz), s. türelmetlenség.<br>Impa'tient, adj. türelmetlen; —ly, adv. türelmetlenül.<br>Impawn (—paan'), v. a. zálogba adni.<br>Impeach (—píts'), v. a. beperelni, törvénybe idézni; akadályozni; to — one of high treason, felségárulással vádolni vkit; —ment, s. vád; akadályozás.<br>Impecabil'ity, s. vétkezhetlenség.<br>Impeccable (—pek'kêbl), adj. vétkezhetlen.<br>Impec'ancy, v. Impeccability.<br>Impede (—píd'). v. a. megakadályozni.<br>Impediment (—ped'iment), s. akadály; to have an — in one's speech, akadozva beszélni.<br>Impedimen'tal, adj. akadályos.<br>Impel (—pell'), v. a. ráhajtani; rávinni; ösztönözni.<br>Impend (—pend'), v. n. közelegni; impending danger, fenyegető veszedelem.<br>Impen'dent, adj. közelgő, jörö.</td></tr></tbody></table>

170

Impenetrable

Impenetrable (—pen'itrêbl),
adj. áthatlan; kitanulhat-
lan.

Impen'etrably, adv. áthatla-
nul; kitanulhatlanul.

Impenitency (—pen'itenszi),
s. törédelmetlenség.

Impen'itent, adj. törédelmet-
len.

Imperative (—per'êtiv), adj.
parancsoló; s. parancsoló
mód; —ly, adv. parancsó-
lólag.

Imperceptible (—perszept'-
ibl), adj. észrevehetlen;
—ness, s. észrevehetlenség.

Impercept'ibly, adv. észreve-
hetlenül.

Imperfect (—per'fekt), adj.
tökéletlen, hiányos; s. fél-
múlt idő. (ség.)

Imperfec'tion, s. tökéletlen

Imperforable (imper'forêbl),
adj. átfúrhatlan.

Imperial (—pí'riél), adj. csá-
szárí; birodalmi; the —
parliament, nagybritan-
niai parlament; —, s. hintó-
fődél.

Imperil (—per'il), v. u. veszé-
lyeztetni.

Imperious (—pí'riász), adj.
parancslagos, parancsoló;
—ly, adv. parancsolólag.

Imperishable (—per'isébl),
adj. el nem muló, elenyész-
hetlen, nem veszendő.

Impermanent (—per'mênent)
adj. nem maradandó; áll-
hatatlan.

Impermeabil'ity, s. áthatlan-
ság; vizhatlanság.

Impermeable (—per'mi-êbl),
adj. áthatlan, áthatatlan;
vizálló.

Impersonal (—per'szánel),
adj. személytelen; —ly,
adv. személytelenül.

Impersonal'ity, s. személyte-
lenátni.

Impersonate (—per'száneit),
v. a. személyesítítni, szemé-
lyítni.

Impersonifica'tion, s. szemé-
lyesítés, személyítés.

Imperspicuous (—perszpik'-
juász), adj. átláthatlan,
érthetlen, homályos.

Impertinence

Impertinence (—per'tinensz),
s. illetlenség; gorombaság.

Imper'tinent, adj. illetlen;
nem való (-ra, -re); go-
romba, szemtelen; —ly,
adv. illetlenül; gorombáil;
helytelenül.

Imperturbable (—tár'bêbl),
adj. rendíthetlen, felindí-
hatlan.

Imperturba'tion, s. indulat-
lanság, kedregyen.

Impervious (—per'viász), adj.
járhatlan; áthatlan; —
to the air, léghatlan; —to
the view, átláthatlan;
—ness, s. átjárhatlanság;
áthatlanság.

Impester, v. to Pester.

Impetible (impí'tibl), adj.
elérhetlen.

Impetrable (im'pítrébl), adj.
elérhető, kikérhető, elkér-
hető.

Im'petrate (—trēt), v. a. ké-
réssel megnyerni.

Impetra'tion, s. megnyerés.

Impetuosity (—petsjuasz'iti),
s. hevesség; rohamosság.

Impet'uous (—sjuász), adj.
heves, erőszakos; rohamos.

Impetus (im'pítász), s. roha-
nás, roham, rohamerő, he-
vesség.

Impierce (—pírsz'), v. a. át-
szúrni, átfúrni, áthatni;
beszúrni, behatni; —able,
adj. átszúrhatlan.

Impiety (—pei'iti), s. ájtat-
lanság; hitetlenség, val-
lástalanság.

Impignorate (—pig'norēt), v.
a. zálogba adni.

Impinge (—pinds'), v. n. to
— on . . . , ütközni -ba, -be.

Impious (im'peiász), adj. áj-
tatlan, hitetlen, vallásta-
lan.

Implacability (—plêkêbil'iti),
s. engesztelhetlenség.

Impla'cable, adj. engesztel-
hetlen.

Implant (—plánt'), v. u. be-
ültetni; beléoltani.

Implanta'tion, s. beültetés,be-
plántálás.

Implausibil'ity, s. valószínű-
lenség.

Import

Implaausible (—plaa'zibl), adj.
valószínűtlen.

Implead (—plíd'), v. a. perbe
fogni.

Impledge (—pledzs'), v. a. el-
zálogosítí, zálogul lekötni.

Im'plement (—pliment), s.
szerszám, műszer, készülék.

Importion (—pli'sán), s. meg-
töltés, megtöltözés.

Implicate (—plikét'), v. a.
bebonyóltítni; beleérteni,
maqában foglalni.

Implica'tion, s. bebonyolítás,
bonyolódás; beleértés, kö-
vetke:mény.

Implicit (—plisz'tit), adj. bo-
nyolódott; beleértett, benn-
foglalt; feltétlen; —faith,
s. cakhit; —ly, adv. bele-
értve.

Implora'tion (—plorēsǎn), s.
esedezés.

Implore', v. a. kérni, ese-
dzi ni.

Imploy, v. to Employ.

Imply (—plei'), v. a. befog-
lalni, beleérteni, belétudni.

Impocket (—pak'kit), v. a.
zsebre tenni.

Impoison (—paiz'n), v. a.
megmérgezni; (fig.) elke-
serítni.

Impolicy (—pal'iszi), s. poli-
tikátlanság, ildomatlanság.

Impolite (—poleit'), adj. ud-
variatlan, goromba; —ness
s. udvariatlanság, gorom-
baság.

Impolitic (—pal'itik), adj. il-
domatlan, nem okos; nem
czélszerű.

Impolit'ical, adj. politikát-
lan, ildomatlan; —ly, adv.
politikátlanúl, ildomatla-
nul; —ness, s. politikát-
lanság, ildomatlanság.

Imponderable(impan'derêbl)
adj. megmérlegelhetlen;
súlytalan.

Imponderous (—pan'derász),
adj. súlytalan.

Imporosity (—porasz'iti), s.
likacstalanság.

Inporous (—po'rász), adj.
likacstalan.

Import (—port'), v. a. bevin-
ni, behozni; nyomni; it

171

Import

imports little, nem sokat nyom a latban; it imports much, ez már sokat nyom a latban: —ance, s. fontos-ság, nyomosság; jelentékenység; a man of great —, nagy befolyásu férfi; —ant, adj. fontos, nyomos; jelentékeny; nevezetes.

Im'port, s. bevitel, behozatal, árubehozatal; fontosság.

Importa'tion, s. árubehozatal; beviteli kereskedés.

Importunate (—paar'tsunét), adj. alkalmatlan, tolakodó; —ness, s. tolakodóság, alkalmatlanság.

Importune (—partsun'), v. a. nyakára járni, alkalmatlankodni; adj. alkalmatlan; szigorú; —ly, adv. alkalmatlanál.

Importu'nity, s. alkalmatlan-kodás, tolakodóság.

Impose (—pooz'), v. a. rárakni, rároni; ráparancsolni; elrakni (kiszedett írást íwekre); to — taxes on..., adót róni-ra, re; to — a fine upon one, vkit megbírságoni; to — pages, lapokat tördelni; —, v. n. to — upon one, vkit rászedni, megcsalni; to — upon one's self, csalatkozni, magát megcsalni.

Imposing (—po'zing), adj. tekintélyes, bámító, csodálatra raadó, tiszteletgerjesztő.

Imposition (—pozis'án), s. rátevés; rárovás; parancs; csalás; the — of laws, törvényszabás; according to the — of my father, apám parancsa szerint; — of a name, elnevezés; — of taxes, adókivetés.

Impossibility (—paszszibil'iti), s. lehetetlenség.

Impos'sible, adj. lehetlen, lehetetlen.

In'post (—poszt), s. adó-rész, adó, vám; ívoszlop, boltváll.

Imposthumate (—paszt'hjemét), v. n. meggenyedni.

Imposthume

Impost'hume, s. fekély.

Impostor (—pasz'tér), s. csaló.

Imposture (—pasz'tsár), s. csalás, csalárdáság.

Impos'turous, adj. csalárd, csalfa.

Impotence (im'potensz), s. tehetetlenség; erőtlenség; nőszhetlenség.

Im'potency, v. Impotence.

Im'potent, adj. tehetetlen; erőtlen; nőszhetlen.

Impound (—páund'), v. a. becsukni; elzární; zár alá venni.

Impoverish (—pav'eris), v. a. elszegényítni.

Impower (—páu'ér), v. a. feltatalmasni.

Impracticable (—prék'tikébl) adj. gyakorlatba nem vehető; kivihetlen; alkalmazhatlan; engedetlen, hajthatatlan; járhatlan; hasznavehetetlen; —ness, s. kivihetlenség, alkalmazhatlanság.

Imprecatę (im'prikēt), v. a. megátkozni, eláldani.

Impreca'tion, s. megátkozás.

Im'precatory, adj. átkozó, átkos.

Impregn (—prín'), v. a. telítni.

Impregnable (—preg'nébl), adj. bevehetlen, elfoglalhatlan, meghódíthatlan, érzékenyíthetlen.

Impregnate (—preg'nēt), v. a. teherbe ejteni; telítni; adj. terhes; telített.

Impregna'tion, s. teherbe-ejtés; telítés.

Impress (—presz'), v. a. benyomni; benyomást tenni; meghatni; ráverni; nyomtatni; lenyomatni (kefével).

Im'press, s. benyomat, lenyomat, nyomat; bélyeg.

Impres'sible, adj. benyomható; kinyomatható.

Impres'sion (—pres'án), s. benyomás; meghatás; lenyomat, nyomtatvány; kiadás; it makes no — on him, az nem inditja megöt; his appearance makes

Improsperous

a favourable —, külseje igen megnyerő.

Impres'sive (—presz'sziv), adj. hathatós, beható; fogamzatos; fogékony; —ly, adv. hathatósan, nyomatékosan; fogékonyút.

Impres'sure (—pres'jur), s. benyomás; lenyomat; bélyeg, jel.

Imprimery (—preim'eri), s. nyomda, nyomdászat, könyvnyomtatás.

Imprimis (—prei'misz), adv. elsőben, mindenek előtt; kivált.

Imprint (—print'), v. a. nyomtatni, lenyomtatni; to — a thing on one's mind, vmit emlékezetébe vésni.

Imprint', s. nyomtatás helye.

Imprison (—priz'zn), v. a. bebörtönözní; —ment, s. fogság.

Improbability (—prabbêbil'iti), s. valószínűtlenség.

Improb'able, adj. nem valószínű.

Improbation (—bē'sān), s. roszalás.

Improbity (—prab'iti), s. roszelküség, hamislelküség.

Improficiency (—profis'enszi) s. előmenetel hiánya.

Improfitable (—praf'itébl), adj. nem nyereséges, nem hasznos.

Impromptu (—pram'tju), s. rögtönzet.

Improper (—prap'ér), adj. illetlen, helytelen; —ly, adv. illetlenül, helytelenül.

Impropitious (—propis'ász), adj. kedvezőtlen.

Improportionable (—proporsán-ê-bl), adj. illetlen; aránytalan (n. h.).

Impropor'tionate (—sánēt), adj. aránytalan.

Impropriate (—pri'ět), v. a. birtokába venni; egyházi vagyont elidegenítni.

Impropriety (—prei'iti), s. illetlenség; helytelenség.

Improsperity (—praszper'iti), s. sikeretlenség; szerencsétlenség.

Improsperous (—prasz'per-

172

Improvability

ász), adj. sikeretlen; szerencsétlen. [ableness.

Improvability, v. Improv-

Improvable (—prúv'ébl), adj. javitható; jobbítható; — ness, s. javithatóság, jobbíthatóság.

Improve (—prúv'), v. a. javítni, jobbítni; to — one's mind, magát szellemileg kiképezni; to — a victory, a gyözelmet felhasználni; —, v. n. javílni, jobbúlni; to — upon, tökélyesbítni; túltenni vkin.

Improvement (—prúv'ment), s. javítás, jobbítás; tökélyesítés.

Improver (—pruv'ér), s. javító tökélyesbítő.

Improved (improve'ded), adj. váratlan, előre nem látott.

Improvidence (—prav'idensz) s. előgondatlanság.

Improv'dent, adj. előgondatlan; —ly, adv. előre nem gondoskodva.

Improvisator (—provizē'těr), s. rögtönző.

Improvision (—provizs'an), s. előgondatlanság, gondolatlanság.

Imprudence (—prú'densz), s. ildomtalanság, meggondolatlanság.

Impru'dent, adj. ildomtalan, meggondolatlan.

Impudence (im'pjudensz), s. szemtelenség.

Im'pudent, adj. szemtelen; —ly, adv. szemtelenül.

Impudicity (—pjudisz'iti), s. szemérmetlenség.

Impugn (—pjun'), v. a. kikelni ellene; tagadni, elenmondani.

Impugnation (—pjunē'sǎn), s. kikelés vmi ellen, megtámadás, ellenmondás.

Impulse (im'pǎlsz), s. megindítás, megmozdítás, meglendítés; ösztönzés; késztetés; löket.

Impuls'ive, adj. megindító, ösztönző, késztető; hajtó.

Impunctuality (impánkts-juê'l'iti), s. pontatlanság.

Impunity

Impunity (—pju'niti), s. bűntetlenség.

Impure (pjur'), adj. tisztátlan; fertőzött; —ly, adv. tisztátlannál.

Impu'rity, s. tisztátlanság; fortelem, bujaság.

Imputable (—pju'têbl), adj. felrovatolható, beszámítható, tulajdonítható.

Imputation (—tě'sán), s. felrovatolás, tulajdonítás, beszámítás; szemrevetés, vádolás.

Impu'tative, adj. felrovatoló, větkelő.

Impute (—pjut'), v. a. felróni, beszámítni, tulajdonítni, okolni, větkelní.

Imputrescibil'ity, s. rothadatlanság.

Imputrescible (—pjutresz'szibl), adj. rothadatlan.

In (in), prp. -ban, -ben, -on, -im, -en; alatt, mulva; -val, -vel; -nál, -nél; ként; -ra, -re nézve, szerint; -úl, -ál; — the house, a házban; — the garden, a kertben; — writing, írásban; — its time, annak idejében; — time, jókor; — London, Londonban; it is not — man, nem áll az ember haltalmában; to be — want of something, szűkölködni vmiben; to be — the family-way, teherben jární; — the street, az utczán; — the world, a világon; — the country, falun; — the mean time, azonközben, az alatt; one can get there — six days, hat nap alatt az ember óda jöhet; I shall be back — an hour's time egy óra mulva vissza fogok jönni; — the name of wonder! az Istenért! — day-time, nappal; —short, — one word, szóval, egy szóval; — the guards, a testörsegnél; — this manner, ekképen, ekként; — troops, csoportonként; — appearance, külsejére nézve; látszólag; — praise, dieséretül; — pledge, zálo-

gúl: — token of ..., -nak, -nek jeléül; to be madly — love with ..., örülten szeretni, belebolondultnak lenni -ba, -be; —, adv. bent, be; not —, nincs bent, nincs idehaza; to get —, bejutni; to go —, to walk —, bemenni; come — ! jöj-jön be; tessék! are you—? érti ön most? now we are —for it, ördögöt fogtunk, s most nem tudunk menekedni tőle; to put a horse —, levat betanítni.

Inability (iněbil'iti), s. képtelenség, tehetetlenség.

Inable, v. to Enable.

Inaccessibility (—ěkszeszibíl'iti), s. hozzámehetlenség.

Inacces'sible, adj. hozzámehetlen, megközelíthetlen.

Inaccuracy (—ěk'kjurészi), s. pontatlanság, helytelenség.

Inac'urate, adj. pontatlan, helytelen; —ly, adv. helytelenül, hibásan.

Inaction (—čk'sán), s. tétlenség.

Inactive (—ěk'tiv), adj. tétlen, hatástalan; — tragedy, cselekvényben szegény szomorujáték.

Inactivity (—ektiv'iti), s. tétlenség.

Inadequate (—ěd'ikwēt), adj. meg nem felelő, elégtelen; —ness, s. elégtelenség.

Inadmissible (—ědmisz'szibl), adj. meg nem engedhető. [lanság.

Inadver'tency, s. vigyázat.

Inadver'tent (—édver'tent). adj. vigyázatlan.

Inaffable (—éffébl), adj. nem nyájas, nem beszédes.

Inaffecta'tion, s. fesztelenség, természetesség, mesterképtelenség.

Inaffec'ted, adj. fesztelen, nem erőltetett.

Inalienable (—él'ienébl), adj. elidegeníthetlen.

Inalterable (—al'těrěbi), adj. változtathatlan.

Inamissibil'ity, s. elveszthetetlenség.

Inamissibiliy

173

Inamissible

Inamissible (inêmisz'szibl),
adj. elveszthetetlen.

Inaue (—ên'), adj. üres, hűu:
s. üres tér.

Inanimate (—ên'imēt), adj.
lelketlen, élettelen; —ness,
s. élettelenség.

Inani'tion (—êni'sǎn), s. üres-
ség; gyengeség, erötlenség,
kimerültseg.

Inan'ity, s. üresség, semmi-
ség, hiáharalóság.

Inappetence (—ép'pitensz),
s. étvágyihány.

Inapplicable (—ép'plikébl),
adj. alkalmazhatlan.

Inapplication (—kē'sǎn), s.
hengeség, szorgalmatlan-
ság.

Inappreciable (—épprí'sí-ébl)
adj. meghecsülhetlen.

Inapprehensible (—éppri-
hen'szibl), adj. érthetetlen.

Inapprehens've, adj. aggó-
datlan: figyelmetlen.

Inapt (—cpt'), adj. alkalmatlan, képtelen.

Inaptitude (—ép'titjud), s.
alkalmazhatlanság, képte-
lenség. [hatlan].

Inarable (—êr'ébl), adj. szánt.

Inarticulate (—ártik'julēt),
adj. tagolatlan; szászerület-
len.

Inattention (—étten'sán), s.
vigyázatlanság, figyelmet-
lenség.

Inatten'tive, adj. vigyázat-
lan, figyelmetlen.

Inaudible (—aad'íbl), adj.
nem hallható, hallhatlan.

Inaud'ibly, adv. hallhatlan-
nál, gyenge szóval.

Inaugural (—aag'jurêl), adj.
beavatási, bekösöntő.

Inaugurate (—aag'jurét), v.
a. ünnepélyesen beiktatni.

Inaugura'tion, s. ünnepélyes
beiktatás, beszentelés, fel-
szentelés.

Inauspicious (—aaszpís'ász),
adj. kedvesötlen, baljós-
latú; —ness, s. baljóslat.

In'born (—baarn), adj. velesületett, természeti.

Inbred (in'bred), adj. velesületett, természeti; honi, hazai, belföldi.

Incage

Incage (—kēds'), v. a. kalit-
kúba zárni; (átv. ért.) be-
börtönözní.

Incalculable (—kêl'kjulébl),
adj. felszámolhatlan, ki-
számíthatlan.

Incamp, v. to Encamp.

Incandescence (—kêndesz'-
szensz), s. megtüzesedés,
izzás.

Incandes'cent, adj. izzó.

Incantation (—kěnte'sán), s.
igézés.

Incantatory (—kên'tétari),
adj. igéző, varázsló.

Incapabil'ity, s. képtelen-
ség.

Incapable (—kē'pébl), adj.
képtelen; tehetetlen.

Incapacious (—kêpě'sǎšz),
adj. nem téres, nem tágas.

Incapacitate (—kêpész'ítēt),
v. a. képtelenítőn.

Incapacita'tion, s. képtele-
nítés.

Incapac'ity, s. képesség hája.

Incarcerate (—kár'szirēt), v.
a. bebörtönözní.

Incarcera'tion, s. bebörtönzés.

Incarnadine (—kár'nédéin),
v. a. húsvörösre festeni;
adj. húsvörös.

Incarnate (—kár'nēt), adj.
testszínű, húsvörös; meg-
testesült; v. a. megteste-
sűtni.

Incarna'tion, s. hússzín, test-
szín: megemberülés, meg-
testiélés; megtestésítés.

Incase (—kēsz'), v. a. befog-
lalni; tokba tenni; elre-
keszteni, elzárni.

Incask (—kászk'), v. a. hor-
dóba tenni.

Incatena'tion (—kêtině'sǎn),
s. összelánczolás.

Incautious (—kaš'sǎsz), adj.
nem óvatos, vigyázatlan.

Incend (—szend'), v. a. meg-
gyűjtani, felgyulasztani.

Incendarism (—szen'diér-
izm), s. gyűjtogatás; (átv.
ért.) fellázasztás, felzendí-
tés.

Incendiary (—szen'di-êri), s.
gyűjtogató; adj. gyűjtó-
gatói.

In'cense (—'szensz), s. töm-

Inchoative

jén; v. a. tömjénezni (-nak,
-nek).

Incense' (—szensz'), v. a.
felgyűjtani; felbőszítni, fel-
indítni; —ment, s. bőszült-
ség.

Incension (—szen'sǎn), s.
felgyűjtás, felgyuladás;
égés.

Incen'sor, s. bujtogató, biz-
gató, kontogató.

Incens'ory, s. füstölő.

Incen'tive, adj. felingerlő,
ösztönző; s. inger, ösztön.

Inception (—szep'sǎn), s.
kezdés, kezdet.

Incep'tive, adj. kezdő, kez-
detbeli.

Incep'tor, s. kezdő, ujoncz,
tanonez.

Inceration (—szirě'sǎn), s.
viaszszal bevonás, megvia-
szolás.

Uncertain (—szer'tin), adj.
bizonytalan: —ty, s. bi-
zonytalanság.

Uncertitude (—szer'titjud), s.
bizonytalanság, kétesség.

Inces'sancy, s. szünetlenség.

Incessant (—szes'zzent),
adj. szüntelen; —ly, adv.
szünetlenül.

Incest (in'szeszt), s. vérför-
telem.

Incest'uous (—sju-ász), adj.,
vérfertőző, vérfertőzési;
—ly, adv. vérfertőzőleg.

Inch (ints), s. hüvelyk (mér-
ték); by the —, hüvelyk
számra; by inches, aprón-
ként, lassanként; to sell
by — of candle, elárrerez-
ni, árverés utján eladni;
not an —, egy cseppet sem;
—, v.a. to — out, aprónként
kiadni, cseppenként kiosz-
tani, fillérezni.

Incharitable (—tsêr'itêbl),
adj. könyörületlen; szere-
tetlen; nem jótékony, nem
adakozó.

Inchastity (—tsész'titi), s.
fajtalanság, bujaság.

Inchest (—tszeszt'), v. a. lá-
dába tenni.

In'choate (—'ka-ēt), v. a.
kezdeni.

Incho'ative (—ka-étiv), adj.

174

Incide

kezdőbeli, kezdő; előző; s. kezdőige.

Incide (—szeid'), v. a. bemetszeni.

In'cidence (—szidensz), s. esetlegesség, közbejött eset; angle of —, beesési szág.

In'cident, adj. közbejörő; beeső; s. közbejött eset.

Inciden'tal, adj. esetéles, esetleges; —ly, adv. esetleg, közbejöröleg.

Incemate (—szin'érét), v. a. elhamvasztani.

Incinera'tion, s. elhamvasztás.

Incipient (—zip'i-ent), adj. kezdő.

Incircle, v. to Encircle.

Incir'eumspect, adj. vigyázatlan, gondatlan.

Incircumspect'ion, s. vigyázatlanság, gondatlanság.

Incise (—szeiz'), v. a. bemetszeni; eloszlatni.

Incis'sion (—sziz'sán), s. bemetszés; eloszlatás.

Incisive (—szei'sziv), adj. bemetsz; eloszlató; —teeth, s. pl. muts; ófogak.

Incisor (—szei'szér), s. metszőfog.

Incisure (—sziz'sjur), s. bemetszés.

Incitant (—szei'tênt), s. ingerszer.

Incitation (—szitē'sán), s. ingerlés; inditás; indok.

Incite (—szeit'), v. a. ösztönnözní; buzdítani: izgatni; —ment, s. ösztönzés; indítás.

Incivil (—sziv'il), adj. udvariatlan.

Incivil'ity, s. udvariatlanság.

Inclusp. (—klász'), v. a. átfogni, átölelni.

Inclemency (—klem'enszi), s. könyörületlenség, szigorúság; zordonság.

Inclem'ent, adj. könyörületlen, szigorú; zordon.

Inclination (—kne'sán), s. hajlandóság, hajlam; kedv.

Inclinatory (—kli'nétari), adj. hajló; eltérő; —needle, s. lehajlási tű.

Incline (—klein'), v. a. meg-

hajtani; v. n. meghajlani; hajlani—ra, —re; the day inclines, hanyatlik a nap; the weather inclines to fair, az ég kitisztulni kezd.

Inclose (—kloz'), v. a. bezárni; bekeríteni; mellékelní, zárni, rekes'teni (levélbe); zárjelbe, rekesz' e tenni.

Incloud (—kláud'), v. a. beborítani (felleggel); elhomályosítni.

Include (—kljud'), v. a. beléfoglalni, belé tudni; magában foglalni.

Includ'ing, adj. beléfoglalt; —my expenses, belészámítva költségemet.

Inclusive (—klju'sziv), adj. bezáró, magában foglaló; —ly, adv. bezárólag, betudva.

Incog'itable (—kad'zsitébl), adj. képzelhetlen, nem gondolható. [ság.

Incog'itancy, s. gondolatlan.

Incog'itant, adj. gondolat wélküli.

Incoñito (—kag'nito), adv. ismeretlenül, álnér alatt; s. ismeretlenség.

Incoherency (—kohí'renszi), s. össze nem függés.

Incohe'rent, adj. össze nem függő.

Incombustible (—kambász'tibl), adj. megéghetlen; —ness, s. megéghetlenség.

Income (in'kam), s. jövedelem: —duty, s. jövedelmi adó.

Incommensurabil'ity, s. összémérhetlenség.

Incommensurable (—kamen/zsjurébl), adj. összémérhetlen.

Incommen'surate (—men'zsjuret), adj. megmérhetlen; —ness, s. megmérhetlenség.

Incommodeate (—kam'modét) v. a. alkalmatlankodni.

Incommoda'tion, s. alkalmatlankodás; alkalmatlan-ság.

Incommode', v. a. alkalmatlankodni, terhére lenni, terhelni.

Inclose

Inconceivable

Incommo'dious (—dász), adj. alkalmatlan, kéjelmetlen, kelletlen.

Incommod'ity, s. alkalmatlanság, könyelmetlenség.

Incommunicable (—kamju'nikébl), adj. közölhetetlen; nem közlékeny.

Incommu'nicative, adj. nem közlékeny; elzárt, zárkozó.

Incommutable (—kamaju'tébl), adj. kieseréhetlen; változtathatlan; háborítathatlan (birtokban).

Incomparable (—kam'pérébl) adj. hasonlithatlan; —ness, s. hasonlithatlanság.

Incom'parably, adv. hasonlithatlanul.

Incompas'sionate (—pés'ánēt), adj. irgalmatlan, kegyetlen.

Incompatibil'ity, s. összeférhetlenség, megférhetlenség.

Incompatible (—kampét'ibl), adj. összeférhetlen, megférhetlen, egyezhetlen; —ness, s. összeférhetlenség.

Incompensable (—kampen'zébl), adj. pótolhatatlan.

Incom'petency (—pitenszi), s. illetéktelenség, jogosítlan-ság.

Incom'petent, adj. illetékten, jogosítlan.

Incomplete (—kamplít'), adj. nem teljes, hiányos; —ly, adv. hiányosan; —ness, s. hiányosság.

Incomplex (—kampleksz'), adj. nem bonyolult.

Incompliant (—kamplei'ent), adj. nem készséges, szolgálatra nem kész; nem engedékeny.

Incomprehensibil'ity, s. megfoghatlanság.

Incomprehensible (—prihen'szibl), adj. megfoghatlan.

Incomprehen'sion, s. felfogó tehetség hiánya.

Inconceivable (—kanszí'ébl), adj. elrejthetlen, eltitkolhatlan.

Inconceivable (—szív'ébl), adj. képzelhetlen, megfoghatatlan; —ness, s. kép-

175

Inconceivably

zelhetlenség, megfoghatlan-
ság.

Inconceiv'ably, adv. képzel-
hetetlenül, megfoghatlanúl.

Inconclusive (—klju'ziv), adj.
következetlen; bizonyító erő
nélküli; —ly, adv. követ-
kezetlenül; bizonyító erő
nélkül.

Inconcurring (—kár'ring),
adj. nem egyező.

Inconcussible (—kász'szibl),
adj. rendíthetetlen.

Incondensable (—kandên'-
szêbl), adj. megsüríthetlen.

Inconditional (—dis'ánèl),
adj. feltétlen.

Inconformable (—faarm'êbl),
adj. nem szerintes, meg
nem felelő.

Incongruent (—kang'gruent),
adj. össze nem illő, össze
nem férő; hibás, nyelvel-
lenes.

Incongruity (—gru'ity), s.
össze nem vágás; nyelv-
hiba.

Incongruous, v. Incongru-
ent.

Inconnection (—kannek'sán),
s. összefüggés hiánya.

Inconnexedly (—neksz'edly),
adv. összefüggés nélkül.

Inconscionable (—kan'sán-
ébl), adj. lelkiismeretlen.

Inconsequence (—kan'szik-
wensz), s. következetlen-
ség.

Incon'sequent, adj. követke-
zetlen.

Inconsiderable (—szid'erébl),
adj. csekély, jelentéktelen.

Inconsiderate (—szid'erét),
adj. meggondolatlan, tekin-
tet nélkuli, mással nem
gondoló; —ly, adv. meg-
gondolatlanúl; —ness, s.
meggondolatlanság, tekin-
tet nélküliség.

Inconsistence (—szisz'tensz),
s. egyezhetlenség, összefér-
hetlenség, képtelenség.

Inconsis'tent, adj. egyezhet-
len, összeférhetlen, képte-
len; to be — with one's
self, cselekedeteiben követ-
kezetlennek lenni, tetteiben
ingadozni.

Inconspicuous

Inconspicuous (—kanszvík'-
juász), adj. észreveshetlen,
szembe nem tünö, fel nem
ötlő.

Inconsolable (—kan'szolébl),
adj. vigasztalhatlan.

Inconstancy (—kan'sztenszi),
s. állhatatlanság, változé-
konyság.

Incon'stant, adj. állhatat-
lan, változó.

Inconsummate (—kanszám'-
mét), adj. bevégezetlen.

Incontaminate (—kantêm'-
inet), adj. szeplőtlen.

Incontestable (—tesz'tébl),
adj. meg nem támadható,
kétségbevonhatlan.

Incontiguous (—tig'juász),
adj. nem érintkező, nem
határos, elkülönített.

Incon'tinency (—'tinenszi),
s. magatartóztathatlanság,
bujaság.

Incon'tinent, adj. magatar-
tóztathatlan, buja.

Incontrollable (—troll'ébl),
adj. ellenürízhetlen; fék-
telen, megzabolázhatlan;
független, szabad.

Incontrovertible (—trovert'-
ibl), adj. vitathatlan.

Inconvenience (—ví'niensz),
s. alkalmatlanság; illet-
lenség; v. a. to — one, al-
kalmatlankodni vkinek.

Inconve'nient, adj. alkalm-
matlan, kelletlen; illetlen.

Inconvertibil'ity, s. változ-
tathatlanság.

Inconvertible (—vert'ibl), adj.
válthatlan; változtathat-
lan; megtéríthetlen (av.).

Inconvincible (—vinsz'ibl),
adj. meggyőzhetlen (okok-
kal).

Incorporal (—kará'porél), adj.
testetlen, anyagtalán.

Incorporál'ty, s. testetlenség,
anyagtalanság.

Incorpo'real, v. Incorporal.

Incorporate (—kará'porét), v.
a. bekeblezni; belé clegyit-
ni; v. n. együlni, egye-
sülni.

Incorpora'tion, s. bekeblezés,
egyesülés.

Incorpore'ity (—porí'iti), s.

Incrust

anyagtalanság, testetlen-
ség.

Incorrect (—karrekt'), adj.
hibás, szabatlan; —ly,
adv. hibásan, szabatlanúl;
—ness, s. hibásság, szabat-
lanság.

Incorrigibil'ity, s. javíthat-
lanság; jobbíthatlanság.

Incorrigible (—kar'ridsibl),
adj. javíthatlan; jobbít-
hatlan; —ness, s. javíthat-
lanság; jobbíthatlanság.

Incorrupt (—karrápt'), adj.
nem romlott; igazlelkü;
becsületes; —ness, s. rom-
latlanság.

Incorruptibil'ity, s. romol-
hatlanság; megveszteget-
hetlenség.

Incorruptible, adj. romolhat-
lan; megvesztegethetlen.

Incrassate (—krész'szét), v.
a. sűrít ni; v. n. sűrűdni.

Incrassa'tion, s. sűrítés; sű-
rűdés.

Increase (—krísz'), v. n. növe-
kedni, öregbedni; v. a.
szaporítni; s. növekedés,
szaporódás; szaporítás; —
of taxes, adóemelés; — of
the population, népesséj
szaporodása.

Increate (in'kri-ēt), adj. te-
remtetlen.

Increat'ed, v. Increase.

Incredibil'ity, s. hihetetlen-
ség.

Incredible (—kred'íbl), adj.
hihetetlen: —ness, s. hihe-
tetlenség. [níl.]

Incred'ibly, adv. hihetetle-

Incredu'lity, s. hitetlenség.

Incredulous (—kred'julász),
adj. tamáskodó, hitetlen,
nem hívó; —ly, adv. hitet-
lenül.

In'crement (—kriment), adj.
nevedék, nevekedés.

Increpation (—kripē'sán), v.
megdorgálás.

Incescent (—kresz'szent),
adj. nevekrő, nagyobbodó;
s. újhold, telő hold.

Ineriminate (—krim'inēt), v.
a. větkelní, vádolní.

Incrust (—krászt'), v. a. kér-
gesitni, bekérgezni.

176

Inerusta

Inerusta'tion, s. kérgezés, kér-gesedés.

In'eubate (—kjubēt), v. n. ülni v. kotlani (a tojáson).

Incuba'tion, s. kotláš, költés.

In'eubus (—kjubăsz), s. li-dérez, nyomócz, nyomag.

Inculcate (—kăl'kēt), v. a. bele oltani, elméjébe vésni.

Inculca'tion, s. beleoltás, el-méjébe vésés.

Inculpable (—kăl'pêbl), adj. vétlen.

Inculpate (—kăl'pēt), v. a. větkelni, vádolni.

Inculpa'tion, s. větkelés, vá-dolás.

Incult (—kălt'), adj. vetetlen, parlag.

Incumbency (—kăm'benszi), s. kötelezettség, tartozás; egyházi javadalom.

Ineum'bent, adj. kötelező; — upon, tartozó -ra, -re; —, s. egyházi javadalmas, plébános.

Incumber, v. Encumber.

Incur (—kár'), v. a. magára vonni; to — a penalty, büntetést magára vonni; to — one's displeasure, visszatetszeni vkínek; —, v. n. ötleni.

Incurabil'ity, s. gyógyíthat-lanság.

Incurable (—kju'rebl), adj. gyógyíthatlan.

Incurios'ity, s. tudni vágyás hiánya.

Incurious (—kju'riǎsz), adj. gondatlan, közömbös, nem tudnivágyó.

Incursion (—kár'sǎn), s. el-lenséges becsapás, szágul-dozás.

Incurvate (—kǎr'vēt), v. a. görbítni.

Incurva'tion, s. görbítés; gör-bület.

Incurve (—kǎrv'), v. Incur-vate.

In'dagate (—'dêgēt), v. a. für-készni, nyomozni, megrizs-gálni.

In'dagator, s. fürkész, vizsgáló.

Indear, v. to Endear.

Indebt (—det'), v. a. adós-ságba verni, adósságba ke-vernii; lekötelezni; to be much indebted to some one, vkínek sokkal tartoz-ni; vkínek nagyon lekötelezve lenni.

Indecency (—di'szenszi), s. illetlenség, illedelmetlenség.

Inde'cent, adj. illedelmetlen, illetlen.

Indecision (—diszizs'ǎn), s. habozás, határozatlanság.

Indeci'sive (—diszei'szív), adj. el nem düntű, el nem határozó; habozó.

Indecorous (—diko'rǎsz), adj. illemtelen.

Indecorum (—diko'rǎm), s. illemtelenség.

Indeed (—díd'), adv. való-ban.

Indefatigable (—difét'igébl), adj. fáradhatlan.

Indefeisible (—difí'zibl), adj. megszeghetlen.

Indefensible (—difensz'íbl), adj. nem védhető, védel-mezhetlen, meg nem áll-ható.

Indeficient (—defís'ent), adj. nem hiányos, teljes, tökélet-tes.

Indefinable (—difein'ébl), adj. meghatározhatlan, fejtegethetlen.

Indefinite (—def'finit), adj. határozatlan, bizonytalán; —ly, adv. határozatlanul; —ness, s. határozatlanság.

Indeliberate (—dilib'erēt), adj. gondolatlan, meggon-dolatlan.

Indelibil'ity, s. kitörölhetlenség.

Indelible (—del'íbl), adj. kí-törülhetlen.

Indelicacy (—del'ikêszi), s. gyöngédtelenség.

Indel'icate, adj. gyöngédtele-len.

Indemnification (—demnifikē'sǎn), s. kárpótlás, kártérítés.

Indem'nify (—fei), v. a. kárpótolni, kártalanítni.

Indem'nity, s. kárpótlék; kártalanítás; mentesítés; mentesség; act of —, s. bünfeledés.

Indecency

Indicate

Indemonstrable (—diman'sztrébl), adj. bebizonnyit-hatlan.

Indent (—dent'), v.a. fogakra kimételni, kicsipékni; beróni, rovatékóni; to — articles of agreement, szerződést megkötni; to — a servant, szolgát v. inast fogadni; —, s. rovaték.

Indenture (—dent'sjur), s. szerződés; an apprentice's —, a mester és inasa közt kötött szerződés.

Independence (— dipend'ensz), s. függetlenség.

Independ'ent, adj. független.

Indescribable (— diszkreißébl), adj. leirhatlan.

Indesinent (—desz'szinent), adj. szünetlen; —ly, adv. szünetlenül.

Indestructible. (— disztrák'tibl), adj. elronthatatlan.

Indeterminable (— diterm'inébl), adj. meghatározhatlan.

Indeterminate (— diterm'inét), adj. határozatlan; eltökéletlen; —ness, s. határozatlanság; eltökéletlenség. [nate.

Indeterm'ined, v. Indetermi-

Indevoted (—divot'ed), adj. buzgalmatlan; idegenkedő.

Indevout (—diváut'), adj. ájtatlan.

In'dex (—'deksz), s. mutató; tartalommutató; tárghymutató; mutatóújj (—); — of a watch, óramutató; — balance, s. mutatós méreg.

Indexterity (—dekszter'iti), s. ügyetlenség.

In'dian (—diên), adj. indiai; —corn, s. tengeri, kukoricza: —ink, s. tus, tusfesték; — rubber, s. rugó mézga; — wood, s. hészsenfa; —, s. Indus.

Indicant (in'diként), adj. mutató, jelentő.

In'dicate (—dikēt), v. a. mutatni, jelenteni; mutatni (—ra, —re).

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

177

1

Indication

Indica'tion, s. jelentés; jelen-
séq, jel; utalás.

Indic'ative, adj. jelentő, mu-
tató; s. jelentő mód.

In'dicator, s. mutató; gőz-
feszmérő mutatója.

In'dicatory, adj. jelentő, mu-
tató.

Indice, v. Index.

Indict (-deit'), v. a. bepa-
nasolni, beperelni; —ment,
s. vádlevél.

Indiction (-dik'sán), s. beje-
lentés; hárdetés; római fej-
adószám, római szám.

Indifference (-dif'ferensz),
s. közönyösség; részvétlen-
ség.

Indifferent, adj. közönyös;
részvétlen.

Indigence (in'didsensz'), s.
szükölködés, szorúltság, sze-
génység. [szegény].

In'digent, adj. szükölködő,
Indigene (in'didsen), s. honfi,
belföldi.

Indig'enous (-inász), adj.
honi, belföldi.

Indigested (— didseszt'ed),
adj. meg nem emésztett.

Indigest'ible, adj. emészthet-
len.

Indiges'tion (— didsesz'tsán),
s. emésztéshíány.

Indignant (—dig'nênt), adj.
felindult, felboszantott; ne-
heztelő.

Indigna'tion, s. boszankodás,
neheztelés.

Indig'nity, s. méltatlanság,
becstelenítés, bántalom,gya-
lázat.

Indigo (in'digo), s. indigó.

Indil'igence, s. szorgalmat-
lanság.

Indiligent (—dil'idsent), adj.
szorgalmatlan.

Indiminishable (—dimin'-
isébl), adj. kevésbíthetlen.

Indirect (—direkt'), adj. nem
egyenes, közvetett; —ly,
adv. nem egyenest, köz-
vetve, közvetőleg; —ness,
s. közvetettség; ferdeség;
hamislelthűség.

Indiscernible (—dizzern'ibl),
adj. meg nem különböztet-
hető.

Indiscernment

Indiscern'ment, s. elmetehet-
lenség.

Indisciplinable (—disz'szi-
plinêbl), adj. zabolázhat-
lan.

Indiscoverable (—diszkav'-
erébl), adj. feltalálhatlan.

Indiscreet (—diszkrít'), adj.
előgondolatlan, meggondo-
latlan; szerénytelen, kot-
nyeles, kérdezősködő, mél-
talmatlan; hallgatni nem
tudó; —ly, adv. gondo-
latlanúl, szerénytelenűl;
esacskán.

Indiscretion (—diszkres'an),
s. meggondolatlanság, elő-
gondolatlanság; szerényte-
lenség; esacskaság; years
of —, s. pl. ifjukor.

Indiscriminate (—krim'inēt),
adj. megkülönböztetés nél-
kül, különböztetlen; —ly,
adv. megkülönböztetés nél-
kül; választás nélkül, ve-
gyest.

Indiscussed (— diszkászd'),
adj. meg nem vitatott.

Indispensable (—diszpensz'-
êbl), adj. elengedhetlen,
mulhatlan, szükséges; —
ness, s. felmenthetlenség;
mulhatlanság.

Indisperse (—diszpoz'), v.
a. képtelenítni; betegítni,
gyengítni; elidegenítni-től,
-től; elkedvetlenítni.

Indispo'sed, adj. képtelen;
magát roszúl érző; nem
hajlandó-ra, -re.

Indisposition (—pozis'an), s.
roszullét; idegenkedés.

Indisputable (—diszpj'u'tébl),
adj. nem vitatható, két-
ségtelen.

Indissolubil'ity, s. feloldhat-
lanság.

Indissoluble (—disz'szoljubl,
adj. feloldhatlan.

Indissolvable (—szolv'ébl),
adj. feloldhatlan, elválaszt-
hatlan.

Indistinct (—disztinkt'), adj.
különböztethetlen; zavaro-
dott; érthetlen; —ness, s.
különböztethetlenség; za-
rartság; érthetlenség.

Indistinguishable (—ting'-

Induce

gwisêbl), adj. különböztet-
hetlen; ki nem vehető
(szemmel).

Indisturbance (—tárb'ênsz),
s. háborítatlanság, béke,
esend.

Indite (—deit'), v. a. bevá-
dolni; tollba mondani;
irásba foglalni.

Indivi'dable, v. Indivisible.

Individed (—divei'ded), adj.
osztatlan.

Individual (—divid'juèl), adj.
egyes; egyéni; s. egyén.

Individ'ually, adv. egyen-
ként; egyénileg.

Individual'ity, s. egyéniség.

Individ'ualize (—vid'juéleiz),
v. a. egyénítni, egyedesítni.

Individuate (—divid'juèt),
adj. osztatlan; v. a. egye-
désítni.

Individua'tion, s. egyénítés,
egyedesítés.

Indivisibil'ity, s. oszthatlan-
ság.

Indivisible (—diviz'ibl), adj.
oszthatlan.

Indo'cile (—da'szil), adj. nem
tanulékony.

Indocil'ity, s. tamulékonyság
hiánya.

Indolence (in'dolensz), s.
szenvetlenség, fásultság.

In'dolent, adj. szenvetlen, fá-
sult; —ly, adv. szenvtele-
nűl, fásultan.

Indomitable (—dam'itébl),
adj. szelidithetlen.

Indoors (—doarz), adv. bent,
honn, itthon.

Indorse (—daarsz'), v. a. há-
tírní; háttiratolni; erősítni,
hitelesítni.

Indubious (—dju'biász), adj.
kétségtelen, bizonyos.

Indubitable (—dju'bitébl),
adj. kétségbe vonhatlan;
—ness, s. kétségtelenéség.

Indu'bitably, adv. kétségki-
vül.

Induce (—djusz'), v. a. indi-
tani, rábirni, rávenni; elő-
idézni; he induced this
disaster, ő okozta ezen sze-
rencsétlenséget; I induced
him to marry that girl,
rávettem, hogy elvegye azt

178

Induct

a leányt; —ment, s. indi-
tás, inditó eszköz, inditó
ok, inditó alkalom.

Induct (—dăkt'), v. a. bevezetni, beiktatni; behozni, szokásba hozni.

Inductility (—dăktil'iti), s. nyújthatlanság.

Induction (—dák'sán), s. az egys esetek teljes sorjával való bebizonyítás; bevezetés; bevezető bebizonyítás-mód.

Induc'tive, adj. bevezető; indító.

Indue, v. Endue.

Indulge (—dălts), v. a. engedni; megengedni, elnészni, helyben hagyni (rmit); szabadjára hagyni: to — one's passions, személyeinek engedni; to — a privilege, királtságot. u. szabadalmat adni; to — one with something, viknek rmit elnészni; viknek rmit megengedni; —, v. n. adni magát —nak, —nek; to — in drink, beleándorodni az irásba; to — in idleness, korhelykedni.

Indulgence, s. elnészés, engedély; bűcsű, bűnbocsáнат.

Indul'gent, adj. elnésző, engedékeny.

Indurate (in'djurēt), v. a.
keményítni; v. n. keményedni; adj. keményedett; megátalkodott.

Indura'tion, s. megkeményedés, megátalkodás.

Industrious (—dász'triász),
adj. iparkodó; iparos.

Indus'try, s. ipar: műipar.

Inebriate (—íbri-ét), v. a.
mámorozni, megrészegítni.

Inebria'tion, s. megrészegédés, részegség.

Inedited (—ed'ited), adj. ki
nem adott.

Ineffabil'ity, s. kimondhat-
lanság.

Ineffable (inéffébl), adj. ki-
mondhatlan.

Ineff'ably, adv. kimondhat-
lanul.

Ineffective

Ineffect've, Ineffect'ual, adj.
hatástalan, eredménytelen.

Ineffectualness (—effekt'-
sjuełnesz), s. hatástalan-
ság, eredménytelenség.

Inefficacious (—effikésász),
adj. nem hatásos, fogat-
lan.

Inefficient, v. Inefficacious.

Inelastic (—ilész'tik), adj.
nem rugékony.

Inel'egancy, s. választékoság, hiánya, csinhiány, izléstelenség.

Inelegant (—el'igent), adj.
dísztelen, izléstelen, nem
rálasztókos.

Inenarrable (in-inér'ébl), adj.
elbeszélhetlen, elmondhat-
lan.

Inept (—ept'), adj. alkalmat-
lan, ügyetlen, együgyű,
döre: —ly, adv. ügyetle-
nál, alkalmatlanul, balgán;
—ness, s. alkalmatlanság,
balgaság.

Inept'itude, v. Ineptness.

Inequal, v. Unequal.

Inequilateral (—ikwilét'erél),
adj. egyenlőtlen oldalú.

Inequitable, v. Unequitable.

Inert (—ert'), adj. lomha, te-
hetlen; tunya; —ness, s.
tehetlenség; tunyaság.

Inescate (—esz'két), v. a.
esalogatni (esalétekkel).

Inestimable (—esz'timébl),
adj. megbecsülhetetlen.

Inessential (—eszszen'sél),
adj. lényegetlen.

Ines'timably, adv. megbecsülhetetlenül.

Inevitabil'ity, v. Inevitable-
ness.

Inevitable (—ev'itebl), adj.
elkerülhetlen: —ness, s. el-
kerülhetlenség.

Inexact (—egzékt'), adj. pontatlan, szabatlan, hiányos, hibás; hanyag; —ness, s. pontatlanság, szabatlanság, hibásság.

Inevitable (—ekszei'tébl),
adj. ingerelhetlen.

Inexcogitable (—ekszkads'-
itébl), adj. kielmélhetlen,
kigondolhatlan.

Inexcusable (—ekszkju'u'zébl),

adj. menthetetlen, nem
menthető: —ness, s. ment-
hetatlenség.

Inexen'sably, adv. menthetetlenul.

Inexhausted (—ekszhaaszt'-
ed), adj. ki nem merített.

Inexhaustible (—haaszt'ibl),
adj. kiméríthetlen.

Inexistence (—egzisz'tensz),
s. nem-létezés: bénlét.

Inexis'tent, adj. nem létező;
bénlévő. [ness.

Inexorabil'ity, v. Inexorable.

Inexorablet (—ek'szorébl), adj.
kérelhetlen; —ness, s. kér-
lelhetlenség.

Unexpected, v. Unexpected.

Inexpedient (—ekszpí'di-ent)
adj. célszerűtlen, hasztal
lan, helyenkívüli.

Inexperience (—pi'ri-ensz), s.
tapasztalatlanság.

Inexpérienced, adj. tapasztalatlan.

Inexpert (—ekszpert'), adj.
tapasztalatlan, járatlan.

Inexpable (—eksz'pi'ébl),
adj. lerőhatatlan (bűn).

Inexplainable (—plén'ébl),
adj. megy magyarázhatlan.

Inexplicabil'ity, v. Inexpli-
cableness.

Inexplicitit (—ekszplisz'tit),
adj. kifejtetlen.

Inexplicable (—eksz'phkébl),
adj. megjefthetlen; —ness,
s. megjefthetlenség.

Inexplicable (—pló'rébl), adj.
kikéndelhetlen, megvisszálhatlan.

Inexpressible (—presz'szibl),
adj. kimondhatlan, kifejezhetlen.

Inexpres'sibles, s. pl. nadrág.

Inexpres'sibly, adv. kimondhatlanul.

Inexpres'sive, adj. kifejezéstelen.

Inexpugnable (—ekszpág'-nébl), adj. megyőzhetetlen, meghódíthatatlan.

Inextinguishable (—tin'gwis-ébl), adj. kiolthatlan.

Inextricable (—eksztir'pébl),
adj. kiirthatatlan.

Inextricable (—eksz'trikébl),
adj. kibonthatlan.

179

1*

<table><thead><tr><th>Ineye</th><th>Infelicity</th><th>Informant</th></tr></thead><tbody><tr><td>Ineye (—ei'), v. a. beszemezni, beoltani.</td><td>adj. boldogtalan, szerencsétlen, balságos.</td><td>gyűjtani; fölgerjeszteni; fölkelteni.</td></tr><tr><td>Infallibil'ity, s. tévmentesség, csalatkozhatlanság.</td><td>Infelicity (—filisz'iti), s. boldogtalanság; szerencsétlen ség.</td><td>Inflammabil'ity, s. fellángíthatóság, gyulékonyság.</td></tr><tr><td>Infallible (—félibl), adj. tévmentes, csalatkozhatlan.</td><td>Infer (—fer'), v. a. to — from, következtetni —ből, —ből.</td><td>Inflammable (—fém'mébl), adj. fellángítható, gyulékony.</td></tr><tr><td>Infame (—fém'), v. a. becstelenítni, meggyalázni.</td><td>In'ference, s. következtetés; következmény.</td><td>Inflamma'tion, (—mě'sán), s. gyuladás.</td></tr><tr><td>In'famous (—fémász), adj. becstelen, gyalázatos.</td><td>Inferior (—fí'ri-ár), adj. alábbvaló; alábblévő; alárendelt.</td><td>Inflam'matory, adj. gyulasztó; felgerjesztő; lázító.</td></tr><tr><td>In'famy, s. becstelenség, gyalázat.</td><td>Inferior'ity, s. alsóbbság, alábbvalóság; alárendelt ség.</td><td>Inflate (—flet'), v. a. felfujni.</td></tr><tr><td>In'fancy (—fênszi), s. gyermekkor, kiskoruság.</td><td>Infernal (—fer'nél), adj. pokolí, pokolbeli; átkozott; —ly, adv. átkozottan.</td><td>Infla'tion, s. felfuvás; felfuvádás; felfuvalkodás.</td></tr><tr><td>In'fant, s. gyermek; spanyol királyi herczeg; — school, s. gyermek-iskola.</td><td>Infertile (fer'til), adj. terméketlen.</td><td>Inflect (—flekt'), v. a. hajlítani; hajtogatni.</td></tr><tr><td>Infanticide (—fênt'iszeid), s. gyermekgyilkosság; gyermekgyilkos.</td><td>Infertile'ity, s. terméketlenség.</td><td>Inflection (—flek'sán), s. hajlás, görbület; ejtegetés, hajlítás.</td></tr><tr><td>In'fantile (—teil), adj. gyermekes; gyermeki, gyermeteq.</td><td>Infest (—feszt'), v. a. terhérenni, zaklatni, háborgatni, pusztítni, bolygatni; the house is infested by mice and rats, a ház tele van egerekkel a patkányokkal.</td><td>Inflect've, adj. hajlékony; hajtogatható; hajtogatási.</td></tr><tr><td>In'fantlike (—leik), v. Infantile.</td><td>Infestive (—feszt'iv), adj. ürömten.</td><td>Inflexibil'ity, s. hajthatatlanság.</td></tr><tr><td>In'fantry, s. gyermeksereg; gyalog katonaság.</td><td>In'fidel (—fidel), adj. and s. hitetlen.</td><td>Inflexible (—fleksz'ibl), adj. hajthatlan; kérléletlen.</td></tr><tr><td>Infarce (—fársz'), v. a. megtömni.</td><td>Infidel'ity, s. hitetlenség; hütlenség.</td><td>Inflexion, v. Inflection.</td></tr><tr><td>Infarction (—férk'sán), s. hasszorulás.</td><td>Infiltrate (—fil'trēt), v. n. beszivárogni, beszüremkezni.</td><td>Inflict (—fikt'), v. a. to — a punishment upon one büntetést mérni vikre; to — a wound upon one, set bet ejteni vkin; to — a fine, megbírságotni.</td></tr><tr><td>Infashionable (—fés'anébl), adj. divatlan.</td><td>Infiltra'tion, s. beszivárgás, beszüremkezés.</td><td>Inflic'tion, s. — of a wound, seb-ejtés; — of punishment, megbüntetés; — of a fine, birságolás.</td></tr><tr><td>Infatigable (—fét'igébl), adj. fáradhatlan; —ness, s. fáradhatlanság.</td><td>Infinite (in'finit), adj. végételen; —ly, adv. végteleíül; —ness, s. végteleség.</td><td>Influence (in'flu-ensz), s. befolyás; v. a. befolyást gyakorolni.</td></tr><tr><td>Infatuate (—fét'juët), v. a. elbolondítni, elámítni.</td><td>Infinitesimal (—finiteiz'imél), adj. végteleténül kiesi; — calculus, küzelékhánylás.</td><td>Influen'tial (—sál), adj. befolyásos, nagy befolyásu.</td></tr><tr><td>Infatua'tion, s. elámítás, bolondulás, belebolondulás.</td><td>Infinitive (—fin'itiv), adj. hatarozatlan; —mood, s. hatarozatlan mód; —, s. hatarozatlan mód.</td><td>Influenza (—fljuen'zé), s. szíket, náthaláz, ragályos nátha; befolyás.</td></tr><tr><td>Infeasible (—fí'zibl), adj. véghezvihetlen, kivihetelen.</td><td>Infin'itude (—tjud), s. végetlenség; számtalan sokaság.</td><td>In'flux (—fláksz), s. beömlés.</td></tr><tr><td>Infect (—fekt'), v. a. ragályozni, ragályosítítni; megrontani (vkit).</td><td>Infirm (—fórm, —fěrm), adj. erőtlen, beteges; —ly, adv. betegesen, betegen.</td><td>Influx'ion, s. ihlés, ihletés; befolyás, beömlés.</td></tr><tr><td>Infection (—fek'sán), s. ragályosítás; ragály.</td><td>Infirm'ary, s. kórház.</td><td>Infold (—faold'), v. a. betakargatni; megölelni.</td></tr><tr><td>Infectious (—fek'sász), adj. ragályos, ragadós; —ness, s. ragályosság.</td><td>Infirm'ity, s. gyengeség, betegség, nyavalya.</td><td>Inforce, v. Enforce.</td></tr><tr><td>Infective (—fek'tiv), adj. ragályos, ragályzó.</td><td>Inflame (—fém'), v. a. meggyűjtőni; fölgerjeszteni; fölkelteni.</td><td>Inform (—faarm'), v. a. tudósítni, értesíteni; to — one of something, értesíteni vkit vmiről; to — against one, beáruini, feladni vkit.</td></tr><tr><td>Infecund (—fek'ánd), adj. terméketlen, meddő.</td><td></td><td>Inform'ant, s. tudósító, értesítő; feladó.</td></tr><tr><td>Infecund'ity, s. terméketlenség, meddőség.</td><td></td><td></td></tr><tr><td>Infelicitous (—filisz'ítász),</td><td></td><td></td></tr></tbody></table>

180

Information

Ingest

Injudicial

Informa'tion, s. tudósítás, értesítés; oktatás; feladás, beárułás; nyomozás;

Inform'er, s. beárułó, kalákos; értesítő.

Inform'ity, s. idomtalanság.

Inform'ous, adj. idomtalan.

Infortunate, v. Unfortunate.

Infract (—frékt'), v. a. megszegni, áthágni (törvényt).

Infrac'tion, s. megszegés, áthágas; — of faith, hűség- szegés, hűszegés.

Infranchise, v. Enfranchise.

Infrangible (—frênds'ibl), adj. eltörhetetlen.

Infringe (—frinds'), v. a. megszegni, áthágni (törvényt); v. n. (upon) tulhágni; —ment, s. megszegés, áthágas, megsértés.

Infrozen (—fro'zn), adj. befagytott.

Infuscate (—fász'kēt), v. a. feketítni, setétítni.

Infunate (—fju'ri-ēt), v. a. fel-dühítni; adj. dühös.

Infuse (—fjuz'), v. a. ráönteni, rátölteni; becsepgetni; s. forrázat.

Infusibil'ity, s.olvaszthatlan- ság.

Infusible (—fju'zibl), adj. olvasztható; becsepegethető.

Infu'sion (—fju'zsán), s. betöltés, áztatás; forrázat.

Ingage, v. to Engage.

Ingathering (—gédh'ering), s. betakarítás, bearatás.

Ingender, v. to Engender.

Ingenerate (—dsen'irēt), adj. veleszületett; v. a. szülemzeni, nemzeni, teremni.

Ingeniate (—dśi'ni-ēt), v. a. kielmélni, kiigondolni.

Ingenious (—dśi'ni-ász), adj. szellemdűs, éleselmű, találós; —ness, s. éleselműség.

Ingenite; (—dsen'nit), adj. veleszületett.

Ingenuity (indzsinju'iti), s. öszinteség, nyiltszívűség; éleselműség, lángelműség.

Ingenuous (—dsen'ju-ász), adj. nyiltszívű, öszinte; —ness, s. nyiltszívűség, öszinteség. ség.

Ingeny(in'dsini), s. lángelmű-

Ingest (—dseszt'), v. a. lenyelni.

Ingle (ing'gl), s. tűzhely; tűz, láng.

Inglorious (—glo'riász), adj. dicstelen; —ness, s. dics telenség.

Ingot (in'gat), s. rúd (nemes érczé).

Ingraft, v. Engraft.

In'grate (—grēt), adj. and s. hálátlan.

Ingrateful, v. Ungrateful.

Ingratiate (—grě'si-ēt), v. a. megkedveltetni; to — one's self (with, to), magát megkedveltetni.

Ingratitude (—grêt'itjud), s. hálátlanság.

Ingravidate (—grév'idēt), v. a. teherbe ejteni.

Ingredient (—gri'di-ent), s. alkatrész; elegyrész.

In'gress (—greszsz), s. bejárás.

Ingression (—gres'sǎn), s. belepés.

Ingross, v. to Engross.

Inguinal (ing'gwinél), adj. lágyék...; — glands, s. pl. lágyékmírjyek.

Ingurgitation (—gárdsitésán), s. elnyelés; torkoskódás, torkosság.

Ingustable (—gászt'êbl), adj. itelen.

Inhabit (—hêb'it), v. a. and n. lakni.

Inhabitant (—hêb'itent), s. lakos. [kosság].

Inhabita'tion, s. lakás; láh.

Inhale (—hēl'), v. a. beszíni, maqába színi (lehelettel vmit).

Inhance, v. to Enhance.

Inharmonic, —al, v. Inharmonious.

Inharmonious (—hármo'mász), adj. egybe nem hangzó.

Inhere (—hír'), v. n. ragadni, tapadni (-hoz, -hez, -ra, -re); (in) természetével járná, természetéhez tartozni.

Inhe'rency, s. beletartozás, rajtafüggés; tartozék.

Inhe'rent, adj. hozzátartozó, rajtafüngő, sajátságos, tudjonságos, veleszületett.

Inherit (—her'it), v. a. örökölőni.

Inher'itable, adj. örökül nyerhető.

Inher'itance, s. örökseg, örökjószág.

Inher'ited, adj. öröklött.

Inher'itor, s. örökös.

Inhesion (—hí'zsǎn), v. Inherence.

Inhibit (—hib'it), v. a. eltiltani, letiltani; megakadályoztatni.

Inhibi'tion, s. letiltás, eltiltás.

Inhospitalable (—hasz'pitébl), adj. nem vendégszerető, vendégtelen.

Inhospital'ity, s. vendégte lenség.

Inhuman (—hju'mên), adj. embertelen, kegyetlen.

Inhuman'ity, s. embertelenség, kegyetlenség.

Inhumate (—hju'mēt), v. a. temetni.

Inhuma'tion, s. temetés.

Inimaginable (—imêds'inêbl) adj. képzelhetlen.

Inimical (—im'ikêl), adj. el lenséges.

Inimitabil'ity, s. utánozhatlanság.

Inimitable (—im'itêbl), adj. utánozhatlan.

Inquitous (—ik'kwităsz), adj. méltánytalan, igazságtalan.

Iniqu'uity, s. méltánytalan-ság, igazságtalanság; gosnoszsg.

Initial (inis'êl), adj. kezdő; s. kezdőbetűl.

Initiate (—is'iēt), v. a. beavatni.

Initia'tion, s. beavatás.

Initiative (inis'iétiv), adj. kezdeményi; s. kezdemény.

Ini'tiatory, adj. bevezető; beavatá.

Ini'tion, s. kezdet.

Inject (—dzsekt'), v. a. bevetni; befecskendezni.

Injec'tion, s. bevetés; befecskendezés; allövet, klistély.

Injoin, v. Enjoin.

Injudicial (—dzsjudis'él), adj. jogszerűtlen.

181

Injudicious

Injudicious (—dis'ász), adj. meggondolatlan, ferde-itélétű, tanáestalan.

Injunction (—dzsánk'sán), s. meghagyás, rendelet; köz-benszóló itélet.

Injure (in'dzsár), v. a. sérteni; megsebesítni; kárt okozni (vkinek); megbántani.

In'jured, adj. megrongált; sértett; károsított.

Injurious (—dzsu'riász), adj. (to) káros, ártalmas; sértő, megbántó; becsületsértő.

Injury (in'dzsári), s. megsértés, megsebesítés; becsületsértés; károsítás; igazságtalanság.

Injust, v. Unjust.

Injustice (—dzsász'tisz), s. igazságtalanság.

Ink (ingk), s. ténta; nyomtatófesték; —blot, s. téntafolt; —stand, s. kalamáris.

Ink'ling, s. intéés, ráutalás, tudtúladás; to get an —(of), neszét kapni.

Ink'y, adj. téntanemű.

Inlaid (—lēd'), adj. kirakott, rakatos; —floor, rakott padlat.

In'land (—lênd), s. belföld, haza.

In'lander, s. belföldi, honfi.

In'landish, adj. belföldi, honi.

Inlarge, v. to Enlarge.

Inlay (—lě'), v. a. kirakni.

In'lay, s. rakmű: —ing-saw, s. vékony fűrész.

In'let (—let), s. bemenet, bejáróhely, kapuszín.

Inlighten, v. to Enlighten.

Inlist (—liszt'), v. a. fogadni (katonát).

In'ly, adj. benső; adv. belsőkép.

In'mate (—mēt), s. laktárs; bérlakó.

In'most (—moszt), adj. legbensőbb.

Inn (inn), s. vendégfogadó; —of court, jogásztársaság; —keeper, s. vendégfogadó; —, v. a. szállásra befogadni; —, v. n. beszállani.

In'nate (—nēt), adj. veleszületett.

Innavigable

Innavigable (—nèv'igêbl), adj. hajózhatlan.

In'ner, adj. benső, belső; —ly, adv. bensőkép.

In'nermost, adj. legbensőbb.

In'ning, s. betakarítás, bearatás.

In'nocence (—'noszensz), s. ártatlanság.

In'nocent, adj. ártatlan; I am — of the blood of this man, ártatlan vagyok ez embernek vérétől; —ly, adv. ártatlanul.

Innocuous (—nak'ju-ász), adj. ártalmatlan.

Innominable (—nam'inébl), adj. nevezetlen.

Innom'inate (—inēt), adj. nevezetlen, meg nem nevezett.

In'novate (—novēt), v. a. megujítni; ujításokat behozni.

Innova'tion, s. ujítás.

In'novator, s. ujító.

Innoxious (—nak'sász), adj. ártalmatlan, ártatlan.

Innuendo (innjuen'do), s. ujmutatás, intéés, figyelmeztetés; (at one) czelzás, példázgatás.

Innumerable (—nju'merêbl), adj. számlálhatlan, szám talan.

Innu'merably, adv. szám talanul.

Inobedience (—obí'diensz), s. engedetlenség.

Inobe'dient, adj. engedetlen, szófogadatlan.

Inobservable (—obszerv'ébl), adj. észre'vehetlen.

Inobser'veance, v. Inobserva'tion.

Inobser'vent, adj. meg nem tartó.

Inobserva'tion, s. meg nem tartás.

Inoculate (—ak'julēt), v. a. beszemezni, beoltani.

Inocula'tion, s. beszemzés, beoltás.

Inodorate (—o'dārēt), adj. szagtalan.

Ino'dorous, v. Inodorate.

Inoffensive (—offeu'sziv), adj. nem bántó, nem sértő, ártatlan; botránytalan; ártalmatlan; —ness, s. ártatlanság; ártalmatlanság.

Inquisitor

Inofficial (—offis'êl), adj. nem hivatalos.

Inofficious (—offis'ász), adj. szolgálatra nem kész; kötelesség-elleni, tisztellenes.

Inopinate (—ap'inēt), adj. váratlan, véletlen; —ly, adv. véletlenül.

Inopportune (—appartjun'), adj. alkalomszerűtlen; —ly, adv. roszkor, alkalmatlan időben.

Inordinate (—ar'dinēt), adj. rendetlen, szabálytalan; mérséktelen, kicsapongó.

Inorganic (—argén'ik), —al, adj. szervetlen.

Inosculate (—asz'kjulēt), v. n. érintkezni, torkollani, ömleni; v. a. összefoglalni, összekapcsolni; beereszteni (egymásba).

In'quest (—kweszt), s. nyomozás, vizsgálat; coroner's —, halott vizsgálás.

Inquietude (—kwei'itjud), s. nyugtalanság, nyugtalankodás.

In'quinate (—kwinēt), l. a. bemocskolni.

Inquina'tion, s. bemocskolás, desunyitás.

Inquire (—kweir'), v. a. kérdezni; he inquired the way to the bank, azt kérdezte, merre van a bank; —, v. n. kérdezősködni, tudakozódni; to — about..., tudakozódni —ről, —ről; to — into some matter, vmit nyomozgatni, vmit megvizsgálni; inquired for, keresett.

Inqui'ry, s. kérdezősködés, tudakozódás, nyomozgatás.

Inquisition (—kwizis'án), s. nyomozás, nyomozat; eretnek —kémlés; hitnyomozószék.

Inquis'itive, adj. kérdezősködő, firtató, firtongató; kiváncsi, tudni vágyó; —ness, s. firtongatás, kiváncsiságg, tudnivágyás.

Inquis'itor, s. eretnek - nyomozó.

182

Inrage

Inrage, v. Enrage.

Inrail (—rêl'), v. a. berá-
csozni.

Inrich, v. Enrich.

In'road, s. száguldozás; be-
rohanás, beütés.

Insalubrious (—szélju'briász)
adj. egészségtelen, egész-
ségrontó, üdvetlen.

Insalu'brity, s. egészségtelen-
ség, üdvetlenség.

Insanable (—sén'ébl), adj.
gyógyűlhatatlan.

Insane (—sēn'), adj. örült.

Insanity (inszén'iti), s. örült-
ség.

Insatiabil'ity, s. telhetlenség.

Insatiable (—szē'sēbl), adj.
telhetlen.

Insatiate, v. Insatiable.

Insaturable (—szét'sjurébl),
adj. telíthetlen.

Insconce, v. to Ensconce.

Inscribe (—szkreib'), v. a. fel-
irni, beirni; to — a book
to some one, könyvet aján-
lani clinek.

Inscrip'tion, s. felírat; fel-
írás, beírás.

Inscroll (—skrol'), v. a. be-
lajstromozni.

Inscrutabil'ity, s. kinyomoz-
hatlanság, kitanulhatlan-
ság.

Inscrutable (—szkru'tébl),
adj. kinyomozhatlan, kita-
nulhatlan.

Inscru'tably, adv. kinyomoz-
hatlanúl, kitanulhatlanúl.

Insculp (—szkálp'), v. a. be-
vésni.

Insect (in'szekt), s. rovar.

Insecta'tion (—szektě'sǎn), s.
üldözés.

Insec'tile, adj. rovarféle.

Insectivorous (—szektiv'-
orász), adj. rovarevő.

Insecure (—szikjur'), adj.
nem biztos.

Insecu'rity, s. biztosság hiá-
nya.

Insecution (—szikju'sǎn), s.
üldözés.

Inseminate (—szem'inēt), v.
a. bevetni.

Insensate (—szen'szet), adj.
érzéktelen; esztelen, okta-
lan, botor.

Insensibility

Insensibil'ity, s. érzetlenség,
érzéktelenség; érezhetlen-
ség, észrevehetlenség; ok-
talanság.

Insensible (—szen'szibl), adj.
érzetlen, érzéketlen; érez-
hetlen, észrevehetlen; ok-
talan.

Insen'sibly, adv. érzetlenül,
érzéketlenül; érezhetlenül,
észrevehetlenül, lassanként,
halkkal.

Inseparabil'ity, s. elválaszt-
hatlanság.

Inseparable (—szep'érêbl),
adj. elválaszthatlan.

Insep'arably, adv. elválaszt-
hatlanul.

Insert (—szert'), v. a. beik-
tatni; to — a word, szót
közbe szúrni; to — a day,
napot közé csusztatni; to
— some communication
in a newspaper, vmely köz-
leményt az ujságba tenni.

Inser'tion, s. beiktatás, köz-
bevetés; közbetétel.

Inservient (—szerv'i-ent),
adj. használatos.

Inshrine (—srein'), v. a. szek-
rénybe tenni; gondosan
tartogatni.

In'side (—szeid), s. belseje
vminek; adv. bent, belül;
— callipers, s. pl. homorú
czirkalom; — screw, s.
anyasráf, anyacsavar.

Insidiate (—szid'í-ét), v. a.
lesni.

Insid'iator, s. lesekedő, lesdi.

Insid'ious (—i-ász), adj. les-
deklő, cselfes; —ness, s.
lesdekés, cseleskedés, csel-
hányás.

In'sight ('szeit), s. belátás,
dologhoz-értés.

Insignia (—szig'nié), s. pl.
gelvények.

Insignif'icancy, s. jelenték-
lenség.

Insignificant (—nií'iként),
adj. jelentéktelen, csekély.

Insincere (—szinszír'), adj.
nem őszinte, hamis, két-
színű.

Insincer'ity, s. kétszínűség.

Insinuate (—szin'ju-ēt), v. a.
ügyesen becsústatni; (átv.

Inspect

ért') elfogadtatni, megked-
veltetni (vkivel vmit); ér-
tésére adni, czélozni (-ra,
-ре, szóval); színleg várnı
(tőle); to — one's self into
some one's good graces,
behizelени magát vki ke-
gyébe: —, v. n. becsuszni,
belopózkodni.

Insinua'tion, s. becsusztatás,
behizelgés; értésére adás;
beírás, beiktatás.

Insipid (—zip'id), adj. izet-
len; —ness, s. izetlen-
ség.

Insipid'ity, v. Insipidness.

Insipience (—zip'i-ensz), s.
balgaság.

Insist (—sziszt'), v. n. to —
upon, el nem állani (vmi-
től), rendíthetlenül rajta
lenni (vmin); I — upon it,
attól nem állok el, annak
meg kell lenni.

Inslave, v. Enslave.

Insnare (—sznēr'), v. a. tör-
be ejteni; körülhálózni;
to — one's self, hálóba
kerülni.

Insobriety (—szobreit'i), s.
részegség, részegeskedés.

Insociabil'ity, s. ridegség,
társaságkerülés.

Insocialable (—szo'si-ébl), adj.
társaságtalan.

In'solate (—szolét), v. a.
napra kitenni, a napon me-
legítni.

Insolence (in'szalensz), s. il-
letlenség, garázdaság, go-
rombaság, szemtelenség.

In'solent, adj. illetlen, ga-
rázda, goromba, szemtelen.

Insolubil'ity, s. feloldhatlan-
ság.

Insoluble (—szal'jubl), adj.
feloldhatatlan.

Insolvable (—szal'vebl), adj.
feloldhatlan, megfizethetet-
len.

Insol'vency, s. nem fizethe-
tés, fizetési tehetlenség.

Insolvent (—szal'vent), adj.
fizetni nem képes, nem fi-
zethető.

Insomnious (—szam'niǎsz),
adj. álmatlan.

Inspect (—szpekt'), v. a. be-

183

## Inspection

nézni, átnézni, megszemélni; felügyelní.

Inspec'tion, s. megszemélelés, szemrevétel, felügyelés; szemle; on the first —, else tekintetre.

Inspec'tor, s. felügyelő; — ship, s. felügyelőség.

Inspiraton (—szpir'éšán), s. beszívás, belehelés; ihletés, ihlet.

Inspire (—speir'), v. a. belélehelni; sugallni, ihletni; to — comfort, meqvigasztalni; to — one with sentiments of virtue, érényre felbuzdítni vkit; —, v. n. beszíeni, belehelni.

Inspirit (—szpir'it), v. a. lelkesítni.

Inspissate (—szpisz'szēt), v. a. sűrít ni.

Inspíssa'tion, s. sűrítés.

Inst. (=Instant), s. folyó hónap.

Instabil'ity, s. mulékonyság; állhatatlanság.

Instable, v. Unstable.

Install, (—sztaal'), v. a. bevezetni, iktatni (hivatalban).

Installa'tion, s. bevezetés, beiktatás.

Install'ment, s. beiktatás; szabott idő; részlet, illetékrész; to pay by installments, részenként fizetni.

Instance (—in'szténzs), s. könyörgés; kereset, vád, pannaz; birásági lépesözet; példa; védr; eset; alkalmom, alkalmi ok; for —, például; in every — where ..., minden egyes esetben, midőn...; in the first —, először, elsőben, első izben; —, v. a. and n. példát felhozni; utalni, hivatkozni vmire.

In'stant, s. pillanat, időpont; folyó hónap; adj. sűrgető; sűrgetős, halaszthatatlan; azonnali.

Instantaneous, (—tě'niász), adj. rögtöni, azonnali; —ly, adv. rögtön, azonnal.

In'stantly, adv. tüstént, eben a pillanatban.

## Instate

Instate (—sztēt'), v. a. beiktatni, hivatalba tenni.

Instaurate (—sztaa'rēt), v. a. visszahelyezni, mequjít ni.

Instead (—szted'), prp. helyett; — of me, helyettem.

Instep (in'sztep), s. lábfej; to be high in the —, magasan hordani fejét.

Instigate (in'sztigét), v. a. felizgatni; to — one to, késztetni vkit -ra, -re.

Instiga'tion, s. bujtogatás, izgatás.

Instiga'tor, s. bujtogató, izgató.

Instill (—sztill'), v. a. becsepegetni.

Instilla'tion, s. becsepegetés.

In'stinct (—sztinkt), s. természeti ösztön.

Instinct'ved, adj. ösztönszerű; —ly, adv. ösztönszerűleg.

Institute (in'szitjud), v. a. meghatározni, elrendelni, megállapítani; oktatni, tanítni; alapít ni, felállít ni; intézni, elrendezni; megindít ni, elindít ni; s. elrendezés, elintézés; rendszabás; életszabály; perintézet, perűt.

Institu'tion, s. intézkedés, intézmény; intézet; tanintézet; oktatás, tanítás; beiktatás; alapítás.

In'stitutor, s. elintéző; alapító; oktató, nevelő.

Instruct (—szträkt'), v. a. tanítani, oktatni; utasítást adni; to — in, tanítni -ra, -re; to — on, értesíteni -ról, -ról.

Instruc'tion, s. oktatós, utasítás.

Instruc'tive, adj. oktató, utasító; tanulságos.

Instruc'tor, s. tanító.

In'strument (in'sztrument), s. eszköz; műszer, hangműszer; oklevél.

Instrument'al, adj. eszközül szolgáló; elősegítő, közreműködő; — music, hangszeres zene (ének nélkül).

Insubordination (—szábardiné'sán), s. engedetlenség, fegyelemhiány.

## Insurmountable

Insubstantial (—szábsztên'sél), adj. nem lényeges, lényegtelen.

Insufferable (—száf'ferébl), adj. szenvedhetetlen, türhetetlen.

Insufficiency (— száffis'enszi), s. elégtelenség; képeséghiány, tehetetlenség.

Insuffic'ient, adj. elégtelen.

Insuit (—szjut'), s. kérelem, folyamodvány.

In'sular (—sjulér), adj. szigeti; s. szigetlakos.

Insulary, v. Insular.

In'sulate (—lēt), v. a. szigetelni.

In'sulated, v. Isolated.

Insulsity (—szál sziti), s. tételenség, képtelenség, botorság.

Insult (—szált'), v. a. gyaházni, gyalázattal illetni, bántalmazni; v. n. to — over, gúnyolódni, csufot üzi -ből, -ből; —, s. felrobbanás; rohanás.

In'sult, s. meggyalázás, bántalom.

Insulta'tion, s. bántalmazás, gyalázás, durva sértés.

Insult'ingly, adv. gyalázva, gúnyolva.

Insuperabil'ity, s. legyőzhetlenség, felülmulhatlanság; áthághatlanság.

Insuperable (—szju'perébl), adj. legyőzhetlen, felülmulhatlan; áthághatlan; an — objection, csáfolhatlan ellenvetés.

Insuperableness, c. Insuperability.

Insupportable, v. Unbearable.

Insurance (—sju'rěnsz), s. biztosítás; — company, s. biztosító-társulat: life —, s. életbiztosítás; fire —, s. tűz elleni biztosítás.

Insure (—sjur'), v. a. biztosítni, mentesítni.

Insu'rer, s. biztosító.

Insurgent (—szár'dsent), s. lózadó; felkelő vitéz.

Insurmountable (—máun'tébl), adj. áthághatlan.

184

## Insurrection

Insurrection (—szárrek'sán),
s. felkelés, lázadás.

Insusceptible (—szászszepp-
tibl), adj. (of) nem fogé-
kony, érzéketlen.

Insusurration (—szjuszárér-
sán), s. besugallás.

Intact (—ték't'), adj. meg
nem illetett, érintetlen; ép.

Intaglio (—tél'jo), s. vését,
bevésett kö, metszett drá-
gakö.

Intail, v. Entail.

Intangible (—tén'dsibl), adj.
tapinthatlan.

Integral (in'tigré'l), adj.egész,
teljes; egész, nem tört;
egésítő, kiegészítő; ép;
épjellemű, tisztajellemű;
— calculus, s. egészleti szá-
molás.

Int'egrant, adj. kiegészítő.

Integrate (in'tegrét), v. a.
kiegészíteni.

Integra'tion, s. kiegészítés.

Integ'rity, s. teljesség: ép-
ség; feddhetlenség, jellem-
tis'taság.

Integument (—teg'jument),
s. hártzárat, burkozat, fe-
dezet.

In'tellect (—tellekt'), s. érte-
lem.

Intellektual (—tsjuél), adj.
az értelmet illető, értelmi;
— powers, s. pl. értelmi
telhetségek.

Intelligence (—tel'lidsensz),
s. értelmesség, értelmiség,
belátás; tudósítás, értesí-
tés; tudomás; egyetértés;
to give — of..., értesíteni
-ról, -ről: to be in — with
..., egyetértéshen lenni
-val, -vel; office of —, ér-
tesítő intézet; —r, s. tudó-
sító, értesítő; kém; értesí-
tőlap, hirlő.

Intelligent, adj. értelmes;
—ly, adv. értelmesen, be-
látással.

Intelligibil'ity, s. érthetőség.

Intelligible (—tel'lidsibl), adj.
érthető; (böles.) nem tü-
neményes.

Intel'ligibly, adr. érthető-
leg.

Intemorate (—tem'erét), adj.

## Intemperance

tisztá, szeplőtlen: —ness,

s. tis'taság, szeplőtlenség.

Intemperance (—tem'per-
ész), s. mértékle'lenség.

Intem'perate (—perét), adj.
mérsékletlen; szene'délyes;
rendetlen; mértékhaladó,
mádtalan; túlságos; —
weather, s. rendkívül hi-
deg v. rendkívül meleg idő;
—ly, adv. mérsékletenül;
mádtalanál; túlságig; —
ness, s. mérsékletlenség,
mádtalanság; rosz idő.

Intempestive (—tempesz'tiv), adj. roszkori; —ly, adv. roszkor.

Intempestivity, s. alkalmat-
lan idő; alkalmatlanság.

Intenable (—ten'ébl), adj.
tarthatlan; nem védelmez-
hető.

Intend (—tend'), v. a. kife-
szíteni, megfeszíteni; szán-
dékolni; szándékolni; szán-
dékkal lenni; figyelni -ra,
-re; szánni -nak, nek;
what do you — to do? mi
szándékkal ragytok már
most ' I — to depart to-
morrow, holnap szándéko-
zom elutazni; I intended
it for him, azt neki szán-
tam; the money intended
for the poor, a szegények-
nek szánt pénz.

Inten'dancy, s. föfelügyelet.

Intend'ant, s. föügyelő, fö-
gondviselő.

Intenerate (—ten'erēt), v. a.
meplágyítni, mepluhítni.

Intenera'tion, s. meplágyítás,
mepluhítás; megindítás,
elérzékenyítés.

Intense (—tensz'), adj. fe-
szült, felfokozott, hatathás;
belterjes, hatályosult; an
— heat, tikkasztó hőség;
an — sound, éles hang; —
phrases, erős kifejezések.

Intense'ness, s. feszültség;
bel-erő; erőfeszítés; to pray
with great —, igen buzgón
imádkozni.

Inten'sion (—zsán), s. feszült-
ség, hatályosulás; belterj;
megfeszítés.

Inten'sity, s. feszültség, ha-

## Interchange

tályosság; legmagas foku
erőkifejtés.

Inten'sive, adj. megfeszült;
hatályos; —ly, adv. hatá-
lyosan; (-nak, -nek) bel-
erekére nézve.

Intent', adj. he is — upon
vexing me, azon jár, hogy
engem boszantson; to be —
upon some one's ruin, vki-
nek vesztő akarni.

Intent', s. szándéklás, szán-
dék: czelzat; to that —,
azon végre, azon czelből;
to all intents and pur-
poses, minden tekintetben.

Inten'tion, s. szándéklás, szán-
dék; feltétel, feltett szán-
dék.

Inten'tional, adj. szándékos,
czelba vett; szántszándé-
kos; —ly, adv. szándéko-
san, szántszándékkal; szán-
dék szerint (bár nem tett-
leg).

Inten'tive, adj. szemfüles,
ügyekező.

Inter (—ter'), v. a. eltemetni,
beánsi.

Intercalar (—ter'kélér), adj.
közbevetett, közbeszöktetett.

Inter'calary, v. Intercalar.

Inter'calate' (—kélét), v. a.
közbevetni, közbeszöktetni.

Intercala'tion, s. közbevetés,
közbeszöktetés.

Intercede (—szíd'), v. n. köz-
benjárni; közbejárulni, to
— in one's behalf, közbe-
vetni maqát vkiért, vki
mellett szólni.

Interceder (—szí'dér), s. köz-
benjáró.

Intercept (—szept'), v. a. el-
fogni (p. levelet); felkap-
ni; to — one's course, ut-
ját állom v. utját elvágni.

Intercep'tion, s. elfogás; fel-
fogás.

Interces'sion (—szes'án), s.
közbenjárás, szószólás.

Interces'sor (—szesz'ér), s.
közbenjáró, szószóló.

Interchange (—tsénds'), s.
esere; eseretűs; ráltozás;
— of gifts, kölcsönös meq-
apándékozás; —, ment, s.
kölcsönesere.

185

Interchange

Interchange', v. a. cserélni,
felséserlni, megcserélni; el-
váltani; kiváltani; v. n.
váltakozni, változni.

Intercipient (-szíp'i-ent),
adj. elfogó, felfogó, fel-
kapó; s. megakasztó kö-
zeg.

Interclude (-kljud'), v. a. el-
zárni, megszakasztani.

Interclusion (-klju'zsán), s.
elzárás, megszakasztáz.

Intercome', v. n. közbejönni.

Intercostal (—kasz'től), adj.
oldalbordaközi.

Intercourse (—in'terkórsz), s.
közlekedés, társalkodás; I
never had any — with
him, soha sem voltam köz-
lekedésben bele.

Intercurrence (—káj'rensz),
s. közbejövet, közbejött eset.

Intercur'rent, adj. közbejövő;
— pulse, változó érverés.

Intercutaneous (—kjuténi-
ász), adj. bőr és hűs kö-
zötti.

Interdeal (—díl'), s. közleke-
dés.

Interdict (in'terdikt), s. tila-
lom; eqyháztilalom.

Interdict', v. a. (from) meg-
tiltani, eltiltani; kitiltani;
the interdicted fruit, a til-
tott gyűmöles.

Interdic'tion, s. megtiltás, ti-
lalom.

Interdic'tive, adj. tilalmazó.

Interest (in'tereszt), s. érdek;
kamat, haszon; részvét;
befolyás tekintet, to have
an — in..., részesnek
lenni -ban, -ben: to pay —
for ..., kamatot fizetni
tól, -től; to be in one's
—, vki részén lenni; to
take an — in..., érde-
kelve lenni -ban, -ben, ér-
dekeltetni vmi által, rész-
véttel lenni vmi iránt; gond-
jának lenni -ra, -re; to
get an — with some one,
rkit magához hódítani;
compound —, kamatok ka-
matja; —, v. a. érdekelni;
érdekeltetni; részt venni;
részesnek lenni (vmiben);
to — one's self in some-

Interested

thing, résztvenni vmiben;
érdekkel lenni vmi iránt.

In'terested, adj. érdekelt, ré-
szes; haszonleső, önző.

In'teresting, adj. érdeklő, ér-
dekes; vonzó.

Interfection (—fek'sán), s.
agyonüttés; gyilkolás.

Interfere (—fir'), v. n. ellen-
kezni, összeütközni; (in)
avatkozni, keveredni; don't
— with me! hagyjon bé-
két nekem! ne avatkozzék
az én dolgomba! I never
— in matters of this kind,
én sohasem ártom magamat
az eféle ügyekbe.

Interference (—fí'rensz), s.
közbejövés, közberetés; be-
avatkozás; közbenjárás.

Interfe'ring, s. összeütközés,
ellenkezés.

Interim (in'terim), s. ideig-
lenség, időköz; in the —,
azonköben.

Interior (—tí'riár), adj. bel-
ső; s. benföld, bentarto-
mány; belseje v. belje vmi-
nek.

Interjacent (—dsē'szent), adj.
közbenfekvő.

Interject (—dsekt'), v. a.
közberetni; an interjected
phrase, közbevetett mon-
dat; —, v. n. közbejönni.

Interjection (—dsék'sán), s.
közberetés; indulatszó.

Interlapse (—lépsz'), s. idő-
köz.

Interleave (—lív'), v. a. to —
a book, levelenként tisza
papirost kötni a könyv lap-
jaí közé.

Interline (—lein'), v. a. so-
rokat ritkitni (nyomtatás-
ban); s. ritkitó vonal.

Interline, s. ritkító vonal.

Interliniar (—lin'i-ér), adj.
sorközi.

Interliniation (—lini-ē'sán),
s. sorok közti írás.

Interlink (—lingk'), v. a. üs-
szekapesolni.

Interlocution (—lak'kju'sán),
s. beszélyetés, párbeszéd;
közbenszóló itélet.

Interlo'cutor, s. közbenszóló
személy.

Interpellation

Interlope (—lop'), v. n. kon-
tárkodni; dugáruskodni;
árán alúl eladni; inter-
loping trade, csempüzés,
csempészkedés.

Interlop'er, s. kontár, czé-
hetlen, csempész, dugárus.

Interlucate (—lju'két), v. a.
vigályítni (erdőt).

In'terlude (—ljud), s. közbe-
vetett játék.

Intermeddle (—med'dl), v. n.
(in, with) más dolgába ke-
veredni.

Intermed'dler, s. avatkozó.

Interme'diacy, s. közbenjá-
rás; by the — of, által;
-val, -rel.

Intermedial (—mí'diél), adj.
közbenfekvő.

Intermediate (—mí'diét), adj.
közbeli, közben..., ...
közötti; —ly, adv. közepett,
közben.

Intermediate (—mí'diám), s.
köz.

Inter'ment, s. temetés.

Inter'minate (—minēt), adj.
határtalan; végtelen; v. a.
fenyegetni.

Intermingle (—min'gl), v. a.
elegyítni; közbevétítni;
v. n. elegyülni.

Intermis'sion (—mis'sán), s.
félbenhagyás, szünetlés.

Intermis'sive (—misz'iv), adj.
félbenhagyó, szünetlő, vál-
tozó.

Intermit (—mit'), v. n. félbe-
hagyni; v. a. megszakasz-
tani.

Intermit'tent, adj. félben-
hagyó; — fever, s. váltó-
láz.

Intermix (—miksz'), v. a.
elegyítni; v. n. elegyülni.

Intermutual, v. Mutual.

Intern (—tern'), adj. belső;
benlakó; belföldi.

Internal (—ter'nél), adj. ben-
ső; —ly, adv. bensőkép.

International (—nēs'anél),
adj. nemzetközi.

Interpeal (—píl'), v. a. közbe-
szólni; nyilatkozatra fel-
szálítni.

Interpel (—pel'), v. Interpeal.

Interpellation (—pellē'sán), s.

186

Interpoint

közbeszólás; nyilatkozatra felszűlítő bírói parancs.

Interpoint (—páint'), v. a. irásjeleket jelrakni, irásjelezni.

Inter'polate (—polét), v. a. közbetoldani, közbetenni, közbe iktatni; becsusztattni, belopni (iratokba), hamisitni (iratokat).

Interpola'tion, s. közbeiktatás, közbetoldás; közbesztatás, hamisitás.

Inter'polator (—polétér), s. irathamisitó.

Inter'posal (—po'zêl), s. közbejöret; közbenjárás.

Interpose (—poz'), v. a. közé tenni, közébe tenni; v. n. szarába vágni rkinek; közbe vetni magát.

Interposi'tion (—zis'an), s. közé v. közébe tervés; közbejörés, beavatkozás.

Interpret (—ter'pret), v. a. magyarázni, megfejtegetni.

Inter'pretable, adj. magyarátható.

Interpreta'tion, s. magyarázás, fejtegetés, megfejtés; magyarárat.

Inter'preter, s. tolmács, magyarázó.

Interpunction (—pángk'sán), s. írási jelzés, jelrakás.

Interreign (—ré'n'), s. időközi kormány, kormányköz.

Inter'rogate (—rogét), v. a. kérdeni, kérdezni, vallatni.

Interroga'tion, s. kérdezés; kérdezgetés; kikérdezés; kerdő-jel.

Interrog'ative, adj. kérő, kérdezkedő; —ly, adv. kérdezkedőleg, kérdezőleg.

Inter'rogator, s. kérdező, kikérdező.

Interrog'atory, adj. kérő; kérőleges; s. kikérdezés, kihallgatás, vallatás.

Interrupt (—ráp't.), v. a. félbeszakasztani, megakasztani, feltartani.

Interrup'tion, s. félbeszakasztás, megszakasztás, megakasztás; — of time, időköz; without —, szakadatlanul, folytást.

Intersect

Intersect (—szekt'), v. a. átmetszeni; keresztülvágni; v. n. keresztülvágni egymást.

Intersec'tion, s. átmetszés; átmetszeti pon'.

Intersert (—szert'), v. a. közbevetni.

Interser'tion, s. közbevetés.

Intersole (—szol'), s. félemelet.

Intersperse (—szpersz'), v. a. közé szórni, belékeverni.

Interstellar (—sztel'lér), adj. csillagközi.

Interstice (—sztisz), s. térköz, időköz.

Intertex (—teksz'), v. a. belészőni.

Intertex'ture, s. beszörvés; szövet; különféleség, változatosság.

Intertwine (—twein'), v. a. egymásba fonni, egymásba szöni; v. n. összekunkorodni, összetekergőzni.

Int'erval (—val), s. köz (időköz, térköz, távköz, hangköz).

Intervene (—vín'), v. n. közbejänni; közbevetni (mágát); közbenjárni.

Intervement (—ví'ni-ent), adj. közbejörö.

Interven'tion, s. közbejörvés; közbenjárás, beavatkozás.

Int'review (—vju), s. szembenlét; összefürelet, összetulálkozás, beszélgetés, értekezés.

Interweave (—wív'), v. a. közé: ögni, belé szöni.

Intestate (—tesz'tét), adj. végrendelet nélküli.

Intestinal (—tesz'tinél), adj. bél... belekhez tartozó.

Intes'tine (—tin), adj. belső.

Intes'tines, s. pl. belek.

Inthral (—thraal'), v. a. rabbá tenni, igy alá vetni; —ment, s. rabszolqaság.

Inthrone (—thron'), v. a. trónra emelni.

In'timacy (—timêszi), s. meghittség.

In'timate (—timêt), adj. besős, meghitt.

In'timate (—timēt), v. a.

Intrap

(to) értésére adni (chinek vmit).

Intima'tion, s. tudtuladás; ráutalás.

Intimidate (—tim'idēt), v. a. megfélemlítni.

Intimida'tion, s. megtélemítés.

Into (in'tu), prp. -ba, -be; -va, -vē; -ra, -re; to go — the room, a szobába menni; to throw — the sea, a tengerbe vetni; to rush — the house, a házba herohanni; to get — a rage, felbőszülni; to fly — a passion, fellobbanni, harragra gerjedni; to give — one's hand, kezébe adni rkinek; to grow — a habit, szokássá válni; to turn — stone, kövé válni; to turn a thing — money, pézzé tenni vmit; to translate — English, angolra fordítani; — the bargain, azonfelül.

Intolerable (—tal'erebl), adj. türhetlen, elviselhetlen; —ness, s. türhetlenség.

Intol'erably, adv. türhetlenül, kiállhatlanul.

Intol'erance (—rénsz), s. türelmetlenség.

Intol'erant, adj. türelmetlen.

Intomb (—tum'), v. a. elsírni, eltemetni.

Intonation (—toně'sán), s. hangoztatás; mennydörgés.

Intoxicate (—taksz'iket), v. a. mámorozni, megrészgitni.

Intoxica'tion, s. mámor, mámorosság.

Intractabil'ity, s. hajthatlanság; makacsság, konoksgág.

Intractable (—trék'tébl), adj. nem bánhatós, makacs, konok.

Intransaction (—trén'zsi-ent), adj. nem mulandó, nem mulékony.

Intranslatable (—trênszl'tébl), adj. lefordíthatlan.

Intransmutable (—mju'tébl), adj. változhatlan.

Intrap, v. Entrap.

187

Intreat

Intreat, v. Entreat.

Intrench (—trents'), v. a. el-
vágni, bevágni, lemetszeni;
elsánczolni, besánczolni; v.
n. to — upon, károsítni, rö-
vidséget okozni; —ment,
s. sánczolat.

Intrepid (—trep'id), adj. ré-
mithetetlen, rettenthetetlen;
—ly, adv. rettenthetetlenül.

Intrep'idity, s. rettenthetet-
lenség.

Intricacy (in'trikêszi), s. bo-
nyolódottság.

Intr.cate (in'trikēt), v. a. öss-
szebonyolitni; adj. bonyo-
lódott, zavart.

Intrigue (—trîg'), s. ármány,
fondorlat; áskálódás, ár-
mánykodás; szerelmi vi-
szony; v. n. áskálódni,
cselt szőni, fondorkodni; v.
a. bonyolitni.

Inting'uer, s. cselszővő, áská-
lódó, ármánykodó.

Intrinsic (—trin'szik), —al,
adj. belső, benső, valódi,
lényeges; —ally, adv. bel-
sőleg, valódilag, lényege-
sen.

Introduce (—trodjusz'), v. a.
bevezetni, bemutatni; be-
hozni; szokásba, divatba
hozni; allow me to —to you
a man of great renown,
engedjen bemutatnom egy
igen hűres embert; to — into
the mind, megtanítani,
oktatni -ra, —re, eszére
adni.

In'trodu'cer, s. bevezető.

Introduction (—dák'sán), s.
bevezetés; bemutatás; be-
hozás.

Introgres'sion (—gres'án), s.
belépés, bemenet.

Intromis'sion (—mis'án), s.
beeresztés, bebocsátás.

Intromit (—mit'), v. a. be-
ereszteni, bebocsátani.

Introspection (—szpek'sán),
s. benézés; megnézegetés;
megvizsgálás; — of one's
self, magábaszállás.

Intrude (—trud'), v. n. (upon)
tolakodni, alkalmatlankod-
ni; (into) betolakodni; v.
a. to — one's self into...,

Intruder

befúrni magát, közé fér-
kezni, betolakodni; vhová

oda tolni a poſáját; to —
one's self upon ..., rátolni
v. rákötni magát -ra, -re.

Intru'der, s. tolakodó, alkalmatlankodó; betolakodó.

Intru'sion, s. tolakodás, al-
kalmatlankodás; betolako-
dás.

Intru'sive, adj. tolakodó, fu-
rakodó, tolárd.

Intrust (—trászt'), v. a. meg-
bízni: to — one with a
thing, vkit vmivel megbíz-
ni; to — a thing to one's
care, vki gondviselésére
bízni vmit.

Intuition (—tju-is'án), s. néz-
let.

Intuitive (—tju'itiv), adj. néz-
leti; —ly, adv. nézletileg.

Intumescence (—tjumesz'-
ensz), s. feldagadás.

Intwine (—twein'), v. a. össze-
fonni, egymásba fonni; v.
n. egymásba fonódni; öss-
szekunkorodni.

Inuendo, v. Innuendo.

Inula (in'julê), s. örvénygyö-
kér.

Inumbrate (—ám'brēt), v. a.
beárnyékozni, árnyékkal
behorítani.

Inunction (—ángk'sán), s.
írezés, megkenés.

Inundate (—án'dēt), v. a. el-
árasztani.

Inunda'tion, s. áradás, ár-
víz; elárasztás.

Inurbanity (—árbên'iti), s.
udvariatlanság.

Inure (—jur'), v. a. szoktat-
ni, hozzászoktatni, rászok-
tatni; to — one's self to
..., rászokni -ra, -re;
—ment, s. megszokás; meg-
szokottság.

Inusitate (—ju'zitét), adj.
szokatlan.

Inutile (—ju'til), adj. hasz-
talan.

Inutil'ity, s. hasztalanság.

Inutterable (—át'terêbl), adj.
kimondhatlan.

Invade (—vē'd), v. a. beütni,
berontani (ellenségképen);
to — a country, országot

Inventory

háborúval elborítani; to —
some one's right, jogaiban
sérteni vkit; to — the
government, a kormány el-
len kikelni; he was invad-
ed with fear, a félelem
fogta el.

Inva'der, s. jogbitorló; meg-
támadó, becsapó.

Invalescence (—vêlesz'szensz),
s. egészség, erőtel'esség.

Invaletudinary (—litju'din-
éri), adj. beteges, gyöngél-
kedő.

Invalid (—vê'l'id), adj. erőfo-
gyott, rokkant, szolgálat-
képtelen; jog-érvénytelen;
s. sérvítéz, kivénült kato-
na, kivénült matróz.

Invalidate (—vê'l'idêt), v. a.
érvénytelenítni.

Invalid'ity, s. érvénytelen-
ség.

Invaluable (—vê'l'juêbl), adj.
megbecsülhetetlen.

Invariable (—vê'riêbl), adj.
változhatlan; —ness, s.
változhatlanság.

Inva'riably, adv. változhat-
lanúl, állandóúl; rende-
sen.

Invasion (—vē'sǎn), s. becsa-
pás, berontás, beütés; jog-
bitorlás.

Invective (—vek'tiv), adj.
sértő, megtámadó, szidal-
mas; s. sértés, megtáma-
dás, szidalom.

Inveigh (—vē'), v. n. szitko-
zódni; to — against one,
kikelni vki ellen.

Inveigh'er, s. szidalmazó,
sértő.

Inveigle (—ví'gl), v. a. biz-
gatni, elcsábitni, rávenni,
vetemítni (-ra,-re); —ment,
s. elcsábitás, rávétel, biz-
gatás.

Inveigler, s. csábitó, bizgató.

Invent (—vent'), v. a. kita-
lálni, kigondolni; kiko-
holni.

Inven'tion, s. kigondolás;
találmány.

Inven'tive, adj. találás, lele-
ményes.

Inven'tor, s. feltaláló.

In'ventory, s. leltár, lelettár;

188

Inventress

v. a. leltározni, leltárba
jegyezni.

Inven'tress, s. feltaláló(nő).

Inverse (—versz'), adj. meg-
fordított.

Inversion (—ver'szán), s.
megfordítás, szórendi meg-
fordítás.

Invert', v. a. megforditani;
fordítva szedni (a betű-
ket); —ed commas, s. pl.
idézőjel.

Invest (—veszt'), v. a. to —
with, felruházni, megbízni
—val, —vel; to — money in
... , pénzt fektetni —ba, —be.

Inves'tigable (—vesz'tigébl),
adj. megrizsgálható.

Inves'tigate (—gét), v. a.
meqvizsgálni, nyomozni,
kutatni.

Investiga'tion, s. vizsgálás;
vizsgálat.

Inves'tigator, s. vizsgáló, ku-
tató; fűrkész.

Inves'titure (—vesz'titsjur),
s. felavatás, beigtatás; hű-
bérudás.

Inves'tment, s. felruházás;
ruházat; tőkésítés.

Inveteracy (—vet'erészi), s.
megrögzöttség.

Invet'erate (—erét), adj. megrögzött; —ly, adv. megrögzöttül.

Invetera'tion, s. megrögzés.

Invidious (—vid'iász), adj.
irigy, kaján; —ly, adv.
irigyűl; —ness, s. irigy-
ség, gyűlűség.

Invigorate (—vig'arét), v. a.
erősbíteni, élénkíteni.

Invigora'tion, s. erősbítés;
erősbülés, élénkülés.

Invincibil'ity, s. legyőzhet-
lenség.

Invincible (—vin'szibl), adj.
legyőzhetlen, meggyőzhet-
ten.

Invin'cibly, adv. meggyőzhe-
tetlenül. [ség.

Inviolabil'ity, s. sérthetlen.

Inviolable (—vei'alébl), adj.
sérthetlen.

Invi'olableness, v. Inviolab-
ility.

Inviolate (—vei'alét), adj.
sértetlen.

Invious

Invious (in'viász), adj. jár-
hatlan, utatlan.

Invisibil'ity (—vizzibil'iti), s.
láthatatlanság.

Invis'ible, adj. láthatatlan.

Invitation (—vit'e'sán), s.
meghívás.

Invitatory (—vei'têtari), adj.
meghívó.

Invite (—veit'), v. a. meghív-
ni; to — one to dinner,
ebédre meghívni vkit.

Invit'er, s. meghívó.

Invit'ing, adj. kecsegtető;
meghívó; —ly, adv. kecseg-
tetve.

Invocate(in'vakét), v. a. hívni
(íl, ül); folyamodni, kö-
nyörögni.

Invoca'tion, s. könyörgés, se-
gélykérés.

Invoke, v. Invocate.

Invol'untariness, s. önkény-
telenség, akaratlanság.

Involuntary (—val'ántéri),
adj. önkénytelen, akarat-
lan.

Involution (—volju'sán), s.
betakargatás; boríték; bo-
nyolódás.

Involve (—valv'), v. a. (in),
betakargatni; bebonyolít-
ni; befoglalni; befoglalni;
involved in debt, adósságba
merült, eladósodott; to —
one's self in ... , keve-
redni, bonyolódni -ba, -be.

Invulnerable (—vál'nerébl),
adj. sebhetetlen, megsebe-
síthetlen; —ness, s. megse-
besíthetlenség.

Inwall (—waal'), v. a. fallal
körülvenni.

Inward (in'wård), adj. belső,
benső; adv. befelé; belső-
kép; s. belseje v. belje
vminek.

In'wardly, adv. belsőkép, ben-
sőkép, magában; befelé.

In'wardness, s. bensőség.

In'wards, adv. befelé; ben-
sőleg; s. pl. belek; zsiger.

Inweave (—wív'), v. a. belé-
szöni.

Inwrap (inrép'), v. a. bebo-
rítni, betakargatni.

Inwreath (inridh'), v. a.

Irrational

megkoszorúzni; körülkoszorúzni.

Inwrought (inraat'), adj. be-
lészövött.

I. O. U. v. Owe. [ibla.

Iodine (ei'odin), s. iblany,
Irascibil'ity, s. haragosság.

Irascible (eirész'szibl), adj.
hírtelen haragú, haragos,
mérges.

Ire (eir'), s. harag; — ful,
adj. haragos.

Iris (ei'risz), s. szivárvány;
szivárványhártya, ívhár-
tya; nőszírom.

Irish (ei'rish), adj. ir...
írföldi, írhoni; — apricots,
s. pl. burgonya, krumpli;
—wedding, s. verekedés.

I'rishman, s. írföldi.

I'rishwoman, s. irjöldi nő.

Irk (érk), v. a. boszantani;
it irks him, az őt boszantja.

Irk'some (—szam), adj. bo-
szántó, kelletlen; bajos.

Iron (ei'örn), s. vas; forged
—,s. vert vas; cast—, s. ön-
tött vas; flat —, s. téglázó
vas; bar —, s. rudvas; pig
of —, s. vasmedve; — bar,
s. vasrúd; crow of—, s. fesz-
rúd, vasdorong; —foundry,
s. vas-öntőde; — glue, s.
vasragasz; — jack, s. gere-
benkerék; — mine, s. vas-
bánya; — mould, s. rozsda-
folt; — monger, s. vas-
árus; — ore, s. vas-érez;
magnetic — ore, s. nyolez-
lapu vasérez, delejvaskő;
— ware, s. vasáru; —, adj.
vas ... , vasból való; —,
v. a. vasalni, téglázni.

Ironical (eirán'íkél), adj. gu-
nyoros; —ly, adv. gúnyo-
rosan.

I'rony, s. gúnyor.

Irradiance (irré'di-énsz), s.
megsugárolás; ragyogás.

Irra'diate (—ét), v. a. besu-
gározni; megvilágosítni,
felvilágosítni; díszesítni;
v. n. ragyogni, sugárzani.

Irrational (irré'sonél), adj.
oktalan; okszerűtlen; —ly,
adv. oktalanúl; okszerűt-
lenül; —ity, s. oktalanság;
okszerűtlenség.

189

Irreclaimable

Irreclaimable (—klēm'êbl), adj. javíthatlan, megmenthetlen, veszett; visszahozhatlan, visszakövetelhetlen.

Irreconcilable (—rekanszei'lèbl), adj. üsszeférhetlen, össze nem egyeztethető; engesztelhetlen; —ness, s. engesztelhetlenség; —ment, s. egyezhetlenség.

Irrecoverable (—rikǎv'erêbl), adj. megtéríthetlen, visszahozhatlan.

Irrefragabil'ity, s. eldönthetlenség, czáfolhatlanság.

Irrefragable (—rifrêg'êbl), adj. eldönthetlen, czáfolhatlan.

Irrefutable (—rifju'têbl), adj. czáfolhatlan.

Irrefu'tably, adv. czáfolhatlanúl.

Irregular (—reg'julêr), adj. szabálytalan, rendetlen; —ly, adv. szabálytalanúl, rendetlenül.

Irregular'ity, s. szabálytalanáság, rendetlenség; kicsapongás.

Irrelative (—rel'êtiv), adj. viszonytalan.

Irrel'evant (—rel'ivên), adj. a dologra nem tartozó.

Irrelievable (—rilív'êbl), adj. gyámolíthatlan.

Irreligion (—rilids'ǎn), s. vallástalanság.

Irreligious (—rilids'ǎsz), adj. vallástalan; —ly, adv. vallástalanúl.

Irremediable (—rimi'diêbl), adj. orvosolhatlanul.

Irremediable (—rimi'diêbl), adj. elengedhetlen, megbocsáthatlan; —ness, s. elengedhetlenség.

Irremissible (—rimisz'szibl), adj. elengedhetlen, megbocsáthatlan; —ness, s. elengedhetlenség.

Irremis'sibly, adv. megbocsáthatlanul.

Irremovable (—rimúv'êbl), adj. elmozdíthatlan.

Irreparabil'ity, s. pótolhatlanság, helyrehozhatlanság.

Irreparable (—rep'êrêbl), adj. pótolhatlan, helyrehozhatlan.

Irrepealable

Irrepealable (—ripíl'êbl), adj. visszavonhatlan, eltörölhetlen (p. törvény).

Irrepentance (—ripent'ênsz), s. töredelmetlenség.

Irreprehensible (—reprihensz'ibl), adj. feddhetlen; —ness, s. feddhetlenség.

Irreprehens'ibly, adv. feddhetlenül.

Irreproachable (—riprots'êbl), adj. szemrehányástól ment, feddhetlen.

Irreprov'able, v. Irreproachable.

Irresistibil'ity, s. ellenállhatlanság.

Irresistible (—rizisz'tibl), adj. ellenállhatlanul.

Irresist'tibly, adv. ellenállhatlanul.

Irresolute (—rez'oljut), adj. magát elhatározni nem tudó, határozatlan, ingatag; —ly, adv. elhatározhatlanul, habozva.

Irresolu'tion, Irresoluteness, s. elhatározatlanság, hábozás.

Irrespective (—riszpek'tiv), adj. tekintetbe nem vevő; —of, eltekintve -től, -től.

Irresponsible (—riszpan'zibl) adj. nem felelős.

Irrestrainable (—risztrên'êbl) adj. visszatartóztathatlan; zabolázhatlan.

Irretriev'able (—ritrív'êbl), adj. megtéríthetlen, visszahozhatlan.

Irreturnable (—ritǎr'nêbl), adj. viszonozhatlan.

Irreverence (—rev'erensz), s. tiszteletlenség.

Irrev'erent, adj. tiszteletlen.

Irrevocabil'ity, s. visszavonhatlanság.

Irrevocable (—rev'akêbl), adj. visszavonhatlanul.

Irrev'ocably, adv. visszavonhatlanúl.

Irrigate (ir'rigēt), v. a. öntözni.

Irrigation, s. öntözés.

Irrision (—rizs'ǎn), s. kinevetés; gúnykaczaj.

Irritability, s. izgatagság, ingerlékenység.

It

Irritable (ir'ritêbl), adj. izgatag, ingerlékeny.

Irritate (ir'ritét), v. a. ingerełni, izgatni; felindítni, boszantani.

Ir'ritatory, adj. ingerlő, izgató.

Irruption (irrǎp'sǎn), s. besapás, beutés.

Isicle, v. Icicle.

Isinglass (ei'zinglász), s. víza-hólyag, hal-enyr.

Is'land (ei'lênd), s. sziget.

Is'lander, s. szigetlakó.

Isle (eil), s. sziget; oldalfolyosó, oszlopfolyosó.

Is'let (ei'let), s. kis sziget.

Isolate (iz'alēt), v. a. elszigetelni, elkülönítni.

Isola'tion, s. elszigetelés; magányoskodás.

Is'sue (is'ju), v. n. származni, eredni, fakadni; előjönni, kijönni; végződni; the child that issued from thee, a gyerek, ki tőled vette eredetét; water issues from..., víz fakad-ból, -böl; consider - well, before the words - from your mouth, rágd meg a szót, mielött kimondod; —, v. a. kibocsátani, kiadni; to - orders, rendelést ki-bocsátani; to - the first number of a weekly publication, egy hetilap első számát kiadni; —, s. következés, következmény; kimenet; kimenetel, vég; folyó-seb, genykutacsa; származék, ivadék, magzat; kérdéses pont, tárgyalás alatti ügy; to bring some matter to a prosperous —, jó kimenetelét eszközölni vmely dolognak; — of blood, vérfolyás; the question at —, a fenjorag kérdés.

Is'sueless, adj. gyermekten, magtalan; örököstelen.

Isthmus (iszt'mász), s. földszorulat, tengerköz.

It (it), pron. ez, az; it rains, eső csik; it happens sometimes, megesik némelykor;

190

Italian

Jackal

Jar

in its beginning, kezdetében; I got nothing of it, nekem semmi se jutott belőle; I never heard anything of it, soha sem halottam semmit felőle; to add to it, hozzá adni; I see it, látom; far from it, távol attól; how did he come by it? hogy jutott hozzá? he got three florins for it, három forintot kapatott érte; it early pricks that will be a thorn, ami csalán, csip az korán.

Italian (it-él-i-én), adj. and s. olasz.

Ital'ic, adj. — letters, futó betük.

Itch (its), s. rüh; viszketés; v. n. viszketni.

Itch'y, adj. rühes.

Item (ei'tem), adv. hasonlag, továbbá; s. számadási tétel.

Iterate (it'erēt), v. a. ismételni.

Itera'tion, s. ismétlés.

Itinerant (eitin'erênt), adj. vándorló, utazó.

Itinerary (eitin'eréri), adj. úti, utazási; s. útleírás, utrajz, útirat.

Itinerate (eitin'erēt), v. n. utazni.

Itself (itszelf'), pron. (az) maga; of —, magától (p. teremni); in —, magában; by —, magában; magától; külön.

Ivory (ei'vári), s. elefántcsont.

Ivy (ei'vi), s. repkény, boros tyán, télizöld.

J

J (dzsê), s. a. J betű neve.

Jab (dzsêb), v. a. döfni.

Jabber (dzsêb'br), v. n. csacsogni, csevegni; s. csacsgás, csevegés; —er, s. csacsgóg, csacska, locska; —ment, s. locsogás, csacsgás.

Jable, v. to Javel.

Jack (dzsêk), s. Jankó; fa-

jankó, csizmavető; ficzkó, betyár; matróz, hajóslegény; kulacs; lobogó; kan, him; bottle —, s. pecsenyeforgató; — with a lantern, s. tüzember, bolygótűz; iron —, s. gerebenkerék; jumping —, s. mankócz, röptelen; — of all sides, — on both sides, s. köpenyforgató; — anapes (dzsék'ênépsz), s. szájtáti; — adandy, s. balgócz, kaczki; — by the hedge, s. hagymaszagú szegecs, szapora szegecs; — catch, s. hóhér, bakó; — boots, s. pl. kurirsaruk; — chain, s. kerékkötőláncz; — daw, s. csóka (madár); — pudding, s. paprika-jancsi; ugrocz; —sprat, s. kamasz, bamba; kotnyeleskedő; — will never make a gentleman, okör csak okör, ha Bécsbe hajtják is; — Sprat would teach his grandam, a tojás akar okosabb lenni a tyúknál.

Jackal (dzsêk'él), s. sakál, aranyfarkas, törökróka.

Jacket (dzsêk'it), s. ujjas.

Jactancy (dzsêk'ténszi), s. kérkedés.

Jactitation (dzsêktit'e'sán), s. nyugtalanság; hánykódás (betegről); kérkedés.

Jaculate (dzsék'julét), v. a. nyilazni; hajitni, lőkni.

Jacula'tion, s. nyilazás, nyilövés; hajítás.

Jaculatory (dzsék'julétari), adj. lök... , lökő; — prayer, s. felfohászkodás.

Jade (dzsêd), s. gebe; szajha; v. a. elcsigázni; v. n. ellankadni, eltikkadni.

Jadish (dzsê'dis), adj. rosz, hitvány; kurvás.

Jag (dzsêgg), v. a. rovatékolni, fogakra kimetélni, kicsipkézni; s. rovaték; csipke.

Jag'ged, Jag'gy, adj. rovatékos, csipkés.

Jag'ging-iron, s. czifravas.

Jail (dzsêl), s. tömlöcz, börtön; — bird, s. fogoly,

börtönrab; —, v. a. börtönözni.

Jail'er, s. tömlöchtartó, porkoláb.

Jakes (dzsêksz), s. árnyékszék, ganajverem; —cleanser, s. árnyékszéktisztító.

Jalap (dzsê'lép), s. jalap.

Jam (dzsém), s. gyümöles-sűrű; v. a. megszorítni; lenyomni.

Jamb (dzsémb), s. félja; oszlop.

Jangle (dzsên'gl), v. n. rikácsolni; zsembelődni; cizvódni; v. a. csörgetni; s. cizvódás; rikács.

Jan'gler, s. cizvódó, zädor; rikácsoló.

Janitor, v. Doorkeeper.

Janizary (dzsén'izéri), s. jancicsár.

Jannock (dzsén'nák), s. zabkenyér.

Jan'tsánt), v. n. kalézolni, kószálni; s. kalézolás; rándulás, kirándulás; to take a — into the country, a falura kirándulni.

Jan'tiness, s. vidorság.

Jantle (dzsán'tl), s. bohóskodó, csélesap.

Janty (dzsán'tí), adj. dévaj, csélesap, ledér; cizcromás.

January (dzsen'juéri), s. télhó, első hó.

Japan (dzsê-pên'), s. Japan; — earth, s. porvasárga; —, v. a. lakkozni, fénymázolni.

Japanese (dzsêp-ên-íz'), adj. and s. japáni.

Japan'ner, s. lakkozó, fénymázoló.

Jape (dzsêp), v. a. tréfátűni (vkiből), luddá tenni (vkit); v. n. bohóskodni; s. bohózat, tréfázat; —r, s. csélesap.

Jar (dzsár), s. korsó; kerepelés, csörgés, csörömpölés; kellemetlen zaj; cizvódás; the door is upon the —, the door is a —, félig nyitva áll az ajtó; —, v. n. csörögni, zörögni, csörömpölni; (with) cizakodni; (on, upon) útközni, ellen-

191

Jardes

kezni; roszül hangzani;
—, v. a. csörgetni, zörgetni,
kerepelni; rázni, zöskölni.

Jardes (dzsár'dez), s. pók,
inpők (lőbetegség).

Jargle (dzsár'gl), v. n. fülsér-
tőleg hangzani.

Jar'ting, s. csörgés; ellenke-
zés, üszeüthözés; adj. csör-
gő, zajos, roszül hangzó.

Jarvis (dzsár'visz), s. bér-
kocsis.

Jar'vy, v. Jarvis.

Jasmine (dzsé'z'min), s. jáz-
min; Persian —, s. organa-
lila, szelencze.

Jasp (dzsészp), s. jászpiskő.

Jasper, v. Jasp.

Jaundice (dzsan'disz), s. sár.

Jaun'diced, adj. sárgakóros.

Jaunt, v. Jant.

Jaunty, v. Janty.

Javel (dzsév'il), s. kóborló;
v. a. bepiszkolni.

Javelin (dzsév'lin), s. nyárs-
gerely, gyaksa.

Jaw (dzsaa), s. állkapcza,
állcsont: (vulg.) to hold
one's —, száját befogni; —
fallen, adj. csüggedt; —
tooth, s. zápfog; — work,
s. evés, rágás, majszolás;
—, v. a. lehordani.

Jawn (dzsaan), v. Yawn.

Jay (dzsē), s. szarka; csóka-
varju; rima.

Jayl, v. Jail.

Jealous (dzsel'ász), adj. fél-
tékeny; szerelemféltő; to
be — of one's wife, fele-
ségét félteni; to be — of
one's honour, becsületét
félteni; —ly, adv. félté-
kenyül.

Jealousy (dzsel'ász-i), s. fél-
tékenység; szerelemféltés.

Jeat (dzset), s. gágát-szén.

Jeer (dzsír), v. a. megtréfálni,
ingerelni; v. n. kötekedni,
faggatózni; to — at one,
gúnyolódni vki ellen; —,
s. gúnyolódás, gúny, bőkö-
szó; to pass a — upon one,
tréfát v. csúfot üzni vki-
bül.

Jeer'er, s. gúnyoló, csúfoló.

Jeer'ingly, adv. csúfolódva,
gúnyolólag.

Jejune

Jejune (dzsidzsjun'), adj.
éhom, étlen-íllan; ízetlen;
a — style, lelketlen, élet-
telen írmodor; —ness, s.
éhom, étlen-íllanság, éh-
gyomor; izetlenség; ihlet-
telenség, lelkesültség hű-
nya.

Jeu'nity, v. Jejuneness.

Jelly (dzsel'li), s. fagyalék;
— broth, s. táplaleves.

Jemmy (dzsem'i), adj. csí-
nos, takaros, ezifra.

Jenny (dzsen'i), s. Janka
(nőnév); motóla; feszűrű;
— wren, s. csaláncsattogó.

Jeopard (dzsep'árd), —ize,
v. a. veszélyezni, koczkáz-
tatni, veszedelmeztetni.

Jeop'ardous, adj. veszélyes;
koczkáztatott; —ly, adv.
veszélyezve, koczkáztatva.

Jeop'ardy, s. veszély; veszé-
lyesség; to be in —, ve-
szélyben forogni; to bring
into —, veszélyeztetni; ve-
szedelemben ejteni.

Jerk (dzserk), s. zökkentés,
lökés, löket; lóditás; the
— of an epigram, az epi-
gramm élpontja; —, v. a.
zökkenteni, lökni, lóditni,
taszítni; —, v. n. zökkenni,
zökögni; nekirohanni; to
— out, rúgni (lovaktól).

Jerkin (dzser'kin), s. mel-
lény, ujjasmellény; — of
leather, bőring.

Jerrysneak (dzser'risník),
s. papucs alatt lévő.

Jest (dzseszt), v. n. tréfálód-
ni; s. tréfaság, bolondozás;
to break jests upon one,
vkiből tréfát üzni; to
make a — of one, vkit bo-
londnak tartani, vkit bo-
londdá tenni; for —, in —,
tréfából; to turn some-
thing into a —, tréfára
fordítani a dolgot.

Jest'er, s. tréfálódó, bolom-
dozó; the king's —, s. ud-
vari bolond.

Jest'ing, s. tréfálódás: adj.
tréfa-üző; — stock, s. tré-
fa-cségér.

Jet (dzset), s. szurkos kö-
szén, gágátszén; víz-su-

Joculator

gár; ércz-olú, olda; önte-
ék; öntet; v. n. kinyúlni,
kiállani; büszkén járnı,
kelni.

Jetty (dzset'ti), adj. gágát-
szénből való; koromfekete;
s. kinyulás; (ép.) kiugrás,
erkély; révgát, révpart.

Jew (dzsju), s. zsidó; —'s-ear,
s. egérfül (növény); —'s-
harp, s. doromb; —'s-pitch,
s. földszurok.

Jewel (dzsju'il), s. ékszer,
diszáru, kincs, drágakő;
— office, — house, s. ki-
rályi kincstár (London-
ban); my —, kedvesem,
kincsem. [köárus.

Jew'eler, s. ékszerész, drágá-
Jew'ess, s. zsidőnő.

Jew'ish, adj. zsidó. zsidós;
—ly, adv. zsidóul, zsidó-
san.

Jew'ry, s. zsidóság; zsidó-
utca, zsidóváros.

Jib (dzsib), s. orrmánysudár
vitorla; — boom, s. orr-
mánysudár; —, v. a. szűr-
ni (szűval).

Jig (dzsig), s. táncz neme.

Jilt (dzsilt), s. imádóin túl-
adó kacér; v. a. túladnı
(szeretőjén).

Jingle (dzsin'gl), s. csörömpó-
lés; v. n. csörömpölni; v.
a. csörgetni.

Jingo (dzsin'go), s. (vulg.)
by —, bizony Isten !

Job (dzsab), s. apró munka;
átalánosan alkudt munka;
to do a —, munkát tenni;
to do one's —s, szükségét
végezni; good —, jó dolog;
bad —, rosz, bajos dolog; —,
v. a. düfni; —, v. n. haj-
hászkodni.

Jockey (dzsak'ki), s. lovász,
lovász-inas; lóesiszár.

Jocose (dzsokosz'), adj. tré-
fás, enyelgő; —ly, adv.
tréfásan, enyelegve;—ness,
s. tréfaság.

Jocos'ity, v. Jocoseness.

Jocular (dzsak'julêr), adj.
tréfás.

Jocular'ity, v. Jocoseness.

Joc'ulator, s. tréfálódó, csélcsap.

192

Jocund

Jointly

Judgement

Joc'und (dzsak'kánd), adj.
vidor, víg; —ly, adv. vi-
gan; —ness, s. vidorság.

Jocund'ity, s. vidorság.

Jog (dzsag), v. n. ballagni;
v. a. taszítni, megrázni;
to — out of..., felrázni —ből,
—ből; —, s. lökés; zökkenés;
akadály, nehézség.

Jog'gle, v. a. megrázni, meg-
taszítni; v. n. lökögni;
inogni.

John (dzsaan), s. János:
sweet —, pompás szeqfü;
— a dreams, ábrándozó;
country —, paraszt tus-
kó; — Bull, az angol nép.

Join (dzsain'), v. a. összekap-
csolni, összefoglalni, össze-
ereszteni (p. deszkákat);
csatlakozni, hozzáállani,
hozzá kapcsolni magát; ta-
lálkozni (-val, -vel); to
— one's regiment, exre-
déhe csatlakozni; he join-
ed them, hozzájok csat-
lotta magát; —, v. n. érint-
kezni, határosnak lenni;
egyesülni, részt venni; to
— with some one, egyesül-
ni vkivel; to — in the
conversation, részt venni a
társalgásban.

Join'der, s. kapcsolat, össze-
foglalás, egyesülés.

Join'er, s. asztalos; —y, s.
asztalosmunka, asztalosság.

Joint (dzsaint), s. eresztek,
összefoglalás; csukló, haj-
lás; tag, tetem; to put out
of —, kifizCAMitani; to set
into — again, helyre tenni
(kifizCAMitott tagot); a —
of mutton, ürüczümer; —,
adj. kapcsolt, foglalt; kö-
zös; — business, — concern,
s. társaskereskedés; — heir,
s. örököstárs; — owner, s.
birtoktárs, köztulajdonos;
— stock-company, s. rész-
vénytársulat; —, v. a. kap-
csolni, összefoglalni; öss-
szerezeszteni; felvagdalni,
feltaglalni.

Joint'ed, adj. összefoglalt;
ízelt; göcsös (növ.).

Join'ter, s. színlogyalú; don-
dongavas.

Joint'ly, adv. együtt; egye-
temleg; közösen.

Jointure (dzsain'tsár), s. éle-
lem-alku; szerződési öz-
vegypénz, özvegytartás, öz-
vegylak; szerződési hitbér.

Joke (dzsook), s. tréfa; to
practice a — upon one,
vkit megtréfálni, vkin
csínyt ejteni; to take a —,
tréfát érteni; to crack a —,
cselet csapni; —, v. n. tré-
fálni, tréfálkodni; in a
joking manner, tréfásan,
tréfálva.

Jo'ker, s. tréfás ember.

Jole (dzsol), s. pof, pofa;
cheek by —, egymás mel-
lett.

Jollification (dzsallifikē'sǎn),
s. vigalom.

Jol'liment, v. Jollity.

Jol'lity, s. vigság.

Jolly (dzsal'li), adj. víg, vi-
dám, jákedvű.

Jolt (dzsolt), v. a. lükni, lök-
dösni; s. lökés, zökkenés.

Jolt'ing, s. lökdösés, zögögés.

Joseph (dzso'zef), s. József;
félénk ember, újonez; asz-
szonyi felruha.

Jostle (dzsasz'l), v. n. nyo-
makodni, tolakodni, gyű-
ródni; tusakodni; birkóz-
ni; v. a. taszigálni; to —
off, eltolni.

Jot (dzsat), s. petty, pont;
not a —, legkevesebbet sem;
every — of it, teljesen, egé-
szen, utolsó cseppig.

Journal (dzsár'nél), s. napló,
naplókönyv; napilap.

Jour'nalist, s. hirlapíró.

Jour'ney (dzsár'ni), s. egy-
napi út; út, utazás; v. n.
utazni.

Jour'neyman, s. napszámos;
mesterlegény.

Jour'neywork, s. napszám,
napi munka.

Joust (dzsászt), s. hareczjá-
ték; v. n. harczjátékot
üzni.

Jove (joov), s. Jupiter (görög
isten); by — ! bizony isten !

Jovial (dzso'viél), adj. vidor,
víg kedélyű; —ly, adv. vi-
dorúl.

Jovialness, v. Jovialty.

Jo'vialty, s. vidorság.

Jowler (dzsol'ér), s. vizsla.

Jowter (dzso'těr), s. halsza-
tócs.

Joy (dzsai), s. öröm; it gives
me—, örvendek (-on, -en);
to wish one — of ..., sze-
renesét kivánni -hoz, -hez;
—, v. a. örvendeztetni; it
joys my heart, örvendez-
teti szíremet; — v. n. örül-
ni, örvendeni.

Joy'ful, adj. örömteli, örven-
detes; —ly, adv. örömmel,
örvendezre; örömtelve.

Joy'less, adj. örömtelen; —ly,
adv. örömtelenül; —ness,
s. örömtelenség.

Joy'ous (—ász), adj. örven-
detes, örvendező vidám;
—ness, s. öröm, vidámság.

Jubarb (dzsju'bárb), s. fülfűl.

Jubilant (dzsju'bilént), adj.
örvendező, vigadozó.

Jubilation (—lě'sǎn), s. vigá-
dás, vigalom, örmzaj.

Jubilee (dzsju'bil'), s. vigal-
lom ünnep, öröm-ünnep;
the year of —, öröm-év, vi-
galom-év.

Judaical (dzsjudě'ikêl), adj.
zsidó, zsidós; —ly, adv.
zsidóúl, zsidósan.

Judaism (dzsju'dé-izm), s.
zsidóság.

Ju'daize (—dě-eiz), v. n. zsi-
dóskodni.

Judge (dzsădzs), v. n. itélni,
itéletet hozni, következtet-
ni, vélekedni; to — of...,
itéletet hozni v. mondani
-ról, -ről; to — of others,
mások felől itélni; as far
as I can — by that, a
mennyit abból itélhetek; —
v. a. megitélni, elitélni, kár-
hoztatni (bibl.); —, s. bíró;
hozzáértő, dologértő; szak-
értő; to be no — of...
nem érteni -hoz, -hez.

Judge'ment, s. itélet; itélő
tehetség; vélemény, véle-
ményzet: day of —, vég-
itélet napja; to sit in —,
törvényt ülni; in my —,
itétemet szerint.

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

193

m

Judicative

Jumper

Juvênility

Judicative (dzsju'dikétiv), adj. — faculty, itélő tehetség.

Ju'dicatory, adj. birói, törvényszéki; s. biróság.

Ju'dicature, s. törvényhatáság.

Judicial (dzsjudisál), adj. birói, törvényszéki; —ly, adr. biróilag, törvényszékileg.

Judiciary (—dis'éri), adj. birói, törvényszéki.

Judicious (—dis'ász), adj. értemmes, okos, itélletes; —ly, adr. értelmesen, okosan.

Jug (dzság), s. korsá; v. n. énekelni (mint a fülemile).

Juggle (dzság'gl), v. n. szemfényvesztést üzni, bűvészkedni; s. szemfényvesztés, alakosság.

Juggler, s. szemfényvesztő, alakjátékos, bűvész.

Jug'gling, adj. csalékony, ámitő; —ly, adv. csalékonyan, ámitólag.

Jugulation (dzsugjulésán), s. megtojtás, megcsinegelés.

Juice (dzsjusz), s. nedv, lé. Juice'less, adj. nedvetlen, levetlen.

Ju'ciness, s. nedvesség, levesség.

Jui'cy, adj. nedves, leves.

July (dzsjulei'), s. hetedhó, nyárhó.

Jumble (dzsám'bl), s. keverék, zagyvalék; bonyodalom; v. n. megzavarodni, összekeveredni; v. n. összevissza hányni.

Jum'bler, s. zavarú; zavargó.

Jument (dzsj'u'ment), s. telerhordó állat.

Jump (dzsámp), v. n. ugrani, ugrálni, szőkdelni; to — over, átugrani (emin); to — up, felugrani; to—down, leugrani; to — for joy, örömében ugrálni; to — at ..., kapea kapni, on, en; to — with, megfelélni —nak, —nek, illeni —hoz, —hez; —, v. n. koczáztatni; —, s. szókés, szökkellés; ugrás: szerencséltetés; to give a

—, egyet ugrani; to put to a —, veszélyeztetni, koczákztatni.

Jump'er, s. ugró, ugráló.

Junction (dzsánk'sán), s. egyesülés; összefolyás; egyesítő pont, egyiték.

Juncture (dzsánk'tsár), s. ereszték, összefoglalás; csukló, ízesülés; érintkezéspont; időpont; fordulat; viszonylat, körülményezés.

June (dzsjun), s. nyárelő, junius.

Jungle (dzsán'gl), s. huraszt.

Junior (dzsju'ni-ár), adj. ifjabb, fiatalabb.

Juniper (dzsju'nipér), s. boróka, borsfenyű; — oil, s. fenyümagolaj.

Junk (dzsánk), s. hajócska (a chinai tengeren).

Junk'et, s. csemege, nyalánság; v. n. vorkoshodni; pákosztoskodni.

Junt (dzsánt), s. rima.

Jupiter (dzsj'u'piter), s. Jupiter; égszín; —'s beard, s. ezüstlevelű szapúka; —'s flower, s. ernyős konkoly.

Jurat (dzsju'ret), s. esküdt.

Juration (dzsjure'sán), o. esküvés.

Juridic (dzsjurid'ik), adj. törvényes, jogos, jogi; —ally, adv. törvényesen, jogilag.

Jurisconsult (dzsjuriszkanszált), s. jogtudós.

Jurisdic'tion, o. törvényhatóság.

Jurispru'dence (—pru'densz), s. jogászat.

Jurispru'dent, adj. jogtudó, törvénytudó.

Juror (dzsju'rár), s. esküdt, esküdtszék tagja.

Jury (dzsju'ri), s. esküdtszék; —man, s. esküdtszék tagja; grand —, nagy esküdtszék; petty —, kis esküdtszék.

Just (dzsászt), adj. igazságos, méltányos; jogszervű; helyes, igazi, valódi; való; a — man, igaz ember; a — cause, igazságos ágy: — distance, s. kellő

távol; —, adv. épen; pontban; — now, épen most; — then, épen akkor, ugyan azon időben; — in time, épen jókor; — here, épen itt; — there, épen ott; — enough, épen elég; — so, épen ugy; épen bizony! — as much, ugyanannyi; — as bad, szintoly rosz.

Just, s. — v. Joust.

Justice (dzsász'tisz), s. igazság; jogosság; jog; biró; to do one—, igazságot tenni, vkinek; — of the peace, s. békebiró; Lord chief —, s. főbíró.

Jus'ticeship, s. biróság, birói hivatal.

Justic'iable (—tis'i-ébl), adj. törvényszék alatti.

Justic'ary, s. törvényhezési tisztviselő.

Justifiable (dzsász'tifei-ébl), adj. igazolható; törvényes, —ness, s. törvényesség; feddhetlenség.

Justifica'tion, o. igazolás; sorpótolás, sorzárás.

Justif'icative (—kétiv), adj. igazolási; igazoló.

Justif'icatory, adj. igazoló.

Justifier (dzsász'tifei-ér), s. igazoló; igazitá; irányléez, egyenmérő.

Jus'tity, v. a. igazolni; zární (sort); igazítni, kellősítni.

Justle, v. Jostle.

Just'ly, adv. igazságosan; jogosan; méltányosan, méltán; helyesen; pontosan.

Just'ness, s. igazság; helyesség; pontosság.

Jut (dzsát), v. n. (out) kiállani, kinyúlni; s. kiállás, kiugrás, nyuladék, nyílvány.

Jute (dzsjut), s. keletindiai kender.

Jutty, v. Jut.

Juvenile (dzsju'vinil), adj. ifju, ifjui; — years, s. pl. ifjukor; — party, s. gyermekbál.

Juvênil'ity, s. ifjuság, fiatal-ság; ifjui hevesség; ifjui esin.

194

Kail

Keep

Keeve

K

K (kē), s. a K. betű neve.

Kail (kēl), s. fodorkáposzta.

Kale, v. Keal.

Kaleidoscope (kélel'doszkop),
s. képcső, bűveső.

Kalendar, v. Calendar.

Kali (kē'li), v. Potassa.

Kałium (—li-ám), v. Potassium.

Kangaroo (kênggêrú'), s.
kenguru, fiahordó.

Kaw (kaa), v. n. károgni, krákogni; s. károgás.

Keal (kíl), s. kel, kelkáposzta.

Keale (kíl), s. kova; kavies.

Kea'ly, adj. kaviesos.

Keck (kek), v. n. ökrödni; to — at, underodni -től, -től.

Kecksy (kek'szi), s. bűrök.

Kecky (kek'i), adj. bűrök ..., bűrkös.

Kedge (kedzs), v. a. húzni, vontatni (hajót).

Kee (ki), s. pl. tehenek (av.).

Keech (kíts), s. darab, gomoly, rög, göröngy, csomó.

Keel (kíl), s. bónony; hajógerinez, hajáteknő; hütőkád; v. a. hűsítni, hüleszteni; to — over, felbukkantani; v. n. meghűlni.

Keel'age, s. révénz, révbér.

Keen (kín), adj. éles; átható; éles, csipős; heves, leledző, sovár; — edged, adj. éles (p. kard); — sighted, adj. éleslátásu; — eyed, adj. élesszemű; a — breeze, csipős szél; — of mind, éleselmű: —, v. a. élesítni.

Keen'ness, s. élesség; csipősseg: eszélyesség, finomság; hevesség; — of desire, sovárgás; — of a jest, tréfa csipőssége.

Keep (kíp), v. a. irr. (kept kept' kept), tartani, megtartani, fentartani, eltartani, kitartani; őrizni, megővni; ügyelni, örszemmel kisérni; to — one's tongue within one's teeth, száját befogni; to — one's game, nyomot tartani; to

— one's word, szavát tartani; to — silence, hallgatni; to — time, hangmértéket tartani, időmértékben maradni; to — a good table, nagy asztalt tartani; to — the common road, a járt uton maradni; to — a shop, boltoskodni, kalmárkodni; to — company with some one, társalkodni vkivel; to — one's bed, ágyban feküdni, ágyban fekvő beteg lenni; to — good hours, esténként korán haza jönni, to — bad hours, esténként későn haza jönni; to — a guard over (or upon) one's tongue, nyelvét zabolán tartani; to — one's family, családját táplálni; to — the peace, a békét meg nem zavarni; to — one hungry, koplaltatni vkit; to — a strict eye upon (or over) one, szemmel tartani vkit; to — one's temper, fel nem indulni, fel nem gerjedni, magával birni, magánuralkodni; to — sight of, szemmel kisérni; to — one a close prisoner, vkit szoros fogságban tartani; to — one waiting, vkit megvárákoztatni; to — it a secret, titokban tartani; to — something to one's self, magában tartani, ki nem mondani vmit; to — a thing from one, vki előtt vmit elhallgatni; vkinek vmit ki nem adni; to — the field (after a battle), megtartani a csatamezőt, urának maradni a csatamezőnek; to — up one's spirits, el nem csüggedni; to — the books, könyvet vinni; to — one's countenance, a sodrából ki nem esni; to — one's birthday, születési napját ünnepelni; to — one from ..., visszatartóztatni, elvonni vkit -től, -től; —, v. n. tartani; nem változni; el nem romlani; tartani, nem szünni, maradni; foly

tatni, tovább cselekedni; tartózkodni; these apples don't —, ezen alma nem áll el; this colour keeps, ez a szín tartós : to — aloof from, to — away from, magát távol tartani -től, -től; to — out of a hasty man's way, a heves ember elől kitérni; it keeps on raining, az eső folyvást tart; to — on chattering, meg nem szünni fecsegni; he kept vexing me, folyvást boszantott: — where you are, csak maradjatok, a hol vagytok; to — within doors, szobában maradni; to — within bounds, önhatárában maradni, magát mérsékelni; to — fair with one, barátságban élni vkivel; to — to, ragaszkodni -hoz, -hez, szorosan kötni v. tartani magát -hoz, -hez; — to the right, jobbra tarts; to — out of harm's way, a veszédelmet kerülni; to — up with some one, lépést tartani, egyenlően haladni vkivel; felérni vkivel; to — up, feltartani magát; —, s. gondvisel, felvigyázat; tartás, eltartás; fentartás; megtartás; őrizet, fogság; állapot, kar.

Keep'er, s. ... tartó; felvigyázó, gondviselő; megtartó; tápláló; erdősz, erdész, radász, vadmester; — of the prison, tömbözértartó; house —, házgondviselő (nő); — of the great seal, Lord —, fópecsétör, (ki egyszersmind fókanészcellár).

Keep'ing, s. tartás; gondviselés; tartogatás; táplálás, eleség, takarmány; fentartás; to be in — with, egymű, megegyezni; tárgyszerrintesnek lenni, megfelelni —nak, —nek.

Keep'sake (—szēk), s. emlék; by way of —, emlékül.

Keeve (kív), s. kád, hűtőkád; v. a. felforditni, feldönteni.

195

m*

Knackish

roppanni; to — with one's
fingers, fittyegetni.

Knack'ish, adj. ravasz, for-
télyos; —ness, s. ravasz-
ság, fortélyosság.

Kuaggy (nêg'gi), adj. görcsös,
csomós.

Knap (nêp), s. domb, dom-
borúlat; dudor, kidudoro-
dás; púp; v. n. ropogni,
roppanni; v. a. csappan-
tani; lecsipkedni.

Knap'bottle, s. pipacs, vad-
mák.

Knappish (nêp'pis), adj. dur-
czás, haragos; —ly, adv.
durczásan, haragosan.

Knapsack (nêp'szêk), s. ta-
risznya.

Knar (nár), s. görcs, bütyök.

Knave (nev), s. kópé, dévaj,
ravasz; inas, szolga; alsó
(kártyajátékban).

Knavery (nê'veri), s. kópé-
ság, lurkóság; csíny, gaz-
ság.

Knavish (nē'vis), adj. kópés,
dévaj; eszélyes; ravasz.

Knavishness, v. Knavery.

Knead (níd), v. a. dagaszta-
ni, gyúrni.

Knee (ní), s. térd; to bow
the knees to one, térdet
hajtani vki előtt; — deep,
— high, térdig érő; up to
the knees, térdig.

Kneel (níl), v. n. irr. (knelt
[nelt], knelt), térdelni,
térdepelni; to — to some
'one, térdre borúlni vki
előtt.

Knell (nell), s. halálharang.

Knicker (nik'kér), s. fitty.

Knicknack (nik'nêk), s. já-
tékszer, csecse, csecsebecse.

Knife (neif), s. (pl. knives
[neivsz]), kés; table —,
asztali kés; pen —, toll-
kés, peneczillus; pruning
—, kertészkés.

Knight (neit), s. lovag; rend-
vitéz; ugró (a sakkban);
— of the garter, térdkötö-
rend vitéze; — errant, s.
kalandor lovag; — of the
rainbow, inas, komornok,
szolga; —, v. a. lovaggá
avatni.

Knighthood

Knighthood, s. lovagság, lo-
vagrend.

Knit (nitt), v. a. tüvel kötni
(harisnyát stb.): to —
one's brow, ránezba szedni
a homlokát.

Knitting, s. kötés; —needle,
s. kötőtü.

Knob (nab), s. görcs, bütyök,
gömb, gomb; ajtófogantyu;
bojt, rojt.

Knob'by, adj. görcsös, gom-
bos.

Knock (nak), v. a. ütni, ver-
ni, csapni, vágni, taszíta-
ni; to — one down, föld-
hez csapni vkit; to — one
upon the pate, fejbe ütni
vkit; to — one's head
against the wall, fejét a
falba ütni; —, v. n. kopog-
ni; to — at the door, az
ajtón kopogni; let us —
off here, hagyjuk abban
most, hagyjunk fel vele; —,
s. ütés, csapás, kopogás.

Knocker (nák'kér), s. ajtó-
kalapács, ajtózörgetyű.

Knoll (nall), s. domb, halom;
v. a. and n. harangozni.

Knop (nap), s. gömb, gomb;
bimbó.

Knot (nat), s. csomó, csom-
bók, bog, görcs; bimbó,
rügy, szem; bonyodalom,
bonyoltság; csoport, cso-
portozat; to seek a — in a
bulrush, kákán csomót ke-
resni; to tie a —, csomót
kötni; to untie a —, cso-
mót feloldani; nuptial —,
s. házassági kötelék.

Knot'tiness, s. bonyodalom,
akadály, bökkenő.

Knotty (nat'ti), adj. csomós,
görcsös; bonyolt, bonyolult,
bajos, nehéz.

Know (noo), v. a. irr. (knew
[nju], known [noon]), tud-
ni, ismerni; (bibl.) meg-
hálni; to — one by sight,
vkit látásból ismerni; to
— one by name, neveről
ismerni vkit; to — much,
sokat tudni; to — nothing,
mitsem tudni: do you —
how to read? tud ön olvas-
ni? to — for certain, bi-

La

zonyosan tudni; I don't —
anything about it, nem tu-
dok róla semmit; to — of
something, tudni vmiről;
to let one —, tudtára ad-
ni vkinek; to come to —,
megtudni, kitudni; he must
not — of it, semmit se tud-
jon felőle; to — asunder,
megkülönböztetni: to be
better known than trust-
ed, rosz hírben lenni; he
knows one point more than
the devil, ravaszabb mint
az ördög.

Know'able, adj. tudható; is-
merhető.

Know'ing, s. tudomás, tudás,
tudat, ismeret; adj. jártas,
tanult, tapasztalt; eszé-
lyes, okos; —ly, adv. tud-
va, szántszándékkal.

Know'ledge (naľ'ledzs), s. tu-
domás, tudás; tudomány,
ismeret; a man of exten-
sive —, sok tudományu fér-
fiu; a man without —, tu-
datlan ember; to my —,
tudtomra, a mennyire én
tudom: without my —,
tudtom nélkül; I have no
— of it, én mitsem tudok
róla; a little — is a dan-
gerous thing, jobb semmit
nem tudni, mint imágym-
amúgy.

Knub (néb), v. a. megök-
lözni.

Knub'ble, v. Knub.

Knuckle (nák'kl), s. bütyök,
ízbütyök; újpercz; boka,
csög; to rap one on the —,
perczére kopintani vkinek.

Knuff (näff), s. korhely, ka-
masz.

Knurl (nárl), s. görcs, csomó,
bütyök.

Koney (ko'ni), adj. csínos.

Koran (ko'rén), s. alkorán,
(török szentkönyv).

Kyldeed (kil'dí), s. zárda.

L.

L (ell), s. az L betű neve.

La (lá, la), int. la, ím, ihol.

197

Labefaction

Labefaction (lébifék'sán), s. erőtlenítés, gyengítés.

Labety (léb'ifei), v. a. erőtlenítni, gyengítni.

Label (lebél), s. függyvény, ragjegy, fügjegy: ezédlácska; díszkép, csmkép, képecs; felírat; v. a. ragjegyezni.

Labial (lebi-él), adj. —letter, s. ajakbetű; —, s. ajakhang.

Labiate (lebiét), —d, adj. ajakas; ajakos.

Labor, v. Labour.

Laboratory (léb'orétari), s. dolgozó hely, vegymühely.

Laborious (lébo'riász), adj. munkás, szorgalmas; fáradtságos; —ly, adv. munkásan, fáradtságosan; —ness, s. munkásság; fáradalmasság, nehézség.

Labour (lebár), s. munka, dolog, fáradozás, fáradság, vajudás; to be in —, vajudni; he will lose his —, hiába fáradozik; —, v. n. dolgozni, munkálni, munkálkodni, fáradozni; szeredmén —ban, —ben; to — with child, vajudni; to — under a mistake, tévedésben lenni; to — under great difficulties, bajládni, nagy nehézségekkel küzdeni; to — at —, dolgozni —on, —en; —, v. a. megmunkálni; kidolgozni; készítni.

La'bourer, s. dolgos, munkás, napszámos.

La'bour'less, adj. nem fáradalmas, könnyű.

La'burnum (lébár'nám), s. fai zanót.

Labyrinth (léb'i-rinth), s. tömkeleg, csalkert.

Labyrinth'thian, adj. tömkelegfélé.

Lace (lész), s. csipke; rézcsipke: pártá; fűzöszalag, fűzöszinór: Brussels —, real —, s. brabanti csipke; neck —, s. nyakkötő, nyakbonez; —, v. a. fűzni, befűzni; felcsipkezni, csipkét varrni rá; felpaszományozni; megpáholni.

Lacerate

Lacerate (lesz'er-ét), v. a. szétszaggatni, széttépní.

Lacera'tion, s. szétszaggatás, széttépés.

Lachrymable (lék'rimébl), adj. siralomra méltó, siralmas.

Lach'rymal, adj. — gland, s. könymírígy; — fistula, s. könysipoly.

Lach'rymary, adj. könny...; s. könyedény.

Lack (lékk), s. hiány; szükség; mintegy 100000 frt-nyi pénz-összeg (Keletindiában); for —of money, pénz szüke miatt; to have — of something, vmiben hiányt szentvedni, vmí hiányával lenni; —, v. a. szükségeini (rmit), szükségének lenni (rmire); —, v. n. nem lenni, hiányzani; there is nothing lacking to him, semmiben sem szükkölködik.

Lackaday', ínt. jaj istenem!

Lackadai'sical (lékkedézikél) adj. jajos, veszékelő, csügedező.

Lacklnain', s. agyatlan, oktondi.

Lack'er, s. aranymáz; szükölködő: v. a. lakkozni, fénymázolni.

Lackey (lék'i), s. inas, szolga.

Lacmus (lék'mász), s. lakmusz.

Laconic (lékan'ik), —al, adj. lakoni, egyszarú, rövidteljes; —ally, adr. röviden, velűsen.

Lacon'icism, Lac'onism, s.

egyszarúság, rövidteljesség.

Lactary (lék'téri), s. tejekamra, tejespincze.

Lactate (lék'tet), s. tejsaras só.

Lactation (—té'sán), s. szoptatás.

Lacteous (—tiász), adj. tejféle, tejnemű; — circle, s. ég-út, tej-út.

Lactiferous (léktíi'érász), adj. tejhozó, tejdús.

Lad (léd), s. ifjonez, suhancz, ayerköz.

Lad'der, s. lajtorja, hágyéső.

Lambeake

Lade (léd), v. a. irr. (laded, laden), megrakni, megtérhelní, rakodní, fuvaroztatni; (átr. ért., halmozni —val, —vel.

La'ding, s. rakás, rakodás, teher, furar; bill of —, s. teherlevél, rakodási levél.

Ladle (lé'dl) s. merítőkanál, főzökánál; lapátfog (malomkereken).

Lady (lé'di), s. hölgy, delnű; (vezeték — v. keresztév előtt) nagyságos v. méltáságos asszony: our —, boldogságos szűz; your good —, az ön hitrese; a — of pleasure, a — of easy access, a — of easy virtue, kéjhölgy, ringyó; —in the straw, gyermekágyas asszony; — bird, — fly, s. fuskata; —like, adj. hölgyhez illő, szende, szelid, jónevelésii; asszonyias; — mantle, s. bokál; —s-cushion, s. köldökfű; —s-finger, s. bibetyű; —s-foxglove, s. farkkóró; —s-thistle, s. tarkabogács, tartatóvis.

La'dyship, s. asszonyáság; your —, kegyelmes, méltáságos c. nagyságos asszony.

Lag (lég), s. utója, vége v. hátulja vminek: aj, söpredék; adj. utolsó, végső; v. n. ballagni, késedelmeskedni: to — behind, hátramaradni.

Lag'gard, adj. késedelmes, lomha.

Lag'ger, s. késedelmező, mutarodó, szakadozó.

Laie (lé'ik), s. and adj. világi, nem egyházi.

La'ical, adj. v. Laic.

Lair (lér), s. raczk, fekhely; legelő.

Laird (lérd), s. földes-ur.

Lake (lék), s. tó; lakkfesték (növénynedvből): v. n. enyelegni.

Lamb (lém), s. bárány; bárányhús; v. n. bárányozni.

Lambeake (lêm'bik), v. a. megbotozni, megverni.

198

Lambkin

Lamb'kin, s. bárányka.

Lame (lèm), adj. béna, sánta; to go —, sántitni; a — excuse, kopasz: mentség; —ness, s. bénaság, sántaság.

Lamellar (lém'mellêr), adj. lemezés.

Lament (lêment'), v. n. siránkozni, jajogni, veszékelní; v. a. siratni; s. veszékelés, jajongás.

Lam'entable, adj. sivalmas; siránkozé, jajos.

Lam'entably, adv. sivalmasan: nyomorultan.

Lamentation (—těšán), s. siránkozás, jajgatás, jajpanusz.

Lamin (lém'in), s. lemez.

Lamina, v. Lamin.

Laminate (lêm'inēt), v. n. foszlani, lemezedni; v. a. lemezitni.

Lammas (lêm'mész), s. vasas sz. Péter (Augusztus elseje); at latter —, sohapanján.

Lamp (lêmp), v. lámpa; világ; — black, s. füstkorom, lámpakorom; — lighter, s. lámpaqyujtogató; —maker, s. lámpacsináló; — post, s. lámpakaró; safety —, s. biztosító lámpa.

Lampadary (lêm'pêdêri), s. lámpatartó.

Lam'pern, s. folyami orsóhal.

Lampoon (lêm'pún), v. a. gúnyolódni vkire, gúnyiratot intézni vki ellen; —, s. gúnyirat; gúnyvers.

Lam'pooner, s. gúnyirat szerzője.

Lamprel, v. Lampern.

Lamprey (lêm'pri), s. tengeri orsóhal.

Lance (lánsz), s. lándsa, dsida; — corporal, s. örvezető, alkáplár; v. a. dsidázni; bemetélni (gerelyyel).

Lanceolate (lén'szilőt), —d, adj. gerelyalakú.

Lancet (lán'szet), s. gerely; — arch, s. csűcsív, gőtív.

Lanch, v. Launch.

Land

Land (lênd), s. föld; száraz, szárazföld; to travel by—, szárazon utazni; a fruitful —, s. termékeny föld; — bred, adj. honi; — forces, s. pl. szárazföldi hadérő; — turn, s. szárazföldi szél; — waiter, s. vámügyelő; —, v. n. szárazra szállani; —, v. ü. kiszállitni (hajón).

Land'ed, adj. — property, s. földbirtok.

Land'holder, s. földbirtokos.

Land'ing, s. kikötés, partra szállás; —place, s. kiszálló hely, kikötő.

Land'lady, s. földbirtokosnő; gazdasszony; házi asszony; fogadósnő.

Land'lord, s. földbirtokos, gazda; házi ur; kocsmáros.

Land'men, s. pl. szárazföldi katonáság.

Landress, v. Laundress.

Landscape (lênd'szkēp), v. táj, tájék; tájkép; — painter, s. tájfestő.

Land'ward, adv. partfelé, szárazfelé.

Lane (lên), s. hosszú közle, hosszú utczácska.

Lan'guage (léng'gwidz), s. nyelv, beszéd; English —, s. angol nyelv; foul —, s. káromkodás; trágárkodás; injurious —, s. szitok, szidalom, sértőbeszéd.

Lan'guid (lêng'gwid), adj. lankadt, bágyadt, gyenge, epedő; —ness, s. lankadtság, gyengeség.

Lan'guish (léng'gwis), v. n. lankadni, lankadozni; epedni; sovárogni; sorvadni, fogyni; eltikkadni, elepedni; v. a. lankasztani, csüggészteni; s. lankadtság: epedés.

Lan'guishing, part. and adj. lankadó, gyenge, epedő; —ly, adv. lankadtan, epedve.

Lan'guishment, s. epedés, lankadás.

Languor (lên'gwǎr), s. lankadtság, gyengeség: csüggedtség; epedés.

Larceny

Lanigerous (lênid'zserász), adj. gyapjas.

Lank (lênk); adj. nyulánk, karcsú, szikár; petyhedt; v. n. elsoványodni, megfogyatkozní.

Lank'ness, s. nyulánkság, karesúság; petyhüdtség.

Lanner (lên'něr), s. fúrjéssólyom.

Lannier (lên'jer), s. szíj.

Lan'neret, v. Lan'ner.

Lantern (lên'těrn), s. lámpás; kézi lámpás; vezérthz, jelűz; dark —, s. tolvajlámpa; a man with — jaws, beesett képü ember; — wheel, s. hajtókerék.

Lanuginous (lenju'dzsinász), adj. piheszörűn.

Lap (lép), s. öl, kebel; csűcs, lebeny (ruhán stb.); —dog, s. öl-eb; — of the ear, s. karéj, fülczimpa; —eared, adj. lelőgő fülű.

Lap, v. a. betakargatni, beburkolni; nyalni; v. n. lelógni.

Lapidary (lép'idéri), s. kömetsző; drágakőáros.

Lapidate (lép'idét), v. a. kövezni.

Lapida'tion, s. körézés.

Lapideous (lépid'iász), adj. kőnemű; köves.

Lapidification (lépidifikésán), s. körítés.

Lapid'ify (—iféi), v. a. megkörítni, kőré cáltoztatni; v.n. megkörülni, kőréválni.

Lap'pet, s. lebenyke.

Lapse (lépsz), s. esés, elcsúszás; bottlás, hiba, vétek; lejárat; visszászállás, háramlás; — of time, s. időlefolyta; —, v. n. esni, elcsúszni; lejárni; elmúlni; (to) rászállani; (into) esni, süllyedni —ba, —be; hibát ejteni; —, v. a. elmulasztani; to — a term of law, a törvényes határidőt elmulasztani.

Larboard (lár'bórd), s. tatbal (tatról vett balrésze a hajónak).

Larceny (lár'szini), s. lopás (mint tárgy).

199

Larchtree

Larch-tree (lárts-trí), s. ve-
resfenyű.

Lard (lárd), s. zsír, disznó-
zsír: szalonna; v. a. zsi-
rozni; szalonnával tüz-
delni.

Lár'der, s. éléskamra.

Lar'ding-pin, s. szalonnatű.

Large (lárdzs), adj. nagy;
bőséges; terjedelmes, mesz-
szeterjedő; bő, széles; a —
house, nagy ház; a —
mouth, nagy száj; — of
limbs, vaskos, izmos; a —
town, nagy város; a — for-
tune, nagy gazdagság, nagy
vagyon; the culprit is
still at —, a vétkest még
nem fogták el; he was left
upon the world at —, egé-
szen magára volt utalva;
to talk at —, hosszúra nyug-
tani a beszédet.

Large'ly, adv. bőven, bősége-
sen: terjedelmesen, hossza-
san; to speak — upon
some subject, hosszasan
beszélni vmiről.

Large'ness, s. nagyság, szé-
lesség; terjedelem, vástay-
ság; — of heart, nagyszi-
vűség.

Largess (lár'dzsesz), s. bőke-
zűség; megajándékozás;
ajándék.

Largition (lárgis'án), s. aján-
dékozás; ajándék.

Lark (lárk), s. pacisirta; tréja,
csiny; sky —, szántóka;
crested —, bűbos pacisirta,
pipiske; he did it for a —,
azt tréfából tette; —, v. n.
tréfálni, czédálkodni, paj-
kosságot űzni; —, v. a. pa-
csirtákat fogni.

Lark'ing, s. pacisirtafogás.

Larmier (lár'miër), s. csator-
nás fődél; falpárta; szem-
ér (lőé).

Larum (lêr'ám), s. serkentő
(órában).

Larva (lár'vê), s. hernyóbáb,
buga.

Laryngotomy (léringat'omi),
s. gümetszés.

Larynx (lé'ringksz), s.ég,
Adám almája, torokdió.

Lascivient, v. Lascivious.

Lascivious

Lascivious (lêsz-ziv'iász),
adj. pajkos, pajzán; buja;
szátyár; —ness, s. pajkos-
ság, bujaság, fajtalanság.

Laser-wort (lê'zěr-wört), s.
bordamag.

Lash (lês), v. a. ostorozni,
korbácsolni; to — to, meg-
kötni -hoz, -hez; to — up,
fölvetni; —, v. n. csattanni,
pattanni; to — into exces-
ses, kicsapongani, kikapni;
to — at více, a gonoszságot
ostorozni (gúnynyal); to —
out, rugdosni; —, s. ostor,
korbács; ostorváans, ostor-
csapás; csík, sáv (verés-
től); szófulánk, ragdaló-
zás, fulánkos beszéd.

Lask (lêszk, lászk), v. n. la-
bodázni; s. hasmenés.

Lass (lász, lêsz), s. leány.

Lassitude (lêsz'szitjud), s.
fáradtság, lankadtság.

Lasso (lász'szo), s. pányra-
kötél, vetőhurok.

Lassy, v. Lass.

Last (lászt), v. n. tartani;
fenmaradni; it won't —
long, nem tart sokáig; this
will — for ever, ez örökké
fog tartani; a lasting im-
pression, maradandó be-
nyomás.

Last, s. kapta, kaptaja.

Last, adj. utolsó, végső; —
but one, utolsó előtti; —
evening, tegnap este; —
year, taval; — will, vég-
intézet: he is upon his —
legs, végsöre jutott, utolsó-
ban van; —, adv. utóljára,
végtére; —, s. utója v.
vége vminek: to breathe
one's —, lelkét kiadni; to
the —, véglehelletig: kö-
römszakadtáig: at the —,
at —, végtére; —ly, adv.
utószor, utóljára.

Latch (lets), s. ajtókilines;
-key, s. házkulcs; —, v. a.
bekilincselni.

Latchet (lêts'it), s. czipőfüző:
czipőesat.

Late (lêt), adj. (comp. latter),
késő; régi, hajdani; bol-
dogult; ujabbkori; — Her
Majesty's treasurer, volt

Latter

királyi kincstárnok; my
— father, boldogult atyám;
—, adv. (comp. later), ké-
sőn; better — than never,
jobb későn, mint soha; —in
the night, éjnek, éjszaká-
ján; of —, ujabban; —ly,
adv. ujabban; imént; rö-
vid idő őta.

Latency (lē'tenszi), s. lap-
pangás; lappangóság.

La'tent, adj. lappangó.

Lateral (lét'erèl), adj. oldal
... , mellék...; — heir,
s. oldalörökös, mellékörö-
kös; — vein, s. oldal-ér;
— judge, s. táblabíró, se-
gédbíró; —ly, adv. oldalast,
oldalt, oldalaslag; oldal-
félt, oldalról.

Latest (lê'teszt), adj. legkésőbb, legujabb; — fashion, s. legujabb divat.

Lath (láth), s. lécz: v.a. meg-
léczemi.

Lathe (lēdh), s. esztergály,
eszterga.

Lather (lêdh'ér), s. szappan-
tajték; v. a. beszappanoz-
ni; v. n. tajtékzanti.

Latin (lèt'in), adj. latin: s.
latinnyelv.

Lat'inism, s. latinosság.

Lat'inist, s. deák, latin.

Latin'ity, s. latinság.

Lat'inize (—neiz), v. n. deá-
kos kifejezésekkel élni.

Latitate (lét'-i-tét), v. n. lap-
pangani, rejleni.

Latitude (lét'i-tjud), s. szé-
lesség, táqasság, kiterjedés;
the great — of his know-
ledge, nagy kiterjedésű is-
meretei; northern —, éj-
szaki szélesség.

Latitudinarian (—linē'riën),
s. hajlékony elvű; szaba-
don gondolkozó.

Latrant (lê'trent), adj. ugató;
zsembes.

Latten (lêt'tn), s. horgréz,
sárgaréz; adj. súrgarézből
való.

Latter (lêt'těr), adj. később;
ujabb; —day, s. itélet nap-
ja; —day saints, s. pl. a
mormonok; —math, s. sar-
ju; — fruits, s. pl. kései

200

Lattice

gyümölcsg; —ly, adv. nem rég, ujabbán; rövid idő óta.

Lattice (lêt'tisz), s. rostély, râcs; — window, v. rostélyos ablak.

Laud (laad), s. dicséret; v. a. dicsérni; dicsöitni, magasztalni.

Laudable (laad'êbl), adj. dicséretes, dicséretre méltó.

Laud'ably, adv. dicséretesen.

Laudanum (laad'enám), v. mákony, álomszer.

Laud'ative, s. dics-beszéd, dics-irás.

Laud'atory, adj. dicsérő.

Laugh (láf), v. n. nevetni; to — outright, hahotúra fakadni; to — at, nevetni —on, —en; to — at a feather, ok nélkül nevetni; to — at one, megnevetni, kinevetni vkit; mosolyogni vkire; to — in one's sleeve, maqában nevetni, titkosan örülni; —, v. a. to — one out of countenance, nevetéssel vkit sodrából kivenni; to — one to scorn, kinevetve csúffá tenni vkit; —, s. nevetés, kaczaj.

Laughable (láf'êbl), adj. nevetséges; I don't find that —, nem kaczaghatnék rajta.

Laugh'ing, s. nevetés; adj. nevető; —ly, adv. nevetve.

Laugh'ter, s. nevetés, kaczágás; to break out into —, kaczajt ütni, hahotára fakadni.

Launch (láns), v. a. lökni, hajitni, röpítni; uj hajót vízre v. tengerre ereszteni; v. n. elhajákázni; to — into the world, a nagy világba menni; to — out into digressions, kicsapongani beszédben vagy iráshan; to — forth in some one's praise, nagyon dicsérni vkit; —, s. tengerre eresztes; (vulg.) lebetegedés.

Launder (lán'der), s. vízes teknő, vízes kád; v. a. mosni.

Laun'derer, s. mosó.

Laun'dress, s. mosónő.

Laundry

Laun'dry, s. mosda, mosóház.

Laureate (laa'ri-ét), adj. babérkoszorús; s. udvari költő (Angliában); v. a. megkoszorúzni (babérral).

Laurel (laa'ril), s. babér; — wreath, s. babérkoszorú; — herb, s. boroszlán; — tree, s. borostyán, borostyánfa.

Lavation (lévě'sán), s. mosás.

Lavatory (lév'étari), s. mosda; érezmosás; mosóhordó; mosómedeneze.

Lave (lév), v. a. mosni, fürtöseni; v. n. mosdani, fürtédeni.

Laveer (léví'r'), v. n. hajót szél ellen forgatni, labodázni.

Lavender (lév'enděr), s. levendula.

Laver (lév'ér), s. mosómedenceze.

Laverock, v. Leverock.

Lavish (lév'is), adj. pazar; to be too — of expense, kelletinél többet költeni; to be too — of one's tongue, kelletinél többet beszélni; —, v. a. elpazarolni, eltékozolni.

Lav'isher, s. pazarló, tékozló.

Lav'ishment, s. pazarlás, tékozlás.

Lav'ishness, v. Lavishment.

Law (laa), s. törvény; jog; jogtudomány; common —, közjog, szokásbeli jog; statute —, parlamenti végzések, irott törvény; — of nature, természeti jog; civil —, polgári jog; machine laws, s. pl. tengerjog; good in —, jogérvényes; to be at —, perlekedni, pert folytatni; to go to —, pert inditani; to go to — with one, perbe fogni vkit; Doctor at —, s. jogtudor; father in —, s. ipa, após; mother in —, s. napa, anyós; son in —, s. vő; daughter in —, s. meny; brother in —, s. sógor, sű; sister in —, s. sógoraszszony, sógornő, ángy; — suit, s. kereset, peres-ügy,

Lay

per; — charges, — expenses, s. pl. perköltség; — breaker, s. törvényszeg; — breaking, s. törvénysze-gés; — giver, s. törvény-tevő; — maker, s. törvény-alkotó; — giving, adj. törvényhozó.

Law'ful, adj. törvényes, jogszéru; szabad, megengedett; —ly, adv. törvényesen; méltó joggal; —ness, s. törvényesség, jogszéru-ség.

Law'less, adj. törvénytelen, jogszertűlen; —ly, adv. törvénytelenül; —ness, s. törvénytelenség.

Lawn (laan), s. gyep, pázsít; patyolat, fátyolvászon.

Lay'yer, s. jogász, törvénytudós.

Lax (léksz), adj. ingó, nem szoros; laza, petyhüdt; határozatlan, meg nem szabott.

Lax'ative, adj. hashajtó; s. hashajtószer.

Lax'ity, Lax'ness, s. petyhüdt-ség; hasfolyás; lazaság; erkölcsi lazaság.

Lay (lê), v. a. irr. (laid [lêd], laid), tenni, fektetni, helyezni (vhová), letenni, le-rakni; megdönteni; szabni, róni (-ra, -re); csillapítani, enyhíteni; vetni, kivetni; to — a wager, fogaadni (-ba, -be); to — eggs, tojni; to — a snare, tört vetni; to — the foundation, alapot vetni; to — the cloth, asztalt teritni; to — a thing to one's charge, vkit vmivel vádolni; he lays the fault on me, nyakamba keríti a hibát; to — a penalty upon one, hüntetést szabni vkire; to — claim to something, igényelni vmit, számot tartani vmire; to — by money, pénzt megtakarítni; to — in a store of provisions, élelmi szereket bőségben szerezni be; to — hold on a thing, vmit megragadni, megkapni, megfogni; vmibe

201

Lay

kapaszkodni, fogódzani; to — fast hold on a thing, vmit jól megfogni, erősen tartani, they laid hold on the thief, elfogták a tolvajt; to — one under obligations, vkit lekötelezni; to — waste, elpusztítni; to — open, leleplezni; to — taxes upon —, adót vetni —ra, —re; the rain has laid the corn, az eső megdöntötte a gabonát; the rain has laid the dust, az eső elverte a port; to — aside, félre tenni; letenni, lemondani (vmiről), abbanhagyni (vmit); to — apart, elkülönítni; to — one's self at one's mercy, feltétlenül megadni magát; to — down, letenni, lerakni; letéteményezni; állítani (szabályúl); to — for an excuse, mentségül felhozni; to — on blows, megrakni, elverni; to — out money in —, pénzt költeni —ra, —re; to — together, összetenni; to — the heads together, összedugni a fejeket; to — up, eltenni, megtartani; megtakargatni; to — a thing in one's dish, szemére vetni vkinek vmit; —, v. n. tojni; tenni, betenni (a játékban); to be laid up (with), fekvő betegnek lenni, betegen fekünni; to — on, ráütni, ráverni; to — about, vagdalkozni, ráütni; he laid about him among the cats, ráüttöt a macskákra; to — in for, lesni; to — out for, igyekezni, törekedni —ra, —re; to — upon, vki nyakán lenni, vkinek rimánkodni; —, s. réteg; fogadás; ének, dal, dana; gyepség, rétség.

Lay, —man, s. világi (nem egyházi) ember.

Lay'er, s. réteg; porhajas, sarjuág.

Lazer (lé'zer), s. bélpoklos; —house, s. betegház, kórház.

Lazaret

Lazaret (lê'zêret), s. kóroda; vesztegház.

Lazily (lé'zili), adv. resten, tunyán.

La'ziness, s. röstség, tunyáság.

Lazy (lé'zi), adj. rest, tunya, alamár; — bones, s. pl. henyélő.

Lea (lí), s. kerített v. tilos rét; gyep, pázsit.

Lead (led), s. ólom; függélyző, mélymérő; ritkitó vonalak; white —, fehér ólom; Keswick —, irla, rajzla; red —, verespor, minim; sugar of —, s. ólomczukor, eczetsavas ólom; — mine, s. ólombánya; — spar, s. ólompát; — wort, s. ólmonez; — v. a. ólommal beönteni, beolmozni, ólmítni.

Lead (líd). v. a. irr. (led [led], led), vezetni: vezérleni; to — the way, elölmenni, vezetni; to — a dance, elötáncolni; to — an army, sereget vezényleni; to — one into temptation, kisértetbe vinni vkit; to — one into blunders, tévedésbe ejteni vkit; to — a happy life, szerencsés életet élni; to — one a sorry life, vkinek az életét elkeserítni; to — one out of the way, vkit félrevezetni eltévelítyni, alútra vezetni; this way leads to the town, ez az út a városba visz; to — a life of pleasure, vig életet élni; —, v. n. vezérkedni; uralkodni; (bill.) a labdát kitenni; to — off, kezdeni; —, s. vezetés, vezérlet; to have the —, kijátszani, kiadni (kártyát); to take the —, elölmenni, vezetni; vezényelni.

Lead'en (led'dn), adj. ólom...; ólomból való.

Leader (líd'ér), s. vezető, vezér, kalauz; főczinkos, kolompos; vezérezikk.

Lead'ing, s. vezetés, vezérlet; adj. vezető, vezérlő; fő, fó-

képeni; — article, s. vezérczikk; — question, s. fökérdés; — strings, s. pl. vezérszalag, gyermekjártató.

Leady (led'di), adj. ólomszíni.

Leaf (líf), s. (pl. leaves), levél (falevél, könyvlevel stb.); — gold, s. levélarany; — silver, s. levél-eziüst; to turn over the leaves of a book, könyvet átlapolni, forgatni a könyvben; to turn over a new —, megjobbulni, jóra térni; —, v. n. levelesedni.

Leaf'age, s. lombozat.

Leaf'less, adj. leveletlen.

Leaf'y, adj. leveles, lombos.

League (lig), s. friqy, szövet ség; franczia mérföld; v. n. szövetkezni, friqyesülni.

Lea'guer, s. frigyes, szövet séges, frigytárs.

Leak (lík), s. hasadék; to spring a —, megrepedni; —, v. n. csepegni, folyni, szivárogni.

Leakage (lik'idzs), s. csurqa'ték; (haj.) lyuk, nyilás.

Leak'y, adj. hasadt, hasadózott, repedezett, szivárgó; lyukas, megnyiladozott (hajó); locska.

Leal, v. Loyal.

Lean (lín), adj. sovány, ösztövér, vézna; vékony; száraz, sílány; to grow —, megsoványodni; — liberty is better than fat slavery, szabadság jobb a gazdagásánál; — faced, adj. soványarczú; — witted, adj. hűgeszű.

Lean (lín), v. n. reg. and irr. (leant, leant), hajlani, támaszkodni, dőlni; to — against, dőlni —hoz, —hez; to — on, upon, támaszkodni —ra, —re, bizni —ba, —be; to — to, hajlani —ra, —re, vonzádni —hoz, —hez; to — over, áthajlani, kinyúlni; —, v. a. to — against, támasztani —hoz, —hez; —ra, —re.

Lean'ing-staff, s. mankó.

202

Leaningstaff

## Leanness

Lean'ness, s. soványság, ösztövérség; sílányság, hitványság.

Lean'to, s. toldalék épület, félszer.

Leap (líp), v. n. and a., reg. and irr. (lept [lept], lept), ugrani, ugrálni, szökní; to — over, átugrani; to for joy, örömében ugrálni; —, s. szökés, ugrás; to take a —, egyet ugrani; by leaps, ugrásilag; — year, s. szököv.

Leap'er, s. ugró.

Leap'ing, s. szökés, ugrás; adj. ugró; meghágó; — beetle, s. szökesér.

Leap'ingly, adv. ugrálva, ugrásilag.

Learn (lern), v. a. and n. reg. and irr. (learnt [lernt], learnt), tanulni, értesülni; he learns to read, olvasni tanul; I — from this, eből látom, (hogy).

Learn'ed, adj. tanult, tapasztalt; the —, s. pl. a tudósok.

Learn'edness, s. tanultság, tudományosság.

Learn'ing, s. tudományosság, tudomány.

Lease (lísz), s. haszonbérlevelet; haszonbér; bérlet.

Leaser (lí'zér), s. kalászszedő; hazug.

Leash (líś), s. kötő; szíj; füzér.

Leasing (lí'zing), s. kalászszedés.

Leasor, v. Lessor.

Leasee, v. Lessee.

Least (líszt), adj. legkisebb, legcséklyebb; the — and weakest man can do some hurt, nincs oly nyomorult ember, ki ártani nem tudna; — part, s. legkisebb rész; —, adv. legkevésbé; at —, legalább; not in the —, legkevésbé sem.

Leasy (lí'zi), adj. vékony, gyenge.

Leat (lí), s. malom árka.

Leather (ledh'ér), s. bör.

Leath'ern, adj. bör... bőrből való.

## Leathery

Leath'ery, adj. bőrnemű; nyulós, szívós.

Leave (lív), v. a. irr. (left, [left], left) hagyni; elhagyni; örökiul hagyni, hagyományozni; ráhagyni, rábízni: abbahagyni; felhagyni (-val, -vel); to — the town, odahagyni a várost; I cannot — thee, nem bírlak elhagyni tégdet; — that to me, azt rám hagyhatod; to — the door open, nyitva hagyni az ajtót; to — behind, hátrahagyni; he was left an orphan, árván maradt; to — out, kihagyni; let us — off this wrangling, hagyjunk fel e czívódással; —, v. n. megszünni, elállani; it left off raining, the rain left off, elállott az eső; to — off working, felhagyni a munkával; to — off speaking, abbahagyni a beszédet; —, s. engedellem; távozhatási engedély, szabadság; elmenetel, búcsűvétel; to take — of some one, búcsút venni vkitől; to take French, —, ellopódzani, alattomban elmenni; by your —, engedelmével; to ask —, to beg —, engedelmet kérni (-ra, -re).

Leaved (lívd, adj. leveles.

Leave'less, adj. leveletlen.

Leaven (lev'vn), s. kovász; v. a. kovászolni.

Leav'ings (lív'ingsz), s. pl. maradékok.

Lecher (lets'ér), s. buja, feslett ember; v. n. bujálkodni, fajtalankodni.

Lech'erous, adj. fajtalan, buja.

Lech'erousness, Lech'ery, s. fajtalanság, bujálkodás.

Lection (lek'sán), s. olvasás, eltérő olvasás.

Lecture (lek'tsár), s. olvasás; felolvasás; curtain —, pacpucsleczke; —, v. n. felolvasást v. tanítást tartani; —, v. a. megdorgálni.

Lee'turer, s. felolvasó.

## Legation

Ledge (ledzs), s. szél, él; párázat, léczdarab; réteg.

Ledger (led'zsér), s. főkönyv, számlakönyv.

Led'horse, s. vezetéklő, rudasló.

Lee (lí), s. szélalatti, szélmentes oldal; üledék, sank; to be in the —, szél alatt lenni.

Leech (líts), s. piócza, orvos; — owl, s. füles bagoly, suholy.

Leef, v. Lief.

Leek (lík), s. póréhagyma, párhagyma.

Leer (lír), s. bandsalogás, kémpillantás; v. n. bandsalogni; v. a. csábitni (szemmel intve).

Lees (líz), s. pl. üledék; — of sugar, czukorsalak.

Leet (lít), s. hübertörvényszék; — day, s. törvénynap.

Left (left), adj. bal; the — hand, bal kéz; —, s. bal (fél); to the —, balra; balfelé; it is on the —, balfélre esik; — handed, adj. balog; — handedness, s. balogság.

Leg (leg), s. szár, lábszár; czomb; — of mutton, ürczomb; — of veal, borjuczimer; — of a table, asttalláb: to give leg-bail, megszünni; she has broken her leg above the knee, fattyat vetett; to be on one's last legs, rosz lábon állani, utolsóban lenni; black —, s. hamis játékos; csempész.

Legacy (leg'észi), s. hagyomány.

Legal (li'gél), adj. törvényes; —ly, adv. törvényesen.

Legal'ity, s. törvényesség.

Legalize (li'gêleiz), v. a. törvényesítni, törvényszerüsitni, hitelesítni.

Legatary, v. Legatee.

Legate (leg'gét), s. követ.

Legatee (leggétí'), s. hagyományos, végrendeleí örökösgés.

Legation (ligé'sán), s. követet.

203

Legator

Legator (ligě'těr), s. hagyományzó.

Legend (li'dzsend), s. legenda, szentrege, monda.

Leg'endary (led'zsenděri), adj. mondakénti; regés; s. legenda (könyv); legendaříó.

Leger, v. Ledger.

Legerdemain(ledzserdimēn) s. gyorskezűség, szemfényvesztés.

Leger'ity, s. könnyűség, gyorsaság, fürgeség, ügyesség.

Legged (legd), adj. two —, adj. kétlábú.

Legibil'ity, s. olvashatóság.

Leg'ible (led'zsibl), adj. olvasható. Legiő.

Legion (li'dzsán), s. sereg;

Leg'icnary, s. legió tagja.

Leg'islate (led'zsiszlét), v. n. törvényt hozni, törvényt szabni.

Legisla'tion, s. törvényhozás.

Leg'islative, adj. törvényhozó, törvényhozói.

Leg'islator, s. törvényhozó.

Leg'islature, s. törvényhozás; törvényhozó testület.

Legist (li'dzsiszt), s. törvénytudó.

Legitimacy (lidzsit'imészi), s. törvényserűség.

Legit'imate (—mět), adj. törvényserű, törvényes; törvényes ágyban született; v. a. törvényesítni.

Legitima'tion, s. törvényesítés.

Legume (leg'jum), s. ázalék, hüvelyes vetemény.

Leguminous (ligju'minášz), adj. hüvelyes.

Leisurable (li'zsárêbl), adj. kényelmes; alkalomszerű.

Lei'surably, adv. kényelmesen, alkalomszerűleg.

Lei'sure, s. üres v. szabad idő; — hour, s. szabad óra, szünidő.

Lei'surely, v. Leisurably.

Leman (li'mên), s. rima; kurafi.

Lemon (lem'án), s. czitrom; — coloured, adj. czitromsárga; — squeezers, s. pl. czitromsajtó.

Lemonade

Lemonade (—něd), s. czitromvíz, czitromlé.

Lend (lend), v. a. irr. (lent [lent], lent), kölcsön adni; to — a helping hand, séydkezet nyújtani.

Lend'er, s. kölcsönadó.

Length (length), s. hosszúság; full —, s. életnagyság, természeti nagyság; a full — picture, természeti nagyságu kép; in — of time, idővel; at —, végtére.

Length'en, v. a. meghosszabbítni; megyújtani; v. n. meghosszabbodni; megnyúlani.

Length'wise (—weiz), adv. hosszában.

Length'y, adj. hosszas, hosszadalmas.

Le'niency, s. enyheség; szendéség, kegyesség, jóság.

Lenient (li'ni-ent), adj. lágy, enyhe, szelid; enyhitő; s. enyhitőszer.

Lenify (len'ifei), v. u. enyhiteni.

Lenitive (len'itiv), s. enyhitőszer; adj. enyhitő.

Len'ity, s. lágyság, enyheség, szelidség.

Lens, Lense (lenz), s. lencseüveg.

Lent (lent), s. böjti idő.

Len'ten, adj. böjti; — fare, s. böjti étek.

Lenticular (lentik'julér), adj. lencsealaku, lencséded.

Lentiform, v. Lenticular.

Lentigo (lentei'go), s. bőrseny, szeplő.

Lentil (len'til), s. lenese.

Len'tor, s. késedelmesség, lasúság.

Leonine (li'onein), adj. oroszlánnemű.

Leopard (lep'árd), s. párducz.

Leper (lep'ěr), s. bélpoklos.

Leperous, v. Leprous.

Lepidoptera (lepidap'terě), s. pl. pikkelyes szárnyának.

Lepra (li'prě), s. bélpokol.

Leprosity (leprasz'iti), s. bélpoklosság.

Lep'rosy, s. bélpokol, bélpoklosság.

Let

Leprous (lep'rász), adj. bélpoklos.

Lere (lír), s. tanitmány; v. a. tanitni.

Lerry(ler'ri),s.feddés;(vulg.) lárma.

Lesion (lí'zsǎń), s. sértés, sérelem.

Less (lesz), adj. kevesebb, kisebb; considerably —, jóval kevesebb; much —, by far —, sokkal kevesebb; —, adv. kevésbé.

Lessee (lesz'szí), s. haszonbérliő, árendás.

Lessen (lesz'szn), v. a. kevesbítni; v.n. kevesebbedni.

Lesson (lesz'szn), s. leczke; v. a. leczkézni.

Les'sor, s. bérbe-adó.

Lest (leszt), conj. nehogy, hogy ne.

Let (let), v. a. irr. (let, let), hagyni, ereszteni, engedni, megengedni; átengedni; bérbe adni, kiadni (p. lakást); — me see it, hadd lássam; — him go, hadd menjen; — us go, menjünk; — me go, ereszzen; — me go there, engedjen oda mennem; — me pass, engedjen átmennem, engedjen tovább mennem; — me alone, hagyj békét nekem; — me alone for that, csak hagyjad azt én rám; — the subject rest, hagyja el azt; to — one know, tudtára adni; he won't — me read, nem hágy engem olvasni; don't — that man come in, ne ereszse be azt az embert; to — drop, elejteni; to — slip an occasion, elszalasztani az alkalmat; to — blood, eret vágni; to — down, leereszteni; to — off, elereszteni; elsütni; this house to —, this house is to be —, e ház bérbe adandó.

Let, v. a. el-, visszatartóztatni, akadályozni, hátrálhatatni; what has letted thee? mi tartóztatott viszsa? —, v. n. tartóztatni magát; —, s. akadály;

204

Lethal

without —, akadálytalan-
núl.

Lethal (li'thêl), adj. halálos.

Lethal'ity, s. halálosság.

Lethargic (lethár'dzsik), —al,
adj. álomkóros.

Leth'argy (–êrdzsi), s. álom-
kórság.

Lethe (li'thi), s. alvilági fo-
lyam; feledség.

Lethiferous (Letif'erász), adj.
halálhozó.

Letter (let'tér), s. betű; ön-
tött betű; levél; okirat; capital —, öreg betű; Roman letters, s. pl. álló betük; italic letters, s. pl. dölt betük; — of attorney, s. meghatalmazó levél; letters-patent, s. pl. nyilt levél, rendelvény, szabadalmazvány; man of letters, s. tudós; to let one know by —, vkinek vmit megírni; — carrier, s. levélhordó; — board, s. szedő deszka; — case, s. betüláda; levéltáská; — founder, s. betüöntö; — foundery, s. betüöntés; — learned, adj. iskolatudós; — learning, s. iskolatudósság; — paper, s. levélpapiros.

Let'tered, adj. tanúlt, tudós.

Lettuce (let'tisz), s. saláta;
cabbage —, s. fejes saláta.

Leucin (lju'szin), s. fehér-
dék.

Leucite (lju'szit), s. amfigén
pat.

Levant (lev'ent), adj. keleti,
napkeleti; s. a földközi
tenger keleti része.

Levec (liv'í), s. felkelés, reg-
gély, regg-udvarlás.

Level (lev'él), s. sík, síkság,
egyenes térség; színvonal;
vizmérleg; to be upon a —,
egy színvonalon lenni; —,
adj. sík, róna, vízirá-
nyos, fekmentes; to make —,
egyenlőzni (földtért);
every thing lies — to his
wish, kivánsága szerint van
dolga; —, v. a. szintezni,
fekmérlegezni; (at, against)
irányozni, csélozni; to —
with the ground, földig

Leveler

lerontani; to — affronts
against some one, gúnyo-
lodni vki ellen; —, v. n.
(with) egyenlőnek lenni
(vmivel); egyezni; rend-
különbséget megszüntetni.

Lev'ezer, s. egyenlősítő; tér-
színítő.

Lev'elness, s. szintezet, fek-
méret; egyenlőség.

Leven, v. Leaven.

Lever (lí'věr), s. emeltyű.

Leveret (lev'eret), s. mezei
nyúl; nyúlfí.

Leverock (Lever'ak), s. pa-
csirta.

Levigate (lev'igét), v. a. köny-
nyítni, könnyebbítni; porrá
dörzsölni; kisimátni; adj.
könnyű, könnyebbült; sima.

Levity (lev'iti), s. könnyelmű-
ség; könnyűség.

Levy (lev'i), v. a. emelni, ki-
emelni, felvenni, beszedni,
ujonczozi; to — taxes,
adót beszedni; to — a ditch,
árkot hányni fel; —, s.
emelés, kiemelés, felvétel, be-
szedés, katonaszedés, ujon-
czozás.

Lew (lju), Lew-warm, adj.
lágymegleg.

Lewd (ljuď), adj. fajtalan,
buja, feslett; —ness, s. faj-
talanság, feslettség.

Lewd'ster, s. fajtalankodó,
feslett életű ember.

Lexicon (leksz'íkan), s. szó-
tár.

Liability (lei'-bél'iti), s. kö-
telezettség; felelősség; alá-
vetettség; hajlam.

Liable (lei'ébl), adj. to be —
to . ., kitéve lenni -nak,
-nek; köteleztetni -ra, -re;
to be — for . ., felelősnek
lenni -ért; — to a tax,
megadó:tatható; adóialatti;
to make one's self — to . .,
kötelezni magát -ra, -re;
kitenni magát -nak, -nek;
man is — to error, az em-
ber a tévedésnek alája van
vetve.

Líableness, v. Liability.

Liar (lei'er), s. hazug, ha-
zudó; a — is not believed
when he speaks the truth,

Libidinous

akkor sem hisznek a hazug-
nak, ha igazat mond; a —
must have a good memory,
jó fejűnek kell a hazugnak
lenni; — s have short
wings, nem messze megy
az ember a hazugsággal.

Libation (leibē'sán), s. ital-
ádozat.

Libel (lei'běl), s. gúny-irat;
keresetlevél (av.); v. a.
to — some one, gúny-iratot
intézni vki ellen.

Li'beler, s. gúny-irat szer-
zője.

Libelous (lei'belász), adj. be-
csületbevágó, becsületsértő.

Liberal (lib'erél), adj. ada-
kozó, bőkezű; nagylelkű;
szabadelvű; szabadon gon-
dolkozó; he is very — of
, nem fukarkodik -val,
-vel; —ly, adv. bőkezűen;
szabadlelkűleg, szabadel-
műleg.

Liberal'ity, s. bőkezűség;
nagylelkűség; szabadelvű-
ség.

Liberate (lib'erēt), v. a. szá-
baditni, megszabaditni; fel-
szabaditni; (from) felmen-
teni, mentesitni.

Libera'tion, s. szabaditás;
felszabaditás; szabadulás;
mentesítés.

Lib'erator, s. megszabaditó.

Lib'ertinage, s. feslettség;
elvtelenség.

Lib'ertine (lib'ertin), s. fes-
lett életű ember; elvtelenc;
szabadosított, szabadon bo-
csátott (av.).

Lib'ertinism, s. szabadosság;
kicsapongás, feslettség.

Liberty (lib'ěrti), s. szabad-
ság; szabadalom; kivált-
ság; engedély; mostér; to
pine for —, szabadságra
vágyni; I am at — to etc.,
szabadomban áll stb.; to
set at —, felszabadítani;
to take the —, bátorkodni,
merészelni; — of the press,
sajtószabadság; — of trade,
kereskedelmi szabadság;
religious —, vallásszabad-
ság.

Libidinous (libid'inász), adj.

205

Lifting

segíteni; — of the lock,
zsilip-esés, vízvédeset.

Lift'ing, adj. emelő; — bar,
s. emelőszer, emelőrúd; —
jack, s. szekér-emelő, sze-
kér-emeltyű.

Ligament (lig'êment), s. szá-
lag.

Ligamén'tal, adj. szálagos.

Ligature (lig'êtsár), s. kötés,
elkötés; érkötő; kettős-
betű.

Light (leit), adj. világos; —
coloured, adj. világos szí-
nü; —-haired, adj. szőke;
—red, adj, világos vörös;
— yellow, adj. világos
sárga.

Light, s. világ; világosság;
világítás; megvilágosítás;
felvilágosítás; felvilágosó-
dás; belátás; day —, nap-
világ; candle —, gyer-
tyavilág; gas —, légszesz-
világ; to stand in one's
—, vki elől elfogni a vilá-
gosságot; gátolni, hátrál-
tatni vkit; to stand in
one's own —, saját javát
nem látni; to come to —,
napfényre jönni; to bring
to —, napfényre hozni; to
throw — on some subject,
vmely dolgot megvilágosít-
ni; —, v.a. reg. and irr. (lit,
lit), megvilágítni; to —
one home, vkit lámpával
haza kisérni; to — a
candle, gyertyát gyújtani;
to — a fire, tüzet rakni;
to — up, világítni, megvi-
lágítni; a smile lighted up
his features, mosoly derí-
tette fel arczát.

Light, v. n. reg. and irr. (lit,
lit), szállani, leszállani, rá-
szállani; érni; akadni-ra,
-re; to — off, to — from,
leszállani; I could not —
on him anywhere sehol
sem akadtam rá; I lighted
on him in the street, tör-
ténetesen találkoztam vele
az utczán; the lot lighted
on him, őt érte a sors;
what mischief lighted on
him? mi baj érte őt? God's
curse — on thee! Isten

Light

átka szálljon rád ! —, v. a.
könnyebbítni.

Light, adj. könnyü; lassú
(nem zajos); fürge, sebes;
futólagos, felüleges, köny-
nyed; könnyelmű; — of
digestion, könnyen emészt-
hető; — of belief, könnyen
hívő, hiszékeny; to make
— of, to make — account
of, kicsinybe venni, nem
igen gondolni vele; —horse,
s. könnyű lovasság; a —
sound, lassú hang; —,
—ly, adv. könnyen; las-
san (halk hangon); für-
gén; felülegesen, könnye-
den, futva.

Lightbrain, s. gyenge fej, os-
toba ember.

Light'en, v. a. könnyítni,
megkönnyebbítni; világít-
ni, megvilágítni; felvilago-
sítni; felderítni; to — a
ship, hajót kiűrítni, árut
kirakni a hajóból; —, v.
n. villámlani, villanni; vi-
lágolni; it lightens, villám-
lik.

Lightfooted, adj. könnyü
lábu, fürge, futós.

Lightheaded, adj. gondo-
latlan; esztelen.

Lighthearted, adj. vidor, víg,
jókedvü.

Lightminded, adj. könnyel-
mű.

Light'ness, s. könnyüség;
fürgeség; könnyelmüség,
lengeség.

Light'ning, s. villám; köny-
nyítés, megkönnyebbítés;
— rod, — conductor, s. vil-
lámhárító.

Lights, s. pl. tüdő (baromé).

Light'some, adj. világos, de-
rült; víg, vidor; — ness, s.
világosság, tisztaság, de-
rültség; vidámság.

Ligneous (lig'niász), adj. fa
... , fából való; faféle, fa-
nemű.

Lignin (lig'nin), s. farost, fa-
dék.

Lignite (lig'neit), s. ásvány
faszén. [koró.

Ligwort (lig'wört), s. fark-

Like (leik), adj. hasonló,

Like

egyenlő; ugyanazon; szint-
oly, szintolyan; valószínű;
adv. hasonlóan, egyenlően;
úgymint; szintúgy; való-
színűleg; s. hasonló; ha-
sonlat; valószínűség; in
the — manner, ugyanazon
módon; to be of — force,
egy erejűnek lenni; it is —
gold, hasonló az aranyhoz:
that is — him, az kitelik
tőle; he is — to die this
winter, ugy látszik, hogy
ki nem húzza a telet; I am
— to depart to-morrow,
valószínűleg holnap utazom
el; — a gentleman, mint
művelt ember, mint művelt
emberhez illik; to dress —
a gentleman, uri módon
öltözködni; — an angel,
angyalként; — a father,
atyailag; such —, afféle;
there is nothing — it, azt
semmi fel nem mulja, azon
semmi túl nem tesz; — a
cat, he will still fall upon
his legs, mindig talpra
esik, mint a maeska; — a
hog, he does no good till
he dies, (olyan) mint a ser-
tés: nincs semmi haszna,
míg él (fosvényről mond.);
— master, — man, kutya
gazda, eb szolga; he has
not his —, nincs mássa; —
will to —, as the devil said
to the collier, hiszen min-
denki magához hasonlóval
társalkodik! Így szólítá
meg az ördög a köszénbá-
nyászt; — loves —, draws
to —, lasnakosnak pokró-
czos a társa; to give —
for —, jóért jóval, roszért
roszszal fizetni.

Like (leik), v. a. kedvelni,
szeretni; how do you —
London? hogy tetszik ön-
nek London? I don't —
that, az nekem nem tetszik,
az nincs kedvenre; he likes
to write, szeret irni; I —
coffee, szeretem a kávét:
I should — to go home,
szeretnék haza menni; —,
v. n. kedvét találni vmi-
ben.

207

Likelihood

Like'lihood (—lihúd), s. valószínűség; in all —, valószínűleg.

Like'ly, adj. tetsző, kedves, kellemes; valószínű; adv. valószínűleg.

Lik'en (lei'kn), v. a. to — to, hasonlítni -hoz, -hez, összehasonlítni -val, -vel; —, v. n. hasonlani (-hoz, -hez).

Like'ness, s. hasonlatosság, hasonlóság; képmás.

Like'wise (weiz), adv. hasonláképen, hasonlag, szintúgy.

Liking (lei'king), s. tetszés, kedrelés: to take a — to something or to somebody, megkedvelni vmit v. vkit; it is not to my —, nincsen kedvemre; —, adj. testes, vaskos (av.).

Lilac (lei'lék), s. orgona lila, boroszlán; adj. organavrágyszínű.

Liliaceous (lilié'sász), adj. liliomos; liliomnemű, liliomféle.

Liliputian (lilipju'sǎn), adj. piczinke.

Lily (lil'y), s. liliom; — of the valley, s. gyöngyvirág, lengenye.

Limate (lei'mēt), v. a. megrszelni.

Lima'tion, s. reszelés.

Limature (lei'mětsár), s. reszelék; reszelés.

Limb (lim), s. tag; v. a. tagosítni; feltagolni; felvagdalni.

Limb'ed, adj. strong —, adj. izmos.

Limber (lim'běr), adj. hajlékony, nyulékony; —ness, s. hajlékonyság, nyulékonyság.

Limbo (lim'bo), s. előpokol, előmenny.

Lime (leim), s. mész; lép; quick —, égetett mész, otatlan mész; slacked —, oltott mész; bird —, madárlép; — tree, s. hársfa; — stone, s. mészkö; — burner, s. mészégető (ember); — kiln, s. mészégető (kemence); — water, s. mészlé; —, v. a. mészszel trággyázni.

Limer

Limer (lei'mer), s. vezetékeb, vezéreh.

Liming (lei'ming), s. mészlé.

Limit (lim'it), s. határ, korlát; v. a. meghatárolni, korlátozni; meghatározni, megszabni.

Lim'itable, adj. meghatárolható; meghatározható.

Limitation (—tě'sǎn), s. határszabás, korlátolás, megszorítás: meghatározás, megszabás.

Lim'ited, adj. határolt, korlátolt, megszorított; meghatározott, megszabott.

Lim'itless, adj. határtalan.

Linn (lim), v. a. rajzolni, festeni.

Limon (lim'ǎn), s. czitrom; kökörresn.

Limous (lei'mǎsz), adj. iszapos, agyagos.

Limp (limp), adj. petyhüdt, puha, gindár, ernyedt; this shirt-frill is too —, ezen ingfodor nincsen elégé keményítve; —, v. n. sántikálni, biczegni, czibekelní.

Limpid (lim'pid), adj. tiszta (folyadékról).

Limpid'ity, s. tisztaság (folyadékról).

Limp'ingly, adv. czibekelve.

Limsy (lim'zi), adj. gyenge, hajlékony.

Limy (lei'mi), adj. meszes, mésznemű; ragadós, tapadós.

Lage, v. Lineage.

Linch (lints), s. határ, mesgye, gyep; — pin, s. tenyelgyeseg.

Lind, Linden (lind, lin'den), s. hársfa (av.).

Line (lein), s. vonal; sor; szak, szakma; kötél; len; nemzetség, nemi-ág; sorhatonaság; egyenlítő; a straight —, egyenes vonal; to write a few lines to some one, vkinek egy pár sort irni; that is not in my —, ez nem vág szakomba; a clothes —, ruhaszá-

Link

ríto kötél; ascending —, felmenő ág, nemző ág; descending —, lemenő ág, nemzett ág; ship of the —, sorhajó; to pass the line, az egyenlítőt meghaladni.

Line, v. a. bélelni; to — with fur, szőrmével bélelni; to — with marble, ki-márványozni; to — one's purse, vki erszényét pénzzel megrakni.

Lineage (lin'i-êdzs) > ág, nemzetség.

Lineal (lin'i-êl), adj. egyenes vonalban menő; vonalos; vonalmenti.

Lin'eament, s. areczvonal.

Linear (lin'iér), adj. vonalos; — perspective, s. vonali látarány.

Linen (lin'en), s. vászon; fehérruha, fehérnemű; foul —, szennyes ruha; — draper, s. vászonárus, gyolesárus.

Liner (lei'ner), s. postahajó.

Ling (ling), s. fürt'ogú; barnahátu gadócz; avarfü.

Lin'ger (ling'ger), v. n. epedni; senyredni, sorvadni; sokáig tartam: habozni; to — for, óhajtra várni (vmit); a lingering poison, lassú méreg; —, v. a. húzní halogatni.

Lin'gerer, s. halogató, késedelmező.

Lingo (ling'go), s. (rula.) nyelv; értetlen beszéd; zsivány-nyelv.

Linguacious (ling'gwésász), adj. fecsegő, nyelves, trécselő.

Lin'guac'ity (—gwészsz'iti), s. csaacskaság, nyelvesség.

Lin'gual (ling'gwél), adj. a nyelvheztartozó; — muscle, s. nyelvizom; —, s. nyelvbetű.

Linguist (ling'gwiszt), s. nyelvész.

Liniment (lin'iment), s. kenöcs.

Lining (lei'ning), s. bélless, bellet.

Link (link), s. lánez szeme; rész a beszédben; fáklya;

208

Linnet

v. a. összelánczolni, kap-
csolatba hozni; v. n. kap-
csolkodni.

Linnet (lin'net), s. kende-
ricze.

Linseed (lin'szíd), s. len-
maq.

Linstock (lin'sztak), s. ka-
nóczbot.

Lint (lint), s. len.

Lintel (lin'tel), s. ajtófej; ab-
lakfej.

Lion (lei'an), s. oroszlán;
she —, nöstény oroszlán.

Lio'nell, s. fiatal oroszlán.

Líoness, s. nöstény orosz-
lán.

Lip (lip), s. ajak; between
the hand and the —, the
morsel may slip, (vagy)
there is many a slip be-
tween the cup and the —,
táltól szájig is elcsorgat-
hatni az ételt.

Lipothymy (lipath'imi), s.
aléltság.

Liquabil'ity, s. olvadékony-
ság; olvaszthatóság.

Líquable (lik'wébl), adj. ol-
vasztható; olvadható, ol-
vadékony.

Liquate (lei'kwert), v. n. ol-
vadni, elolvadni.

Liquefaction (likwifêk'sǎn),
s. olvasztás.

Liquefiable (likwifei'ébl), adj.
olvasztható.

Liquefy (lik'witei), v. a. ol-
vasztani; v. n. olvadni.

Liquescent (likwesz'ent), adj.
olvadó, olvadékony, folyé-
kony.

Liquid (lik'wid), adj. folyó,
folyékony; világos, kiszá-
molt; s. folyadék; folyé-
kony mássalhangzó.

Liquidate (lik'widět), v. a.
olvasztani; folyóvá tenni;
tisztába hozni, kiegyenlít-
ni (számadást).

Liquida'tion, s. hátralévő
adásságnak tisztába hozá-
tala; kiegyenlítés; kiszá-
molás, számfejtés.

Liquidity (likwíd'iti), s. folyé-
konyság, folyóság.

Liquor (lik'kár), s. folyadék;
szeszes ital; he was in —,

részeg volt; —, v. a. be-
kenni.

Liquorice, v. Licorice.

Lisp (liszp), v. n. selypegni,
sziszegni.

Lisp'er, s. selypegő.

List, v. to Enlist.

List (liszt), s. lajstrom, sor-
jegyzék; rekesz, korlát;
posztószél; to enter the
lists, kiállani a síkra; —,
v. n. kivánkozni, akaród-
zani; as you —, a mint
nektek tetszik; he does as
he lists, kénye szerint cse-
lekszik; —, v. a. megcsíkol-
ni; hallgatni. [kos.

List'ed, adj. csíkozott, csí-

List'en, (lisz'szn), v. n. to —
to, hallgatni -ra, -re.

List'ener' (lisz'něr), s. frülelő,
hallgató, hallgatódzó.

List'ful (liszt'ful), adj. figyel-
metes.

List'less, adj. figyelmetlen,
gondatlan, kedvetlen.

Literal (lit'erêl), adj. betűl
szerinti; —ly, adv. betűl
szerint; a szó teljes értel-
mében.

Lit'erary, adj. irodalmi; tu-
dományos; — history, s.
irodalmi történet.

Literate (lit'erět), adj. ta-
nult, tudás.

Literature (lit'erětsur), s. iro-
dalom; tudományosság.

Litharge (lith'érdzs), s. ge-
lét; ólmag; — of gold,
aranygelét; — of silver,
ezüstgelét.

Lithe (leidh), adj. hajlékony,
nyúlékony; v. a. csillapit-
ni; enyhítni.

Lither (leidh'ěr), adj. hajlé-
kony, nyúlékony; kedvet-
len, unalmas, rest.

Lithe'some, Li'thy, adj. v.
Lithe.

Lithia (lith'iè), s. lavéleg.

Lithic (lith'ik), adj. —acid,
s. húgyssav.

Lithium (lith'iám), s. la-
vany.

Lithocolla (lithokal'tê), s. kő-
tapasz, kőragasz.

Lithographer(lithag'rêfěr), s.
könyomdász, kőrajzoló.

Liquorice

Little

Lithographic (lith-o-grêf'ik),
—al, adj. kőrajzi, kőirati,
könyomatu; —ally, adv.
kőrajzilag, kőiratilag, kö-
nyomatilag.

Lithography (lith-ag'-rê-fi), s.
kőrajz, kőirat; könyomda.

Lithology (lithal'adzsi), s.
kötan, köismeret.

Lithotomist (lithat'omiszt),
s. kömetsző (sebész).

Litigant (lit'igênt), adj. per-
lekedő, peres fél.

Litigate (litigēt), v. n. perle-
kedni.

Litiga'tion, s. perlekedés;
per.

Litig'ious (litid'zsász), adj.
peres; patvarkodó; —ness,
s. patvarság, patvarkodás.

Litter (lit'ter), s. alom, mar-
hák alá vetett szalma; szal-
matakaró; hordszék, gya-
loghintó; rendetlenség, zú-
zavar; (egyszeri) malac-
zós, kölykezés v. fiad-
zás; egy fiadzásből való
futó vad: to make a —,
mindent összeviszahányi;
malaczkodni; —, v. a. almot
vetni; süldeni, malaczoz-
ni, kölykezni, fiadzani;
összevissz'dlni.

Little (lit'tl), adj. (comp.
less, superl. least), kis, ki-
csiny; csekély; kevés'teny-
nyiségre nézve); a — boy,
kis gyermek; my — finger,
kis ujjam; a — while, egy
kis ideig; a — while ago,
kevéssel ezelőtt; a — while
after, kevéssel azután; take
a — rest, nyugodjék ki egy
kevéssé; he has but —
money, csak kevés pénze
van; — odds between a
feast and a full wame, cse-
kély a kiilönbség a jólla-
kás és a lakomázás között
(nem kiván sokat, kinek
elege van); a — pot is
soon hot, kicsiny fazék
hamar felforr; —, adv.
kissé, kevéssé; wait a —,
várjon egy kissé; I am a
— tired, egy kissé fáradt
vagyok; a — too much,
egykevéssé sok; — knows

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

209

11

Liturgy

the fat sow what the lean
one means, a gazdagok
nem tudják, mit éreznek a
szegények; by — and —,
apródonként; —, s. kevés,
csekélység; many littles
make a mickle, sok kevés
sokra megy; give me a —
of that black pudding,
adjon nekem egy keveset
abból a véres hurkából;
— ness, s. kicsinség; pa-
rányiság, csekélység.

Liturgy (lit'ardzsi), s. egy-
házi szertartás.

Live (liv), v. n. élni; lakni,
tartózkodni; as long as I
—, mág élek; as sure as I
—, lelkemre mondom; to —
upon bread, nem enni
egyebet kenyérnél; he lives
upon his fortune, vagy-
nából él; to — to see, meg-
élni, megérni: to — in
idleness, henyélve tölteni
az időt; he lives at his
ease, kényére él, gond nél-
kül él; he lives by his
labour, munkájából él;
to — upon hope, remény-
yel táplálkozni; to —
within one's income, ad-
dig nyújtózni, a meddig a
takaró ér; to — to a great
age, nagy öregséget érni;
where does your sister
live? hol lakik az ön nö-
testvére? she lives in town,
a városban lakik: to —
with, lakni -nál, -nél; he
liveth long that liveth
well, az él soká, a ki jól
él; —, v. a. to — a country-
life, falun élni; to — out,
túlélni (vmit).

Live (leiv), adj. élő, eleven;
— coals, s. pl. eleven szén,
parázs, párszén; — stock,
s. lábas jószág; marha-
szám.

Livelibood (leiv'li-húd), s.
elétfentartás, életmód, élet-
nem; kereset, kereset mód-
ja; élelem; to get one's
—, élelmét keresni; how
does he make his —? mi-
ből él?

Liveliness (leiv'linesz), s.

Livelong

elevenség, élénkség, fürgeség.

Livelong (leiv'lang), adj. the
— day, egész áldott nap.

Lively (leiv'li), adj. élénk,
fürgé, vidor; a — boy, für-
ge gyermek: a — resem-
blance, szembetünő hason-
latosság; —, adv. elevenen,
elénken, fürgén, vidoran.

Liver (liv'ér), s. máj; the
longest —, a túlélő, legto-
vább élő.

Liv'ered, adj. májas; white
—, adj. gyáva.

Liv'ery, s. á'adás; hűbérjós-
szág; gyámmentesítés; li-
béria, cselédruha; — sta-
bles, s. pl. bérlovak állása;
béristállók; — man, s. vá-
lásztó polgár (londoni bel-
városban); liveries, s. pl. a
városi előljárásától válasz-
tó czehek (Londonban).

Livid (liv'id), adj. ólom-
színű.

Liv'ing, s. egyházi javada-
lom, papjáradék; élelem;
to make a — by..., élni
ból, ből; —, adj. élő, ele-
ven; hatályos.

Livor (liv'vár), s. ólomszín;
irigység.

Lixivium (liksziv'iám), s.
lág.

Liz'ard (liz'zèrd), s. gyík.

Lo, int. v. La.

Loach (laots), s. bajuszos
tergélye.

Load (laod), s. rakmány, ter-
her, terhelés; ér, telér,
válkony; — of life, élet
terhe; — stone, s. delej,
mágnes; — star, s. sark-
csillag; —, v. a. reg. and
irr. (part. loaden), terhel-
ni, megterhelni, megrakni;
to — with chains, vasra
verni (vkit).

Loaf (laof), s. egy kenyér,
egész kenyér; a — of
sugar, egy süveg czukor;
— sugar, süvegeczukor.

Loaf'ér, s. napló, utczaleső,
ácsorgó, csavargó.

Loam(laom),s. márga,agyg-
sár, sikér; v. a. agyaggal
kitapasztani.

Lock

Loa'my, adj, agyagos, agyag-
nemű.

Loan (laon), s. kölcsönadás,
kölesön; — office, s. köl-
csönház; —, v. a. kölesön
adni.

Loath (loth), adj. undorodó;
I am — to do it, azt nem
örönest teszem, azt nem-
szeretem tenni.

Loathe (laodh), v. n. undo-
rodni; v. a. underitni;
utálni.

Loath'ing, s. undorodás;
utálás: adj. undorodó;
—ly, adv. undorral, undo-
rodva.

Loath'some, adj. undok, un-
doritó; utálatos; —ness,
s. undokság; utálatosság.

Lob (lab), s. pimasz: — worm,
s. qilisza.

Lobby (lab'bi), s. előcsar-
nok.

Lobe (lob), s. tüdőkaréj,
agyaréj; karéj.

Lobspound (labsz'páund), s.
börtön.

Lobster (lab'sztér), s. ten-
geri rák.

Local (lo'kél), adj. helyi,
helybeli, helyköri; —ly,
adv. helyben.

Local'ity, s. helyiség.

Localize (lo'kéleiz), v. a. bi-
zonyos helyre szoritani; el-
helyezni.

Locate (lo'két), v. a. helyez-
ni, behelyezni, elhelyezni;
összeállitani; v. n. tele-
pülni.

Loca'tion, s. helyezés, elhe-
lyezés, behelyezés; hely,
fekvés; település.

Loch, v. Lake.

Loche (laots),s. bajuszos ter-
gélye.

Loches (lats'ez), s. pl. gyer-
nekágybeli tisztulás.

Lock (lak), s. lakat, zár;
góez, puskaszerszám; zsi-
lip, vízrekesz; fürt, haj-
fürt: under — and key,
zár alatt; to keep under
— and key, elcsukva tar-
tani; zár alatt tartani: —
smith, s. lakatos; —, v. a.
bezárni, becsukni; to —

210

Locke

up one's money, pénzét elcsukni: to — in one's arms, megölelni, karjai közé szorítani; to — out, kizárni, kicsukni; —, v. n. záródni, bezáródni; to — into, belefogódzni.

Lock'er, s. kihuzó v. fiókos szekrény; kihuzó nők.

Lock'et, s. diszlakatocska, nyakfüggő, tokeza.

Lock'ram (lak'rêm), s. darócz, zsákvászon.

Locomotion (lokomo'sán), s. helyváltozás, helyváltoztatás.

Locomo'tive, adj. helyről mozdító; — engine, s. mozdony; — faculty, s. helyváltoztatási tehetség.

Locust (lo'kászt), s. sáska.

Lodge (ladzs), v. n. lakni; beszállani; megdőlni (mint a buza); v. a. szállásra befogadni; megdönteni (qabonát); letenni; gondviselése alá adni: to — one's self, megfészkelni magát; körülsánczolni a tábort; to — a detainer against some one, elfogatási parancsot kibocsátani vki ellen; to — an authority in some one, hatalmat adni vkinek; to — a credit, hitelt nyitni; —, s. házacska; szabad kőművesek gyűlhelye; vaczok.

Lod'ger, s. bérlakó.

Lodg'ing, s. lakás; szállás; a night's —, éjjeli szállás.

Loft (laft), s. padlás, szénpadlás; padlásszoba, padláskamra.

Loft'ily, adv. fennségesen; fennen.

Loft'iness, s. fennség; fennhéjázás, gőg.

Loft'y, adj. fennséges; fennköt, fennhéjázó.

Log (lag), s. tuskó, czölönk, törzsök; sebességmérő, mérő-orsó; to heave the —, mérő orsót kivetni, a hajó sebességét mérni; — book, s. sebességméreti jegyzőkönyv; — line, s. mérőmudzag; — wood, s. berzseny, verbélfa.

Logarithm

Logarithm (lag'érithm), s. arányszám, sorszám.

Logarith'mic, —al, adj. arányszámi.

Log'gerhead, s. tajbásc; —ed, adj. buta, ostoba.

Logic (ladzs'ik), s. elmészet.

Log'ical, adj. elmészeti; —ly, adv. elmészetileg.

Loin (lain), s. ágyék, vékony; — of veal, (borju-) vesepcsenye.

Loiter (lai'ter), v. n. ácsorogni, darvadozni; késlekedni, állongani.

Loi'terer, s. ácsorgó, lebzselő.

Loll (lal), v. n. elnyújtódzani, heverni; kilógni; to — upon, dőlni —nak, —nek; —, v. a. nyelvét kinyújtani.

Loll-eared, adj. lelőgő fülü.

Lollop (lal'lap), v. n. nyujtódzani, heverni.

Lombard (lam'bárd), s. kölcsönbank; pénzváltó, pénztözsér.

Lomp (lamp), s. tekehal.

Lone (loon), adj. magányos; —ly, adv. magányosan.

Lone'liness, s. magányosság.

Lone'some, adj. magányos; unalmas; —ly, adv. magányosan, ridegen; unalmasan; —ness, s. magányosság.

Long (lang), adj. hosszú; a — life, hosszú élet; a — street, hosszú utca; three yards —, három röfnyi hosszaságú; to go to one's — home, meghalni; it is as broad as it is —, az mind egyre megy; in the — run, idővel, végtére; —, adv. hosszan, sokáig; as — as, so — as, a mág, a meddig; all day —, egész nap, egész napon át; how — is it since you etc., mennyi ideje, hogy ön stb.; —ago, — since, régen, régóta; ere —, nemsokára, rövid idő mulva; — before, sokkal azelőtt; not — before, kevéssel azelőtt; — after, sokkal azután: not — after, kevéssel azután: did

211

Look

you stay — in England? sokáig tartózkodott ön Angolhonban? —, s. the — and the short of it is, that etc., az egész dolog abban áll, hogy stb.; he knows the — and the short of it, ismeri az egész historiát.

Long, v. n. vágyoni, sovárogni, áhitozni; to — for, sovárogni —ra, —re; I — to see you, nagyon óhajtatnám önt látni.

Longanim'ity (langênim'iti), s. hosszútúrés, türelmesseg.

Long'er, adj. hosszabb; adv. többé, tovább; I cannot stand that any —, azt nem türhetem tovább; he no — complains, nem panaszkodik többé.

Longevity (landzsv'iti), s. hosszá élet, nagykor, rénség.

Longing (lang'ing), s. áhítás, vágyódás; to have a — after..., vmi után esengeni; — adj. vágyó, vágyádó; sovár; —ly, adv. sovárúl, forrón, vágyton vágyra.

Long'ish, adj. hossza cska; hosszukás.

Long'itude, s. hosszuság; degree of —, hosszusági fok.

Longitu'dinal, adj. hosszúsági; —ly, adv. hosszába, hosszában.

Long'legged, adj. hosszúlábú.

Longspun (lang'szpan), adj. körülményes, hosszadalmas.

Long'ways (—wēz), adv. hosszában.

Long'wise (—weiz), v. Longways.

Loobily (lú'bili), adv. kamászál.

Loo'by, s. kamasz, golyhó.

Loof (luf), s. szélfél, széllődal; to keep the —, szélfél járni; to spring the —, szélirányhoz közeledni.

Look (luk), v. n. nézni, szemlélni, tekinteni; látszani, tetszeni; utána látni, megvizsgálni; gondjának len-

n*

Look

ni (vmire): to — out of
the window, az ablakon
kinézni; — at it now, nézd
meg most: — at your watch,
nézze meg őráján; to —
hard at one, szemhegyre
venni vkit; to — all wonder,
szemét száját eltátni; to —
down upon one, vkit le-
nézni, vkit félvállál néz-
ni; to — for, keresni;
looked for, várt; not looked
for, váratlan; I was look-
ing for you every where,
mindenfelé kerestem önt;
to — about, körülnézni; a
good looking girl, szép le-
ány; to — grave (at), ko-
moly tekintetet mutatni;
to — black, fanyar pofát
vágni; to — forward to ..,
őhajtva várni; to — up,
fülnézni, fültekinteni; to
— after, utána nézni; utána
látni: to — back, hátra v.
visszanézni; to — back
upon, visszatekinteni -ra,
-re: to — into, benézni;
megvizsgálni; to — on,
upon, várézni, rátekinte-
ni; to — on one with sus-
picion, gyanuban tartani
vkit: I loathe to — upon
that fellow, ki nem állha-
tom azt az embert; he is
looked upon as an honest
man, becsülletes embernek
tartják; that looks splen-
did, az felségesen néz ki,
az pompásan veszi ki mu-
gát; he looks honest, he
looks like an honest man,
ugy látszik, hogy becsülle-
tes ember; to — to some
one for.., várni vkitől
emit; to — to some matter,
ugyelni vmire, gondját vi-
selni vminek; — to your-
self, vigyázzon magára;
to — in upon one, vkihez
befordúlni; to — like, ha-
sonlónak lenni, hasonlani
(hoz, -hez); it looks like
him, az kitelik tőle; he
looks like the picture of
ill luck, olyan mint a fan-
esali feszülét; —, v. a. to
— out, kikeresni, királasz-

Lookeron

tani, királogatni; —, s.
tekintet, kinézés, külseje
vminek; ábrázat, arczkife-
jezés; a hanging —, lator-
arez; to cast a — at.., te-
kintetet vetni -ra, -re.

Looker-on, s. néző.

Look'ing-glass, s. tükör.

Look-out, s. kilátás, kinézés;
kémlelődés, leskelődés; ör-
torony, lestorony; keresés;
kurkászás; to be on the—,
keresni, leselkedni, hallga-
tódni, kémlelni.

Loom (lúm), s. szövöszék;
házi eszköz; v. n. mutat-
kozni, láthatóvá lenni (hajó
tengeren).

Loon (lún), s. kamasz; éj-
szaki bukdár; szeszély.

Loop (lúp), s. hurok, hurok-
kötés; zsineq; paszomány;
— hole, s. lő-rés; nézlik;
— lace, s. párta; —, v. a.
to — up, felkötni (ruhát).

Loop'ed, adj. lyukas.

Loord (lúrd), s. lajhár.

Loose (lúsz), adj. laza, tág,
ingá, lógó, lobogó; elol-
dott, feloldott; megeresz-
tett, leeresztett; eleresztett,
szabad, összefüggetlen;
(átv. ért.) pajkos, zabolát-
lan; to let —, szabadon
ereszteni; röpítni; uszíta-
ni (kutyát); to break —,
magát kiszabadítani; to
hang —, lobogni; he is —
in the hilts, benne nem le-
het bizni: —, s. szabadság,
megszabadítás, megszaba-
dulás; kötetlenség, zabo-
látlanság; eleresztés; nyíl-
lövés: —, v. a. megoldani,
leoldani, eloldani; hasat
hajtani; (from) megszaba-
ditani: —, v. n. horgonyt
szedni; elhajókázni.

Loosen (lúzn), v. a. megol-
dani, leoldani, eloldani;
fellazítni; megereszteni,
megtágitni; elválasztani;
—, v. n. feloldódni; fella-
zálni, megtá gulni; leválni.

Loose'ness, s. fellazultság,
táquulság: táquuls; zabo-
látlanság; feslettség; —

Lose

of principles, tágelvuség;
elvtelenség.

Loover (lúver), s. házfődél
ablaka, tetőlyuk.

Lop (lap), s. nyésőlék; v. a.
megnyesni (fát), megmet-
szeni (szőlőt).

Lop'per, s. fanyeső (ember).

Lop'pings, s. pl. töremora,
nyesedék, metélyfa.

Loquacious (lokwe'sász), adj.
beszédes, bőbeszédű; csacs-
ka.

Loquacity (lokwész'ti), s.
beszédesség; csacskaság.

Lord (laard), s. főúr; — of
the manor, földbérnök,
földbértulajdonos, földes-
ur: the house of Lords, fő-
rendiház, felsőház; the
Lord's house, isten háza,
templom; the Lord's pray-
er, úr imádsága, mi-
atyánk; the Lord's supper,
úr vacsorája, szentvacsora;
the Lord's day, vasárnap;
the day of the Lord, itélet
napja, utolsó itélet; in
the year of our Lord 1876,
1876-ik érben Kristus szü-
letése után: —, v. n. urias-
kodni; zsarnokoskodni.

Lord'ling, s. uracs.

Lord'ly, adj. uras; adr. ura-
san.

Lord'ship, s. uraság; your—,
Méltóságod (czim).

Lore (lor), s. tan, tanitmány,
tudomány.

Loricate (lar'ikēt), s. felpán-
célozni, felvértezni.

Lorica'tion, s., felpánczélozás;
kivakolás; megtapasztás.

Lorn (laarn), adj. elhagyott,
magányos: vesztett.

Lose (lúz), v. a. irr. (lost
[laaszt], lost), veszteni,
veszítni, elveszteni; to —
an opportunity, alkalmat
elszalásztani; to — one's
life, életét veszteni; to —
sight of.., többé nem lát-
ni; to — all patience, tü-
relemből kifogyni; it is all
lost upon him, semmi sem
fog rajta; to be lost in
conjecture, gyanitásokba
merülni; to — one's bal-

212

Losel

Lontish

Lubber

ance, a súlyegyent ves-
teni; to — one's way, eltě-
vedni; (átv. ért.) tévedés-
be esni; to — one's spirits,
elesüggedni, kedvét ves-
teni; to be lost to all sense
of shame, semmit sem szé-
gyenleni, minden szemér-
met levetkezni: —, v. n.
veszendőbe menni, elveszni.

Los'el (laz'zl), s. gazember.

Loss (lasz), s. veszteség;
kárvallás; I am at a —
what to do, soha sem tu-
dom mi tevő legyek; to
bear the —, magára venni
a veszteséget; to sustain a
—, kárt vallani.

Lot (lat), s. sors; végzet;
hányad, hányadrész, juta-
lék; adóhányad; részeess-
ke; részföld; birtokrész-
let, telekrészlet; sokaság,
számosság; to draw lots,
sorsot házni; to cast lots,
sorsot vetni; to sell in
small lots, részletenként
eladni; lots of people, sok
ember; a — of money, sok
pénz; his — is bitter pov-
erty, nyomorúság az ő sor-
sa; —, v. a. részletezni;
felcsapatozni (árukat); ki-
sorsolni.

Loth, v. Loath.

Lothe, v. Loathe.

Lotion (lo'sán), s. megmosás;
mosdó víz; szépítő víz.

Lottery (lat'těri), s. sorsjá-
ték: — ticket, s. sorsjel,
sorslevérke.

Loud (láud), adj. hangos,
hallható; —ly, adv. han-
gosan, hallhatólag, fenszó-
val.

Lough (laak), s. tó.

Lounge (láundzs), v. n. leb-
zselni, helébelni, kószálni.

Loun'ger, s. lebzselő, kó-
száló.

Lour, v. to Lower.

Louse (láusz), s. (pl. lice
[leisz]), tetű; v. a. tetűt
keresni.

Lousy (lau'zi), adv. tetves;
hitvány, czudar, czondor;
fukar.

Lout (láut), s. kamasz.

Lou'tish, adj. parasztos,
golyhó; —ly, adv. parasz-
tosan, kamaszúl; —ness,
s. golyhóság, kamaszság.

Lovable (láv'ébl), adj. szeret-
treméltó, szerelmetes.

Lov'ably, adv. szerelmetesen.

Love (láv), v. a. szeretni; to
— one with the utmost
affection, buzgón szeretni
vkit; — me little, — me
long, ne szeress hevesen, de
szeress nemesen: szeress
híven és mindig.

Love, s. szeretet; szerelem;
he is in—with an English
lady, egy ango) nőbe szerel-
mes; he is making — to an
English lady, egy angol nő-
nek udvarol; egy angol nő
szivét megnyerni igyeke-
zik; for the — of God, is-
tenért; to fall in —, szere-
lembe esni; to fall in —
with, belészeretni -ba, -be;
my —, szívem, kedvesem;
— and a cough cannot be
hid, szerelmet s húrutot el
nem titkolhatni; the course
of true — never did run
smooth, szerelem búra
vísz; hot — is soon cold,
sohasem tartós a heves sze-
relem; — does wonders,
but money makes mar-
riages, csudát mivel a sze-
relem, de csak a pénz az
igazi házasságserző; —
affair, s. szerelem-ügy; —
letter, s. szerelmes levél; —
sick, adj. szerelembeteg; —
— token, s. szerelem zá-
loga.

Love'less, adj. szeretetlen.

Love'liness, s. kellemesség,
kedvesség, kecs, kellem.

Love'ly, adj. kellemes, kedves,
szerelmes; kecses, bájos.

Lov'er, s. szerető.

Lov'ing, adj. szerető, kegyes,
szíves, gyengéd.

Low (loo), adj. alacsony,
al...; elvetemült; of a —
stature, alacsony termetű;
— countries, s. pl. alföld;
the — countries, s. pl. Né-
metalföld; — water, s.
apály; a víz csekély volta;

to speak in a — tone, halk-
kal v. suttogva beszélni:
at a — rate, olcsón; —
spirits, s. pl. csüggedtség;
— spirited, adj. csüggedt;
— bred, adj. neveletlen,
parasztos, pórías; — mind-
ed, adj. alacsony gondol-
kozási; —, adv. alacso-
nyul; aljasan; olcsón;
halkkal, gyenge széval;
le; —, v. a. alacsonyabbá
tenni; lelalacsonyítni.

Low, v. n. bágni.

Low'er, adj. alacsonyabb, le-
jebbi, alábblévő; ujabb;
at a — price, olcsóbban;
—, v. a. leereszteni; leszál-
lítni; apasztani; lesüitni
(a szemét); alacsonyabbá
tenni: lelalacsonyítani; —.
v. n. apadni, csőkkenni.

Lower (lau'ér), v. n. borúlni;
elkomorúlni, elmogorvúlni;
the sky lowers, borúl az
ég; —, s. ború, borúlat;
komorság.

Low'ering, adj. borongó; ko-
mor; —ly, adv. borongólag,
borongva; komoran.

Lowermost, v. Lowest.

Low'ery, adj. borús, borúlt.

Lowest (loo'est), adj. leg-
alsó; legalalacsonyabb; leg-
olcsóbb.

Low'ing, s. bűgés.

Low'iness, s. alacsonyság;
alrendűség; alázat, alázat-
tosság.

Low'ly, adj. alacsony; al-
rendű, alacsonysorsú; alá-
zatos; adv. alacsonyan,
alacsonyul.

Lown (láun), s. gazember.

Low'ness (loo'nesz), s. ala-
csonyság, alrendűség; le-
vertség, csüggedtség.

Loyal (lai'él), adj. hív, igaz-
lelkű, üszinte; —ly, adv.
híven, üszintén.

Loy'alist, s. hív-indulatu;
király-pártihív.

Loy'alty, s. hívség, igazlelkű-
ség.

Lozenge (laz'endzs), s. czu-
korlepény, czukorka, le-
pényke; csürlő, ferdény.

Lubber (láb'běr), s. kamasz.

213

Lubberly

Lub'berly, adj. otromba, mulya, kamasz.

Lubricate (lju'brikēt), v. a. sikamlóvá tenni.

Lubricity (—brisz'iti), s. sikamlóság; ingatagság, állhatatlanság; bujaság.

Lu'bricous (—brikász), adj. sikamló; ingatag.

Luce(ljusz), s. megnőtt csuka.

Lucent (lju'szent), adj. világitó, fénylő, ragyogó.

Lucid (lju'szid), adj. világos, fényes; világos, átlátyszó; világos, érthető, értelmes; — intervals, világos pillanatok.

Lucil'ity, s. világosság; átlátszóság; érthetőség.

Lucifer (lju'szifer), s. hajnali csillag; Luczifer; —match, s. dörzsgyúfa.

Luck (lák), s. szerencse; sors; vak eset; ill —, s. halszerencse; good —, s. szerencse; by —, történetesen.

Luck'ily, adv. szerencsésen.

Luck'less, adj. szerencsétlen.

Luck'y, adj. szerencsés.

Lucrative (lju'krétiv), adj. nyereséges.

Lucre (lju'kěr), s. nyereség.

Lucubrate (lju'kjubret), v. n. éjjel dolgozni.

Lucubra'tion, s. éjjelezés; éjimunka.

Luculent (lju'kjulent), adj. világos, szembetűnő.

Ludicrous (lju'dikrász), adj. nevetséges; furcsa, bohók; —ly, adv. nevetségesen, furcsán.

Ludification (ljudifiké'sán), s. kijátszás, ámitás, bolondítás.

Lug (lág), v. a. húzni, rángatni; czepełni; beléfonni (beszédbe); to — proverbs into one's discourse, közmondásokat beléfonni beszédjébe; —, v.n. czepełődni; to — out, kardot húzni v. rántani; —, s. fülkaréj; teher; czepełés; rúd; to give one a —, fülön kapni vkit.

Lug'gage, s. podgyász: — of war, tábori podgyász.

Lugubrious

Lugubrious (ljugju'briász), adj. gyászos, síránkozó.

Lukewarm (ljuk'waarm), adj. lágymeleg; buzgalmatlan; —ness, s. lágymelegség; buzgalmatlanság.

Lull (lál), v. a. elcsuesáltatni, elaltatni: to — a child asleep, gyereket énekkel elaltatni; —, v. n. csillapodni (szél).

Lullaby (lá'lébi), s. bölcsödal.

Lumbago (lámbe'go), s. csipfájdalom, ágyékfájás.

Lumbal (lám'bêl), adj. ágyék . . ., ágyékhoz tartozó.

Lumber (lám'běr), s. taratytű, ócska holmi; dongafa —room, s. zsibkamra.

Lum'ber, v. a. összehányni; rakásba rakni; v. n. czepełődni, vánsorogni.

Luminary (lju'minéri), s. saját fénynyel biró égitest; világosság; felvilágosító; népfelvilágosító; the great —, nap.

Luminous (lju'minász), adj. világos, fényteli: —matter, s. fény-anyag.

Lump (lám), s. rög, idomtalan darab, tömeg; —sugar, s. rügezukor; a — of sugar, egy darab czekor; by the —, egyben, egészben; purchase in the —, általában vétel; —, v.n. rögzeni, csomódni; —, v. a. egészben venni.

Lump'ish, adj. idom'alan, otromba, esetlen; gyámoltalan, ügyetlen; —ly, adv. esetlenül; ügyetlenül.

Lump'x, adj. rögös, darabos; csomós.

Lunacy (lju'nészi), s. örültseg, elmehábor; holdkór.

Lunar (lju'ner), adj. hold..., holdat illető, holdi; — cycle, s. hold időköre (19 év); — year, s. holdév (354 nap, 8 óra, 48 első és 36 másodperez).

Lunatic (lju'nétik), adj. örült, bódult, eszement, tébolyo-

Lustful

dott; — asylum, s: tébolyda.

Lunch (lánts), s. ebédjia, vékony-ebéd; v. a. vékony-ebédet tartani.

Luncheon, v. Lunch.

Lune (ljun), s. hold; félhold; bolondóra; szíj: — of a hawk, sólyomszíj.

Lungs (lángz), s. pl. tüdö.

Lung-sick, adj. tüdővészes.

Lungwort, s. tüdőfü.

Lurch (lárts), s. tönk, macs; les; hajó megdőlése; to leave one in the —, cserben hagyni vkit; to lie upon the —, lesben állani; —, v. a. macsolni; rászedni; to be lunched, macs lenni; —, v. n. leskelődni; megdőlni (hajó); macsot nyerni.

Lure (ljur), s. csaltoll (soly-mászatban); csalétek; v.a. csalogatni; csábítni.

Lurid (lju'rid), adj. feketésárga; homályzavaros, sötét.

Lurk (lárk), v. n. lesben állani, hallgatózní; rejleni, lappanganí, bujkálni.

Lurk'er, s. lappangó, bujkáló; leselkedő, hallgatózó.

Lurk'ing-place, s. buróhely, rejtékhely; leshely.

Lurry (lár'ri), s. sokaság; csoport, falka.

Lus'cious (lás'ász), adj. fellette édes, émelygető; elves, kéjteli, gyönyörköde tes.

Lusern (lju'szěrn), s. hiúz.

Luserne, s. csigaccső, német láhere.

Lusk (lászk), adj. lusta; v. n. lustálkodni.

Lusk'ish, adj. henye; —ly, adv. henyén; —ness, s. lustálkodás; henyeség.

Lust (lászt), s. vágy, sovárság; gyönyör, kéj; bujáság: the — of lucre, nyereségvágy.

Lust'wort, s. harmatfü.

Lust'ful, adj. kéjteli; virgonez; buja, bujálkodó; —ness, s. bujavágy.

214

Lustily

Lye

Mad

Lust'ily, adv. elevenen, vigan,
vidámul.

Lust'iness, s. virgonczság,
épség, izmosság.

Lust'less, adj. erőllen; kéjtelen.

Lustrate (lász'trét), v. a. tisz-
títni, kitiszítítni, szentelni;
szemlélni.

Lustra'tion, s. engesztelő ál-
dozat; beszentelés; szemle.

Lustre (lász'těr), s. fény;
dics; koszorú-gyertyatartá;
évötöd.

Lustrous (lász'trász), adj.
fényes.

Lusty, adj. virgoncz, vág, iz-
mos, erős.

Lute (ljut), s. lant; agyag,
sikér; tapasz, ragasz; to
play upon the —, lantot
pengetni; —, v. a. beta-
pasztani.

Lutheran (lju'ther-ên), adj.
Luthert követő, lutherá-
nus; s. Luther követője.

Lu'theranism, s. lutheránus-
ság.

Luthern (lju'thern), s. ház-
fodél ablaka. [tás.

Luting (lju'ting), s. betapasz.

Lutist (lju'tiszt), s. lantos.

Lutulent (lju'tsjulent), adj.
iszapos, zavaros, sáros.

Lux, v. Luxate.

Luxate (lászk'ét), v. a. ki-
ficzamítni.

Luxe'tion, s. kificzamodás.

Luxe (láksz), s. fényüzés;
bötenyészet.

Luxuriance (lákszju'riênsz),
s. bötenyészet; bőség; ké-
jelgés.

Luxu'riant, adj. buja növésű,
buján növekvő; bötenyész,
bötermő; kéjelgő, buja;
—ly, adv. bőven, buján;
—ness, s. bötenyészet; bő-
ség; kéjelgés.

Luxurious (lákszju'riász),
adj. kéjelgő, buja; tobzódó,
dözsőlő; —ly, adv. kéje-
legve, buján; —ness, s. ké-
jelgés, bujaság; felesleg.

Luxury (lák'sári), s. pazar-
fény; fényelgési áru; ké-
jelgés.

Lye, s. — v. Lie.

Lying (lei'ing), s. hazudás;
fekvés.

Lying-in, s. gyermekágy; —
hospital, s. szülészde, szülő-
ház.

Lymph (limf), s. nyírk, táp-
nyírk.

Lymphatic (limfét'ik), adj.
nyírk...; tápnyírkos; őrült,
eszement; — ducts, s. pl.
nyírkedények.

Lynch (lints), v. a. and n.
törvényes eljárás nélkül
elitélni s kivégezni, nép-
szaván rögtön elitélni s
megbüntetni; törvénytelen-
kedni; — law, — justice, s.
népbíráskodás.

Lynx (hingksz), s. hiúz;
—eyed, adj. hiúz-szemű.

Lyon, v. Lion.

Lyra (lei'rê), Lyre (leir), s.
lant.

Lyric (liv'ik), s. dalköltő; —,
—al, adj. dalszerű.

Lyr'icism, s. dalköltészet.

Lyrist (lei'riszt), s. lantos.

Lysard, v. Lizard.

Lysimachia (lizimē'kiē), s.
csővirics.

M

M (emm), s. az M betű neve.

Mab (mêb), s. tündêrkirály-
nö; v. n. lomposkodni, ha-
nyagon öltösködni.

Mac (mêk), s. fiú; — Wil-
liam, Vilmos fia.

Macadamize (mêkéd'emeiz),
v. a. makademizálni, apró
kövezettel építni (útat).

Macaroni (mêkéro'ni), s.
paprikajancsi, bohócz; pi-
perkőcz; —, s. pl. csöves-
laska, olasz laska.

Macaroon (mêkêrún'), s.
czukros mandolasütemény;
kamasz; piperkőcz.

Macaw (mé'kaa), s. hosszú-
farkú papagáj.

Mace (mêsz), s. szerecsendió-
vírag; bunkó; kormány-
pálcza, királyi pálcza;
—reed, s. gyékény; bodnár-

gyékény, bákány; —, v. a.
adósságot csinálni.

Macer (mêsz'těr), s. łajdú,
poroszló.

Macerate (mêsz'erēt), v. a.
áztatni, pállasztanı; elcsi-
gázni; gyűtörni.

Macera'tion, s. pállasztás,
áztatás; elcsigázás.

Machinal(mêk'inêl), adj. gép-
szerű.

Machinate (mêk'inēt), v. n.
fondorkodni; cset szőni;
v. a. forralni, koholni, ki-
koholni; bujtogatni.

Machina'tion, s. fondorkodás,
cselszövés, koholás.

Machinator (mêk'inēt'těr), s.
fondorkodó, cselszövő.

Machine (mêsín'), s. gép, gé-
pely, mozgony; — for ven-
tilation, légszívó; — of
strings, kötélgép.

Machinery (mêsî'neri), s. gé-
pezet.

Mackerel (mêk'erel), s. köz-
makár (hal); fekete hóda;
keritő; —gull, s. kacza-
gány; — mint, s. zöld
menta.

Macrocosm (mê'krokazm), s.
nagy világ, világegyetem.

Macula (mêk'julê), s. folt,
mocsok; hiba, szeplő.

Maculate (mêk'julet), v. a.
bemocskolni; szeplősítíni;
adj. piszkos, mocskos; fer-
töztött.

Macula'tion, s. bemocskolás;
szeplősítés.

Maculatures(mêk'julêtsjurz)
s. pl. elhányt íromány, el-
hányt nyomtatvány, ta-
karó papiros.

Macule, v. Macula.

Maculous (mêk'julász), adj.
mocskos.

Mad (mêd), adj. őrült, bő-
szült, eszement; a — dog,
veszett kutya; a — bull,
dühöngő bika; to go —, to
run —, megbolondulni;
megveszni; he is — with
joy, nem bir örömével; to
be — after, for, on, of, le-
ledzeni vmi után, fogának
fájni vmire; belebőszülni
-bu, -be; —ly, adv. bőszen,


215

Madam

eszeveszetten; to be madly
in love with ..., őrülten
szeretni; — cap, s. dőre;
— house, s. tébolyda; —,
v. a. and n. — v. Madden.

Madam (mêd'ém), s. asz-
szony (megszőlításban).

Madden (mêd'dn), v. a. eszét
venni, megbolondítni; v. n.
eszét veszteni, megbolond-
dulni.

Madder (mêd'děr), s. pirosító
buzér.

Mad'dish, adj. bolondos, egy
kissé őrült.

Madefaction (mêdifêk'săn),
s. megnedvesítés, megázta-
tás.

Madefy (mêd'ifei), v. a. meg-
nedvesíteni, megáztatni.

Mad'man, s. bolond, őrült.

Mad'ness, s. őrültség, esze-
veszettseg.

Madonna (mèdan'nè), s. bol-
dogasszony, szentszül.

Madrepore (mêd'ripor), s.
csillagkorall, csillagbu-
rány.

Madrigal (mêd'rigêl), s. mad-
rigal, dalocska, három vers-
szakból álló ének.

Mads (mêdz), s. kergeteg,
kergeség, kergekór.

Magazine (mêgézin'), s. rak-
tár; hadszertár; tudomány-
tár.

Maggot (meg'găt), s. nyű;
szészély, ábránd.

Mag'goty, adj. nyüves; áb-
rándos.

Magic (mêd'zsik), s. bűvészet;
—, —al, adj. bűvös, igéző,
varázsló; —ally, adv. bű-
bájosan, igézve.

Magician (mêdzsis'án), s. bű-
vész.

Magisterial (mêdzsisztí'riél),
adj. parancsoló, uraságos.

Magistracy(mêd'zsisztrêszi),
s. békebiróság; rend-őrbíróság;
előljáróság; tanácsoság.

Mag'istrate (mêd'zsisztrêt),
s. békebiró; rend-őrbíró;
tanácsbeli; tisztí személy.

Magna charta(mêg'nékár'té),
s. alkotmány leveł.

Magnanimity (mêgnênim'

Magnanimous

iti), s. nagylelküség, nemes-
leküség.

Magnanimous (mêgnên'imász),
adj. nagylelkű, nemeslelkű.

Magnesia (mêgní'zsiê), s.
keseréleg, keserföld.

Magne'sian, adj.—limestone,
s. dolomit.

Magnesite (mêg'nizeit), s. ke-
serőcz.

Magnesium (mêgní'zsiám),
s. kesereny.

Magnet (mêg'net), s. mágnes,
delej.

Magnet'ic, —al, adj. delejes;
—ally, adv. delejesen.

Mag'netism, s. delejesség.

Magnific (mêgnif'ik), adj.
nagyszerű, pompás, dicső.

Magnificence (mêgnifiszensz),
s. nagyszerűség, pompá.

Magnif'icent, v. Magnific.

Magnifier (mêg-nifei-ér), s.
nagyító; dicsőító, magaszt-
tól; nagyítóíveg.

Mag'nify (—nifei), v. a. na-
gyítni; magasztalni, di-
csőítni.

Magniloquence (mêgnil'o-
kwensz), s. kérkedés; fel-
lengző irály.

Magnitude (mêg'nitjud), s.
nagyság, jelentékenység.

Magpie (mêg'pei), s. szarka.

Mahogany (mêhag'éni), s.
mahagonfa; adj. mahagon-
fából való.

Mahomedan (mêham'edên),
s. muhamedhitű.

Mahometism(mêham'etizm)
s. muhamedrallás.

Maid (mêd), s. hajadon, ha-
jadon szűz; leány; — of
honour, s. udvari hölgy;
old —, s. leányok anyja.

Maiden (mê'dn), s. hajadon
szűz; leány; —, adj. szűz-
leányos; — speech, s. vki
első nyilvános beszédje; —
hair, s. köruta; white —
hair, s. köruta bordalap;
— pink, s. leányszépfű.

Maid enhead, s. szűzesség;
szeplőtlenség.

Maid'enhood, v. Maidenhead.

Maid'enly, adj. szűzleányos,
szűzi, szerény.

Maiden-rent, v. Marchet.

Maintenance

Mail (mêl), s. levélposta;
pánczél; vértkarika; —,
v. a. felpánczélozni.

Maim (mèm), v. a. bénitni,
csonkitni; s. csonkültság,
bénaság; bénítás.

Maim'ed, adj. béna; —ness,
s. bénaság.

Main (mēn), adj. fő, főké-
peni; nagy; — body, s.
fősereg; — sea, s. nyilt v.
sik tenger; — point, s. fö-
pont; — works, s. pl. fő-
vármű; — mast, s. főár-
bocz; — land, s. száraz-
föld; — guard, s. főör,
nagy őr; — top, s. (haj.)
főtereb; —yard, s. főtörz-
vitorlafa; —, s. főrész, fő-
dolog; az egész; az egész
dolog; csatorna; lecsapoló
árok; koczkavetés; in the
—, valójában, voltaképen;
upon the —, végre; vég-
eredményre nézve; with
might and —, egész erővel,
erőnek eréjével.

Main'ly, adv. főképen.

Mainpernor (mēn'perněr), s.
kezes; kezesség.

Main'prise (—preiz), v. a.
kiváltani (vkit); to —
one's self for some one,
kezeskedni vkiért.

Main'swear, v. n. irr. (v. to
Swear), hamisan esküdni.

Maintain (mentên'), v. a.
megtartani, fenntartani;
elmezni, táplálni; állí-
tani, vitatni; el nem állá-
ni -től, -től; to — one's
family, családját táplálni;
to — one's post, helyét
megtartani; to — a cause,
ügyet védni; to — one's
self, magát fenntartani,
táplálkozni; —, v. n. vmi
mellett maradni.

Maintain'able, adj. megtart-
ható, fenntartható, oltal-
mazható.

Maintain'ér, s. megtartó;
állító, védelmező, védő;
tápláló; oltalmazó.

Main'tenance, s. tartás, étel-
let tartás; tartási költség;
fenntartás, fennmaradás;
védelmezés.

216

Maize

Maize (mēz), s. kukoricza.

Majestic (mêdzsesz'tik), —al,
adj. felséges, felségi; fel-
séges, dicső; —ally, adv.
felségesen.

Majesty (mêdzs'eszti), s. fel-
ség.

Major (mêdzsěr), adj. na-
gyobb; s. örnagy; —domo,
s. udvarmester, udvarnagy.

Majoram (mêd'zsarèm), s.
majoranna.

Majority (mêdzsar'iti), s.
többség, nagyobb rész; nagy-
korúság, teljeskorúság; —
of voices, — of votes, szó-
többség.

Make (mēk), v. a. irr. (made
[mēd], made), csinálni,
tenni, készítni, szerezni;
teremteni, alkotni; kiesz-
közölni, okozni, véghez vin-
ni; alakítni, képezni;
atni, -etni, -tatni, -tetni;
to — use of a thing, vmit
használni, vmivel élni; to
— hay, szénát gyűjteni;
to — hay while the sun
shines, felhasználni a ked-
vező alkalmat; to — haste,
sietni; to — a mistake,
hibát ejteni; tévedni, csa-
latkozni; to — love to ...,
szerelmeskedni -val, -vel;
to — resistance, ellentál-
lani; to — a vow, foga-
dást tenni, fogadni (vmit);
to — a trial, kísérletet ten-
ni; to — a stand, megál-
lani; to — a speech, be-
szédet tartani; to — a jest
of one, tréfát üzni vkiből;
to — verses, verseket csi-
nálni: he will — a good
soldier, jó katona lesz be-
lőle; — yourself easy on
that score, ne aggódjék
azon; to — arrangements,
intézkedni, készületeket
tenni; to — good one's
word, szavát megtartani;
to — good a payment,
fizetést teljesítni, fizetni;
to — a clean breast of
it, mindent megrallani;
I don't know what to
— of it, nem igazodha-
tom el rajta; to — much

Make

of one, sokat tartani vki
felől; to — the most of ...,
a lehető legnagyobb hasz-
not huzni -ból, -ből; to —
out, kifejteni, megfejteni;
kitalálni, kiismerni; érte-
ni, átlálni, megfogni; be-
bizonyítani, számot adni,
megmutatni; to — up an
account, számulat bezárni;
to — up one's mind, ma-
gát eltökélni; to — up a
breach, rohamrést betölte-
ni; to — up a quarrel, vil-
longást elintézni; to — it
up with one, vkivel össze-
békülni, vkivel kiegyezni;
to — it up to one, vki ká-
rát kipótlani; I made up
my loss, veszteségemet
helyrehoztam; to — one
angry, vkit megharagitni;
to — one happy, boldogít-
ni, boldoggá tenni vkit; to
— ready, elkészíteni; to —
one's self miserable, bol-
dogtalanná tenni magát;
to — water, vizelni; the
ship makes water, a hajó
megnyiladozott; to — boast
of... kérkedni -ral, -vel;
to — shipwreck, hajótörést
szenvedni; to — known,
tudtul adni, megismertet-
ni; kihirdetni; to — one's
escape, megmenekedni; to
— one's obeisance, to —
one's reverance, meghaj-
tani magát; to — one's
first appearance on the
stage, először lépni fel a
színpadon; to — one
laugh, vkit megnevettetni;
to — one sit down, vkit
leültetni; he made me
taste his bread, kenyerét
kóstoltatta velem; you can
never — me believe it,
az ön soha el nem hiteti
velem; to — a hole in the
water, belepottyanni a víz-
be; to — a mountain of a
mole-hill, túlozni, nagyít-
va előadni; to — a panada
for the devil, hiába fárad-
ni; —, v. n. to — merry,
vigadni, vígán lenni; to —
off, to — away kereket

Malcontentedness

oldani, elkotródni; to —
away with some one, vkit
orozva meggyilkolni; to —
away with one's self, ma-
gát kivégezni a világból;
to — after one, utána ered-
ni; to — up to one, neki-
menni vkinek, közelítni
vkihez; to — for the forest,
az erdőbe sietni, az erdőbe
menni; to — out of the
harbour, kievezni a kikötö-
ből; this makes up for my
loss, ex helyrehozza vesz-
teségemet; to — up for a
deficiency, a hiányt kipó-
tolni; —, s. munka, mun-
kabér; csinálmány, készít-
mény; alak; (av.) barát,
czimbora, hitvestárs; —
bate, s. békerontó, össze-
veszítő; — peace, s. béke-
szerző, békéltető; —weight,
s. nyomtaték, ráadás.

Make'able, adj. csinálható.

Make'less, adj. hozzáfoghat-
lan; barátlan; a — wife,
ozvegyasszony.

 MAKER, s. csináló, készítő;
gyártó, gyárnok: teremtő.

Ma'king, s. készítés; gyár-
tás; munka: it is none of
your —, ez nem az ön mű-
ve; that was the — of
him, az húzta ki a sárból,
az tette gazdagga v. hires-
sé; it is a —, munkában
van.

Malady (mêl'èdi), s. beteg-
ség.

Malanders (mêl'ênděrz), s.
pl. békavar, csüdsömör (lo-
vak lábán).

Malapert (mêl'êpert), adj.
neveletlen, csintalan, nem
módos; —ness, s. nevelet-
lenség, csintalanság.

Malapropos (mêlêp'ropo),
adv. alkalmatlan időben;
helytelenül.

Malaxate (mêlêksz'êt), v. a.
meglágyítni.

Malaxa'tion. s. meglágyítás,
meglágyulás.

Malcontent (mêl'kantent),
—ed, adj. elégedetlen.

Malcontent'edness, s. elége-
detlenség.

217

Male

Male (mēl), s. hām, kan; adj. hāmneμμ; fi...; — child, s. figyermek: — horse, s. ménlő, monyas.

Maledicent (mêlidisz'ent), adj. rágalmazó.

Maledict'ed (mêlidik'ted), adj. átkozott.

Maledic'tion, s. megátkozás, elátkozás, átok.

Malefaction (mêlifêk'sǎn), s. gonosztett, büntény.

Malefac'tor, s. gonosztévő.

Malefeasance, v. Malefac'tion.

Malefic (mêlef'ik), adj. gonosz, roszlelkü, kártevő.

Malefice (mêl'ifisz), s. gonosztett: megbűvölés.

Maleficent (—szent), v. Malefic.

Maleficate (mêlifi'si-ēt), v. a. megbabonázni, megbűvölni.

Malefica'tion, s. megbabonázás, megbűvölés.

Malenders, v. Malanders.

Malengine (mélen'dzsin), s. varásslat, bűrészet; cselfogás, álnokság.

Malevolence (mélev'olensz), s. roszakarat.

Male'v'olent, adj. roszakaratű.

Malice (mêl'isz), s. fenekedés; gonoszság, gonoslelküség; boszant-vágy; to bear —, fenekedni.

Malicious (mêli'sász), adj. gonosz, roszindulatú; boszantani szerető.

Malign (mélein'), adj. gonosz, alattomos; rozstermészetű; roszfaju (nyavalya); —, v. a. ellenséges indulattal viseltetni (vki iránt), megszólni, rágalmazni.

Malignancy (mêlig'nênszi), s. gonoszság, rosz természet, roszakarat.

Malign'nant, adj. gonosz, rosza karatú, rozstermészetű; —ly, adv. roszakaratúlag, roszindulattal, gonoszül, kajánül.

Malignantness, v. Malignancy.

Maligner.

Maligner (mêlein'ér), s. kaján, roszsívű, rágalmazó.

Malignity (mêlig'niti), s. roszindulat, kajánság, gonoszlelküség.

Malkiu (maa'kin), s. csám-pás v. csatakos személy; ijesztő.

Mall (maal), s. ütü, kótis, sulyok.

Malleability (mêlli-ébil'iti), s. kovácsolhatóság, nyugthatóság.

Malleable (mêl'li-ê-bl), adj. kovácsolható, nyugtható.

Malleate (mêl'i-ēt), v. a. kovácsolni, kalapálni.

Mallenders, v. Malanders.

Mallet (mêl'lit), s. sulyok.

Mallows (mêl'loz), s. pl. erdei mályva.

Malmsey (mám'zi), s. malváziában.

Malpractice (mêlprêk'tisz), s. cselfogás; dugárlás; sikkasztás.

Malt (maalt), s. maláta; — drink, s. sör; — floor, s. malátaszárító; —mill, s. malátamalom; —, v. a. malátázni; —, v. a. malátásodni.

Maltreat (mêltrít'), v. a. ketyetlenül bánni (ekivel), méltatlankodni (vkin).

Malversa'tion, s. csempészkedés, elsikkasztás, eltőkítés.

Mamma (mámmá'), s. mama.

Mammalia (mámmá'liê), s. pl. emlősük.

Mammoc (mêm'mak), s. göröngy, rög.

Mammon (mêm'man), s. kincshálvány, kincs, gazdagság.

Man (mên), s. (pl. men [men'-], ember, férj, katoná, hajósdegény; inas, szolga; — of war, s. hadihajó; merchant, s. kereskedőhajó; so much a —, egyre-egyre ennyi: to a —, utolsó lábig; egyhangu lag; to come to —'s estate, emberkorba lépni; to show one's self a —, férjnak mutatni magát; — propo-

Mandrake

ses, God disposes, ember teszi a szándékot, isten, aki rendeli: a — of straw is worth a woman of gold, szalma-férj is arany-aszonyt érdemel; — eater, s. embererő; — hater, s. embergyülöltő; — slaugh-ter, s. (szándéktalan) ember-ölés; — slayer, s. ember-ölő; —, v. a. fellegényezni, felhadazni (hajót); katonákkal megrakni.

Manacle (mên'ék), s. pereczvas, kézbilincs; v. a. kézbilincset vetni vkire: lenyűgözní.

Manage (mén'idzs), v. a. bánni (-val, -vel), kezelni; intézni, elintézni: eljárni (-ban, -ben); igazgatni, kormányozni; takarékosan bánni (vmivel); I know how to — him, majd el tudok én bánni vele; —, v. n. intézkedni; felügyelni (vmire); I managed so as to etc., ugy intézkedtem, hogy stb.

Man'ageable, adj. engedékeny, báнатós; —ness, s. engedékenység.

Man'agement, s. igazgatás, kormányzás; eljáráss (vminen); kezelés; ügyesség, jártasság; gazdálkodás; gazdálkodóság.

Man'ager, s. ügyrezető, ügyrívő; gondviselő, igazgató; gazdálkodó.

Man'agery, s. ügyvitel, igazgatás; kezelés.

Manatı (mên'eti), s. manátrozmár, markoncz.

Mana'tus, v. Manatı.

Mandate (mên'dét), s. parancs, bírói parancs; meghagyás.

Man'datory, adj. parancsoló, meghagyó; s. megbizott.

Mandible (mên'dibl), s. állkapeza, állesont; adj. meghető.

Mandibular (mêndib'julêr), adj. állkapeza... , állesont-hoz tartozó.

Mandrake (mên'drêk), s. altató nadragulya.

218

Manducate

Manducate (mên'djukét), v. a. rágni, megrágni, maj-szolni.

Manduca'tion, s. rágás, maj-szolás.

Mane (mēn), s. nyakször, sörény.

Manes (mēnz), s. pl. árnyak, holtak szelleme.

Manege (mên'edzs), s. idomitás; lovarda.

Manful (mên'full), adj. fér-fias, bátor, állhatatos, szátartó; —ly, adv. férjásan, bátran: —ness, s. férjás-ság, bátorság.

Manganese (mêng'geníz), s. barnakö; cseleny.

Mangane'sian (mêngéni zsiên), v. Manganic.

Manganic (mêngên'ik), adj. —acid, s. cselsav.

Mangcorn (mêng'karn), s. kétszeres gabona.

Mange (mêndzs), s. rüh.

Manger(mên'dzsêr), s. teknő; jászol.

Manginess (mên'dzinesz), s. rühesség.

Man'gle (mêng'gl), s. mángaló, mángorló; v. a. mángolni, mángorolni.

Man'gler, s. mángoló (ember); csonkitó.

Mangy (mên'dzsi), adj. rühes.

Manhood (mên'húd), s. férjasság, vitézség; férfiság; férfikor.

Mania (mêniè), s. düh, szenv; őrültsgég.

Ma'niac (—niék), adj. and s. dühült, őrült, eszement.

Manichee (mênikí'), s. manichaeus.

Manicon (mên'ikán), s. masz-lagos nadragulya.

Manifest (mên'ifeszt), adj. nyilvános, világos; s. nyilatkozvány, közhirdetmény; v. a. nyilatkoztatni.

Manifestation (—tě'sán), s. nyilatkoztatás, nyilatkozás, nyilvánítás.

Manifesto (mênifesz'to), s. közhirdetmény, nyilvánítvány; bevallási jegyzék.

Manifold (mên'ifold), adj.

Maniple

sokféle, különféle; —ly, adv. sokféleképen, különféleképen: —ness, s. sokféleség, különféleség.

Maniple (mên'ipl), s. marok.

Manipulation (ménipjulésán), s. kezelés.

Mankind (mên'keind), s. férfinem; emberi nem.

Manlike (mên'leik), adj. férfiás.

Manliness(mên'linesz),s. férjasság, jellemszilárdság.

Manly (mên'li), adj. férfiás, bátor, jellemszilárőd; adv. férjásan, vitézül.

Manna (mên'nê), s. manna.

Manner (mên'nêr), s. mód, modor; szokás; illendőség; magaviselet; in this —, így, ekképen; in that —, így, akképen; in like —, szintúgy, hasonlag, hasonlókép; in what —? hogyan? miképen? in a —, némiképen, bizonyos tekinetethen; no — of doubt, semmi kétség; their manners differ from ours, szokásaik különböznék a mieriktől; good manners, s. pl. udvariasság, emberségesség; he knows good manners, but he uses but a few, tud ő emberséget, csakhogy nem él rele.

Mannerism (mên'nerizm), s. moderosság.

Man'nerliness, s. udvariasság, módosság.

Man'nerly, adj. udvarias, módos, jóviseletű.

Mannikin (mên'ikin), s. emberek, törpe.

Manning (mên'ning), s. fellegényezés, felhadazás; part, fellegényező, felhadazó.

Manoeuvre (mên-u'-věr), s. hadmozgalom; hadgyakorlat; fogás, csin; v. n. mozgadozni, fordulatokat tenni.

Manor (mên'ér), s. földesurasság, majorság; örökjöság; Lord of the —, földes-űr.

Manour, v. Manor.

Manse (mênsz), s. ház; papház; paraszt major.

Many

Mansion (mên'sán), s. úríház, úri lak; —house, s. úri lak, lakház; hivatalház; városház (Londonban): — v. n. úri házban lakni.

Mansuete (mên'szwít), adj. szelid, szende.

Mansuetude (mên'szwitjud), s. szendeség, szelidség.

Mantelet (mên'telet), s. köpenyke.

Mantle (mên'tl), s. köpönyeg: — piece, s. kandalló-párkány; —, v. a. beburkolni, betakarni; —, v. n. nyújtózkodni, nyújtózni; buzogni, pezsegni.

Manto (mên'to), s. női köpeny.

Manual (mên'juêl), adj. kéz...; kézi: s. kézikönyv, kézkönyv.

Manubrium (mênju'briám), s. fogantyű, markolat, nyél.

Manufactory(mênjufék'tári), s, kézműház, gyár.

Manufacture(mênjufék'tsur) s. árukészítés, kézmű-gyártás; kézmű, gyármű; —, v. n. készíteni, gyártani.

Manufac'turer, s. gyártó, gyárnok.

Manumission (mênjumis'án) s. szabadosítás.

Manumit (mên'jumit), v. a. szabadon bocsátani, szabadággal megajándékozni (rabszolgát).

Manurable (mênju'rêbl), adj. mivelhető (töld).

Manure (mênjur'), s. trágya, ganaj: v. a. trágyázni.

Manu'rer, s. földmivelő.

Manuscript (mên'juszkript), s. kézirat.

Ma'ny (mên'ni), adj. sok, sokán; némely, némelyik; how —? hányan? how — persons? hány ember? — of the children, sokan a gyermekék közül; — a soldier has been killed, sok katona elesett; — of the soldiers ran away, sokan a katonák közül elszaladtak; — hands make light work, sok kéz hamar kész;

219

Map

— go out for wool, and
come home shorn, sokan
mennek gyapjuért és nyir-
va jönnek haza; — a little
makes a mickle, sok kevés
sokra megy; — a time, —
times, sokszor; —coloured,
adj. sokszínű; — headed,
adj. sokfejű; —, s. számos-
ság, sokaság.

Map (mêp), s. földkép, tér-
hép, tengerkép; v. a. ké-
peni, abroszolni.

Maple (mē'pl), s. jávor, já-
vorfa.

Mappery (mêp'peri), s. abro-
szólás, abroszolástan.

Mar (már), v. a. elrontani,
megrontani; elgyengítni,
elsonkítni; pocsékká ten-
ni, sikeretlenítni; one scab-
bed sheep will — a whole
flock, egy rühes juh az
egész nyájat megrontja;
—, s. elrontás; hátrány; tó,
pocsék.

Mara (már'ê), s. tó; pocsék,
pocséta.

Marace (már'ész), s. golgota.

Marauder (mêrod'ér), s. ma-
radozó; dúló, zsákmányoló.

Maraud'ing, s. zsákmánylás,
dúlás; hátramaradozás.

Marble (márbl), s. márvány;
artificial —, s. színmár-
vány, gipsztapasz; —cutter,
s. márványsimító; — quar-
ry, s. márványfejtés, már-
ványbánya; —, adj. már-
vány..., márványból való;
—, v. a. márványozni.

Marcessible (márszesz'szibl),
adj. hervadható, hervatag.

March (márts), s. harmadhó,
március; mars, induló,
menet, hadmenés; to be as
mad as a marchhare, esze-
lősködni, bolondoskodni;
—, v. n. masirozni, mar-
solni, indúlni, menni; v. a.
masiroztatni.

March'er, s. határ-ör, határ-
nok.

Marches (márts'iz), s. pl. ha-
társzél.

Marchet (márts'it), s. juris
primae noctis megráltási
ára.

Marchioness

Marchioness (márts'anesz),
s. őrgrófné, márkgrófnő.

Mare (mêr), s. kancza; night
—, s. nyomócz, nyomag.

Marechal, v. Marshal.

Margarite (már'gêreit), s.
győngy.

Margarites (már'gêreitsz), s.
bárling, amaránt.

Margin (már'dzsin), s. szél,
vég; part; v. a. szélezni;
szélére irni.

Mar'ginal, adj. szél . . , oldal
. . ., szélére írott.

Mar'ginate, v. a. szélezni.

Margrave (már'grēv), s. mark-
gróf.

Margra'viate, s. markgrófság.

Marigold (mêr'-i-gold), s. pe-
remér.

Marinate, v. to Pickle.

Marine (mêrín'), adj. tenger
..., tengeri; s. tengeré-
szet; tengerész.

Mar'iner, s. tengerész, hajós.

Marish (már'is), adj. lápos,
pocsékos.

Marítal (mêr'-i-tél), adj. há-
zassági, férji.

Maritime (mêr'itim), adj.
tengeri, tengermelléki, ten-
gerparti; — power, s. ten-
geri hatalmasság, tengeri
ország; — town, s. tengeri
város; — commerce, s. ten-
geri kereskedés.

Marjoram (már'dzsarém), s.
majoranna.

Mark (márk), s. jel, jelenség,
nyom; jegy; hárcza; márka
(észüstérem); marka (mêr-
ték); kalózhajó; to come
up to the —, megütni a
mértéket, megütni a pró-
bát; to miss one's —, ezél-
ját elhibázni; to hit the
—, a célt megütni, megtá-
lálni; to shoot above the
—, fenn lőni; —'s man, s.
lővész; —, v. a. észre ven-
ni; megjegyezni; felje-
gyezni; jelelní, jegyezni;
bélyegezni; rigyázni; jí-
gyelni; — me ! hallygasson
rám; to — with a hot iron,
megsütögetni; — her ges-
tures, csak nézze meg az ü
taglegtését; to — down

Marry

with a pencil, czerúzával
feljegyezni, felírní.

Mark'er, s. jelelő; játék-őr.

Market (már'it, már'ket), s.
vásár; vásárpiaetz, vásár-
hely; kereskedelmi forgam-
lom, adásreves; kelendő-
ség, kelet; to meet with a
ready —, jól kelní, nagy
kelendőségének lenni; to
make a good — of a thing,
hasznat, nyereséget házni
cmiből; — day, s. vásár
napja; — rate, — price, s.
piaczi v. vásári ár; —
folks, s. pl. vásárosok; —,
v. n. alkudni; to go mar-
keting, bevásárlani menni.

Mar'ke table, adj. kelendő,
eladható, kapás.

Marl (márl), s. márga; v. a.
márgával trágyázni, már-
gázni.

Mar'ly, adj. márgás, márga-
nemű.

Marmalade (már'mêléd), s.
narancssűrű; gyümölcsgü-
rű.

Marmot (már'mat), s. mar-
mota, morga; german —,
s. hörcsök.

Maroon (mêrún'), s. harasztí
szerecsen, bujkáló szere-
csen.

Marquis (már'kiz), s. mark-
gróf; markgrófnő (n. h.).

Marquisate (már'kizét), s.
markgrófság.

Mar'rer, s. örömháborító;
rontó.

Marriage (mêr'ridzs), s. há-
zasodás, házasság, menyeg-
ző; — day, s. násznap; —
dress, s. nászruha; — tie,
s. házassági kötelék.

Mar'riageable, adj. felnőtt,
férjhezmehető.

Married (mêr'rid), adj. há-
zas; a — couple, házas-
pár; — state, házasélet;
she is already —, már férj-
hez ment.

Marrow (mêr'ro), s. csontvelő;
velje, java vmínek.

Mar'towbone, s. velős csont.

Mar'rowless, adj. velőtlen.

Mar'rowy, adj. velős.

Marry (mêr'ri). t. a. nőűl

220

Marsh

venni, férjhez menni; ki-
házasítani; megházasítani;
to — a pretty girl,
szép leányt nöül venni;
she won't — the count,
nem akar férjhez menni a
grófhoz; — your sons
when you will, your
daughters when you can,
házasítsd meg fiadat, a mi-
kor neked tetszik, de add
férjhez Leányaidat, mihe-
lyest alkalmad van reá;
— in haste, and repent at
leisure, csak házasodjál
hamarjában, majd lesz elég
időd a megbánásra; to —
for wealth, pénzért háza-
sodni, pénzre nézni a há-
zasodásnál.

Marsh (márs), s. láp, pos-
vány, mareczal, ingovány;
— fever, s. posványláz; —
land. s. lápföld; — rocket,
s. vidra-eleczke; — tit-
mouse, s. mocsári czinege;
— tare, s. tari bűkkön.

Marshal (már'sél), s. tábor-
nagy; udvari számoló; —
of the King's household,
udvarnagy; Lord —, ud-
vari főmarsall.

Mar'shal, v. a. vezérelni, ve-
zetni, rendbe állítni; (into)
beparanesolni, bevezetni.

Marshy (már'si), adj. lápos,
ingoványos; — grounds,
s. pl. posványos föld, köp-
lény.

Mart (márt), s. vásár, vá-
sárhely; kereskedelmi for-
galom, adásverés; v. a.
vásárolni, eladni; v. n. al-
kudni, adni venni.

Martagon (márté'gán), s. tur-
bán lilion. [lyözni.

Martel (már'tel), v. a. pörö-
Marten (már'tőn), s. nyest.

Marten (már'tőn), s. nyest.

Martial (már'sél), adj. har-
czias, hadias; vasas; court
—, s. hadi törvény.

Martin (már'tin), s. Márton
 fin.; falfecske; nyest; —
 mass, s. Márton napja;
 — mass-beef, s. füstölt
 marhahús; St—'s summer,
 Sz.-Márton nyara (meleg
 napok novemberben).

Martinet

Martinet (már'tin-et), s. fal-
fecske; szigorú katonatiszt.

Martlemass, v. Martinmass,

Martyr (már'těr, már'tör), s.
vértanu; v. a. kínozni.

Mar'tyrdom, s. vértanúság.

Martyrology (—ral'-o-dzsi),
s. vértanuk könyve.

Marum (már'ám), s. gyö-
könke.

Marvel (már'věl), s. csuda;
bámulat; v. n. to — at,
csudálkozni -on_ -en.

Mar'vellous (—lász), adj.
csudálatos; —ly, adv. csu-
dálatosan; —ness, s. csu-
dálatosság.

Masculine (mêsz'kju-lin), adj.
hímnemű, finemű; férfiás,
bátor, izmos; — gender, s.
hímnem, férfinem; —ly,
adv. férjiasan; —ness, s.
férfiasság, vitézség.

Mash (mês), s. hurok, bokor,
szem (harisnyán); keve-
rék, egyveleg; kása; v. a.
zúzni, habarni, kavarni,
keverni; mashed potatoes,
s. pl. áttört burgonya, bur-
gonyakása.

Mask (mászk), s. álarcz; ál-
ruha; to pull off one's —,
levetni az álarczút; —, v.
a. and n. álarczázni

Mask'ery, s. álarczázás; ál-
ruha; álarczos mulatság.

Mason (mě'zn), k. kómíves;
szabadkómíves; master —,
s. kómívesmester; journey-
man —, s. kómíveslegény.

Mason'ic, adj. szabadkomi-
vesi; — hall, s. szabadkö-
művesek gyűldéje.

Ma'sonry, s. kőművesség;
kőmű; szabadkőművesség.

Masquerade (máskěrěd'), s.
álarczázás, álarczos mulat-
ság; v. n. álarczáskodni.

Mass (mêsz), s. anyag; tö-
meg; sokaság, csoport, ra-
kás; mise; to say —, mi-
sét mondani; — weed, s.
miseruha; —, v. n. misézní.

Massacre (mêsz'szêkr), s. öl-
döklés, vérontás, mêszár-
lás; v. a. lekaszabolni, öl-
dökleni.

Mastery

Masseter (mêsz'szetěr), s.
rág-izom.

Massive (mêsz'sziv), adj. tö-
mör, tömött; otromba; tö-
meges.

Mast (mászt, mêszt), s. ár-
boz, árboczfa, vitorlafa;
házlalás; v. a. felárboczoz-
ni (hajót).

Master (másztěr, mász'-
těr), s. mester; gazda;
úr, főnök; tőzhajó ka-
pitánya; tanító; tulajdo-
nos, birtokos; post — gen-
eral, s. postaügyminister,
főpostamester; dancing —.
s. tánczmester; music —,
s. zenetanitó; — of art,
s. magister (akademiai
rang); — printer, s. köny-
nyomtató mester; —mason,
s. kőművesmester; — of
the rolls, s. főlevéltárnok;
— hand, s. mesterkéz; —
piece, s. remekmű, remek;
— work, s. remekmunka;
— stroke, s. mesterfogás,
remek csény; to be — of ..,
vmit bírni; vmin uralkod-
ni; mesternek lenni vmi-
ben; he is his own —,
maga ura, szabad ember
ö; —, v. a. legyőzni; erőt
venni, uralkodni (vmin);
jól megtanulni, alaposan
érteni.

Masterless, adj. uratlan,
gazdálótan; zabolátlan, fék-
telen.

Mas'terly, adj. mesteri, re-
nek; urias; adv. mesteri-
leg, remekül; paranesolá-
lag.

Mas'tership, s. mesteriség,
remekség; uraság, uralom,
hatalom; uralkodás, meg-
zabolázás; elsőség.

Mas'tery, s. hatalom, erő,
meqgyőzés; birtoklás, bír-
toklat; mesteriség; első-
ség; to get the — of ..,
magát vminek urává ten-
ni, vmit hatalmába kerí-
teni; vmit alaposan meg-
tanulni; to get the —
over .., erőt venni vkin r.
vmin, legyőzni vkit v.
vmit.

221

Masticate

Masticate (mész'tikét), r. a. rágni, megrágni, majszolni.

Mastica'tion, s. rágás, meg-
rágás, majszolás.

Mastich, Mastic (mész'tik),
s. masztiksz mézga; körä-
gasz; — of bees, somkoly,
lépkenyér; — thyme, s.
élet-illat-tarorja; —tree, s.
masztukszfa.

Mastiff, Mastif (mész'tif), s.
szelindek.

Mast'less, adj. árbocztalan;
makktalan.

Mat (mét), s. gyékény; szal-
mafonat: —weed, s. gyé-
kénykáka, gyékényfü; —,
v. a. gyékénynyel bebor-
tani, gyékényezni.

Matadore (métédoor'), s. főb-
bes (n. h.); bíróskártya.

Match (méts), s. illő, hozzá-
való, összeillő; mása vmi-
nek v. vkinek; gyufa; ka-
nót; játék, róta (billárdon
stb.); fogadás; verseny;
házasságkötés; — making,
s. házasságsszerzés; I am a
— for him, kiállok v. fel-
erek vele; he has not his —,
nincs mása, nincs párja:
he has met with lus —,
emberére talált; he is not
his —, nem ér fel vele; she
is not his —, nem neki
való nő az; they are no —,
nem illenek össze; give me
a —, adjon nekem egy gyu-
fát; —, v. n. összeilleni;
összekelni, házasodni; ösz-
szepárosodni; forogni, bag-
zani; they don't —, nem
illenek össze: —, v. a. fel-
érni (—val, —vel); hozzá-
illeni, ráilleni; (to) össze-
szeilleszteni, ráilleszteni;
(with) összeszerezni, össze-
párositni; összeházasitni;
to — one's daughter with
a king, leányát király-
lyal összeházasitni; these
chains don't — the couch,
e székek nem illenek a
nyugágyhoz; he is not to
be matched, nincs párja.

Match'able, adj. hozzáfog-
ható; hozzáilleszthető; hoz-
závaló.

Matchless

Match'less, adj. hozzáfoghat-
lan; —ly, adv. hozzáfog-
hatlanul; —ness, s. hozzá-
foghatlanság.

Mate (mét), s. czimbora, paj-
tás, társ; házastárs, hitves-
társ; mess—, s. évőtárs,
éttárs; — of a ship of war,
főkormányos (hadihaján);
—, r. a. összetársasitni;
párositni; összeházasitni;
maesolni; —, adv. tönk-
sakk.

Material (métí'ri-él), adj.
testi, anyagi; lényeges;
—ly, adv. testileg, anyagi-
lag; lényegesen; —ness, s.
fontosság; anyagiság.

Mate'rialist, s. anyagelres.

Material'ity, s. anyagiság,
testiség.

Materialize (métí'rièleiz), v.
a. anyaqitni, megtestesitni.

Mate'rials, s. pl. szerek;
anyagszer.

Maternal (métér'nél), adj.
anyai; —ly, adv. anyailag.

Maternity (mêter'niti), s.
anyaság.

Math (méth), s. kaszáláls;
after —, s. sarjú.

Mathematic (méthimét'ik),
—al, adj. mennyiségtani;
—ally, adv. mennyiségtanilag.

Mathematician (—ti'sǎn), s.
mennyiségtudás, mathematikus.

Mathemat'ics, s. pl. mennyiségtan.

Matin (mét'in), s. reggel;
hajnali mise.

Matress (mét'resz), s. ször-
zsák, matrácz.

Matrice (mě'trisz), s. anya-
měh (n. h.); öntöminta.

Matricide (mét'riszeid), s.
anyagylkolás; anyagylkos.
[late.

Matriculate, v. Immatricu-

Matrimonial (métrimo'niél),
adj. házassági, házasság-
beli.

Mat'rimony (—mani), s. há-
zasság.

Matron (mé'tran), s. anyas-
szony; vén asszony; ápolónő.

Maunder

Matter (mét'těr), s. anyag;
ügy, dolog; tárgy; ok;
baj, panasz; geny; what's
the —? mi a baj? mi kell?
miről van a szű? what is
the — with him? mi baja
van ? to enter upon the —,
rmit tárgyalni kezdeni;
it is no —, az nem baj, az
mit sem tesz; a — of law,
jog-ügy; in — of religion,
vallás dolgában; no such
—, épen nem; in small
matters, csekélységekben;
I make no — of it, sem-
mibe sem veszem; nem gon-
dolok vele; — of fact, tény,
történt dolog, valóság; to
resolve into —, genyedni;
—, v. n. jelenteni, tenni;
genyedni; what matters
it? mit tesz az? mi kár?
it does not — at all, az mit
sem tesz.

Mat'terless, adj. anyagtalan,
tartalmatlan.

Mat'tery, adj. genyes, geny-
nemű.

Mat'tock (mét'tak), s. kapa.

Matres, v. Matress.

Maturate (mét'jurét), v. a.
érlelni; v. n. érni, meg-
érni.

Matura'tion, s. megérlelés;
to grow to —, megérni.

Mat'urative (—rétiv), adj. ér-
lelő.

Mature (métjur', métsjur'),
adj. érett; upon — delibera-
tion, jól meggondolván;
—, v. a. megérlelni; —, v.
n. megérni.

Matu'rity, s. érettség; váltó
lejárata, váltólejárati időb.

Matutinal (métju'tinél), adj.
reggeli, hajnali.

Maudlin (maad'lin), adj. ka-
patos, mámoros; s. Mag-
dolna (nőn.); májű.

Maugre (maagér), adv. mind-
azáltal, mindamellett;-nak,
—nek daczára.

Maul (maal), s. sulyok; —
stick, s. festőpáleza.

Maund (mánd), s. kézikosár.

Maun'der, v. n. morogni;
—er, s. morgó, dörmögő
(ember); koldus.

222

Maundy

Maun'dy-Thursday, s. nagycsütörtök.

Maw (maa), s. zúza; begy.

Mawkish (maa'kis), adj. undoros; izetlen.

Mawmish (maa'mis), adj. gyermekes, bárgyű.

Maxillar (mêgzil'lêr), adj. állkapcza ..., állkapocshoz tartozó.

Maximum (mêksz'im-ám), s. legmagasb fok, legmagasb ár; legtöbbje vminek.

Maxim (mêksz'im), s. szabályelv.

May (mê), s. május, ötödhó; — bloom, s. galagonya, cseregalagonya; —day, s. május elseje; — fish, s. garda (hal); —, v. n. vírágot szedni május elsején.

May (mê), v. n. irr. (might [meit], [mote [av.]], —hatnî, —hetnî, lehetnî, hatalmában állani; mernî, bátorkodnî; what — be the time now? ugyan hány óra lehet most? what — be the cause of it? mî lehet annak az oka; it — be, megl lehet; — be, — hap, talán; — I go now? elmehetek most? — I ask you? szabad önt kérdeznem? — he be happy! legyen ő szerencsés! — the curse light on him! átok szálljon rá! — it please God! adja isten! I — be mistaken, talán csalatkozom, meglehet, hogy csalatkozom; he might not know it yet, so I had better inform him of it, talán még nem tudja, tehát inkább megmondom neki; he might take it amiss, ő azt rosz néven vehetné; I might have got a deal of money, if etc., sok pénzt kaphattam volna, ha stb.

Mayor (mê'êr), s. polgármester. [hivatal].

May'oralty, s. polgármesteri

May'oress, s. polgármesterné.

Maze (mêz), s. téveg, tömkeleg; zavarultság, rémület; v. a. zavarba ejteni, zavarodásba hoznî.

Mazement

Mazement, v. Amazement.

Mazy (mê'zi), adj. megrémült, megtavarodott megdöbbent; kavargó, bonyodalmas.

Me (mí), pron. engem, nekem; give — some of it, adj. nekem belőle; that amuses —, az engem mulattat; that was intended for —, az nekem volt szánva; he is angry with —, haragszik rám; he is kind towards —, hozzám jó; he came to —, hozzám jött; you have laid a great obligation upon —, ön nagyon lekötelezett engem; this book was written by —, e kinyvet én írtam; he got the money from —, tőlem kapta a pénzt; he consulted with —, tanácszközott velem; they spoke ill of —, roszat beszéltek fellőlem.

Meacock (mí'kak), s. and adj. gyáva.

Mead, v. Metheglin.

Meadow (med'ó), s. rét; — ground, s. rétföld; —sweet, s. legyező bajnócza; —trefoil, s. réti lóhere.

Meager (mí'gěr), adj. sovány; meddő; csekély; —ness, s. soványság.

Meak (mík), s. sarló; kasza.

Meal (mél, míl), s. liszt, korpaliszt; evés, ebéd, racsora stb.; etetés; étel; takarmány, abrak; —time, s. evés ideje; — worm, s. lisztféreg.

Meal'y, adj. lisztes, liszt-nemű.

Mean (mín), adj. aljas; alávaló, hitvány; közép...; középső; a — fellow, hitvány ember; a — stature, középnagyság; — time, in the — time, in the —while, azonközben, azalatt; to entertain a — opinion of one's talents, nem sokat tartani vki észtehetségeről; —ly, adv. aljasan; alacsonylelküleg, czudarul; —ness, s. aljasság; aláva-

Means

lóság, czudarság; galádság, jösvénység.

Mean, s. közép; szer, eszköz, útmód; átlag; fennhang, tenor; időköz.

Mean, v. a. and n. irr. (meant [ment], meant), vélni, gondolni, érteni alatta; szándékozni, szándékkal lenni, akarni; jelenteni; whom doest thou —? kit értesz? kit gondolsz? I did not — to hurt your feelings, nem volt szándékom önt megbántani v. megbűsítni; I meant to say, azt akartam mondani; what does that —? mit jelentsen ez? I — to depart to morrow, holnap szándékozom elutazni; what do you — by that? mit akar ön azzal kijelenteni? no harm was meant, nem rosz szándékből esett; to — one ill, roszat akarni v kinek.

Meander (mi-ên'děr), s. tekervény, csavargósság, kigyódzás: the meanders of the law, törvényesavarás, jogcsavarás; —, v. n. kigyódzani, tekerődzeni; —, v. a. kanyaritni, tekervényessé tenni.

Mean'drian (—dri-ên), Mean'drous (—drász), adj. kigyódzó, tekervényes, kanyarulatos.

Meaning (mín'ing), s. vélemény, gondolat, értelem; szándék, akarat; jelentés, értelem; that was not my —, nem ugy értettem, nem azt akartam; what is the — of this word? mit jelent ez a szó? in an other —, más értelemben; full of —, jelentékes, jelentős, nyomatékos; double —, kétértelműség.

Mean'ingless, adj. értelmetlen, pusztá, semmit-jelentő, kifejezéstelen.

Means (mínz), s. sing. and pl. szer, eszköz, mód; —, s. pl. érték, vagyon, jószág, mód; útmód; money

223

Mease

is but a —, a pénz csak eszköz: to be a — (of), közreműködni; kieszközölni: this is the only —, nincs más mód: to leave no — untried, minden lehetű eszköz felhasználni, minden módot elkövetni; by no —, semmi módon, semmiképen; by all —, mindenképen, minden esetre; by fair —, jó móddal; by this —, ezáltal, ezzel; ckképen; by — of, -val, -vel; által; by his —, általa; by our —, általunk; by fair — or by foul, joggal vagy jogtalanul, szép móddal, ha lehet, erőszakkal, ha szükséges (per fas et nefas); my — would not reach so far, annyi értékkel nem birok; a man of large —, gazdag ember.

Mease (misz), s. a — of her-
rings, ötszáz hering.

Measles (mí'zlz), s. pl. ka-
nyaró.

Measurable (mezs'árêbl), adj.
mérhető. —ness, s. mér-
hetőség.

Meas'urably, adv. mérhető-
leg.

Measure (mezs'ár), s. mér-
ték; mérv; versmérték; hanqmérték, tactus; intézkedés; in some —, némely részben, némiképen, némileg; beyond —, out of all —, szertelenül, szerfelett, mód felett; to take one's measures, módját elintézni, intézkedéseket tenni: —, v. a. mérni, megmérni, felmérni, kimérni; to — one's length on the floor, egészen elnyujtódzva a földön feküdni.

Meas'ureless, adj. megmér-
hetlen. [ret.

Meas'urement, s. mérés, mé-

Meas'urer, s. mérő, kimérő.

Meat (mít), s. hús, tápla,
eledel; roast —, s. pecse-
nye; sweet meats, s. pl.
befözőtt; czukorsütemény.

Meawl (miáol), v. n. miákol-
ni, nyávogni.

Mechanic

Mechanic (mik'ènik), s. kéz-
műves, mester-ember; —,
—al, adj. gépi, erőműbeli;
géptami: —ally, adv. gépi-
leg; géptanilag.

Mechani'cian (—sǎn), s. gé-
pész: erőművész.

Mechanics(mikén'iksz), s. pl.
gépészet; géptan, erőmü-
tan.

Mechanism (mek'è-nizm), s.
gépezet, műalkat.

Mechanist (mek'èniszt), s.
gépész, gépmester.

Medallion (midèl'jàn), s.
mellpénz; emlékpénz, nyak-
érem.

Meddle (med'dl), v. a. bele-
kerveni; v. n. avatkozni; to
— in, avatkozni -ba, -be:
to — with something, vmi-
be elegyedni, vmibe avat-
kozni; vmire adni magát;
vmivel gondolni; to —with
some one, vki dolgába
avatkozni.

Med'dler, s. kotnyecles, avat-
kozó.

Med'iblesome, adj. avatkozó.

Meddley (med'dli), s. elegy-
belegy, csöcselék.

Medial (mí'diél), adj. közve-
tett; közép, középső.

Median (mí'dièn), adj. kö-
zép, középnagy; — paper,
s. közép nagy papiros.

Mediate (mí'diét), adj. köz-
benső; közbülö; közép;
v. a. közretitni, viszonyba
hozni, közbenjárása által
elintézni, elvégezni; v. n.
közben lenni; magát közbe
vetni.

Media'tion (—sǎn), s. közve-
tités; közbenjárás.

Media'tor, s. közbenjáró.

Mediatorial (—to'riél), adj.
közbenjárasi.

Media'tress, v. Mediatrix.

Mediatrix (mi-di-é'triksz), s.
közbenjárónő.

Medicable (med'ikébl), adj.
orvosolható.

Medical (med'ikél), adj. or-
vosi, gyógyszeres, gyógy-
szeri; a — man, orvos; a
— practitioner, gyakorló

Meet

orvos: —ly, adv. orvosi-
lag, gyógyszerileg.

Med'icament, s. gyógyszer.

Medicinal (medisz'inél), adj.
orrosi, gyógyerejű.

Medicine (med'iszin), s. or-
vosság; orvos-tudomány.

Medics (med'iksz), s. pl. or-
vos-tudomány.

Mediety (midei'iti), s. közép
rend, közép sors; fele vmi-
nek.

Mediocrity (midiak'riti), s.
középszerűség.

Meditate (med'itét), v. n. el-
mélhedni; to — on, gon-
dolkodni vmi felől: — v.
a. to — mischief, roszban
törni a fejét, gonoszon jár-
ni az eszével.

Medita'tion, s. elmélkedés.

Med'itative, adj. gondolkozó,
elmélkedő.

Mediteranean (mediterèi-
nien), adj. földközi: s.
földközi tenger.

Medium (mí'diám), s. kö-
zeg; közvetítő; átlag; kö-
zép-út; through the — of,
által; -val, -vel.

Medlar (med'lêr), s. nasz-
polya.

Medle, v. Meddle.

Medley, v. Meddley.

Meed (míd), s. jutalom, díj;
adomány.

Meek (mík). adj. szélid, szen-
de, nyájas: —ness, s. szen-
deség, jósaq, nyájasság.

Meek'en, v. a. szenditni.

Meer (mír), s. tó; határ:
— sauce, s. sólé; — stone,
s. határkö.

Meet (mít), v. a. irr. (met
[met], met), találkozni;
I met him in the street,
az utczán találkoztam vele;
to go to — one, elébe men-
ni; he promised to — me
in the wood, azt igérte,
hogy az erdőben fog talál-
kozni velem, az erdőben
adott nekem légyottot; to
— one by chance, történe-
tesen ráukadni vkire; in
this action he met his
death, ez ütközethen találta
halálát: —, v. n. összeta-

224

Meet

lálkozni; összejönni, összegyűlni, összegyűlekezni;
rátalálni, ráakadni: törénni (rele), megesni rajta;
he met with a kind reception, szíves fogadtatásra
talált; he met with a misfortune, baj érte őt; he
met with an acquaintance, egy ismerőssel találkozott;
when will they — again? mikor fognak ismét össze-
jönni? to make both ends
—, addig nyujtózni, a med-
dig a takaró ér: they are
well met, jól üsszeillehenek; well met, épen jókor ta-
lálkozunk.

Meet, adj. illő, alkalmas, he-
lyes; it is —, igazságos és
illendő; — for, alkalmas
-ra, -re; to be — with one,
visszaadni a kölcsönt, rosz-
ért roszzal fizetni; adós-
nak nem maradni.

Meet'ing, s. gyűlekezés, gyű-
lekezet; találkozás: temp-
lomozás (Methodistánál);
— house, s. gyűlésház;
imaház (Methodistáké).

Meet'ness, s. illendőség, he-
lyesség, alkalmasság.

Mela (mí'lê), s. kutasz.

Melampode (mí'lêmpod), s.
békabogyó-takta.

Melancholic (mel'êngkalik),
adj. méla, mélabús; méla-
kóros, búkóros.

Melancholist, s. búkóros,
méla.

Mel'ancholize (—leiz), v. a.
elkomorítni; v. n. elkomó-
rodní, mélázni.

Mel'ancholy, s. mélabú, mé-
laság; mélakór, bűkór;
adj. búskomor, méla, méla-
kóros, búkóros.

Melange (melênzs'), s. elegy.

Meliorate (mí'li-o-rét), v. a.
jobbítni, javítni, finomít-
ni; v. n. jobbulni, javulni.

Meliora'tion, s. jobbitás, ja-
vítás; javulás; nemesbités.

Melliferous (mellif'erász), adj.
méztermő.

Mellifluent, v. Mellifluous.

Mellifluous (mellif'ljuász),

Mellow

adj. mézzel folyó, mézes,
édes.

Mellow (mel'lo), adj. szoty-
vás, érett; ízes; gyenge,
lágy; — ness, s. szotyvás-
ság, érettség, ízesség; gyen-
geség, lágyság.

Melodious (milo'diász), adj.
dallamszerű, zengzetes; —ly,
adv. zengzetesen, dallam-
szerűleg; —ness, s. dallam-
szerűség.

Melody (mel'odi), s. zengzet,
dallam.

Melon (mel'án), s. dinnye.

Melt (melt), v. a. irr. (melt-
ed, molten), olvasztani,
megolvasztani; a melting
discourse, szíreható be-
széd; —, v. n. olvadni,
el-
olvadni, megolvadni; to —
into tears, könnyekre ol-
radni.

Melt'er, s. olvasztó.

Member (mem'bér), s. tag:
tagtárs.

Membraneous (membré'
niász), adj. hártyás.

Membrane (membrén'), s.
hártya: winking —, s.
szemhártya. [lékjel.

Memento (mimen'to), s. em-

Memoir (me'mór, me'mair),
s. emlékirat; emlékeztető
irat; kérlevél; —s, s. pl.
emlékezetességek, emlék-
iratok.

Memorable (mem'arébl), adj.
emlékezetes; —ness, s. em-
lékezetesség.

Memorandum (mimorên'
dám), s. feljegyzés; —
book, s. jegyzékek könyve.

Memorate (mem'orêt), v. a.
emlékeztetni, emliteni.

Memora'tion, s. emlékeztetés,
említés.

Memorial (mimo'riél), s. em-
lékirat; emlékjel; benyujt-
vány, kérlevél.

Memorize (mem'oreiz), v. a.
emlézni.

Memory (mem'ari), s. emlé-
kezet, emlékező tehetség;
emlékezet, emlék; I cannot
call to —, nem jut eszem-
be; in — of, —nak, —nek em-
lékezetére.

Mensurability

Menace (men'ész), s. fenye-
getés; v. a. fenyegetni; to
—with, megfenyegetni -val,
-vel.

Men'acing, adj. fenyegető;
—ly, adv. fenyegetőleg, fe-
nyegetve.

Menagery (menázs'éri), s.
állatkert; állatsereglet.

Mend (mend), v. n. javítni,
kijarítni, megfoltozni: to
— stockings, harisnyákat
kijarítani to — one's life,
jobb útra térni, magát
megjobbítni; least said is
soonest mended, hallgass
nyelvem, nem fáj fejem;
—, v. n. jobbílni: gyó-
gyulni; the patient begins
to —, a beteg jobban kezd
lenni; never too late to
—, sohasem késő a megté-
rés.

Mendable (mend'ébl), adj.
javítható, kijavítható,
megjobbítható.

Mendacious (mendě'sász),
adj. hazug.

Mendacity (mendész'iti), s.
hazudás.

Men'ducancy, s. koldulás.

Mendicant (men'diként), adj.
kolduló; s. koldus.

Mendicate (men'dikēt), v. a.
and n. koldulni.

Mendic'ity (mendisz'iti), s.
koldulás, koldusság: to
reduce to —, koldusbotra
juttatni.

Mend'ment, v. Amendment.

Menial (mí'niél), adj. csel-
léd..., cselédes, szolgai :
—s, s. pl. cselédek, cselél-
ség.

Meninges (minin'dzsiz), s.
pl. agykér.

Mense (mensz), s. illedelem:
— ful, adj. illedelmes:
— less, adj. illedelmetlen.

Menses (men'sziz), s. pl. havi
tisztulás.

Menstrual (men'sztruél), adj.
havi; olvasztó; — flux, s.
havi tisztulás.

Menstruum (men'sztruám),
s. oldászer.

Mensurabil'ity, s. mérhető-
ség.

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

225

o

Mensurable

Mensurable (men'zsjurêbl),
adj. mérhető.

Men'surate (—rēt), v. a. mér-
ni, kimérni, felmérni.

Mensura'tion, s. mérés, ki-
felmérés.

Mental (ment'él), adj. ész-
beli; — powers, s. pl. ész-
beli tehetségek; —ly, adv.
gondolatilag.

Mention (men'sǎn), s. említés v. a. emliteni; don't — it to anybody, ne mondja meg senkinek.

Mephitic (mifit'ik), —al, adj.
dögleletes.

Meracious (mirē'sǎsz), adj.
kitisztult (bor).

Mercantile (mer'kênteil), adj.
kereskedési, kereskedelmi;
— town, s. kereskedőváros.

Mer'cenariness, s. megrvásá-
rolhatóság, megrveszteget-
hetőség, ároslelküség.

Mercenary (mer'szinéri), adj.
megrvásárolható; ároslelkű.

Mercer (mer'szěr), s. rőfös-
kalmár; silk —, s. selyem-
árus.

Mer'cery, s. rőfös kereskedés,
selyemkereskedés.

Merchandise (mer'tsêndeiz),
s. áru, portéka: kereskedele-
lem: v. n. kereskedést üzni.

Merchant (mer'tsênt), s. ke-
reskedő, tözsér.

Mer'chantable, adj. kapós,
kelendő (áru).

Merciful (mer'szifull), adj.
irgalmas, könyörületes; ke-
gyes; —ly, adv. irgalma-
san; —ness, s. könyörüle-
tesség, irgalom.

Mer'ciless, adj. irgalmatlan;
kegyetlen; —ly, adv. ir-
galmatlanúl, könyörület
nélkül; —ness, s. irgal-
matlanság; kegyetlenség.

Mercurial (merkju'riêl), adj.
higanyos, kénesős.

Mercury (mer'kjuri), s. Mer-
kár: hárnök (bolygó csil-
lag); kéneső, higany.

Mercy (mer'szi), s. kegye-
lem, irgalom; to have —
upon one, könyürülőnk;
to be at the — of.., ha-

Mere

talmában v. kezében lenni,
függni-tól, -től.

Mere (mír), adj. merő, csu-
pa, pusztá; it is a — sup-
position, az merő felterés;
—ly, adv. csupán.

Mere, v. Meer.

Meretricious (meritris'ász),
adj. ringyás; fajtalan; ha-
mis, ál.

Merge (merdzs), v. a. elme-
rítni, bemártani; v. n. be-
merülni, elmerülni, elsü-
lyedni.

Meridian (mirid'iên), s. de-
lelő, délkör: dél, délidő;
— line, s. délvonal; calcu-
lated for our —, felfogá-
sunkhoz árányzott.

Merid'ional, adj. déli, dél-
szaki; —ly, adv. délnek,
délre.

Merils (mer'ilz), s. pl. mal-
mosdi, malomjáték.

Merino (meri'na), s. gyapju-
szöret neme; spanyol me-
rinójuh; french —, tibet
(gyapjuszövet neme).

Merit (mer'it), s. érdem; v.
a. érdemelni, megérdemel-
ni.

Meritorious (merito'riász),
adj. érdemes, jutalomra
méltó; —ness, s. érdemes-
ség.

Meritory, v. Meritorious.

Meritot (mer'itat), s. hinta,
himba, gallóka.

Merhn (mer'lin), s. pacsirta-
vadászó sólyom.

Mermaid (mer'mēd), s. hab-
nö, tengeri nimfa.

Merrily (mer'rili), adv. vi-
gan, vidáman.

Merrimake (mer'rimēk), s.
mulatság, vigalom; lakó-
ma: v. n. vigadni, lakó-
mázní.

Mer'riment, s. vigasság, vi-
galom; lakomázás.

Merry (mer'ri), adj. víg, vi-
dám, jókedvű; as — as a
cricket, víg mint a tücsök;
to make —, vígan lenni,
vigadni; to make — with
one, tréfát üzni rkiből;
to be in a — pin, to be set
on the — pin, jó kedvé-

Metachronism

ben lenni; a — grig, tré-
fás ember; a — conceit,
furesa ötlet; — Andrew, s.
paprika Janesi, bohócz;
— begotten, s. törvényte-
len gyermek; — wing, s.
szűnyog.

Mersion (mer'sǎn), s. elme-
rülés, bemártás.

Meseems (miszímz'), v. imp.
nekem úgy tetszik v. lát-
szik.

Mesenteric (mezenter'ik),
adj. fodor...; — glands, s.
pl. fodormirigyek.

Mesenterium (mezentí'riám)
s. bélfodor.

Mesh (mes), s. hurok, bokor,
szem (harisnyán); v. a.
meghálózni; hálóba kerí-
teni, törbe ejteni; behur-
kolni.

Mesh'y, adj. hálódad, re-
ezés.

Mesprise (mészpreiz'), s.meg-
retés.

Mess (mesz), s. közétek;
közétkezés; tál (étel);
közétkezési társaság; ke-
verék, zagyva, to make a
—, mindent összerissza-
hányni; malaczkodni; to
get one's self into a —,
bajba keveredni; — mate,
s. evőtárs; —, v. n. ét-
kezni.

Message (mesz'szédés), s. ize-
net; to send a — to some
one, rkinek vmit izenni;
to carry a—, izenetet vinni;
to send a — by some one,
rki által vmit izenni; to
deliver a —, izenetet meg-
vinni.

Messenger (mesz'szendzésr),
s. izenetívő, hárívó, hír-
nök, követ, küldött.

Messiah (mészáj'é), s. mes-
siás.

Messrs. (=Messieurs mes'-
jurz'), s. pl. urak; to —
Brown & Co., Brown és
társa uraknak.

Messuage (mesz'szuédzs), s.
telek; tanya, épület.

Metacarpus (metékár'pász),
s. kézközép.

Metachronism (miték'ro-

226

Metal

nizm), s. kortévesztés, időszámítási hiba.

Metal (met'tl), s. érez; (átv. ért.) tüzesség, hevesség, elevenség.

Metallic (mitél'lik), adj. érez, ... , féni: — currency, s. penüő pénz.

Metallography (metéllag'réfi), s. érezleírás.

Metallurgy (metél'lárdzsi), s. kohótan, kohászat, éreztan, érezválasztási tudomány.

Metamorphize (metámaar'feiz), v. a. átalakítani, átváltoztatni.

Metamorphose, v. Metamorphize.

Metamorphosis (—foszisz), s. átalakítás, átalakulás.

Metaphor (met'afér), s. átképítés; hasonképlet, képmáslat.

Metaphorical (—phar'ikél), adj. hasonképletes, képleges; —ly, adv. képleg.

Metaphrase (met'érrez), s. szűszerinti áttétel, átirás.

Met'aphrast (—frészt), s. szűszerinti áttevő v. fordító.

Metaphysic (—fiz'ik), —al, adj. érzéktúli, alapbőlcselmi.

Metaphysician (—zis'án), s. érzéktúli bőlcselő, metazikus.

Metaphys'ics, s. pl. érzéktúli bőlcsélet, alapbőleselem.

Metastasis (mitész'tészisz), s. átrakodás.

Metatarsus (metétár'szász), s. lábközép.

Mete (mít), v. a. mérni; to — out, kimérni; —, v. n. to — at, cézélozni —ra, —re; —, s. határ: — wand, — yard, s. mérővessző, mérőpózna.

Metempychosis (mitemp-sziko'szisz), s. lélekköltözés. [mény.

Meteor (mi'tiár), s. légtiüne Meteorolite (mitiar'oleit), s. égkö, lebkö.

Methinks (mithingsz'), v. imp. nekem úgy tetszik v. úgy látszik.

Method

Method (meth'ad), s. mód, módszer; tanmodor; eljárásmód.

Methodical (mithad'ikél), adj. módszeres; —ly, adv. módszeresen.

Methodism (meth'adizm), s. Wesleytan, methodistaság, módszeres ájtatosságú hitfelekezet.

Meth'odist, s. methodista; módszerész.

Metre (mí'tér), s. versmértek, versméret; méter (mértek neme).

Metrical (met'rikél), adj. versméretes, versmértéki.

Metrology (metral'odzsi), s. mértéktan.

Metronome (mi'tronom), s. átemmérő, főcáros.

Metropolis (mitrap'ohz), s. Metropolitas (mitral'itén), adj. főcárosi; s. érsek.

Mettle (mét'tl), s. bátorság, elevenség, tüzesség; —some, adj. bátor, eleven, heves, tüzes.

Mew (mju), v. n. miákolni, nyávogni; tollait hullatni, vedleni; becsulni, bezárni; to — one's self up from the world, a világtól elvonulni; —, s. csillő, sírály; vedlés, küklés; kalitka.

Mewl (injul), v. n. nyivákolni (mint a kisgyermek); —er, s. nyivákoló gyermek.

Miasm (mei'ezmét'ik), s. gerj, ragály.

Miasma, v. Miasm.

Miasmatic (mei-ézmét'ik), adj. ragályos; gerjes.

Mica (mei'ké), s. csillám, csillámpor.

Micaceous (meik'é'sász), adj. csillámszerű; csillámos.

Michael (mei'kl), s. Mihály.

Michaelmas (meik'klmész), s. Sz. Mihály ünnepe; — day, s. Sz. Mihály napja.

Miche (mits), v. n. bujdoklani.

Mich'ery, s. csalárdsg.

Mich'ing, adj. lusta.

Mickle (mik'kl), adj. sok; many a little makes a —, sok kerés sokra megy.

Mightily

Microcosm (mei'krokazm), s. kisvilág.

Micrometer (meicram'itěr), s. kicsinymérő (górcsölenésén).

Microscope (mei'kroszkop), s. górcső, nagyító.

Mid (mid), adj. közép..., középső; —day, s. dél, détidő; — summer, s. nyári napfordulat; — winter, s. téli napfordulat.

Midden (mid'dn), s. ganajdomb.

Middle (mid'dl), adj. közép..., középső; közbenső; —classes, s. pl. középosztályok; — course, s. középítű: —sized, adj. középszerű nagyságu: a — aged man, megélemedett ember; —, s. közép, derék; in the — of the town, a város közepén; in the — of the night, éjélfelkör; we are now in the — of the winter, a tél derékán vagyunk most.

Mid'ling, adj. középszerű, meglehetős; adv. középszerűen, meglehetősen; I am but —, csak megragyok valahogy.

Midge (midzs), s. tipoly, szűnyog.

Mid'most, adj. középső, közbelső.

Midnight (mid'neit), s. éjfél.

Midshipman (mid'sipmên), s. tengeri hadapród.

Midst (midszt), s. közép; in the — of, közepén, közepette; adj. közép, közbelső; adv. közepett.

Midwife (mid'weif), s. bába, szülésznő.

Mid'wifery, s. bábaság, bábanesterség.

Mien (mín), s. tekintet, ábrázat.

Miff (miff), s. kedvetlenség, boszankodás.

Miffed (miff'd), Mif'fy, adj. kedvetlen, boszús.

Might (meit), s. hatalom, erő; with — and main, erőnek erejével.

Might'ily, adv. hatalmasan, erősen, nagyon.

227

o*

Mightiness

Might'iness, s. hatalmasság; magasság, fenség (czím).

Might'y, adj. hatalmas, erős, nagy, roppant; a — nation, hatalmas nemzet; a — famine, borzasztó éhszűkéség; — things, fontos dolgok; —, adv. nagyon, igen: it is all — fine and — well what you said, but etc., a mit ön mondott, az mind nagyon jó és szép, de stb.

Migniard, v. Miniard.

Mignonette (minyanett'), s. rezeda.

Migrate (mei'grét'), v. n. költözni.

Migra'tion, s. költözés.

Mí'gratory, adj. költöző.

Milanese (mil'éniz'), adj. and s. milanói.

Milch (mils), adj. fejős; — cow, s. fejős tehén.

Mild (meild), adj. szende, szelíd, nyájas, kegyes; enyhe, szelíd; — weather, s. enyhe idő; —ly, adv. szendén, szeliden, kegyesen; —ness, s. szendeség, kegyesség.

Mildew (mil'dju), s. ragya; penész.

Mile (meil), s. mérföld; —stone, s. mérföldkö.

Militant (mil'itént), adj. küzdő; csatázó, harczoló; the — church, a vitézkedő egyház.

Military (mil'itéri), adj. harczos, hadias; hadi; a — man, hadfi, katona; — architecture, s. hadi építészet, hadi építés; —, s. katonaság, had.

Militate (mil'itét), v. n. csatázni, vírní; vitázni, vitatkozni.

Militia (milis'é), s. néphad, honvédség; —man, s. polgárkatona.

Milk (milk), s. tej; — cow, s. fejős tehén; — maid, s. fejő szolgáló; — pail, s. fejőke, fejődézsa; — thistle, s. dudra-esorbóka; —tooth, s. szopófog; — woman, s. tejesasszony; —, v. a. fejni, megfejni.

Milken

Milk'en, adj. tejes; — diet, s. tej-ét.

Milk'er, s. fejő.

Milk'y, adj. tejféle, tejes; —way, s. téj-ut, ég-út.

Mill (mill), s. malom; paper —, s. papirosmalom, papírosgyár; water —, s. vízi malom; wind —, s. szélmalom; hand —, s. kézi malom; (prov.) he was born in a —, ő süket; — brook, s. malompatak; — stone, s. malomkő; —wheel, s. malomkerék.

Millenarian (millinë'rien), s. chiliasza.

Millenary (mil'ninéri), adj. ezeréves; s. érezred.

Millennial (millen'niél), adj. ezeréves.

Millen'niom (—ni-ám), s. érezred; chiliasmus.

Millepede (mil'ipíd), s. százlábú pinczebogár.

Mil'ler, s. molnár.

Millesimal (millesz'szimêl), adj. ezeredik; ezeres.

Millet (mil'lit), s. köles, köleskása.

Milliary (mil'liéri), s. mérföldkö.

Milliner (mil'linér), s. piperésznö.

Mil'linery, s. pipereműgyártás.

Million (mil'lián), s. milliom.

Milt (milt), s. lép; haltej.

Milt'er, s. tejeshal, himhal.

Mime (meim), s. mimjáték; mimész.

Mimer (mei'mér), s. mimjátszó; bohócz.

Mimicry (mim'ik), adj. mimleges; —art, s. mimmürvészet; —, s. mimjátszá; majmolá; —, v. a. majmolni.

Mimicry (mim'ikri), s. majmolás, majmolgatás, utánozgatás.

Mim'ics, s. pl. mimmürvészet.

Minacious (miné'sász), adj. fenyegető.

Mince (minsz), v. á. apróra ragadni.

Mind (meind), s. emlékezet, ész; kedv; kedély; érzüllet; indulat; vélekedés;

Mind

szándék, akarat; to bear in —, emlékezetben tartani (vmit); to call to —, emlékezni (vmiről); to put one in — of —, emlékezetni vki (-ra, -re, eszébe juttatni vkiinek vmit; it occurred to his —, azon gondolatra vetemedett, azon gondolatra jött; it will not out of my —, azt ki nem vethetem az eszemből; out of sight, out of —, a mit a szem nem lát, a szív hamar felejti; a thing out of —, feledékenységbe ment dolog; to go out of one's —, eszét veszteni; time out of —, emlékezethaladó idő óta; if he has a — for a walk to the park, ha neki kedve van, a ligetbe sétálni menni; I have a great — to thrash the scoundrel, nagy kedvem van, a gazembert jól megpáhozní; I spoke my —, ugy beszéltem, a mint gondolkodom; to open one's — to some one, szívét kitární vki előtt; to make up one's —, magát eltökéleni; to my —, véleményem szerint; my — misgives me, roszat sejtek; to change one's —, másra gondolni magát, megváltortatni szándékát; with one —, egyakarattal, egyhangulag; so many men, so many minds, a hány fő, annyi vélekedés: —, v. a. ígyelni, hallgatni (-ra, -re); gondolni (-val, -rel), gondjának lenni (-ra, -re); — what I say, hallgass reám, hajts szavamra; to — one's work, munkájához látni; who is to — the children? ki ígyel a gyerekekre? — your own business! gondoskodjék saját dolgáról! I had to — my luggage, málhámra kellett rigyáznom; I don't —, nem bánom; I don't — it, nem gondolok vele; never —, never — it, sohase gondolj vele.

228

Minded

Mind'ed, adj. szándékű; érzelmű, indulatű; noble —, adj. nemesérzelmű, nemeslelkű; well —, adj. jóindulatű; ill —, adj. roszindulatű.

Mind'ful, adj. figyelmes, figyázó, gondos; to be — of..., emlékezetben tartani cmit; figyelemmel lenni vmi iránt; —ly, adv. gondosan; —ness, s. figyelmesség, gondosság.

Mind'less, adj. figyelmetlen, gondatlan; to be — of..., meg nem emlékezni —ről, —ről.

Mine (mein), pron. enyim; a friend of —, barátim egyike; it was no fault of —, nem én voltam a hibás, nem miattam esett a hiba; whose is this book? it is —, kié ez a könyv? az enyim.

Mine (mein), s. akna: érez-akna, bányanreg, bánya; the leads of a —, érezerek; —, v. u. aknát készíteni; —, v. a. aknászni.

Miner (mei'něr), s. bányamíves; aknász: —'s truck, s. csille, tolászekér.

Mineral (min'erél), s. ásvány; adj. ásványi, ásványos, érezés; — coal, s. köszén; — kingdom, s. ásványország; — waters, s. pl. ásványforrás, érezforrás.

Min'eralist, s. ásványász, ásványtudás, kohász, érezismész.

Mineralogical (—lad'zsikêl), adj. áscánytani.

Mineralogist (minerél'odziszt), s. ásványtudás.

Mineral'ogy, s. ásványtan.

Min'gle (ming'gl), v. n. elegyűlű, regyűlű, keveredűn; he did not — with them, ő nem keveredett közéjök; to — into society, társaságba menn; —, v. a. elegyítű, keremű; —, s. keverék: mangle, s. zagyvalék, elegy-helegy.

Minnard, Magniard (min'i-

Miniature

árd), adj. kicsinyed, szépeske, csínos, finom.

Miniature (min'iétsjur), s. kisfestés, kiesided festés.

Minikin (min'ikin), s. kedvenc; adj. kicsinyke.

Minim (min'im), s. törpe; egriponty, karesuponty; kisferenczi; félkóta, félütemnyi hangjegy.

Miniment (min'iment), s. okirat, bizonyítvány.

Minimum (min'imám), s. vminék legkevesebbje; legkisebb érték.

Mining (mein'ing), s. bányászat, aknázás.

Minion (min'ián), s. kedvenc: —like, adj. negélzett, negédlett, kényes, elkényeztetett.

Minister (min'isztér), s. szolgálattevő, szolgálkodó; követ; lelkész (protestánsoknál); miniszter: —, v. u. szolgálni, szolgálatára lenni (vkinek); lelkészkedni; (to) orvosságot adni (vkinék); segédül lenni (vkinék); —, v. u. adni, oda nyújtani; to — an occasion of..., alkalmat nyújtani —ra, —re.

Ministerial (miniszti'riél), adj. szolgáló, alarendelt; hivatalos, hivatali; paphivatali; lelkészi; templomi; ministeri, ministerials; — garments, s. pl. templomi ékszerek.

Min'istrant, adj. szolgáló, szolgalmás.

Ministra'tion, s. szolgállattétel; hivatalkodás; hivatal; egyházi hivatal; lelkészkeDES.

Min'istry, s. szolgálat, hivatal: paphivatal, prédikatorság; ministerium.

Minor (mei'něr), s. a kiskorú; lágyhang; altétel, altét (éslethen); adj. kisebb, esekélyebb; kiskorú; lágyhangú (zen.j); Asia —, Kis-Azsia.

Minorate (mei'narēt), v. u. kisebbűtni.

Mirror

Minorite (mei'narit), s. ferenczrendi, kisferenczi.

Minor'ity (minar'iti), s. kisebbseg; kiskorúság.

Minotaur (min'otaar), s. minotaurus.

Minster (min'sztěr), s. székestemplom, monostor.

Minstrel (min'sztrel), s. költő, dalnok, zenész; vándorló dalnok v. zenész; — sy, s. zenészek, muzsikusok; zenekar, énekkar.

Mint (minnt), s. menta; pénzverde, pénzverőház; pepper —, borsos menta; balm —, fodormenta; master of the —, s. pénznyugy; —, v. a. bányolni, pénzt verni; koholni: —, v. u. törkedni (-ra, -re).

Mint'er, s. pénzverő; koholó.

Minute (minjut'), adj. kicsinyed; aprólékos; pontos, szabatos; —ness, s. pontosság.

Min'ute (min'nit), s. perez; rörid vázlat, röridlet; — book, s. írkukinyv; — hand, s. perczmutató; — man, s. tartalékos.

Minutiae (minju'si-i), s. pl. részletek, aprólékosságok.

Minx (mingksz), s. pajkos leány.

Miny (mei'ni), adj. aknás: aláásott.

Mirable (mei'rêbl), adj. esudálatos.

Miracle (mir'ékl), s. csuda; to work miracles, csudát mícelű.

Miraculous (mirek'julász), adj. csudás, esudálatos; természetfeletti; —ly, adv. csudálatosan; —ness, s. esudálatosság.

Mirador (mir'dor'), s. erkély.

Mirage (mei'rédzs), s. légkép, délibáb, légtükrözet.

Mire (meir), s. sár: hanaya; he is in the —, benn van a hinárban; — drum, s. dosogém.

Mírk (měrk), — some, adj. homályos, borús.

Mirror (mir'rár), s. tükör;

<table><thead><tr><th>Mirth</th><th>Misbelieving</th><th>Misdoing</th></tr></thead><tbody><tr><td>— stone, s. réteges gipsz, üvegkö, holdkö; —, v. a. tükrözni, tükröztetni.</td><td>Misbeliev'ing, adj. tévhitü.</td><td>a. félreérteni, roszúl v. tévesen felfogni.</td></tr><tr><td>Mirth (mörth, měrth), s. vígság.</td><td>Misbestow (—biszto'), v. a. aránytalamúl kiosztatni; méltatlanra vesztegetni (vmit).</td><td>Misconcept'ion, v. Misconduct.</td></tr><tr><td>Mirth'ful, adj. víg, vidám; —ly, adv. vigan, vidámúl; —ness, s. vidámság.</td><td>Miscall (—kaal'), v. a. balúl v. hibásan elnevezni; nem nevezni igaz nevén.</td><td>Misconduct (—kan'dǎkt), s. rosz magaviselet.</td></tr><tr><td>Mirth'less, adj. vígatlan; —ness, s. vígatlanság.</td><td>Miscalculate (—kê'lkjulēt), v. a. roszúl számolni, hibásan felretni.</td><td>Misconduct (—kandǎkt'), v. a. roszúl kezelni, roszúl vinni (p. gazdaságot); to — one's self, roszúl viselni magát.</td></tr><tr><td>Mry (mei'ri), adj. sáros.</td><td>Miscarriage (—kér'ridzs), s. idétlen szülés; felsülés, balsiker.</td><td>Misconjecture (—kandzsek'tsár), s. alaptalan gyanítás.</td></tr><tr><td>Misadventure (miszédven'tsár), s. baleset, balság, szerencsétlenség.</td><td>Miscarry (—kér'ri), v. n. idétlen szülni; roszúl sülni el; dugába dölni.</td><td>Misconstruction (—kansztrák'sán), s. félremagyarázás; félremagyarázat.</td></tr><tr><td>Misadvice (miszédveisz'), s. rosz tanács.</td><td>Miscast (—kászt'), v. a. hibásan felvetni v. felszámolni.</td><td>Misconstrue (—kansztru'), v. a. félremagyarázni; to — one's words, félremagyarázni vki szarait.</td></tr><tr><td>Misadvise (—veiz'), v. a. to — one, vkinek rosz tanácsot adni; vkit tévútra vezetni.</td><td>Miscellaneous (—szelléniász), adj. elegyes, küülönféle.</td><td>Miscount (—káunt'), s. tévesztett számlálás; v. a. roszul számlálni.</td></tr><tr><td>Misadvis'ed, adj. félrevezett.</td><td>Miscellany (misz'szelleni), s. elegy; miscellanies, s. pl. vegyes iratok.</td><td>Miscreance (misz'kri-énsz), s. tévhit; tévhiedelem.</td></tr><tr><td>Misaffected (—éffek'ted), adj. elégületlen; ellenséges.</td><td>Mischance (—tsánsz'), s. balság, baleset, szerencsétlenség.</td><td>Mis'creant, s. tévhitü, hitetlen; istentelen, gonosz.</td></tr><tr><td>Misaim'ed (miszēm'd), adj. czéltévesztett.</td><td>Mis'chief (—tsif'), s. baj, kár; to make —, rosz ját tenni a türe, bajt okozni, bajt szerezni; to bring — on some one, bajba keverni vkit; to repair a —, az okozott bajt orvosolni.</td><td>Miscreated (—kriet'ed), adj. idomtalan, csunya, rát.</td></tr><tr><td>Misalliance (miszellel'énsz), s. egyenetlen házasság, balházasság.</td><td>Mischievous (misz'tsivász), adj. kártevő, kártékony; csintalan; —ness, s. kártékonyság, csintalanság.</td><td>Misdeal (—díl'), v. a. roszúl osztani (kártyát).</td></tr><tr><td>Misanthrope (misz'éntrop), s. embergyülölő.</td><td>Miscibility (—szibil'iti), s. elegyíthetőség, vegyíthetőség.</td><td>Mis'deed (—díd), s. gonosztett, büntény.</td></tr><tr><td>Misanthropic (—thrap'ik), —al, adj. embergyülölő, embergyülöleti.</td><td>Miscible (misz'szibl), adj. elegyíthető, vegyíthető.</td><td>Misdemean (—dimín'), v. a. to — one's self, roszúl viselni magát.</td></tr><tr><td>Misan'tropist, v. Misanthrope.</td><td>Miscite (—szeit'), v. a. hamisan v. helytelenül idézni (p. vki irodalmi művéből).</td><td>Misdemeanour (—dimín'ár), s. rosz magaviselet; hibázás, vétek, vétség, (törv. delictum).</td></tr><tr><td>Misan'thropy (—ên'tropi), s. embergyülölés.</td><td>Misclaim (—klēm'), s. alaptalan igény.</td><td>Misdesert (—dizert'), s. vétkesség, vétek, bűn.</td></tr><tr><td>Misapply (—épplei'), v. a. helytelenül alkalmaztatni; rosz czélra fordítani.</td><td>Miscompute (—kampjut'), v. a. számvetésben hibázni, roszúl kiszámítni.</td><td>Misdevotion (—divo'sán), s. álajtatosság.</td></tr><tr><td>Misapprehend (—épprihend') v. a. félreérteni.</td><td>Misconceit (—kanszít'), s. téres felfogás; balértelem; álfogalom; félreértés.</td><td>Misdirect (—direkt'), v. a. roszúl utasítni; tévirányban elküldeni; roszúl czímezni (levelet, árukülde ményt stb.).</td></tr><tr><td>Misapprehen'sion, s. félreértés.</td><td>Misconceive (—kanszív'), v.</td><td>Misdo (—du'), v. a. and n. irr. (v. to Do), hibázni, véteni; I have misdone, hibáztam, vétettem.</td></tr><tr><td>Misbecome (—bikam'), v. a. it misbecomes him, nem illik hozzá; roszúl áll neki.</td><td></td><td>Misdo'er, s. roszterő, gonosztérvő.</td></tr><tr><td>Misbehave (—bihēv'), v. n. illetlenkedni; v. a. to — one's self, roszúl viselni magát.</td><td></td><td>Misdo'ing, s. hibázás, gonosztett.</td></tr><tr><td>Misbehav'ed, adj. rosz magaviseletü.</td><td></td><td></td></tr><tr><td>Misbehaviour (—bihēv'iár), s. rosz magaviselet.</td><td></td><td></td></tr><tr><td>Misbelief (—bilíf'), s. tévhiedelem.</td><td></td><td></td></tr></tbody></table>

230

Mise

Mise (meiz), s. vég-itélet; perköltség.

Misemploye (—emplai'), v. a. rosz czélra fordítani; to — one's time, idejét elvesztegetni.

Miser (mei'zér), s. zsugori, fukar; —ly, adj. fősvény, fukar.

Miserable (miz'erêbl), adj. nyomorult; —ness, s. nyomorultság.

Mis'erably, adv. nyomorultan.

Mis'ery, s. nyomorúság.

Misesteem (miszesztím'), v. a. kevésre becsülni, megvetni; s. megvetés.

Misfare (—fêr'), v. n. roszül járnı; s. balság, baleset.

Misfashion (—fêss'án), v. a. elcsufitni, éktelenitni.

Misform (—faarm'), v. a. elrútitni, alakjából kivenni.

Misfortune (—faar'tsán), s. szerencsétlenség.

Misgive (—giv'), v. a. irr. (v. to Give), my mind misgives me, roszat sejtek.

Misgiv'ing, s. balsejtelem, gyanu, aggodalom.

Misgotten (—gat'tn), adj. rosz uton nyert.

Misgovern (—gáv'érn), v. n. roszül kormányozni, a hatalommal visszaélni; roszül gazdálkodni, roszül kezelni, tönkre igazgatni.

Misgov'ernment, s. rosz kormányzás; rosz kezelés, rosz igazgatás.

Misguidance (—gei'dénsz), s. félrevezetés; elcsábítás.

Misguide (—geid'), v. a. félrevezetni; elcsábítni.

Mishap (—hêp), s. baleset, szerencsétlenség.

Mishear (—hér, —hír), v. a. roszül hallani, félreérteni.

Misimprove (—impruv'), v. a. javítva rontani.

Misinform (—infaarm'), v. a. roszül értesíteni; —ed, adj. roszül értesített.

Misinforma'tion, s. tévelyítő értesítés.

Misinstruct (—inszträkt'), v.

Misintelligence

a. roszül tanítani, hamisan oktatni.

Misintelligence (—intel'lidsensz), s. félreértés; tévélyítő értesítés.

Misinterpret (—inter'prett), v. a. balra magyarázni; félremagyarázni.

Misinterpreta'tion, s. balmagyarázat; félremagyarázat.

Misjudge (—dzsădzs'), v. a. balúl itélni.

Mislay (—lé'), v. a. irr. (v. to Lay), eltenni, nem tenni helyére (vmit); he mislaid his book, eltette könyvét, hogy most maga sem találhatja.

Misle (mizl), s. por-eső, permeteg.

Mislead (—lid'), v. a. félrevezetni, tévűtra vezetni, elcsábítni. Bító.

Mislead'er, s. csábító, éleszá.

Misluck (—lák'), s. szerencsétlenség.

Mismanage (—mén'édzs), v. a. roszül kezelni (p. hivatalt, gazdaságot stb.).

Misman'agement, s. rosz kezelés.

Misogamy (miszag'émi), s. házassággylülölés.

Misogynist (miszad'zsiniszt), s. nögyülölő.

Misogyny (miszad'zsini), s. nögyülölés.

Misorder, s. rendetlenség.

Mispersuasion (—perszwe'zsán), s. balvélemény, csalatkozás.

Misplace (—plész'), v. a. elmozdítni, eltenni, rosz helyre tenni; méltatlanra vesztegetni.

Mispronounce (—pronáunsz') v. a. roszül kiejteni (szót).

Misquote (—kwoot'), v. Miscite.

Misreckon (—rek'kǎn), v. a. roszül számolni.

Misreport (—riport'), v. a. hamisan jelenteni (vkinek vmit), hamis v. tévesjelentést tenni.

Mis'report, s. hamis jelentéstétel; álhir.

Missionary

Misrepresent (—reprízent'), v. a. elferdítve előadni, hamis oldalról mutatni, félreismertetni (vkit v. vmit); roszül képviselni.

Misrule (—rúl'), s. rosz v. igazságtalan kormányzás; zendülés, zenebona; lázadás.

Miss (misz), s. kisasszony, leányasszony.

Miss (misz), v. a. hiányt észrevenni, hiányolni; eltenni (vmi nélkül), nélkülözni (vmit), eltéveszteni, elvétni, elhibázni, elmulasztani; I never missed it, észre sem vettem hiányát; I did not — the book till next day, csak más nap vettem észre, hogy a könyv hiányzik; we can't — him, el nem lehetünk nála nélkül; to — a step, elhibbanni; to — one's mark, czélját elhibázni; félre lőni; the pistol missed fire, a pisztoly nem sült el; to — one's way, elvéteni az utat; to — the train, későn jönni, későn érkezni a vonathoz; he never missed his duty, sohasem mulasztotta el kötelességét; —, v. n. híanyozni, hibázni; there is something missing here, itt vmi hibázik; —, s. hívallét; hiány; tévedés, elvétés, hiba; we have no great — of him, könnyen el lehetünk nála nélkül: there was never a — of these papers, észre sem vették ezen iratoknak hiányát.

Missal (misz'szél), s. misemondó könyv.

Misshape (—sép'), v. a. elcsufitni, alakjából kirenni.

Missile (misz'szil), adj. hajitott; s. hajitófegyver, lökfegyver.

Mis'sion (mis'án), s. külde'tés; hitkövetség; hittéritő társaság.

Mis'sionary (—éri), s. hitkövet, hittéritő.

231

Missive

Mistrustful

Mode

Missive (misz'sziv), adj. küldött; letters —, s. pl. körlevelek; — weapons, s. pl. lökfegyverek.

Misspend (—szpend'), v. a. elpazarolni; elvesztegetni.

Mist (miszt), s. köd; scotch —, s. permeteg; to cast a — before one's eyes, vkit elámítni; to be in a —, hüledezni; —, v. n. permezteni; —, v. a. ködbe borítani.

Mistakable, v. Mistakeable.

Mistake (—tek'), v. a. irr. (v. to Take), félreérteni; félreismerni, másnak tartani, másnak tekinteni, elréveszteni; to — one's character, félreismerni vki jellemét, csalódni rkiben; you — me for another, ön engem félreismer, ön engem másnak tart, mint a ki vayyok: I mistook you, én ímt félreértettem; —, v. n. tévedni, tévedésben lenni, csalatkozni; to be mistaken, tévedésben lenni; if I am not mistaken, ha nem csalatkozom; I was mistaken in that man, csalódtam abban az emberben; —, s. félreértés, tévedés, elvétés, hiba; to commit a —, to make a —, tévedni, hibát követni el; by —, tévedésből.

Mistake'able, adj. eltévesztető, félreismerhető, félreérhető.

Mista'kingly, adv. tévedésből, tévesen.

Mister (misz'tér), s. úr; Mr. Luff, Luff úr.

Mistime (—teim'), v. a. alkalmatlan időben tenni.

Mistle, v. Misle.

Mistle-bird, s. gyöngyevő húros, léprigő.

Mistletoe (miz'zl-to), s. gyimbor, fagyöngy.

Mistress (misz'triz), s. aszzony, úrnő; szerető; school —, tanítónő; Mrs. Luff, Luffné.

Mistrust (—trászt'), v. a. to — one, bizodalmatlanság

gal viseltetni vki iránt; —, s. bizodalmatlanság.

Mistrust'ful, adj. bizodalmatlan. (nakodó.

Mistrust'less, adj. nem gyamist'y, adj. ködös.

Misunderstand (—ändersztênd'), v. a. irr. (v. to Stand), félreérteni.

Misunderstand'ing, s. félreétés; egyenetlenség, viszálkodás.

Misusage (—ju'zedzs), s. viszsaálels; méltatlankodás.

Misuse (—júz'), v. a. visszaélni (-val, -vel); méltatlannul bánni (-val, -vel); s. visszaálels; méltatlankodás.

Miswrite (—reit'), v. a. hibásan irni.

Mitchel (mits'il), s. négyszögű útkő.

Mite (meit), s. fillér, csekélység, csekély adomány; atka, kollanes.

Mitigant (mit'igênt), adj. enyhitő, szelidítő.

Mitigate (mit'igét), v. a. enyhiteni, lágyitani; szelidíteni.

Mitiga'tion, s. enyhités, lágyítás, szelidítés.

Mitigative, v. Mitigant.

Mitre (mei'tr), s. piíspäksüveg.

Mitten (mit'tin), s. fejeskeztyű; to give one the —, kosarat adni, házasságí ajánlatot el nem fogadni.

Mittimus (mit'timász), s. efogatási paranes.

Mix (miksz), v. a. keverni, elegyítni; összekeverni; she felt in some way mixed up with the affair, bizonyos tekintetben magát is ezen ügybe kevernek vélte; to — wine with water, a bort vizezni; —, v. n. keveredni, elegyülni; he never mixed among us, sohasem keveredett közcénk, sohasem társalkodott velünk.

Mix'en (Mik'szn), s. ganajdomb.

Mixt'ly, adv. reggyesen.

Mixture (miksz'tsár), s. keverék, reggyiték.

Mizzen (miz'zn), s. tatárbocz; tatvitorla.

Miz'zle, v. Misle.

Mizzy (miz'zi), s. mocsár.

Mnemonic (niman'ik), —al, adj. emlézettani.

Mnemonics (niman'íksz), s. pl. emléktan, emlézettan.

Moan (maon), v. n. zokogni, jajdulni, nyügni; v. a. sиратni, megsiratni; s. jajgatás, keserr, jajpanasz; nyögés.

Moan'ful, adj. jajos, sирánkozó; —ly, adv. sирánkozva, nyügve.

Moat (maot), s. vár-árok; c. a. beárkolni.

Mob (mab), s. nép alja, nép súpredéke; v. a. a súpredék-nép hatalmába adni (vkit), kegyetlenül bánni (vkivel); beburkolni; v. n. dühösködni, zajongani.

Mob'lish, adj. aljnépies, köznépies, aljas, czudar.

Mobile (mo'bil), adj. mozgékony, ingó: s. mozgászer.

Mobil'ity, s. mozgékonyás; ingatagság, illhatatlanság.

Moble (mo'bl), c. a. beburkolni.

Mock (makk), v. a. to — one, csúfot v. tréfűt üzni vkiból, gúnyolódva mimelni, luddátenni, bolondnak tartani vkit; —, v. n. to — at one, csúfolódni, gúnyolódni vki felett; —, s. csúf, gúny; majmozás: csúf-üzés; — bird, s. sokszarű rigó; — fight, s. árnyékriadal; — moon, s. mellékhold, álhold; — poem, s. gúnyers; — praise, s. gúnydíceséret; — turtle-soup, s. utánzott teknösbéka-leres.

Mock'ery, s. gúnyolódás, gúnymajmolás; csúf-üzés; vakitás, ámitás, káprázat, csalszín.

Mock'ingly, adv. csúfolódva, gúnyolódva; csúfolólag, gúnyolólag.

Modal'ity, s. módozat.

Mode (mood), s. mód; szokás; divat: fok: — of living, életmód.

232

Model

Model (mad'ěl), s. minta,
mintakép, mintabáb; v. a.
mintázni.

Mod'eller, s. mintász.

Moderate (mad'eret), adj.
mértékletes, mérsékelt; kö-
zépszerű; —ly, adv. mér-
tékletesen, módjával; —
ness, s. mérséklet, mérsé-
keltség.

Moderate (mad'erēt), v. a.
mérsékelni; zabolázni.

Modera'tion, s. mérséklés,
mérséklet.

Modern (mad'ern), adj. je-
lenlegi, mostani, mai; új;
divatszerű.

Mod'ernize (—neiz), v. a. di-
ratszerűsítni.

Modest (mad'eszt), adj. sze-
rény, illedelmes; —ly, adv.
szerényen, illedelmesen.

Mod'esty, s. szerénység, szép-
viselet; mérséklet; —piece,
s. mellbodor.

Mod'ifiable, v. Modificable.

Modifiable (madif'ikébl),
adj. módosítható, megvál-
toztatható.

Modification (—kē'sǎn), s.
módosítás.

Modify (mad'ifei), v. a. mó-
dosítani, megváltoztatni,
megszorítani, mérsékelni.

Modish (mo'dis), adj. divat-
szerínti, divatszerű; —ly,
adv. divat szerint.

Modulate (mad'julēt), v. a.
hanglejteni, hangot vál-
tani.

Modula'tion, s. hanglejtés,
hangváltás.

Module (mad'jul), s. minta;
oszlopmérték.

Moiety (mai'iti), s. fele vmi-
nek.

Mol (mail), s. folt, mocsok;
v. a. bepíszkolni, besároz-
ni; elesigázni; v. n. baj-
lódní, vesződni, kinlódni,
a sárban akadni.

Moist (maiszt), adj. nedres,
nyírkos; — sugar, s. dara-
czukor.

Moist'en, v. a. megnedvesít-
ni, megnedvezni.

Moist'ure (maisz'tsár), s.
nedv, nedvesség.

Molar

Molar (mo'lêr), adj. örlő; —
teeth, s. pl. örlöfogak.

Mold, v. Mould.

Molder, v. Moulder.

Mole (mool), s. méh-üszög,
üszög-magzat; vakandok;
anyajegy; kögát, kötöltés,
révgát; sírjel, sírhalom;
—hill, s. vakandturás; —
trap, s. vakandesapda; —
catcher, s. vakandász.

Molest (mal'eszt), v. a. ter-
hére lenni v. esni; hábor-
gatni.

Molesta'tion, s. háborgatás,
alkalmatlankodás, zakla-
tás.

Mollar (mal'lêr), s. téntafé-
reg.

Mollient (mal'li-ent), adj. lá-
gyító, enyhítő.

Mollification (mallifiké'sǎń),
s. lágyítás, enyhítés.

Mol'hífier (—fei-er), s. lágyító-
szer, enyhítőszer; békél-
tető.

Mollify (mal'lifei), v. a. lá-
gyítni, puhítni, enyhátni.

Mollusca (mallász'kê), s. pl.
puhányok.

Molt, v. Moult.

Molt'en, adj. olvasztott; ön-
tütt.

Moly (mo'li), s. aranyszínű
haqyma.

Molybdena (molibdi'nê), s.
őlanyfényyle.

Molybdenum (molibdi'nǎm),
s. őlany.

Molyb'dic, adj. — acid, s.
őlanysav.

Moment (mo'ment), s. pillan-
nat, időpont; pont; fon-
tosság, nyomaték; hatány;
for a —, szempillanatra;
in a —, egy szempillanat-
ban; it is of no —, annak
nines fontossága, az nem
érdemes figyelemre; it can
be of no — to our under-
taking, az nem szolgál-
hat vállalatunk előmozdí-
tására.

Moment'al, adj. pillanati;
fontos; —ly, adv. pillana-
tilag.

Momentaneous (—tě'niǎsz),
v. Momentary.

Monition

Momentary (mo'mentêri),
adj. szempillanatnyi, mu-
lékony.

Mo'mently, adv. tüstént;
minden pillanatban.

Momentous (mament'ász),
adj. nagy fontosságu, nyo-
matékos.

Mommery, v. Mummery.

Monarch (mon'ǎrk), s. ön-
uralkodó; fejedelem.

Monar'chie (—nár'kik), —al,
adj. fejedelmi, önúri, mo-
narchiai; —ally, adv. fe-
jedelmileg, önúrilag, mo-
narchiailag.

Mon'archy, s. fejedelmiség,
monarchia.

Monastery (man'észteri), s.
zárda, monostor.

Monastic (mo-nész'tik), adj.
zárda..., zárdai, monos-
tori; s. szerzetes.

Monas'ticism, s. szerzetesség,
szerzetes'élet.

Monday (man'dē), s. hétfő;
saint —, szent heverd-el
nap.

Monetary (mǎń'itêri), adj.
pénz..., pénzbeli.

Money (mán'i), s. pénz;
ready —, — in hand, —
down upon the nail, kész-
pénz; to be out of —,
pénz hiával lenni, pénz-
ből kifogyni; in — mat-
ters, pénz dolgában; — is
the God of the world, a
pénz a világ istene, azt
imádják mindenütt; —
bag, s. erszény, pénzes
zaacsó: —lender, s. pénz-
kölcsönadó; — changer, s.
pénzváltó; — maker, s.
pénzszerző; — making, s.
pénzszerzes; — proof, adj.
megvesztegethetlen.

Mon'eyed, adj. pénzes.

Mon'eyless, adj. pénzetlen.

Mong'er (mang'gěr), s. kal-
mǎr; készítő; cheese —,
s. sajt-árus; news —, s.
ujdondász.

Mongrel (man'gril), s. and
adj. kores.

Moniment, v. Monument.

Monish, v. Admonish.

Monition, v. Admonition.

233

Monk

Monk (mangk), s. szerzetes, barát; — fish, s. szárnyas czápa; —'s-head, s. pityang; —'s-hood, s. kék sisakirág; —'s rhubarb, s. parajlárom.

Monkey (mánk'i), s. majom.

Monk'hood (—húd), s. szerzetesség, szerzetes állapot.

Monk'ish, adj. baráti, szerzetesi.

Monocular (monak'kjulér), adj. félszemű, egyszemű.

Monoculous, v. Monocular.

Monody (man'odi), s. egyhangú ének, egyhangú gyászének.

Monogany (monag'émi), s. egynejúség. [névjegy.]

Monogram (man'ogrém), s.

Monograph (man'ogrêf), s. egyedirat.

Monography, s. rajzvázlat.

Monologue (man'olog), s. magánbeszéd.

Monopetalous (manopet'élász), adj. egyletelű.

Monopolist (monap'oliszt), s. egyed-árus.

Monop'olize (—leiz), v. a. egyedározni.

Monop'oly, s. egyed-árusság.

Monosyllable (man'oszillébi) s. egytagú szó.

Monotonous (monat'ónász), adj. egyhangú, egyszavú; egyféle; unalmas.

Monot'ony, s. egyhangúság.

Monsoon (manszűn'), s. pásztás szél.

Monster (man'sztér), s. szörny, szörnyeteg.

Monstrosity (mansztraz'iti), s. szörnyetegség.

Monstrous (man'sztrász), adj. szörnyű, éktelen, idomtalan; —ly, adv. szörnyen.

Month (mánth), s. hó, hónap; lunar —, s. holdhónap; solar —, s. naphó, polgári hónap; —'s mind, s. sovárgás.

Month'ly, adj. havi, hónapos, hónap...; adv. havonként, hónaponként.

Monument (man'jument), s. emlék, emlékjel, emlékoszlop, diszemlék.

Monumental

Monumen'tal, adj. emléki; emlékszerű.

Mood (múd), s. kedv, kedélyhangulat, kedélyállapot; mód; építésmód; to be in an angry —, roszkedvűnek lenni, boszonkodni; I am not in a — to write, most nincs kedvem az iráshoz; subjunctive —. s. foglaló mód.

Moodiness (mú'dinesz), s. roszkedvűség, szeszélyeség.

Moodily (mú'dili), adv. szeszélyesen; boszúsan; búsan.

Moody (mú'di), adj. szeszélyes, boszús.

Moon (mún), s. hold; hánap (n. h.); half —, félhold; new —, ujhold; full —, teli hold; — eyed, adj. holdasszemű, holdvak; —fern, s. holdrutá-ozmund; — stone, s. kőüreg; — struck, adj. holdas, holdkáros.

Moon'light (—leit), s. holdvilág.

Moon'shine (—sein), s. holdvilág; ralódiatlanság, haszontalanság, kölcsönzött fény, semmiség; —wisdom, s. iskolai bölcseség, betanult bölcseség, mely nem az itélő, hanem csak az emlékező tehetségnek kiszonhető; it is all —, mindez csak ámítás és szemfényvesztés.

Moon'ish, adj. változatos, szeszélyes, állhatatlan.

Moor (múr), s. mór; néger, szerecsen; láp, posvány, ingovány; —hen, s. hóda; —land, s. lápföld.

Moor'ý, adj. lápos, posványos, ingoványos.

Moot (mút), s. vitató érteket, vita: v. a. tárgyalni, megvitatni; v. a. vitatkozni.

Mop (mapp), s. törörlörgy; mops and mows, arczintorgatás; —, v. a. eltörölni, törörlörgygyal tisztogatni; —, v. a. száját

More

félvrehúzni; areczát fintóritni.

Mope (moop), v. n. duzzászkodni; ábrándozni; henyélni; v. a. elkedvetlenítni; eltompítni, elbutítni.

Moral (mar'él), adj. erköles ... , erkölcsi; erényes; (böles.) az akarat irányát illető, vágy-irányi; s. erkólestan; tanúlság.

Moral'ist, s. erkölestanító.

Moral'ity, s. erkölcsiség; (böles.) akarat iránya.

Moral'ize (—leiz), v. n. (on, upon), erköleszkedni értekezni erkölcsi kérdésekről; v. a. erkülesősítni.

Moral'izer, s. erköleszkedő.

Morass (morész'), s. moesár.

Moras'sy, adj. moesáros, posványos.

Morbid (maar'bid), adj. beteges.

Morbose (marboosz'), adj. egészségtelen: betegségből eredő.

Morbos'ity, s. beteges állapot.

Mordacious (mardé'sász), adj. harapós; mardosó; sértő, fulánkos; maró.

Mordacity (—dész'iti), s. harapósság; csipősség; felmaró erű.

Mordicant (mar'diként), adj. harapós; csípős, mardosó; maró.

More (moar), adj. több: he has — money, neki több pénze van: he has no — money, neki már nincs pénze; give me some — of it, adjon nekem még belöle; give me two pounds —, adjon még két fontot; somewhat —, vmirel több: — than two pounds, több két fontnál: without any — ado, minden torábbi hímezés nélkül; to do —, többet tenni; that is — than I can believe, azt már nem hihetem; —orless, több kevesebb; —, adv. — lasting, adj. tartósabb; go no — there, ne menj többé oda; he is no

234

Moreover

—, ő már meghalt: so
much the—, annál inhább,
annyíval inkább; the —
—, the —, minél inkább
—, annál inkább —; never
—, nem többé, soha többé
nem; once —, még egy-
szer; twice —, még két-
szer; — and —, mindin-
kább inkább.

Moreover (moro'věr), adv.
azonfelül.

Morigeration (moridzserě-
săn), s. szófogadás.

Morig'erous (—erăsz), adj.
szófogadó.

Mormons (mar'mansz), s.
pl. a. mormonok.

Morn (maarn), v. Morning.

Morning (maar'ning), s. reg-
gel, délelőtt; early in the
—, korán reggel; — star,
★s. hajnali csillag.

Morose (morosz'), adj. ked-
vetlen, mogorva.

Moros'ity, s. komorság, dur-
czáság.

Morrow (mar'ro), s. reggel;
good —, jó reggelt; to-
morrow, holnap; to-mor-
row morning, holnap reg-
gel; after to-morrow, hol-
nap-után.

Morsel (maar'szěl), s. falat,
harapás.

Mortal (maar'tél), adj. ha-
landó; — enemy, — foe, s.
halálos ellenség; — hour,
s. halálóra; —ly, adv. ha-
lálosan; —, s. ember; a
strange —, különös ember.

Mortal'ity, s. halandóság;
halúlozás; bill of —, halá-
lozási kimutatás.

Mortar (maar'têr), s. mozsár;
mozsár-ágyu; vakola.

Mortgage (maar'gēdzs), s.
jelzálog, ingatlan zálog;
záloglevél, záloglekötés; v.
a. zálogul lekótni (ingatlan
jószágot).

Mortgagee (—dzsí'), s. zálog-
hitelező.

Mort'gager, s. hitelzálogos,
zálog-adós.

Mortiferous (maartif'erăsz),
adj. halálhozó.

Mortification (maartifikē'-

săn), s. holt fene; boszan-
tás, búbánat; önsanyarga-
tás.

Mortify (maar'tifei), v. a. el-
fojtani, elnyomni, meg-
törni, sanyargatni; boszan-
tani, bántani, epeszteni;
v. n. megtörödni; önmagát
sanyargatni.

Mortpay (maart'pē), s. hátra-
lerő adússág.

Mosaic (mozé'ik), adj. mo-
zaik; mózesi; — law, s.
Mózes törvénye; —work,
s. rakmű; —, s. rakkép.

Mosaical, adj. mozaik.

Mosquito (maszki'to), s. szű-
nyogféle rovar.

Moss (masz), s. moh; pos-
vány: — campion, s. mécs-
virág; — rose, s. borzas
rázsa; — grown, adj. moh-
lepte.

Mos'sy, adj. mohos.

Most (maoszt), adj. legtöbb;
for the — part, nagyobb-
részt; at the —, legfőlebb;
— of the teachers, a tani-
tók nagyobb része; — adv.
the — beautiful women, a
legszebb nők; a — popu-
lous country, igen népes
ország; it vexes me — of
all, az engem leginkább bo-
szant.

Most'ly, adv. többnyire, job-
bára, főként, nagyobbrészt;
leginkább.

Moth (math), s. moly, kul-
lancs, atka; —eaten, adj.
moly-ette; — mullein, s.
molyfü, molyűző fark-kóró.

Mother (madh'ér), s. anya;
méh, méhanya; seprő, üle-
dék, ágy; — country, s.
anyaország; — of-pearl, s.
gyöngyáz; — in law, s.
napa, anyós.

Moth'erhood, s. anyaság.

Moth'erless, adj. anyátlan.

Moth'erly, adj. anyai; adv.
anyailag.

Moth'ery, adj. seprős, sűrű.

Mothy (math'i), adj. molyos.

Motion (mo'săn), s. mozgás;
inditvány; has-ürülés, szék;
the — was carried, az in-
ditvány elfogadtatott; to

Mortify

Mount

put in —, mozgásba hozni;
accelerated —, s. gyorsab-
bód mozgás; uniform —,
s. egyenlő mozgás; laws of
—, s. pl. mozgás törvényei.

Mo'tionless, adj. mozdulat-
lan.

Mo'tive (—tiv), s. indok, in-
ditó ok; adj. inditó: moz-
gató; —power, s. mozgató
erő.

Motley (mat'ly), adj. tarka;
vegyes, kevert; zavart.

Mo'tor, s. rügerő, mozgató,
mozgony.

Motto (mat'to), s. jelmondat,
jelszó.

Mould (móld), s. minta, kas,
öntöminta, téglaminta, ür-
minta; termófold; kerti-
füld, színfold; anyag;
alak, forma; faggyuteknő;
czukorminta; penész; bor-
virág; folt, mocsok; he is
a man of vulgar —, ő igen
közönséges ember; to con-
tract —, penészesedni, vi-
rágosodni; iron —, s. rozs-
dafolt; —, v. a. mintázni;
alakítni, képezni; dagasz-
tani, gyűrni; önteni (min-
tába); penésztíni; —, v. n.
penészesedni, virágosodni:
moulded bread, penészes
kenyér.

Mould'er, s. alakító; min-
tász; v. n. purhadni, pur-
hásodni, revesedni; v. a.
purhasztani.

Mould'iness, s. penészesség.

Mould'ing, s. párkány; váll-
kő.

Mould'y, adj. penészes.

Moult (molt), v. n. vedleni,
küklenti.

Mound (máund), s. töltés,
sáncz, főldsáncz, főldbás-
tya; v. a. körülgátolni, kö-
rülsánczolni.

Mount (máunt), v. a. fel-
menni, felhágni, fellépni
(vmire); felemelni, felak-
ni; lovat adni (vki alá);
foglalni (-ba, -be); to — a
hill, felmenni a hegyre;
to — in gold, aranyba fog-
alni; to — a musket, hadi
puskát agyazni; to —guard,

235

Mountain

őrségre menni; to — a can-
non, löreget a talpra emel-
ní; —, v. n. felemelkedni;
felmenni, felhágni, felülni
(lóra); összesen tenni,
menni, rugni (-ra, -re); to
— to power and greatness,
hatalomra és tekintélyre
vergődni: to — on horse-
back, lóra ülni; — s. emel-
vény, magaslat, domboru-
lat, halom, hegy; gőrvéd.

Mountain (máunt'én), s.
hegy; —ash, s. berkenye-
fa; — cock, s. erdősz fajd;
— erystal, s. hegyi jegecz;
— heath, s. kötör; — pa-
per, hegyikéreg (a kölennek
egy faja); — rose, s. ra-
gyabura; — wormwood, s.
havasi üröm.

Mountaineer (—tenír’), s.
hegylakos.

Mount'ainous (—năsz), adj.
hegyes (p. vidék).

Mount'ebank (—ibênk), s.
szintár, csalajinta, nyegle,
kérkedi; v. a. megcsalni;
—ery, s. szintárlás, szintár-
kodás; nyegleség, kérke-
dés.

Mourdant (mor'dënt), s. csat
peczke.

Mourn (mórn), v. n. (for, at,
over), gyászolni; gyásza
öltözni; bűsulni, szomor-
kodni; she mourns for
her mother, anyját gyá-
szolja; —, v. a. gyászol-
ni, siratni, fájlaní; he
mourns the loss of his
property, vagyonának vesz-
tét siratja.

Mourn'ér, s. gyászoló; halott-
kisérő.

Mourn'ful, adj. gyászos, szo-
morú.

Mourn'ing, s. gyász; gyász-
öltözet; deep —, s. mély
gyász; second —, half —,
s. félgyász; —, adj. gyá-
szoló, gyász...; — dress,
s. gyászruha; — hat-band,
s. gyászfátyol.

Mouse (máusz), s. (pl. mice
[meisz]), egér; to catch
mice, egereket fogni; —
hawk, s. egerészö kánya;

— hole, s. egérlyuk; —tail,
s. mízura.

Mousetrap (máusz'trép), s.
kelepcze, csaptár; par-
son's —, s. esketés, össze-
adás; házasságkötés; —, v.
n. egerészni.

Mouth (máuth), s. száj; nyi-
lás, torkolat, szájlyuk;
ágyutorok; by word of —,
élő szóval; —of the womb,
méhszáj; — piece, s. szájba
fogni való része vminek;
szóló, szószóló, hírnök;
— expenses, s. pl. asztal-
pénz.

Movable (múv'ê-bl), adj. in-
gó; mozgatható, mozgé-
kony; —ness, s. mozgat-
hatóság, mozgékonyság.

Mov'ables (s. pl. ingáságok,
ingó javak; bútorok).

Move (múv), v. a. mozdítni,
mozgatni: indítni; meg-
indítni; indítványozni; iz-
gatni; he is not to be
moved from his purpose,
őt nem bírhatni arra, hogy
szándékáról lemondjon; őt
el nem tántoríthatni útjá-
rál; to — to tears, sírásra
indítni; to — to sedition,
fellázítni; to be moved
at..., megindúlni vmin; —,
r. n. mozdulni, mozogni;
forogni, kerengni, járkál-
ni; költözködni; to —
about, járni - kelni; to
—forward, előre nyomúlni;
to — on, törább menni, ut-
ját folytatni: to — to, to
— into, beköltözni, beköl-
tözködni (szállásra); to —
off, elindúlni, elmenni, el-
távozni; —, s. huzás, me-
nés (pl. sakkjátékban);
mozzanás, mozzanat; to be
on the —, talpon lenni,
járni-kelni.

Move'less, adj. mozdulatlan;
mozgékonytalan.

Move'ment, s. mozgás, moz-
dulás, forqás; járás, me-
nés; mozdítás; tactus (ze-
nében, tánczban).

Mo'ving, adj. mozgó; moz-
gató; indító; szívreható;
s. mozgás; mozgatás; indi-

236

Mousetrap

Much

tás; költözködés, hurczol-
kodás.

Mow (moo), v. a. reg. and
irr. (mowed [mood], mown
[moon]), kaszálni, leka-
szálni; betakarítni, bearat-
ni; v. n. kaszálni; bőgni;
bégni; to — at, rosz ké-
pet mutatni -nak, -nek.

Mowburn (moo'běrn, moo'-
börn), v. n. megüszögö-
södni.

Mow'er, s. kaszás, kaszáló.

Moyle (maail), v. Mule.

Much (măts), adj. sok (meny-
nyiségre nézve); s. sok,
sókság; bőség; adv. na-
gyon, igen; csaknem, majd;
sókkal, sokat; — money,
many friends, a pénzes
emberek sok barátja van;
it did him — good, hasz-
nára volt, igen jól esett
neki; I had to take —
pains, sok járadságomba
került; — would have
more, minél többet birnak
az emberek, annál többet
kivánnak; he made — of
me, ő engem nagyon meg-
tisztelt, ő engem elhalmo-
zott nyájasságával; to
make — of one's self, so-
kat tartani maga felől, ma-
gut hánytatni; I have —
to tell you, sok mondani
valóm van; too — breaks
the bag, sokat szekér sem
bir; he is too — for him,
nem ér fel bele; to eat —,
sokat enni; to speak —,
sokat beszélni; to think
it too —, sokallani; as —
as' I know, a mennyire én
tudom; how — ? mennyi ?
hogy ? how — is there of
it? mennyi van abból ?
how — is the bread ? hogy
a kenyér ? how — was the
meat? hogy volt a hús ? if
you knew how — I love
you, ha tudná, mennyire
szeretem önt: so —, annyi,
ennyi; annyit, ennyit;
annyira, ennyire; I love
you so — that etc., annyira
szeretem önt, hogy stb.; as
— again, megannyi; twice

Mucid

Muddy

Munch

as —, kétszer annyi; as
— as, annyi mint; so —
the better, annál jobb; so
— the worse, annál ro-
szabb; — bigger, sokkal
nagyobb; — more, sokkal
több: még inkább; — less,
sokkal keresebb; sokkal ke-
vésbé; — beloved, igen szé-
retett; you are —mistaken,
ön nagyon téved; it is —
the same thing, csaknem
egyre megy.

Mucid (mju'szid), adj. dohos,
nyírkos; sárszagú; pené-
szes.

Mucilage (mju'sziledzs), s.
nyák.

Mucilag'inous (inász), adj.
nyákos.

Muck (mákk), s. ganaj:
szenny; to run a —, dühön-
geni, dühösköldni: — and
pelf, összezsugorított, öss-
szezsarolt kincs; — worm,
s. ganajtúrony; — fly, s.
ganajlégy; —, v. a. trá-
gyázni.

Muck'er, v. a. összekaparni,
gyűjteni.

Muck'erer, s. zsugori, fillé-
rező.

Muckle, v. Mickle.

Muck'y, adj. szennyes; gana-
jos.

Mucosity (mjukasz'iti), s.
nyálka, nyálkásság.

Mucous (mju'kász), adj. nyál-
kás, nyálka...; — mem-
brane, s. nyákhártya;
— ness, s. nyálkásság.

Mucronated (mju'kronéted),
adj. hegyes, hegyezett.

Mucus (mju'kász), s. nyálka;
turha; nyák.

Mud (măd), s. sár, iszap;
agyag, agyagsár; — wall,
s. sárfal, agyagfal: gyur-
gyalag: — boot, s. vizhat-
lan csizma; — fish, s. csík;
—, v. a. zavarosítni; sá-
rozni.

Mud'dily, adv. zavarosan.

Mud'diness, s. iszapposság;
zavarosság.

Muddle (măd'dl), s. zürza-
var, rendetlenség; zavaros-

ság; to make a — of some-
thing, vmit összezavarni;
— headed, adj. zavartfejű;
—, v. a. zavarosítni; elká-
hitni; megrészegítni.

Mud'dy, adj. sáros, iszapos;
zavaros; — water, s. zava-
ros viz.

Mue (mju), v. n. vedleni.

Muff (măff), s. karmantyú,
tuszli; morfondi.

Muffin (măf'fin), s. pogácsa,
lepény.

Muffle (măf'fl), s. kémtok,
duglya, hótok; v. a. bebur-
kolni, betakarni; körülte-
kerni; bepólázni; v. n.
mormolni.

Mug (mág), s. korsó, kor-
sócska; — house, s. sör-
ház; — weed, s. müge; —
wort, s. üröm.

Mug'gy, adj. nedves, nyírkos,
ködös.

Mulberry (măl'berri), s. fái
eper; — tree, s. eperfa.

Mulet (mălkt), v. a. birságol-
ni; s. birság, pénzbírság.

Mule (mjul), s. öszvér; —
driver, s. öszvérhajtó.

Muleteer (mjuletír'), s. ösz-
véres.

Mu'lish, adj. makacs.

Mull (măll), v. a. megédesí-
ni; mulled wine, meleg
bor, megédesített bor.

Mull (măll), s. murva, po-
rond; burnótszelencze.

Mullet (măl'let), s. bajszos
rázsahal.

Mullion (măl'ián), s. ablak-
kereszt.

Mullock (măl'lăk), s. söpre-
dék.

Multangular (măltêng'gju-
lér), adj. sokszögü, sokszög-
letű.

Multicolor (măltik'alár), adj.
sokszűnű.

Multifarious (măltifé'riász),
adj. sokféle; —ness, s. sok-
féleség.

Mul'tiform, adj. sokalakú.

Multilateral (—lét'erél), adj.
sokoldalú.

Multiloquous (—til'o-kwász),
adj. bőbeszédű, sokbeszédű.

Multipede (mál'tipíd), adj.
soklábu; s. százlábu pin-
cezbogár.

Mul'tiple, adj. sokszoros.

Multipliable (—plei'ébl), adj.
sokszorozható.

Multiplicable, v. Multipli-

Multiplicate (mál'tiplikét),
adj. többszörös, sokszoros.

Multiplica'tion, s. szorzás,
sokszorozás; sokasítás; —
table, s. az egyszer egy.

Multiplica'tor, s. szorzó; so-
kasító.

Multiplicity (—plisz'iti), s.
sokféleség.

Mul'tiply (—plei), v. a. szó-
rozni, sokszorozni; soka-
sítni; v. n. szaporodni.

Multipotent (—tip'otent), adj.
sokhatalmű, tehető.

Multiscious (—tí'sász), adj.
soktudó.

Mul'titude (—tjud), s. soka-
ság; a köznép.

Multitudinous (—tju'dinász),
adj. nagyszámű; sokszó-
ros, sokféle; roppant.

Mum (măm), adj. hallgatag,
esendes; to be —, hallgat-
ni; —, int. csitt! —, s.
brunszíigi ser.

Mumble (măm'bl), v. a. and
n. mormogni, mormolni,
dörmögni; majzolni, dör-
mögni.

Mumm (mămm), v. a. bebur-
kolni: alakozni; álar-
czóni.

Mum'mery, s. beburkolás, ál-
arezoskodás; álarczos mu-
latság.

Mummy (măm'mi), s. mú-
mia, holtaszat.

Mump (mámp), v. a. and n.
mormogni, mormolni; rág-
ni, rágcsálni; koldulni, re-
ménykedni; rászedni.

Mump'er, s. élösködö, ebéd-
leső, kolduló.

Mump'ish, adj. morgó, mor-
fondi.

Mumps (mámpsz), s. pl. to-
rokqyík; to be in one's —,
roszkedvünek lenni.

Munch (mánt), v. a. and n.
mohósággal enni, falni.

237

Muncher

Munch'er, s. fuldokló; faló.

Munch'ing, s. fuldoklás; falás.

Mundane (mǎń'dēn), adj. vi lági, földi.

Mandatory (mǎń'détari), adj. tisztító.

Mundic (mǎń'dik), s. rézkovand; yellow —, s. kénkovand; white —, s. mireny korand.

Mundification (—difikē'sǎn), s. tisztítás.

Mundif'icative, s. tisztítószer; adj. tisztító.

Mundify (mǎń'difei), v. a. tisztítni, megtisztítni.

Munerary (mju'neréri), adj. díjul adott, ajándékozott.

Munerate, v. Remunerate.

Mungrel, v. Mongrel.

Municipal (mjunisz'ipél), adj. községi, helyhatósági.

Municipal'ity, s. helyhatóság.

Munificence (mjunif'iszensz) s. bőkezűség.

Munif'icent, adj. bőkezű.

Muniment (mju'niment), s. erődítés, erődítény, erőség; okmány, oklevél; — house, s. levéltár.

Munition (mjuni'sǎń), s. hadiszer, lőszer; erődítés, sánczolat; — bread, s. katonakenyér.

Murage (mju'redzs), s. faladá.

Mural (mju'rêl), adj. fal... — breach, s. falrom, falrés.

Murder (mör'děr, měr'děr), v. a. meggyilkolni; s. gyilkosság, nélés; guilty of —, vétkes a gyilkosságban.

Mur'derer, s. gyilkos.

Mur'deress, s. gyilkosnő.

Mur'dering, s. gyilkolás; adj. gyilkoló.

Mur'derous (—děrász), adj. gyilkos, vérengző; —ly, adr. gyilkosan, kegyetlenül; —ness, s. vérengézés; vérszomj.

Mure (mjur), s. fal, köfal, v. a. to — up, elfalazni; befalazni. (vas sá.)

Muriate (mju'riet), s. sósá-

Muriatic

Muriatic (mjuriét'ik), adj. sósavas; — acid, s. sósav.

Murk (mörk, měrk), s. homály; törköly.

Murk'y, adj. sütétes, sötét; borús, homályos.

Murmur (mör'mör, měr'měr) s. mormogás; moraj, morgás; v. a. and n. mormogi, mormogi; v. n. mormogi; to — at something, vmi miatt zúgolódni.

Mur'muring, s. mormolás, mormogás; zúgolódás, morgás.

Murrain (mǎ'r rin), s. marhadög, marhacész.

Murrey (mǎ'r ri), adj. rót.

Murther, v. Murder.

Muscadel (mász'kédel), s. muskatálbor; muskatálszőlő, bakator.

Muscadine, v. Muscadel.

Muscle (mász'szl), s. izom; csiga; — shell, s. csigház, kagylóhéj; — fish, s. éti gőczány.

Muscular (mász'kjulér), adj. izom, izomhoz tartozó.

Musculous (mász'kjulász), adj. izmos.

Muse (mjuz), s. múzsa.

Muse (mjuz), v. n. gondolatokba merülni, gondolködóba esni; merengeni; to — on (vagy upon) something, vmi felől gondolkodni; to — at something, álmélkodni vmin; —, s. gondolkodás.

Muse'ful, adj. gondolkodó, merengő.

Museum (mjuzi'ám), s. museum, műtár.

Mushroom (mǎs'rúm), s. gomba.

Music (mju'zik), s. zene, zenészet; — master, s. zenetanító.

Musical (mju'zikél), adj. hangászati, zenei, zenészi: zengzetes, hájhangú; — composer, s. hangszerző, zenekultó; — instrument, s. hangműszer; —ly, adv. zeneileg, zenészetileg; zengzetesen.

Muster

Musician (mjuzi'sán), s. zenész.

Musk (mǎszk), s. pézsma; — animal, s. tatár pézsmány; — cat, s. pézsma-macsa; — apple, s. muskatálulma; — pear, s. muskatálkörte; — seed, s. pézsmazem.

Musket (mász'kět), s. muskéta, hadi puska; — ball, s. puskagolyó; — shot, s. puskalóvés.

Musketeer (—tí'), s. muskétás; gyalog katona.

Muskin (mász'kin), s. cżinge, cżinke.

Musk'iness, s. pézsmaszag.

Musk'y, adj. pézsmaszágű.

Muslin (máz'lin), s. csalánszövet.

Musquash (mász'kas), s. éjszak-amerikai pézsmapatkány; pézsmapatkány bőre; pézsmapatkány-prém.

Musrole (máz'rol), s. orrszij, orrfék.

Muss (mász), s. zürzavar; to make a —, martalékuladni; —, v. a. összezavarni; to — up, összegyűrni.

Mussel, v. Muscle.

Mussulman (mász'szálmên), s. muzulman, Mohammed követője.

Must (mászt), v. n. dej. kelleni, kénytelen lenni; I — go, mennem kell; it — be so, ugy kell lennie; I — not speak of it, arról nem szabad beszélnem.

Must, v. a. penésztítni; v. n. penészedni.

Must, s. must.

Mustache (mász'tès), v. Mustachios.

Mustachios (másztē'siaz), s. pl. bajusz, bajsz. tár.

Mustard (mász'tèrd), s. mus-

Muster (mász'těr), v. a. kiállítni (nészés végett); szemlénli: szerezni, kerítíni, felhajászni, összegyűjteni; to — up money, pénzt keríteni; to — up courage, neki bátorodni; —, v. n. gyűlni; —, s.

238

Mustiness

szemle; hadszemle; né-
jequék (katonáknál).

Musti'ness, s. penészesség;
dohosság.

Musty (másztí), adj. penés-
szes; dohos.

Mutabíl'ity, s. változékony-
ság; változtathatóság.

Mutable (mju'tébl), adj. vál-
tozékony, változtatható.

Mutation (mjutě'sán), s. vál-
toztatás, változás.

Mute (mjut), adj. néma; —
sorrow, s. néma bú; —, s.
néma betű; —ness, s. né-
maság.

Mute, s. madárganaj; v. n.
ganajlani.

Mutilate(mju'tilēt), v. a. cson-
kítni.

Mutila'tion, s. csonkítás.

Mutineer (mjutinír'), s. zen-
dító, lázító; zendülő, lá-
zadó.

Mutinous (mju'tinász), adj.
lázadozó; lázongó, zenebo-
nás; —ness, s. lázongás.

Mutiny (mju'tini), s. láz-
dás, zendiűlés: v. n. felzen-
dülni, fellázadni.

Mutter (mát'těr), v. a. and n.
mormiczolni, mormogni,
mormolni; morogni; s. mor-
mogás; morgás.

Mut'terer, s. mormiczoló,
mormogó; morgó.

Mut'tering, s. mormogás;
morgás. adj.mormogó; mor-
gó; —ly, adv. mormogva,
morogra.

Mutton (mát'tn), s. juhhús,
ürühás; leg of —, ürü-
zomb.

Mutual (mju'tsjuél), adj. vi-
szonos, kölesünös: —ly, adv.
riszont, kölesünösen.

Mutual'ity, s. riszonosság,
kölesünösség.

Muzzle (máz'zl), s. orj (álla-
toké); nyilás, száj, torko-
lat; szájkosár, kaponcza;
—, v. a. megkaponeázni;
megszaglálni, megszima-
tolni; —r, s. pof, pofonesa-
pás.

Muzzy (máž'zi), adj. szóra-
kozott; megzavarodott;
megháborodott.

My

My (mei), pron. az én-m, -am,
-om, -em, -öm; this is —
house and not thine, ez az
én házam, nem a tied; my
head aches, fejem fáj; I
sold — horse, eladtam lo-
vamat.

Mycautha (mikên'thê), s.
egértőris, szurós péra.

Myologie (mei-al'odzsi), s.
izomtan, izomtanítmány.

Myops (mei'apsz), s. rövid-
látó.

Myopy (mei'api), s. rövid-
látás.

Myriad (mir'iêd), s. tizezer:
roppant szám, tómérdek-
ség.

Myrk, v. Mirk.

Myrrh (měr), s. mirha.

Myrtiform(mêr'tifaarm), adj.
mirtusalakű.

Myrtle (měr'tí), s. mirtus.

Myself (meiszelf), pron. ma-
gam, magamnak, maga-
mat; I did it —, azt én
magam tettem; I see — in
the looking-glass, látom
magamat a tükörben.

Mysterious (miszti'riász),
adj. rejtelmes; —ly, adv.
rejtelmesen.

Mystery (misz'teri), s. rejte-
lem.

Mys'tic, s. merengősdi.

Mys'tical, adj. titokteljes,
rejtelmes, merengős; —ly,
adv. rejtelmesen.

Mys'ticism (—szizm), s. me-
rengősdiség; állítólagos is-
meretek, melyek fogalmak-
ba nem foglalhatók és azért
nem is közülhetők.

Mystification (—fikē'sǎn), s.
áltatás.

Mys'tify (—fei), v. a. áltatni.

Mythic (mi'thik), —al, adj.
regés.

Mytholog ist, s. regész, hit-
regész.

Mythological (mitholad'zsi-
kel), adj. regészi, regészeti.

Mythology (—thaľ'odzsi), s.
regészet, regetan.

Naked

N

N (enn), s. az N betű neve.

Nab (nèb), s. tető, csúcs,
hegycsúcs; (vulg.) fej, ka-
lap, sapka; v. a. megkapni,
megfogni, megcsípni.

Nabob (ně'bab), s. keletin-
diai fejedelem; pénzes em-
ber, dusgazdag.

Nack (něk), s. hajlandóság,
hajlam; to have a — of...,
hajlamának lenni -ra, -re.

Nacker (něk'ěr), s. hám-
gyártó.

Nacking (něk'king), s. nyak-
kötő.

Nacre (ně'kěr), s. gyöngyház.

Nacreous (ně'kriász), adj.
gyöngyházféle.

Nadir (ně'dir), s. talppont.

Naff (néf), s. búbos bukdár.

Nag (nêg), s. poroszka; sze-
rető.

Naif (něf), adj. gyermeteg,
természetes, nyiltszívű, mes-
terkéletlen, elfogulatlan.

Nail (nēl), s. szeg; köröm; to
pay down upon the —,
hészpénzzel fizetni; dead
as a door —, merőholt; to
labour tooth and —, kéz-
zel-lábbal dolgozni, min-
den erejéből rajta lenni;
to hit the — on the head,
fejére ütni a szegnek; vmít
eltalálni; one — drives
out another, szeget szeg-
gel; —, v. a. szegezni, be-
szegezni, felszegezni; to —
to the wall, falra szegezni;
to — up a cannon, löveget
beszegezni.

Nail'ér, s. szegmíves, szegesi-
náló; —y, s. szegműhely.

Naive (něv), adj. gyermeteg,
nyiltszívű, természetes, el-
fogulatlan; —ly, adv. ter-
mészetesen, elfogulatlanul,
őszintén.

Naivete, Naivety (něv'tí), s.
gyermetegség, elfogulatlan-
ság, természetesség, őszin-
teség, naivság.

Naked (ně'ked), adj. mezít-
len, meztelen, csupasz; to
strip —, meztelenítni; (átv.

239

Naked

ért.) mindenéből kivetkeztetni, kifosztani; —ly, adv. meztelenüll; —ness, s. meztelenség.

Na'ked, s. oszlopszár, oszlopsudar.

Naker, v. Nacre.

Nall (naal), s. török, ár.

Nambypamby (nêm'bi-pêmbi), adj. negélyzett, kicsinyes.

Name (nēm), s. név: what is his —? mi a neve? he got an ill —, veszett neve indult; in God's name, Isten nevében: (prov.) give a dog an ill —, and his work is done, (vagy) give a dog an ill — and you may as well hang him, a kinek veszett nevét költik, el kell annak veszni; to call one names, vkit csúfnerekkel illetni, vkit gyakázni; christian —, keresztévér; —, v. a. nevet adni, elnevezni; megnevezni; emliteni; — the child! süsd ki!

Name'less, adj. nértelen; —ness, s. nértelenség.

Name'ly, adv. nérszerint; tudniillik.

Name'sake, s. ját.

Nan (nên), —cy, s. Anikó; —house, s. bordélyház.

Nap (nép), s. fikarcz, rostocska; kis alvás; to take a —, egy keveset aludni; —, v. n. szenderegni.

Nape (něp), s. — of the neck, nyaktő, nyakszirt, tárkő.

Napkin (nép'kin), s. tányérkendő.

Napless, adj. kopott, nyűtt.

Nappy (nép'pi), adj. gyapjas, kóczos, rostos; tajtékos.

Narcosis (nárko'zisz), s. bódulás.

Narcotic (nárkat'ik), —al, adj. bódító, altató; —ally, adv. bódítólag, altatólag; —, s. altatószer, bódárszer.

Narcotine (nár'katin), s. bódadék, bódal.

Nare (nēr), s. orrlyuk.

Narrable (nêr'rêbl), adj. elbeszélhető.

Narrate

Narrate (nêr'rēt), v. a. elbeszélni.

Narrat'ren, s. elbeszélés.

Narrative (nêr'rétiv), s. beszély, rege; adj. beszélyes, elbeszélő; —ly, adv. elbeszélőleg.

Narrator (nêr'tér), s. elbeszélő.

Narrow (nê'r'ro), adj. szűk; keskeny; szigorú, pontos; to have a — escape, nagy nehezen menekülni; he had a — escape of getting drowned, kevésben múlt, hogy nem halt a vízbe; a — passage, szurdok; a — bridge, keskeny hád; a — inquiry, szigorú vízsgálat; a — understanding, szükkörű elme; —hearted, — minded, adj. kislelkű, alacsony gondolkozású; —, v. a. szükitni, keskenyitni; —, v. n. szükülni, keskenyedni.

Narrowly (nér'roli), adv. szűken, szorosan, szigorúan, pontosan; nagy wehezen: alig; he — escaped drowning, kevésben múlt, hogy nem halt a vízbe; to look — into some matter, szigorúan megrizsgálni vmit; to look — at one, szemhegyre venni, jól megnézni; vkit: to watch one —, mindig szemmel tartani vkit.

Nar'towness, s. szorosság, keskenység; szükléte vminek.

Nasal (nê'zêl), adj. orr...; s. orrhang.

Nastily (nász'tili), adv. piszkosan, undokul, rátul.

Nas'tiness, s. piszkosság, rútság, undokság, fürtelmesseg.

Nasty (nász'ti); adj. piszkos, rút, fürtelmes.

Natal (nê'tél), adj. születési; — hour, s. születés őrája.

Natation (nêtě'sán), s. uszás.

Nation (ně'sán), s. nemzet.

National (něs'aněl), adj. nemzeti; nemzet...; —debt, s. államadósság; nemzeti

Naughtiness

adósság; — customs, s. pl. nemzeti szokások; —ly, adv. nemzetileg, nemzetiesen.

National'ity, s. nemzetiség.

Native (nê'tiv), adj. született; veleszületett; születési: my — country, hazám; —, s. benszülött; őslakó; the natives of Peru, Peru öslakói; he is a — of Hungary, ő magyar születésű.

Nativ'ity, s. születés; születés őrája; szülőföld, születéshely.

Natural (nê'tsjurêl), adj. természetes, mesterkéletlen, őszinte, egyszerű; természeteti, türrénytelen; természeteti, veleszületett; cad, nem kerti; — fruits, s. pl. vadgyümöles; to die a — death, természetes halállal, halni meg; — history, s. természetrajz; — parts, s. pl. természeteti tehetség; — disposition, s. természeteti hajlam; —ness, s. természetesség, természetiség.

Na'turalist, s. természetettudós; természet tanitványa.

Naturalization (—lize'sán), s. honosítás.

Na'turalize (—leiz), v. a. honosítni.

Nature (nê'tsjur, nê'tsár), s. természet; természet országá; természete, természetemirolta vminek: véralkat; testalkat; human —, emberi természet; ties of —, a természet kötelékei, vérrokonság: good —, jószívüsg; by —, természetöл; to draw from —, természet után rajzolni.

Na'tured, adj. good —, adj. jószívű; jótermészetű, jóindulatű; ill —, adj. rosztermészetű, roszindulatű.

Naufrage, s. — v. Shipwreck.

Naught (naat), s. semmi: nulia; adj. nem módoj, csintalan, neveletlen; semmis; — money, s. hamispénz: to set at —, nem hajtani vmire.

Naught'iness, s. csintalan-

240

Naughty

ság, neveletlenség; semmirekellőség.

Naught'y, adj. csintalan, neveletlen; semmirevaló, hitvány.

Nausea (naa'siè), s. csömör, émelygés.

Nauseate (naa'siēt), v. n. tengeri kórságban szenvedni; to — at . ., émelyegni —től, —től; meqcsömörleni; —, v. a. émelyítni, felundorítni; utálni.

Nau'seative, adj. émelyítő.

Nauseous (naa'sász), adj. csömörletes, underító, undok; —ness, s. undorosság.

Nautic (naa'tik), —al, adj. tengerészeti, hajózási; — chart, s. tengeri abrosz.

Naval (né'vél), adj. hajózati, hajózási; hajó...: — architecture, s. hajóépítészet — army, s. hajóhad: — engagement, s. tengeri ütközet; — forces, s. pl. tengeri hadsereg.

Nave (né'v), s. (ép.) hajó, középtér; (gép.) kerékagy; the hollow of the —, kerékagyluk.

Navel (né'vl), s. köldök: — string, s. köldökzinór; — wort, s. köldökfű.

Navicular (né'vik'julêr), adj. csónak...; csónakdad, csónakalakű.

Navigable (né'vígébl), adj. hajózható, hajóbíró; —ness, s. hajózhatóság.

Navigate (né'vígét), v. n. hajózni; v. a. behajózni, hajón megjárni; kormányozni (hajót).

Naviga'tion, s. hajózás.

Nav'igator, s. tengeri hajós; kormányos.

Navy (né'vi), s. hajóhad; hadi hajósereg; tengeri haderő.

Nay (nē), adv. nem; vagy inkább; sőt; v. a. tagadni, nemmel felelni.

Neal (nél, níl), v. a. lassanként megtüzesítni; lassanként kihűteni; v. n. lassanként megtüzesedni, lassanként meghűlni.

Near

Near (nér, nír), adj. közel, közellévő, közelí, közelről való; adv. közel, csaknem, majd; a — relation, közelről való rokon; — hand, s. balkéz (kocsisé); —horse, s. nyerjes lő; — the town, a városhoz közel, a város közelében: he will go — to do it, kitelik tőle, aligha meg nem teszi; to draw —, közelgetni; he was — losing his life, kevésben mult, hogy életét nem vesztette; don't come near me, ne közelíts hozzádm; — is my shirt, but nearer is my skin, (vagy) near is my petticoat, but nearer is my smock, (vagy) near is the kirtle, but nearer is the sark, közelebb az ing a csuhánál; not — so good, koránsem oly jó; —, v. a. közelebb vinni, közelítni; —, v. n. közeledni, közelgetni közelítni, közel járulni.

Near'est, adj. legközelebbi, legközelebb; the — way, a legközelebb út; the — price, utolsó ár; — adv. legközelebb.

Near'ly, adv. közel, csaknem, majdnem, alighanem, szinte; kevésben mult, hogy stb., kevés híja volt, hogy stb.; the grapes are — ripe, a szőlő csaknem egészen megérett: he — lost his life, kevésben mult, hogy életét nem vesztette; I — fell, majd elestem.

Near'ness, s. közellét, közeléség; szűkkezéség, zsugorisság; meghittség.

Neat (nít), adj. takaros, csinos, helyes; tisztá (p. jövedelem, nyereség stb.); —ly, adv. takarosan, csinosan; tisztán; —ness, s. takarosság, csinosság.

Neat, s. barom, szarvasmára; —'s-leather, s. marhabör; —'s-dung, s. tehenganaj.

Neaving (ní'ving), s. a sör habja. [korsón).

Neb (neb), s. csücs, száj (p.

Nectar

Nebula (nêb'julê), s. ködfolt; szemfolt.

Nebulous (nêb'julász), adj. ködös, felhős.

Nec'essaries (nesz'szeszêriz), s. pl. szükséglet; — of life, szükséges élelem.

Nec'essarily, adv. szükségképen; szükségesen.

Nec'essary, adj. szükséges; szükségképi.

Necessitate (neszesz'szitét), v. a. szükségképivé tenni.

Neces'sitous (—szitász), adj. szükölködő, szükült; —ness, s. szükölködés, szükültség, rászorulás.

Neces'situde (—tjud), s. szükség.

Neces'sity, s. szükség; szükölküdés, szegénység; szükségesség, szükségképiség, kénytelenség, kimaradhatlanság (p. okozaté az ok beállít után); — teaches the lame to dance, a szükség még a bénút is megtanczoltatja; — dispenses with decorum, a szükség nem ismer illedelmet; — is the mother of invention, minden mesterségre megtanit a nyomorúság; — hath no law, szükség törvényt bont; of —, szükségképen.

Neck (nekk), s. nyak; to slip one's — out of the collar, a törből kimenekedni; a — of land, földszorulat; — of a shirt, inggallér; — kerchief, s. nyakbeli; — lace, s. nyakdísz, nyakboncz; — tie, s. nyakravaló, nyakötő; — verse, s. az 51-ik zsoltár kezdete,

Necrology (nekro'ladzsi), s. halotti jegyzék; halott hirlő.

Necromancer (nek'kromészér), s. varázsok, ördöngös, halottidéző.

Nec'romanacy, s. varáslat, ördöngosség, halottidézés.

Necrosis (nikro'sziz), s. csontfene, csontreszés.

Nectar (nek'tér), s. istenital, nektár.

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

241

P

Nectarean

Nectarean (—te'riën), adj.
nektár-édes.

Nectarine (nek'têrin), s. ba-
raczkşilva; adj. nektár-
édes.

Need (níd), s. szükség; szü-
kösködés, szorútság; to
stand in — of . . , to have
— of . . , szükségének lenni
-ra, -re); in case of —, szüük-
ség esetében; if — be, ha
szükséges; a friend in —
is a friend indeed, szükség
próbálja meg a barátot;
—, v. a. szükségének len-
ni (-ra, -re), szükségetni
(vmit); szükölködni (vmi
nélkül); —, v. n. kelleni,
szükségesnek lenni; I —
not go there, nem szüksé-
ges, hogy odamenjek; they
— only wait for a fitter
opportunity, csak jobb al-
kalmat kell bevárniok;
what — I care? mi gondom
arra?

Need'ful, adj. szükséges; szü-
kölködö; —ly, adv. szüksé-
gesen.

Need'iness, s. szükölködés,
ügyefogyottság.

Needle (ní'dl), s. varrótü;
delettü, iránytü; knitting
—, s. kötöttü; — work, s.
varrás; tübeli munka.

Nee'dler, s. tüs, tücsináló.

Need'less, adj. szükségtelen;
—ly, adv. szükségtelenül.

Needs (nídz), adv. szüksége-
sen, szükséyképen: elmul-
hatlanál, elkerülhetlenül,
egyáltalában; I — must
go there, nekem minden-
esetre oda kell mennem.

Need'y, adj. szükölködö, szo-
rült, szegény.

Nef, v. Nave.

Nefarious (nife'riász), adj.
törvény-ellenes, iszonyú,
gyalázatos; —ly, adv. go-
noszúl, istentelenül.

Negation (nigē'săn), s. tag-
dás.

Negative (neg'êtiv), adj. ta-
gadó, nemleges; —, s. ta-
gadó válasz; tagadó szócs-
ka; to answer in the —,
nemmel felelni.

Negatively

Neg'atively, adv. tagadólag.

Neg'atory, adj. tagadólagos.

Neglect (neglekt'), s. elha-
nyagolás, elhanyagoltatás;
to suffer —, elhanyagol-
tatni; elmellőztetni; nem
méltányoltatni; —, v. a.
elhanyagolni; elmellőzni;
elmulasztani; figyelemre
nem méltatni; to — an
opportunity, elmulasztani
az alkalmat.

Neglect'ful, adj. hanyag, gon-
datlan, mulasztékony; rész-
vétlen.

Negligee (neg'lídzsí'), s. pon-
gyola.

Negligence (neg'lídzsensz),
s. hanyagság, tunyáság,
gondatlanság, mulaszté-
konyság.

Neg'ligent, adj. hanyag, gon-
datlan, mulasztékony: to
be — of . . . , nem gondol-
ni, nem törödni —al, —vel;
—ly, adv. hanyagon, gon-
datlanál, pongyolán.

Negotiable (nigo'si'ebl), adj.
eladható, elhelyezhető, for-
galomba hozható.

Negotiate (nigo'si-ét), v. n.
alkudni, tőzsérkedni, üzér-
kedni; v. a. megfordítni,
forgatni, eladni, megyásá-
rolni; to — a bill of ex-
change, váltót pénzzé tenni.

Negotia'tion, s. alkudozás;
kereskedés, tőzs.

Neg'o'tiator, s. alkudozó, al-
kusz, alkár.

Negress (ni'gress), s. négernö.

Negro (ni'gro), s. néger, sze-
recsen.

Negus (ni'găsz), s. ital neme.

Neigh (nē), v. n. nyeritni; s.
nyerítés.

Neigh'bour (nē'bār), s. szom-
széd; (bibl.) felebarát; adj.
szomszéd, szomszédos; v. n.
szomszédságban lakni.

Neigh'bourhood (—húd), s.
szomszédság.

Neigh'bouring, adj. szomszéd,
szomszédos, határos.

Neigh'bourly, adj. szomszéd-
hoz illő, szolgálatkész: adv.
szomszédilag: készségesen.

Neither (ni'dher, nei'dher),

Nestle

pron. sem az egyik, sem
a másik; — of us, egyi-
künk sem; — of them,
egyikük sem; to be on —
side, to take — part, sem-
legesnek lenni; —, conj.
neither . . . , nor . . . , sem . . . .
sem . . . : nor then —, még
akkor sem; nor I —, én
sem: he is not going there,
nor I —, ő nem megy oda,
én sem megyek; he has no
money, nor I —, neki nincs
pénte, nekem sincs; — is
he so bad, nem is olyan
rosz.

Nemesis (nem'isziz), s. for-
bátistennő.

Nenewhere, v. Nenuphar.

Nenuphar (ni'njufár), s.
nimfa.

Neologisn (nial'odzsizm), s.
ujítgatás, nyelvujítás, új
szólás, új szó.

Neologist (nial'odzsiszt), s.
nyelvujító, szóujító.

Neophyte (ní'ofit), s. hit-
ujonez, ujonez.

Nep (nep), s. csipkepitty,
maeska csipkepitty.

Nephew (nev'ju), s. unokaöes.

Nephritic (nifrit'ik), adj.
vese . . . ; — pains, s. pl.
vesefájdalom; — stone, s.
vesekő; —wood, s. kék
szantalfa.

Nephritis (nifre'tisz), s. vesel-
lob, vesegyuladás.

Nepotism (nep'otizm), s.
atyajipártolás.

Neroli' (ner'oli), s. narancsvirág-olaj (illő olaj).

Nerve (nerv), s. ideq, in.

Nerve'less, adj. idegtelen;
erötlen, gyenge.

Nervine (ner'vin), adj. ideg-
erősítő; s. idegerősítőszer.

Nervous (ner'vász), adj. ideq,
idegi; idegguyenge; izmos,
erős.

Nervy (ner'vi), adj. ideges;
erős.

Nest (neszt), s. fészek; lak;
buwőhely: —egg, s. palozs-
na, csaltojás; —, v. n. fész-
ket rakni; almozni, fész-
kelni.

Nestle (nesz'szl), v. n. fész-

242

Nestling

kelni; to — close up to
some one, simulni, szorudni
vkihez; —, v. a. gedélni;
to — one's self, befészkelni
magát.

Nest'ling, s. főszekfentő.

Net (nett), s. háló; recze;
hajrecze; — of wire, sod-
ronyrávs; — work, s. re-
czézett.

Nether (nedh'ér), adj. al ...,  
alsó; —lip, s. alajk, alsó  
ajk; — world, s. alvilág;  
Netherlands, s. pl. német  
alföld; — most, adj. leg-  
alsó

Net'ting, s. reczézés, hálózás;
reczézet, reczemű.

Nettle (net'tl), s. csalán;
blind —, dead —, s. árva
csalán, foganött; — hamp,
s. kenderike-foganött; —
rash, s. csalánküteg —, v.
a. csípni (mint a csalán),
boszantani; it nettles him,
az őt boszantja.

Neurology (njural'odzsi), s.
idegtan.

Neuroptera (njurop'tirê), s.
pl. reczeszárnyuak.

Neutral (nju'trêl), s. and adj.
semleges; —ly, adr. semleg.

Neutral'ity, s. semlegesség.

Never (nev'ér), adv. soha, so-
hasem, sohase; —heard of,
hallatlan; — ceasing, —
ending, adj. minduntalan;
fading, adj. hervadhat-
lan; nem színehagyós; let
him be — so rich, bármily
gazdag legyen is ő: — a
one, egy sem; — a whit,
legkevésbbé sem, egy csep-
pet sem; — more, adv. so-
hasem, soha többé nem.

Nev'ertheless, adv. mind-
amellett, mindazáltal.

New (nju), adj. új; fris;
mostani, nem régi; járat-
lan; tapasztalatlan: a —
dress, új ruha; —bread, s.
puha kenyér; —born, adj.
ujonnan született; —comer,
s. jövevény; new-laid egg,
s. fris tajás: — fashioned,
adj. újdivatú; —year, s.
ujesztendő; —year's day,
s. új év napja; —year's

eve, s. Serestély napja;
—ly, adv. ujonnan, ujolag,
nem régen; but newly,
csak minap; —ness, s. uj-
donság.

News (njúz), s. (sing. & plur.)
ujság, hír; hírlap; s. pl.
ujságok, hárek; what's the
—? mi az ujság?

News'paper, s. hírlap; —
report, s. hírlapi tudósí-
tás.

News'writer, s. hírlapíró.

Next (nekszt), adj. legköze-
lebb, legközelebbi: követ-
kező, jövő; he was sitting
— to me, épen mellettem
ült: — of kin, legközelebb
rokon; — after me, az
első utánam; — year, jövő
ev; he will come — year,
majd eljön jövő évben; —
week, jövő héten; — Mon-
day, jövő hétfőn; the —
time, legközelebb: — day,
más nap, holnap; it is —
to impossible, az már a
lehetetlenséggel határos.

Nias (nei'êz), v. Nestling.

Nib (nib), s. madár-orr; hegy
(p. tollé); v.a. meghegyezni
(p. tollat).

Nibble (nib'bl), v. a. majszol-
ni, megrágni: v. n. gáncso-
lódni.

Nib'bler, s. gáncsoló, gáncso-
lódó.

Nice (neisz), adj. csinos, ta-
karos, szépecske; bibés, ké-
nyes; finnyás; akadékos;
pontos, szabatos; a — girl,
csinos leány; a — garden,
szép kert; to be too — in
some matter, akadékos-
kodni vmiben; —ly, adv.
csinosan, szépen.

Nicety (nei'sziti), s. csinos-
ság; pontosság; finnyás-
ság; akadékoskodás.

Niche (nits), s. fülke; vak-
ablak, rejtek.

Nick (nikk), s. rovás, rovat;
rovaték; számla; old —, s.
ördög; in the very — of
time, épen jókor; —name,
s. gúnynev; — nacks, s. pl.
báb, csecsebecse, haszonta-
lanság; — ninny, s. nyo-

243

News

Night

morú, bangó, gyáva; meg-
esalatott férj.

Nick, v. a. jókor rátalálni
vkire; rovatékolni: össze-
illeszteni; vkit felülműlni,
vkinek túljárni az eszén;
csínyt ejteni vkin.

Nickel (nik'kl), s. alany.

Nick'er, s. csintevő; —pecker,
s. közönséges fakúsz.

Nictate (nik'tét), v. n. kacsin-
tani; szemmel inteni, hu-
nyorgatni.

Nicta'tion, s. kacsingatás,
hunyorgatás.

Nide (neid), s. költés; ma-
dárják; egy fészekalj.

Nidget (nid'dzset), s. bamba.

Nidificate (nid'ifikét), v. n.
fészket rakni.

Nidorous (nei'dárász), adj.
kozmás, pörzs-szagú.

Nidour (nei'dár), s. illat;
zamat.

Niece (nísz), s. unokahúg.

Niggard (nig'gárd), s. fukar,
zsugori; —ly, adj. fukar,
zsinár, szükkező; — ly,
adv. fukarúl, fősvényen.

Nig'gardliness, s. zsugoriság,
fősvénység.

Nig'gardness, v. Niggardli-
ness.

Nigger (vúlg.), v. Negro.

Nig'ging, s. pénznyírkálás.

Niggle (nig'gl), v. n. enyeleg-
ni, játszadozni; v. a. csú-
fot ünzi vkiből.

Nigh (nei), adj. közel, közel-
ről való; adv. közel; a
— kinsman, közelről való
rokon; the morning draws
—, már nem sokára nap-
palodik; the winter is. —
at hand, közel van a tél;
well —, adv. csaknem, majd-
nem; —, v. n. közelgetni,
közeledni, közelítni; — v.
a. közelebb vinni, köze-
lítni.

Nigh'ness, s. közellét, közel-
ség.

Night (neit), s. éj, éjszaka;
by —, éjjel; to —, ma
este; last —, tegnap este;
az éjjel; day and —, éjjel-
nappal; late in the —, éj-
nek éjszakáján; to wish or

P*

Nightingale

to bid one a very good —,
jó éjszakát kívánni vki-
nek; when the — is dark-
est the dawn is nearest,
borúra derű; — bird, s.
égmadár; — brawler, s. éj-
kóbor; — butterfly, s. éj-
pille, éjlepke, bagolypille;
— cap, s. hálósipka; háló-
fejkötő; — crów, s. lap-
pantyń; — fall, s. éjjelés;
— gown, s. hálóing; —
hawk, s. éjjeli v. tarka
gém; — mare, s. nyomócz,
nyomag; — shade, s. eb-
szölő, csucsor; — time, s.
éjjeli idő; — vision, s. éji
látvány; — watch, s. éj-
jeli örség; éj-őr; — work,
s. éjjel dolgozás; éjjeli mun-
ka.

Nightingale (neit'ingēl), s. fülemile.

Night'ly, adj. éji, éjjeli; adv. éjenként, éjjelenként.

Nihility (neihil'iti), s. sem-
miscq.

Nill (nil), v. n. nem akarni;
will he — he, akár akarja,
akár nem, akarja, vagy
sem.

Nimble (nim'bl), adj. fürgé;
— ness, s. fürgeség.

Nimb'less, v. Nimbleness.

Nim'bly, adv. fürgén.

Nimbus (nim'bász), s. fény-
sugár, fénykoszorú, fény-
kör.

Nimiety (nim'ei-iti), s. feles-
leg.

Nimius (nim'i-àsz), adj. fe-
lettébbvaló, felettevaló, tul-
ságos, szerfeletti.

Nimmer (nim'mër), s. lopó,
tolvaj.

Nine (nein), adj. kilencz:
—, s. kilenczes; the sacred
—, a muzsák.

Nine'fold, adj. kilencszeres.

Ninemurder, s. törisszuró gé-
bics, ürgébics, szarka-gá-
borján.

Nine'pins, s. pl. kúpjáték;
to play at —, kúpozni.

Nine'teen (—tín), adj. tizen-
kilenez.

Nine'teenth, adj. tizenkilen-
czedik.

Ninetieth

Nine'tieth (—ti-eth), adj. ki-
lenzrenedik.

Nine'ty, adj. kilenczren.

Ninth (neinth), adj. kilen-
czedik.

Ninth'ly, adv. kilenczedszér.

Nip (nipp), v. a. csípni; el-
nyomni; gyötörni, zaklat-
ni; gúnyolni; to — off,
el-, lecsipni, elmetszeni, el-
vágni; to — in the bud,
esirájában elfojtani; a
nipping jest, csipős v. sértő
tréta; —, s. elmetszett da-
rab, metszetke, szeletke;
csipés, csipkedés; bőkősző,
fulánkos beszéd; gúny.

Nip'per, s. harapófogócska;
csikófog, tejfog; gúnyoló.

Nip'perkin, s. poharacska.

Nipple (nip'pl), s. csecsbimbó;
gömböcs; — wort, s. nyul-
saláta.

Nit (nit), s. serke.

Nitency (nei'tenszi), s. fény-
let; törekvés.

Nitid (nit'id), adj. fénylő;
tiszta.

Nitrate (nei'trēt), s. légsavas
só, légencz; — of potash,
s. légsavas ham-éleg.

Nitre (nei'těr), s. salétrom.

Nitric (nei'trik), adj. — acid,
s. légsav, salétromsav.

Nitrogen (nei'trodzsen), s.
légeny.

Nitrous (nei'trász), adj. sa-
létromos; — acid, s. légecs-
sar.

Nitty (nit'ti), adj. serkés;
zsugori, galád.

Niveous (niv'iász), adj. hó-
fejér.

No (no), adv. nem; pron. sen-
ki, semmi; nincs, nincsenek;
is he still asleep? no, he is
awake, alszik ő még? nem
alszik, ébren van: — penny,
— paternoster, Krisztus
koporsáját sem örizték in-
gyen; — lock will hold
against the power of gold,
aranykulescal minden aj-
tót felnyithatni; — re-
ceiver, thief, ha orgazda
nem volna, tolvaj sem len-
ne: — man can say: of
this water I will drink —

Nod

more, azt senkisem mond-
hatja: e vízből soha többé
nem iszom; to — purpose,
hiába; I take — supper,
én nem vacsorálok; I drink
— wine, én nem iszom bort;
I have — money, nekem
nincs pénzem: it is —
matter, semmit sem tesz;
by — means, semmiképen,
semmi esetre; — one, —
body, senki, senkisem; —
ways, adv. semmiképen;
semmiféleképen; — where,
adv. sehol, seholsem.

Nobilitate (nobil'itēt), v. u.
nemesitni.

Nobil'ity, s. nemesség; ne-
mesi rend.

Noble (no'bl), adj. nemes;
jeles; jóféle; dicső, disz-
teljes, pompás; s. nemes-
ember; arany (pénz); v.
a. nemesitni.

No'bleman, s. nemesember.

No'bleness, s. nemesség.

No'blewoman, s. nemes asz-
szony.

No'bly, adv. nemesen, jele-
sen.

Nobody (no'badi), v. No.

No'cent (no'szent), adj. ár-
talmas; s. vétkes.

Nock (nak), s. rovaték; v. a.
beilleszteni; felnyilazni (az
ját).

Nock'y (nak'ki), adj. egy-
ügyű, bárgyú.

Noctambula'tion (naktêm-
bjulē'sǎn), s. alvajárás.

Noctam'bulist, s. alvajáró.

Noctivagant (naktiv'égênt),
s. and adj. éjkóbor.

Noctivagation (—vêgē'sǎn),
s. éjkóborlás.

Nocturnal (naktárn'él), adj.
éji, éjjeli: s. csillagtáv-
mérő.

Nocuous (nak'juász), adj.
ártalmas.

Nod (nad), v. a. and n. bó-
logni, bólogatni, szende-
regni, biccenteni a fejé-
vel; to — at, to — to, in-
teni, bólogatni -nak, -nek;
to — assent, fejbiczentéssel
helyeslését nyilvánitni; fe-
jével igentlőleg inteni; —,

244

Nodding

Nominal

Nor

s. fejbiczentés, bólogatás;
szendergés; he is gone to
the land of —, elszende-
rült.

Nodding-starwort, s. türem-
pikk.

Noddle (nad'dl), s. fej; v. n.
főt biezenteni.

Noddy (nad'di), s. tajbász;
to play the —, együgyünek
tettetni magát.

Node (nod), s. bütyök, cso-
mó; hollttetem.

Nodose (nodosz'), adj. büty-
kös; göcsös.

Nodosity(nodasz'iti), s. büty-
kösség, göcsösség.

Noggin (nag'gin), s. kulaes,
csutora; merő edény.

Noint, v. Anoint.

Noise (naiz), s. lárma, zaj,
robaj; hír; shrill —, nyi-
rogás; humming —, don-
gás, bongás; csörgedezés;
thundering —, dörgés:
there is a — abroad that
etc., az a hire jár, azt re-
besgetik, hogy stb.; the
children made an awful—,
a gyermekék rémátő lár-
mát csaptak; — maker, s.
zajgő, lármázó: —, v. n.
zajt ütni, lármázni; —, v.
a. to — abroad, to —
about, kihírlelni.

Noise'ful, v. Noisy.

Noise'less, adj. zajtalan,
nesztelen, csendes; —ly,
adv. zaj nélkül, csendesen.

Noi'siness, s. zajosság, robo-
gás.

Noisome (nai'szam), adj. un-
doros, csömörletes; bűdös;
ártalmas, egészségtelen;
—ly, adv. ártalmasan, un-
dorosan; — ness, s. ártal-
masság, underosság.

Noisy (nai'zi), adj. zajos, lár-
más.

Nolition (nalis'an), s. nem-
akarás. [barang.

Nomad (nam'éd), s. nomád.

Nomad'ic, adj. vándoréletű,
barang.

Noma'des, s. pl. barangok,
nomádok, vándornép.

Nomenclature (nomenclle'-
tsjur), s. névjegyzék.

Nominal (nam'inêl), adj.
névszerinti; czílmzetes, tisz-
teletbeli; —ly, adv. névsze-
rint.

Nominate (nam'inēt), v. a.
nevezni, elnevezni; kîne-
vezni; kijelölni, ajánlani
(hivatalra).

Nom'inately, adv. névszerint,
külön-külön.

Nomina'tion, s. elnevezés;
kinevezés.

Nom'inative, adj. elnevezű;
— case, s. alany-eset.

Nom'inator, s. kinevező (hi-
vatalra); nevező (törtszá-
mokban).

Nominee (nam'iní), s. kine-
vezett egyén.

Nomology (nomal'adzsi), s.
törvénytan.

Non-ability (nan-êbil'iti), s.
tehetetlenség; ellenvetés.

Non-acceptance, s. el nem
fogadás.

Nonage (non'édzs), s. kiskor,
kiskorúság.

Non'aged, adj. kiskorú.

Nonagesimal (non-ê-dzesz'-
imél), adj. kilenczvenedik;
s. kilenczvenedik fok (nap-
pályáé).

Nonagon (nan'-ê-gan), s. ki-
lencszög.

Non-appearance (nan-éppí'r-
énsz), s. meg nem jelenés
(törvényszék előtt).

Non-attention (nan-étten'
sán), s. figyelmetlenség.

Nonce (nonsz), s. szándék,
czél; for the —, szándék-
san, készakarva.

Non-commis'sioned (—kam-
mis'sánd), adj. — officer, s.
altiszt.

Non-conform'ist, v. Dissent'-
er.

None (nǎn), pron. senki,
semmi, nincs, nincsenek:
I had some money, but I
have — now, volt pénzem,
de most nincsen; — of us,
senki közülünk; egyikünk
sem; — of them went to
the theatre, a színházba
egyikük sem ment: this
book is — of mine, ez nem
az én könyvem; it is — of

ours and it is — of yours'
ez sem a mienk, sem a tie-
tek; these are — of theirs,
ezek nem az övéik; there
is — but knows, mindenki
tudja; — ever gives the
lie to those that praise
him, diesérőit senki sem
szokta meghazudtolni.

Nonentity (nanen'titi), s.
nemlény; képtelenség.

None-such (nan'-sáts), adj.
páratlan, hasonlíthatlan.

Non-existence (—egziszt'-
ensz), s. nemlét.

Non'juror, s. nem eskürö,
esküelnemfogadó.

Nonpareil (nanpêrel'), s. ha-
sonlíthatlanság; apró nyom-
dabetű; almafaj.

Non-payment (—pé'ment), s.
nemfizetés.

Non-plus (nan'-plász), s. ne-
tovább; to be at a —, már
nem tudni magán segíteni;
to put one to a —, sarokba
szorítani vkit; száját be-
dugni vkinek: —, v. a. el-
hallgattatni, letorkolni.

Non-resistance (—riziszt'-
ensz), s. ellen nem állás,
vakengedelmesség.

Nonsense (nau'szensz), s.
esztelenség; értelmetlenség,
badarság; to talk —, ba-
darogni.

Nonsens'ical, adj. esztelen;
döre, értelmetlen, badar;
— talk, s. badar beszéd;
—ly, adv. esztelenül, dőrel-
kedve.

Nonsuit (nan'szjut),s.(törv.)
meqszüintetés, lemondás;
v. a. elutasítni (a pana-
szost).

Noodle (nú'dl), s. oktondi,
buta: — jees, s. pl. má-
csik, metélt; csöves laska.

Nook (núk), s. szöglet.

Noon (nún), s. dél, délidő;
at —, délben; towards —,
délfelé, déltájban; after
—, s. délest, délutáni idő.

Noose (núz), s. hurok; tör;
(tréf.) he ran himself into
the — of matrimony, a há-
zassági hurokra került.

Nor (naar), conj. sem;

245

Normal

neither..., nor..., sem..., sem...; not more nor less than..., sem tobb, sem kevesebb -nál, -nél.

Normal (naar'mél), adj. szabályszerű; tendes; függírányos.

North (naarth), s. éjszak; — east, s. éjszakkelet, éjkelet; — west, s. éjszaknyugot; — light, s. éjszakfény; — star, s. sarkesillag; — wind, s. éjszaki szél; — east by —, éj-éjszakkelet; — ray, s. német tenger; — ward, — wards, adv. éjszakfel, éjszakra.

North'erly, adj. éjszaki, éjszakra fekvő, éjszaki írányu; adv. éjszakilag.

North'ern, adj. éjszaki.

Nose (naoz), s. orr; furá cső; to poke one's — into other people's business, mások dolgába avatkozni; to thrust one's — into every corner, mindenbe beleütni az orrát; his — will abide no jests, ő nem érti a tréfát, vele nem jó tréfálódni; his — swells at that, az őt boszantja, azt tokon veszi; to lead one by the —, ámitgatni, orránál fogva vezetni rkit; to follow one's —, orra után menni; to fuddle one's —, megrészegedni; — of a vessel, hajó orr; —, v. a. kiszimatolni; —, v. n. nagyra tartani az orrát, fennhjázni.

Nose'band (—bend), s. orrfék, orrszij.

Nosed (naozd), adj. flat —, lapos orrú: hawk —, horgas orrú, sasorrú; pug —, piszeorrú.

Nose'gay (—gé), s. virágbokréta.

Nose'less, adj. orrtalan.

Nosology (nozal'odzsi), s. kórtan.

Nostalgry (nasztél'dzsi), s. honvágykör.

Nostock (nasz'tok), s. tajtétkocsön.

Nostril (nasz'tril), s. orrlyuk; horty.

Nostrum

Nostrum (nasz'trám), s. titkos szer.

Not (natt), adv. nem: I did — know, nem tudtam; I don't (= do not) see him, én nem látom őt; I can't (—cannot) help it, nem tehetek róla; — at all, — in the least, legkevésbé sem he is — at all afraid, egy eseppet sem fél; he is — at all sorry, legkevésbé v. legkeresebbet sem básul.

Notable (noo'tébl), adj. nevezetes; a — liar, s. nagy hazug; — ness, s. nevezetesség.

Notable (natt'ebl), adj. iparkodó, munkás, szorgalmass, takanékos; — ness, s. iparkodás, munkásság, üzelmesseg, szorgalmasság.

Notary (no'téri), s. jegyző.

Nota'tion, s. feljegyzés; jelentés, értelem.

Notch (nats), s. roraték; — wheel, s. kapaszkodó kerék; —, v. a. roratékolni.

Note (noot), s. jel: jelvény; ismertető jel: bélyeg; jegyzés, jegyzék; oldaljegyzék, magyarázat, értelmezés: tudomás; hangjegy; — of hand, s. adósságlevel: — of interrogation, s. kérdőjel; to take — of something, tudomásul venni vmit, magának vmit megjegyezni; elméjében megtartani vmit; to take notes, feljegyezni, röviden felirni (vmit); authors of —, híres irák: five pound —, s. ötfontos bankó: —, v. a. megjelelni; megjegyezni (magának); to — down, feljegyezni, felirni; noted for ..., ismert v. híres-ról, -ről.

No'tedly, adv. nevezetesen; kulónösen: és pedig.

No'tedness, s. ismeretesség: nevesség.

No'ted, adj. észrevétlen; tekintetlen; híretlen.

Nothing (náth'ing), adv. and s. semmi, semmisem, mizem; to come to —, füstbe

Notionity

menni, semmivé lenni; — came of these investigations, e vizsgálódásnak nem volt semmi eredménye; I know — of it, nem tudok róla semmit: that is — to me, semmi közöm hozzá; for —, ingyen; good for —, semmirevaló; — abashed, legkevésbé sem elhúlve bele; — down, — up, (vagy) — stake, — draw, (ragy) — venture, —have, mitsem mersz, mitsem nyers; of — comes —, semmiből semmi sem lesz; — is hard to a willing mind, mitjó kedvrel tészsz, nem esik az nehezen; — is easy to the unwilling, a könnyű is nehűz a nem akarónak.

Noth'ingness, s. semmítseg.

Notice (noo'tisz), s. tudósítás; észrevétel: tudomás; ismerr, jegy; felmondás; I take no — of him, uay teszek, mintha nem is látnám őt, semmi tudomást nem veszek róla; to take — of one, tudomást venni vkiről, köszönteni vkinek, szóba ereszkedni vkivel: to give —, felmondani (a szolgálatot vagy a bérletet); to give one — of..., rkit tudósítani -ról, -ről: I had timely — of it, jókor tudtomra jött: —, v. a. észrevenni, nagylemre venni; I never noticed it, észre sem vettem; he used to — me, szóba szokott ereszkedni velem.

Notification (notifikē'săn), s. jelentés, közlés, tudatás.

No'tify (—fei), v. a. közleni; tudatni.

Notion (no'săn), s. fyalom; képzelés, képzelődés; to have a — for ..., kiránságának lenni -ra, -re; under that —, azon szempontból; airy notions, s. pl. légvárok, fennhjázás.

No'tional, adj. képzelmi; képzelt.

Notional'ity, s. képzelődés.

246

Notoriety

Notoriety (notorei'iti), s. köz-
tudomás, nyilvánosság.

Notorious (noto'riász), adj.
köztudomásu, nyilvánsá-
gos; —ly, adv. nyilvánsá-
gosan.

Notoriousness, v. Notoriety.

Nott (natt), adj. nyírt.

Notwithstanding (natwith-
sztend'ing), conj. mind-
amellett, mindazáltal.

Nought, s. v. Naught.

Noun (náun), s. nérszó.

Nourice (nár'isz), s. dajka.

Nourish (nár'ish), v. a. táp-
lálni; v. n. táplálósnak
lenni.

Nour'isher, s. tápláló.

Nour'ishing, adj. táplálós,
táplálékony; —ly, adv.
táplálékonyan.

Nour'ishment, s. táplálat:
tápla, élelem.

Nour'iture, v. Nurture.

Noursle (nár'szl), v. a. fel-
nevelni, feltartani.

Nours'ling, v. Nursling.

Novale (no'vél), s. irtomány,
uj törés.

Novation, v. Innovation.

Novel (nav'ěl), adj. ujabb,
nem régi: ujabbkorú; s.
beszély, novella: —writer,
s. beszélyirő.

Nov'elist, s. újító; beszély-
költő.

Nov'elness, s. ujság, ujdon-
ság.

Nov'elty, s. ujdonság, ujság.

November (novem'ber), s.
november.

Novice (nav'isz), s. ujonez,
avatonez: adj. tapasztalat-
lan; —ship, s. avatonez-
ság, ujonczság.

Noviciate, v. Noviceship.

Novity (nav'iti), s. ujság.

Now (náu), adv. most; but
—, but just —, épen most,
csak épen most; — and
then, némelykor, koron-
ként, néha-néha, helylyel-
közzel; until —, ekkoráig,
eddig, még eddig; before
—, már ezelőtt; — at
length, végtére; — adays,
adv. mai napság, mai idő-

Noway

ben; — adj. mostani; —, s.
mostanság; jelenkor.

Noway (no'wě), Noways (no'-
wěsz), adv. semmiképen.

Nowes (nooz), s. pl. házas-
sági kötelék.

Nowhere (no'wěr), adv. se-
hol, scholsem.

Nowise (no'weiz), adv. se-
hogy, schogysem.

Noxious (nak'sász), adj. ár-
talmas; —ness, s. ártal-
masság; hátrányosság.

Noyance, v. Annoyance.

Nozzle (naz'zl), s. orr, szój,
esics; béleső; fuvószáj.

Nub (náb), s. nyak; elhálás.

Nubilate (nju'bilět), v. a. fel-
hővel beborítni v. bevonni.

Nubile (nju'bil), adj. férhez-
mehető.

Nubilous (nju'bilász), adj.
felhős, borús.

Nude (njud), adj. mezítlen;
csupasz; semmis, érvény-
telen.

Nudity (nju'diti), s. meztelenség.

Nugacity (njugósz'iti), s.
hiábaraláság, csekélység,
bolondság.

Nu'gatory, adj. gyermekes,
haszontalan.

Nuisance(nju'szensz), s.tisz-
títalanság; alkalmatlan-
ság, kelletlenség, kellemet-
lenség; ártalom, károsság.

Null (náll), adj. semmis, ér-
vénytelen; to declare —
and void, érvénytelemmek
v. nem kötelezőnek nyilat-
koztatni (vmít).

Nullibiety (nállibeí'iti), s. se-
hollét.

Nullify (nál'lifei), v. a. ér-
vénytelenítni, semmíteni.

Nulli'ety, Nul'lity (—liti), s.
semmiség, érvénytelenség.

Numb (nám), adj. (with) me-
revedett, zsibbadt, érzéket-
len; v. a. merevenítni, meg-
mererítni, megdermeszteni:
elérzékетlenítni.

Numbedness, v. Numbness.

Number (nám'ber), s. szám;
számjegy; sokaság; vers;
versmérték; even —, s. pá-

Nuncupate

ros szám; odd —, s. párat-
lan szám; the singular —,
egyes szám; the plural —,
többes szám; in great num-
bers, nagy számmal: he
lives at — 10, 10-ik szám
alatt lakik; —, v. a. szám-
lálni, olvasni; számje-
gyezni.

Num'berer, s. számláló, ol-
vasó.

Num'berless, adj. számtalan.

Numb'ness, s. mereredtség,
érzékétlenség; kábultság.

Numerable (nju'merêbl), adj.
megszámlálható, megolvas-
ható.

Numeral (nju'merêl), adj.
számot illető, számhoz tar-
tozó; s. számbetű; —ly,
adv. számszerint.

Numerate (nju'merēt), v. a.
számlótni; számlálni.

Numera'tion, s. számolás;
számlálás.

Nu'merator, s. számláló.

Numeric (njuner'ik), —al,
adj. számszerinti; —ally,
adv. számszerint.

Numero (nju'mero), s. szám.

Numerosity (njumerasz'iti),
s. sokaság.

Numerous (nju'merăsz), adj.
nagyszámu, számos; jó-
hangzatu; —ness, s. szá-
mosság; jóhangzás.

Numismatics (njumiszmêt'-
iksz), s. pl. érmészet, érme-
tan.

Numismatol'ogist (— al'o-
dzsiszt), s. érmész.

Numms (nănz), s. gallér,
inggallér.

Numps, v. Numskull.

Numskull (nám'szkál), s.
butatejű, oktondi.

Nun (nán), s. apáca; kék
czinke, csuklyás galamb.

Nunchion (nán'sán), s.
uzsonna.

Nunciature (nán'si-ê-tsjur),
s. pápai követség.

Nuncio (nán'sio), s. pápai
követ.

Nuncupate (nán'kjupēt), v.a.
nyilván kijelenteni v. ki-
nyilatkoztatni.

247

Nuncupation

Nuncupa'tion, s. szóbeli vég-
rendelet.

Nuncu'pative, adj. szóbeli;
nyilván kijelentett.

Nundinal (nán'dinêl), adj.
vásár . ., vásári; — laws,
s. pl. vásártörvénylek.

Nunnery (nán'neri), s. apá-
czazárda.

Nuptial (náp'sêl), adj. me-
nyekzői.

Nup'tials, s. pl. menyekző.

Nurse (nársz), s. dajka; be-
tegápoló; wet —, szoptató
dajka; dry —, szárazdaj-
ka; —, v. a. dajkálni, szop-
tatni; ápolni, ápolgatni.

Nursel, Nursle (nár'szl), v.
a. ápolgatni, gedélni.

Nur'sery, s. gyermekszoba;
faiskola: növényiskola;
ápolás (n. h.); — garden,
s. faiskola.

Nurs'ling, s. tápgyermek;
anyás gyermek, anya ked-
vencze.

Nurture (nár'tsjur), s. táplá-
lat; tápla, tartás, koszt;
v. a. táplálni, nevelni.

Nusance, v. Nuisance.

Nustle (nász'szl), v. a. ge-
délni, czírógatni; ápol-
gatni.

Nut (nát), s. dió, mogyoró;
wall —, dió; small —,
mogyoró; Brasil —, bra-
ziliai dió; cocoa —, kó-
kusdió: — crackers, s. pl.
diótörő; — hatch, —pecker,
s. magtirő holló; — shell,
s. dióhéj: — tree, s. (élő)
diófa; — wood, s, diófa;
adj. diófából való.

Nutation (njutē'sán), s. in-
yadozás.

Nutmeg (nát'meg), s. szere-
esendió.

Nu'triment (nju'triment), s.
tápla, élelem; takarmány.

Nutriment'al, adj. táplálós.

Nutrition (njutris'an), s. táp-
lálás; táplálék.

Nutritious (—tris'ász), adj.
táplálékony, tápláló: —
ness, s. táplálékonyaság.

Nutritive, v. Nutritious.

Nuzzle

Nuzzle (náz'zl), v. a. ápolni;
nevelni, felnevelni; gedél-
ni; v. n. szaglálni, szima-
tolni; rejtekezni.

Nye (nei), s. falka, folt.

Nymph (nimf), s. nimpha.

Nympha (nim'fé), s. bogár-
báb; nym'phae, pl. szemé-
remajkak.

Nything (nith'ing), s. czu-
dar.

O.

O (oo, oh), s. az O betű neve;
int. o ! oh ! ejnye !

Oaf (aof), s. váltott gyermek;
bakó, pimasz.

Oaf'ish, adj. bárgyu, ostoba;
— ness, s. bárgyuság, os-
tobaság.

Oak (aok, ook), s. tölgy,
tölgyfa, eser, cserfa: — of
Jerusalem, szőlőfü; —
fern, s. tölgytapáfrán;
— agaric, s. golyea: —apple,
— gall, s. gubacs, suska;
heart of —, s. vitész, hős-
szírvű ember.

Oak'en, adj. tölgyfából való.

Oakum (aok'ám, ook'ám), s.
kötéltépet.

Oar (oor), s. evezű, erezüla-
pát; v. a. and n. evezni.

Oasis (o-é'sziz), s. (pl. oases),
oáz, gyepsziget.

Oast (aoszt), s. szárasztó v.
aszaló kemencze.

Oat (aot, oot), s. zab: —
bread, s. zabkenyér: —
meal, s. zabdara, zabliszt;
— thistle, s. zabtövis.

Oat'en, adj. zab . . ., zabliszt
... , zablisztes.

Oath (aoth, ooth), s. eskü,
hittétel; to take an —,
esküit letenni, megesküdni:
to administer an —, to
take some one's —, ckit
megesketni; to deny by —,
esküvel taqadni: I am un-
der an —; esküvel fogad-
tam; — of fealty, hüsegi
eskü; — of office, szolgálati
eskü.

Oats, s. pl. zab; yellow —,
sárgazab; wild —, héla
zab; he has sown his wild

Object

—, ő már túl van ifjukor
bolondsgágain.

Obduction (abdák'sán), s. be-
borítás, befedés.

Obduracy (ab'djurészi), s.
akaratosság, csökönösség;
keményszívűség.

Obdurate (ab'djurēt), adj.
makaes, nyakas, konok;
—ly, adv. konokul, nyaka-
san; — ness, s. makacsság
konokság, fejesség.

Obdura'tion, s. megátalko-
dás, megkonokodás; meg-
konokítás.

Obdure (abdjur'), v. a. ke-
ményitni; megkonokítni.

Obedience (obi'diensz), s. en-
gedelmesség; m — to your
command, paranesához ké-
pest.

Obe'dient, adj. engedelmes;
he is not — to me, nem
engedelmeskedik nekem;
—ly, adv. engedelmesen.

Obediential (obidien'sél), adj.
engedelmességi.

Obeisance (abe'szénsz), s.
főhajtáss: hákolat.

Obei'sant, adj. engedelmes-
kedő, tiszteletadó.

Obelisk (ab'iliszk), s. torony-
oszlop, díszlobor, négyol-
dalú gúla.

Obese (obísz'), adj. testes,
pohos, körér testii: —ness,
s. testesség, vaskosság.

Obesity (obesz'iti), s. pohos-
ság, kövérseg (testé).

Obey (obé'), v. a. engedel-
meskedm, szót fogadni;
to — orders, parancsot tel-
jesíteni: he does not —
me, nem engedelmeskedik
nekem.

Obfuscate (abfász'kēt), c. a.
elhomályosítni; —, adj.
elhomályosított.

Obfuscation, s. elhomályosí-
tás; kapatosság.

Obit (o'bit), s. halottmise,
gyászmise.

Obit'nál, adj. halotti; —
notice, s. halá bejelentés.

Obituary (obit'sjuéri), s.
gyászmiselajstrom; halott-
nevesor, halotti jeanyék.

Object (abdzsekt'), v. a. and

248

Object

n. ellenvetni, ellenmondani, kifogást tenni: elleneczni; ocást tenni, tiltakozni; elene lenni; he objects to come here, ő nem akar ide jönni; I must — to these proceedings, ocást kell ten-nem ezen eljárás ellen.

Object (ab'dzsekt), s. tárgy; ezél, vég; what is his — in praising that scoundrel? mit akar arval elérni, hogy azt a gazembert dicséri? on this —, e felől.

Objec'tion, s. ellenvetés, el- lenszó, kifogás; there can be no — to this, ez ellen nem lehet kifogás; to make an —, ellenvetni, kifogást tenni; I have no —, semmi szólom nincs ellene, nem bánom.

Objec'tive, adj. tárgyilagos, tárgyias, tárgyi; — case, s. tárgyeset; —ly, adv. tárgyilag: —ness, s. tárgyilagosság, tárgyiság.

Objurgate (abdzsár'gēt), v. a. megdorgálni, szidni: szemére hányni.

Objurga'tion, s. megdorgálás: szemrehányás.

Oblation (ablē'sán), s. áldozás, áldozat.

Oblectate (ablek'tēt), v. a. gyönyörködtetni.

Oblecta'tion, s. gönyörködés, gyönyörködtetés.

Obligate (ab'ligēt), v. a. kötelezni, elkötelezni.

Obliga'tion, s. kötelezés, elkötelezés; köteleztetés, kötelezettség; kötlevél: to lay an — upon one, lekötelezni vkit; kötelezni vkit (vmitre); to be under an — to some one, lekötelezve lenni vki iránt; kötelesnek lenni vki irányában vmire.

Ob'ligatory, adj. kötele:ó; this sacrifice is — on every christian, minden keresztény ember kötelességében áll, ezen áldozatot tenni.

Oblige (obleidzs'), v. a. kötelezni, lekötelezni; kénytelentni; to — one with...

Obliging

lekötelezni vkit -val, -vel; would you — me with a cup of tea? lenne-e oly szíves, nekem egy findzsa théát adni? I am much obliged to you for it, felette le vagyok önnek érette kötelezve: they were obliged to beg, kénytelenek voltak koldulni: I am not obliged to do anything of the kind, én nem vagyok köteles olyasmit tenni.

Obliging (oblei'dzsing), adj. lekötelező, készséges, szolgálatrakész, udvarias:—ly, adv. készségesen, lekötelezőleg; —ness, s. szolgálatkészség, szivesség, udvariasság.

Oblique (ablik'), adj. rézsen tes; kajács, ferde; —line, s. szögirányos vonal; — ways, s. pl. cselutak; —ness, s. ferdeség, elhajlás.

Obliq'uity, v. Obliqueness.

Obliterate (ablit'erēt), v. a. letörölni, kitörölni; (from) eltörölni, semmivét tenni.

Oblitera'tion, s. kitörlés; eltörlés, semmivététel.

Oblivion (abliv'ián), s. feledés, feledség; act of —, bűnfeledés; adósság elengedése.

Oblivious (abliv'iász), adj. feledékeny; feledtető; —ness, s. feledékenység.

Oblocutor (ab'lokjutér), s. ócsárló, rágalmazó.

Oblong (abl'lang), adj. hosszud, hosszukás: s. hosszényátszog.

Obloquious (ablo'kwiász), adj. szidalmas, ócsárló, rágalmazó.

Oloquy, s. szidalom; to lie under some —, rosz hűrben állani.

Obnoxious (abnak'sász), adj. ártalmas, rosz; (to) kitett, alávetett; bűntethető; an — conscience, rosz lelküsmenet; — to every storm, minden viharnak kitére; I am — to him, szálka vagyok szemében, nem vagyok neki kedves.

Observatory

Obnubilate (abnju'bilét), v. a. befellegezni; elhomályosítni.

Obnubila'tion, s. befellegezés; elhomályosítás.

Obreption (abrep'sán), s. becsuszás, becsusztatás; meglepés.

Obreptitious (—ti'sász), adj. becsusztatott; becsuszó, belopózó; —ly, adv. belopózva; becsusztatra.

Obrogate, v. Abrogate.

Obscene (abszín'), adj. rajtalan, trágár, szátyár; —ly, adv. fajtalamil.

Obscenity (abszen'titi), s. trágárság.

Obscuration (abszkjuré'sán) s. elhomályosítás, elhomályosodás.

Obscure (abszkjur'), adj. homályos; érthetetlen; —birth, s. ismeretlen számazás; —, c. u. elhomályosítni.

Obscu'rity, s. homály; rejtettség, elvonultság; érthetetlenség.

Obsecration (abszikrě'sán), s. esedezés, rimánykodás.

Obsequent. v. Obsequious.

Obsequies (ab'szikwiz), s. pl. ünnepélyes temetés, végítisztelet.

Obsequious (ab'szikwiász), adj. szófogadó, engedelmes; (to) hódoló, magát alávető; —ness, s. szófogadás, engedelmesség; engedékenység.

Observ'able (abszer'vebl), adj. észrevedhető; nerezetes; megtartható.

Observ'ance (abszer věnsz), s. megtartás, szabálytartás; bevett szokás, szokásszerütség; figyelet; tisztelet-mutatás.

Observ'ant, adj. megtartó: teljesítő; tisztelető: — of his word, szavatartó.

Observation (—ve'sán), s. észrérétel; szemmeltartás; megtartás, szentüllvárt tartás.

Observa'tor, s. figyelmező.

Observ'yatory (abszer'vétari), s. csillagda.

249

Observe

Observe (abszerv'), v. a. and
n. észrerenni; megtartani,
teljesítni; ünnepelni; ész-
recételt tenni, megjegyz-
ni (szóral); szemmel tar-
tani; to — the laws, a tör-
vényt megtartani; he ob-
served that I should etc.,
azt mondta, hogy nekem
kellene stb.

Observ'er, s. figyelő, szem-
lől.

Observ'ingly, adv. szemlőlve;
figyelte, örszemmel kísérve.

Obsessed (abszesz'd), adj.ör-
döngös, ördöggel teljes.

Obsession (abszesz'sán), s. ür-
döngösség.

Obsignate (abszig'nēt), v. a.
megpecsételni, hitelesítni.

Obsigna'tion, s. megpecséte-
lés, hitelesítés.

Ob'solete (ab'szolet), adj.
avult, clavult: —ness, s.
avultság.

Obstacle (ab'sztékl), s. aká-
dály.

Obstinacy (ab'sztinészi), s.
konokság, makaesság.

Ob'stinate (—nēt), adj. ko-
nok, makaes; —ly, adv.
konokúl, makranczosan.

Obstipation (absztipésán),
s. hasszorulás, dugulás.

Obstreperous (absztrep'-
erász), adj. lármás, zajos ;
—ness, s. robaj, zaj, lárma.

Obstruct (absztrakt'), v. a.
elrekeszeni, elzárni; ut-
jában állani; hasszorulást
okozni; to — the passage,
az utat elzárni; to — one's
designs, rki terreit elron-
tani.

Obstruc'tion, s. dugulás; el-
rekesítés, elzárgatás; meg-
gátolás, megakadályozás.

Obstruct've, adj. gátló, has-
szorító; s. akadály, akadék,
gát, gánes.

Obstruse (absztruz'), adj.
homályos, rejtelmes.

Obstupefaction (absztjupe-
fék'sán), s. elkábitás, elbá-
dítás.

Obtain (abtēn'), v. a. meg-
nyerni, kapni: to — the
victory, győzni; to — per-

Obtainable

mission, engedelmet kapni
-ra, -re; to — money
by fraudulent pretences,
pénzt kicsalni; to — by
flattery, kihízelegni (vmit);
to — by entreaty, kéréssel
megnyerni.

Obtain'able, ad'. kapható,
megnyerhető.

Obtempera'tion, s. engedel-
meskedés, engedelmesség.

Obtenebration (abtembre'-
sán), s. elhomályosítás, ho-
mály.

Obtend (abtend'), v. a. ellen-
vetni; ellenezni.

Obten'sion, s. ellenrctés, ki-
fogás; ürügy.

Obtest (abteszt'), v. a. esde-
ni, az egekre kérni; v. n.
tiltakozni.

Obtest'a'tion, s. rimánkodás,
esedezés.

Obtreetation(abtrektésán),s.
rágalmazás.

Obtünde (abtrűd'), v. a. rá-
tolni, rátukmálni; to —
one's self everywhere, mí-
denhol befúrni magát.

Obtru'sion, s. rátolás: tola-
kodóság.

Obtru'sive, adj. tolakodó, al-
kalmatlan.

Obtund (abtánd'), v. a. tom-
pítani; elkábitni.

Obturation (abtjűre'sán), s.
hedugulás.

Obtuse (abtjusz'), adj. tom-
pa; — angle, s. tompa
szög; — angled, adj. tom-
pa szögű; —ness, s. tom-
paság.

Obumbrate (abám'brét), v.
a. beármékozni, árnyék-
kal beborítni.

Obumbra'tion, s. beárméko-
zás.

Obvallation (abvellt'sán), s.
hörülsánczolás, körgát.

Obvention (abven'sán), s.
esetlegesség; mellékjovede-
lem: váratlan nyereség.

Obversant (abver'zent), adj.
jártas, tanult a dologban.

Obverse', adj. risszás; s. hát-
lap, hátfél.

Obvert (abvert'), v. a. oda
fordítani.

Occult

Obviate (ab'vi'-ét), v. a. kike-
rűni, elhárítni (vmit), ele-
jét venni (vminek).

Obvious (ab'viász), adj. szem-
köztés, szemköztí; szemmel-
látható, nyilvánvaló, vilá-
gos; to be — to the eye,
szembe szókn: it is —,
nyilvános dolog; —ly, adv.
szembetünöleg, szembetünö-
en, világosan; —ness, s.
szemelláthatóság, világos-
ság.

Obvolute (ab'völjut), adj.
gyűrűed, gyűrűidomű.

Occasion(akké'zsán), s. alkalmol, alkalmatosság; szükség; on this —, ekkor, ez alkalommal; on one —, egyszer, egykor; on one — he said etc., egyszer azt mondta stb.: an — lost cannot be redeemed, az elmúlasztott alkalom nem tér többé rissza; upon —, alkalmilag; to embrace the —, megragadni az alkalmat; to have — for, szükségének lenni -ra, -re; I have — for money, szükségem van pénzre; —, v. a. alkalmat adni -ra, -re; okozni: to — differences, viszályt előidézni.

Occa'sional, adj. alkalmi;
némelykori; —ly, adv. al-
kalmilag, némelykor.

Occident (ak'szident), s. nyu-
got.

Occident'al, adj. nyugoti:
—ly, adv. nyugotilag, nyu-
gotfelé, nyugotnak.

Occipital (akszip'itél), adj.
nyakszirt . . . , nyakszírti.

Occiput (ak'szipjut), s. teg,
nyakszirt.

Occision (akszizs'an), s. em-
berölés, agyon-ütés.

Occlude (akkljud'), v. a. el-
zárni.

Occluse (akklusz'), adj. el-
zárt.

Occlu'sion (—zsán), s. elzá-
rás.

Occult (akkált'), adj. rejtett;
rejtelmes, titkos; —ly, adv.
rejtetten, titkon; —ness,
s. rejtettség; titkosság.

250

Occultation

Occulta'tion, s. rejtegetés; titkolás.

Occupancy (ak'kjupênszi), s. birtokbavétel; birtoklás.

Oc'cupant, s. birtokbarevő; birtokló.

Occupate (ak'kjupēt), v. a. birtokolni.

Occupa'tion, s. elfoglalás, birtokbavétel; birtoklás; foglalatoskodás, foglalatos-ság; what is his — now? mivel foglalatoskodik most?

Oc'cupier (—pei-ěr), s. birtokló.

Occupy (ak'kjupei), v. a. elfoglalni, birtokába venni; birtokolni; foglalatoskodatni, foglalatosságot adni (vkinck); who occupies this house? ki lakja e házat? he is occupied just now, ő el van foglalva most; to keep one occupied, foglalkodatni vkit; —, v. n. foglalatoskodni.

Occur (akkár), v. n. megesni, megtörténni, előfordulni; eszébe jutni; it occurs sometimes, megesik némykor; it occurred to me, az jutott eszembe; the idea occurred to my mind, arra a gondolatra jöttem.

Occur'rence, s. esemény, történet; eset alkalom.

Occur'rent, adj. történő, előforduló, előkerülő.

Occur'sion, s. előfordulás, eset; összetalálkozás; összeütődés; the occurrences of a ghost, lélekjelenések.

Ocean (oo'sán), s. világtenger; adj. világtengeri.

Oceanic (—si-én'ik), adj. világtengeri.

Ochlocracy (aklak'rêszi), s. pórkormány, póruraság.

Ochre (o'kěr), s. porva; red —, s. vörös czeruza.

Octagon (ak'têgan), s. nyolczsög.

Octahedron (aktêhi'dran), s. nyolczlap.

Octave (ak'tév), s. nyolczad, nyolczadfoki hang, nyolczad fogás.

Octavo

Octavo (aktě'vo), s. nyolczad-rét.

Octennial (akten'niël), adj. nyolcéves, nyolcévi.

October (akto'běr), s. öszhó, october.

Octogenarian (aktadzsiné'riên), s. nyolczvanas.

Octogenary (akto'dzsenéri), adj. nyolczvanéves.

Octuple (ak'tjupl), adj. nyolczsoros.

Ocular (ak'julěr), adj. szem, szemhez tartozá; szem-mel látott; — intercourse, s. szembeszéd.

Oculist (ak'juliszt), s. szem-orvos, szemész.

Odd (add), adj. páratlan, fél; egyes, egyenkéntes; külnős, furcsa; számlálatlan; feles, számfeletti; an — glove, páratlan keztyű; — number, páratlan szám; an — kind of man, an — fellow, furcsa ember, külnécz; it is very —, az igen furcsa; he is four-score and —, felül van nyolczvan esztendőn; — even of the night, éjjel-táj.

Odd'ity, s. páratlanság; külnősségg, furesaság.

Odd'ness, v. Oddity.

Odds, s. pl. egyenlőtlenség; fölősségg; felesleg, túlság; túlnyomáság, felülmulás, fennhatalom, nagyobb erő; egyenlőtlenség, viszály; to lay — with one, egyenlőlen betétre fogadni rkivel; there are great —, a külnöbség (egyenlőtlenség) igen nagy; to have the — of one, előnyben lenni, vkit felülmúlni, erősebbnek (gazdagabbnak, hatalmasabbnak stb.) lenni vkinél; to fight against —, erősebel küzdeni; to be at — (with), viszálkodni, egyenletlenkedni; to fall at —, összeveszni; to set at —, összeveszítni; — and ends, s. pl. maradványok, dirib-darab.

Odds, int. — fish! — lobs!

Of

— my life! — heart! temrтette! lánezos loboqás!

— blood and hounds! hogy a tüzes isten nyila ússon belé!

Ode (ood), s. óda, magasdal.

Odious (o'diász), adj. gyűlöletez: utálatos; —ness, s. ayulotettesség; utálatosság.

Odium (o'diám), s. gyűlölet, gyűlölség; gyűlöletesség.

Odometer (odam'iter), s. átmérő.

Odontalgia (odantêl'dzsié), s. fogtájás.

Odor, v. Odour.

Odorate (o'doret), adj. szagos.

Odoriferous (odorifer'ász), adj. illatos, szagos, jó illatú; —ness, s. illatozás.

Odorous, v. Odorate.

Odour (o'dár), z. illat; illatszer.

Oeconomy, v. Economy.

Oecumenical, v. Ecumenical.

Oedema (idí'mè), s. vízdagannat, vizeny.

Of (av, of), prep. -é, -nak, -nek; -től, -töl, -ról, -ről; -ból, -ből; -ban, -ben; -on, -ön, -en, -n; közül: the son of this man, ezen embernek fia; I have not seen yours, but that of the neighbour, nem az onét, hanem a szomszédét lát-tam; London is the biggest town of Europe, London Europának legnagyobb városa; a piece of meat, egy darab hűs; a piece of good news, örvendetes hár, jó újság; a house of ill fame, bordélyház; a ring of gold, aranygyűrű; to consist of, állani -ből, -ből; to deprive one of something, vkit vmitől meqfosztani; to be afraid of some one, vkitől félni; whom are you talking of? kiről beszéltek? I never heard of it, sohasem halottam semmit róla; he did not eat of it, ő abból nem erett; take some of

251

Off

it! regyen belőle; he died
of pneumonia, tüdőlobban
halt meg; to die of hunger,
éhhel v. éhen meghalni;
guilty of murder, rétkes a
gyilkosságban; suspected
of..., gyánus -ban, -ben;
to be in want of some-
thing, szűkölködni vmiben,
szükségének lenni vmire;
I never thought of it,
sohasem jutott eszembe, so-
hasem gondoltam arra; no
doubt of it, nincs kétség
benne; to be proud of...,
büszkélkedni -ban, -ben,
büskének lenni -ra, -re;
he smells of brandy, pá-
linkaszaga van; in spite
of..., -nak, -nek daczára;
of his own accord, önszán-
tából; one of us, egy kö-
zülünk, egyikünk; some
of us, némelyikünk; every
one of us, mindegyikünk;
all of us, mindnyájunk;
many of the soldiers, so-
kan a katonák közül; a
friend of mine, of thine,
of his, of hers, of ours, of
yours, of theirs, barátaim,
barátaid, barátai, bará-
taink, barátaitok, barátaik
egyike: of all things, min-
denek felett, főképen; of a
sudden, hirtelen, hirtele-
nében; of late, ujabban;
of old, of yore, hajdan,
régente: of necessity, szű-
ségképen.

Off (aff), adv. el, le, innét,
innen, tova, távol; let us
be off! menjünk el! be
off! el innen! take off
your hat! regye le kalap-
ját? off with your hat! le
a kalappal! to take off
one's boots, levetni a csiz-
máját; to take off one's
clothes, levetkezni; to drive
off, elhajtani, elűzni; to
send off, elküldeni; elker-
getni; to break off, eltör-
ni, félbeszakasztani; to go
off, elmenni; elsülni (mint
a puska); far off, afar off,
távol, messze. he is well
off, jól birja magát; jó

Offal

dolga van; he is badly off,
he is ill off, rosz dolga
van; off and on, helylyel
közzel; helylyel helylyel;
ide s tova; to be off and
on, habozni, ráltozékony-
nak lenni; to keep off and
on, húzni-halasztani: off-
hand, jobb kéz (kocsiz.): in
an off-hand manner,
rövideden, teketória nél-
kül; to treat one in an
off-hand manner, kurtán
bánni rkivel; off-horse, s.
gyeplős ló; —, prep. off
Portsmouth, Portsmouth
átellenében (a tengeren);
six miles off this town,
hat mérföldnyire ezen vá-
rostól; off duty, szolgála-
ton kívül; to be never off
one's legs, mindig talpon
lenni.

Offal (af'fál, affaal), s. fel-
zék, maradvány, aprólék
(mészárszékben); belek;
bélfodor; paczal; selejt,
dög.

Offence (affensz'), s. sértés,
sérelem, bántalom; bot-
rány, rétség, hibázás; tör-
vényszegés, bűn, bűntény;
to give —, megbántani;
botránkoztatni; to take —
(at), rosz néven venni, meg-
bántódni; weapons of —,
támadó feqyerek.

Offence'ful, adj. botrányos,
sértő.

Offence'less, adj. botrányta-
lan; nem bántó, ártatlan.

Offend (affend'), v. a. meg-
sérteni, megbántani, bán-
talommal illetni; ellenére
lenni; the smell of brandy
offends me, ki nem állha-
tom a pálinkaszagot; I did
not mean to — him, nem
volt szándékom, őt meg-
bántani: —, v. n. véte-
ni; vétkezni; botránkozást
okozni; to — against the
laws, a törvényt megsér-
teni.

Offend'er (affen'děr), s. sértő,
bántalmazó; gonosztervő,
vétkes, bűnös.

Offensive (affen'ziv), adj. bot-

252

Offic

rányos; bántalmas, sértő;
kellemetlen: megtámadó;
an — smell, kellemetlen
szag, büdösség; —, s. táma-
dás, megtámadás.

Offer (aff'ér), v. a. ajánlani;
kinálni, megkinálni; oda
nyujtani; áldozni, felaján-
lani: to — for sale, áruba
bocsátani; to — violence
to some one, erőszakot el-
követni vkin; to — an
abuse to some one, mél-
tatlunkodni vkin; to —
battle, megütközni; to —
an observation, megjegyez-
ni, észrevételt tenni (vmi-
re); to — wrong, sérteget-
ni, bántalmakkal illetni;
to — up, feláldozni; to —
one's aid to some one, se-
gélyét ajánlani vkinek;
—, v. n. ajánlkozni, adód-
ni; bátorkodni, merészel-
ni, merni; kisérletet ten-
ni; áldozatot hozni; when
the opportunity offers, ha
alkalom adódik; he offers
to go, menni akar; they
offered to land, kisérletet
tettek a partot érni; I
never offered at her shrine,
én sohasem udvaroltam
neki; —, s. áldozat: aján-
lat, ajánlkozat; igéret, ár-
igéret; kisérlet; to make
an —, igéretet tenni; to
make an — of one's ser-
vices, szolgálatát aján-
lani.

Offering, s. ajánlás, áldozás.

Offertory (aff'értari), s. bemutatás, felajánlás.

Office (af'fisz), s. szolgálat,
szolgálatértel; hivatal,
tiszt: kötelesség; iroda,
iroszoba (üzére); hivatal-
szoba; kiszabott egyházi
imák; isteni tisztelet; he
is now in his —, ő most
irodájában van; he is now
in —, ő most hivatalra lé-
pett; post —, postahiva-
tal; postairoda, printing
—, nyomda; house of —,
árnékszék; offices, pl. ka-
marák; oldalszobák; offices

Officer

of love, pl. tettleges felebáráti szeretet.

Officer (af'fiszěr), s. tiszt; törvémyszolga; commissioned officer, katonatiszt; non commissioned —, altiszt; custom-house —, vámügyelő.

Off'cial (affis'él), s. tisztvisező, hivatalok; püspöki helytartó; adj. tisztí, hivatalos; —ly, adv. hivatalosan.

Off'ciate (affis'i-ét), v. n. hivatalosan működni; misézni; helyetteskedni; v. a. hivatalosan kézhez szolgáltatni.

Offi'cious (affis'ász), adj. készséges, szolgálatra kész; —ly, adv. készségesen; —ness, s. készség, szolgálatosság, szolgálatkészség.

Offing, s. nyilt tenger.

Offscouring (aff'szkáuring), s. söpredék, szemét, gázgaz.

Offscum (aff'szkám), adj. a leszedett habhoz tartozó, hitvány, söpredék...; alávaló.

Off'set, s. sarjadék; viszontérték, viszontszámra; eligazítás, kiegyenlítés.

Off'shoot, s. ostorinda; törsarjadék.

Off'spring, s. sarjadék, ivadék, utód.

Offuscate (affász'két), v. a. elhomályosítni.

Offusca'tion, s. elhomályosítás.

Off'ward, s. nyilt tenger; adv. tengerfelé.

Oft, v. Often.

Often (af'fn, af'tn), adv. gyakran, gyakorta: —times, adv. sokszor.

Ogee (odzsi'), s. gyámbolt; — arch, s. gót iv, csúcs iv.

Ogle (o'gl), s. szerelmes pillogatás, kacsingatás; —, v. a. szerelmes szemeket vetti, kacsingatni (-ra, -re).

Oh (oo), int. óh! jaj!

Oil (ail), s. olaj; — cloth, s. viaszos vászon; — gas, s. olajgáz, olajszesz; — man,

s. olajárus; — mill, s. olajmalom; — skin, s. viaszos tafota; — stone, s. olajkö; castor —, himboj-olaj; olive —, fuolaj; — of aniseed, anizs-olaj; to cast — into the fire, olajt önteni a tűzre, nevelni a bajt; —, v. a. megolajozni; oiled silk, viaszos tafota; his tongue is well oiled, jó kereplője van.

Oil'y, adj. olajos; — palm, s. olajpálma.

Oint (aint), v. a. kenetelni, bekenni, megkenni (írrel).

Oint'ment, s. kenőcs, ír; blue —, higany ír.

Oister, v. Oyster.

Okefern, v. Oakfern.

Oker, v. Ochre.

Okra (o'krê), s. pézsmahibik.

Okum, v. Oakum.

Old (aold), adj. öreg, vén, koros; régi, ó; őcska; régi, hajdani; idős; — man, s. vén ember; eső szalonka; — woman, s. öreg v. vén asszony; — age, s. vénség, öregkor, nagy kor; — fashioned, adj. ódivatú; an — fox understands the trap, nehéz az agg rókát törbe ejteni; none so — that he hopes not for a year of life, nincs oly öreg, a ki tovább nem akarna élni; to bring an — house on one's head, vkit tönkre juttatni; as — as a servant, vén, mint maga az operencziás; an — dog will learn no tricks, késő agg ebet tánczra tanítani; — dogs bark not for nothing, jó a vén eb ugatásra kitekinteni; ten years —, tíz esztendős; of —, régenete, hajdan; from of —, rég idő óta; a friend of —, régi barát; to grow —, öregedni, vénülni; — woman's tooth, s. aljgyalú; — Nick, — Harry, s. ördög.

Old'en, adj. régi; in —times, régi időben, hajdan.

Old'ish, adj. öreges, vénes.

Oily

Omnipotent

Oleaginous (oliéd'zsinász), adj. olajos.

Oleander (oliên'děr), s. oleander torokrojt.

Oleaster (oliész'těr), s. vad olajfa.

Oleate (o'liet), s. olajsavas ső.

Olfactory (alfék'tari), s. — nerves, s. pl. szag-idegek.

Olid (al'id), adj. bűdös.

Olid'ity, s. bűdöség.

Ol'idous, v. Olid.

Olivaceous (alivě'sász), adj. olajbogyászínű, olajbogyózöld.

Olivas'ter, v. Olivaceous.

Olive (al'iv), s. olajbogyó; — branch, s. olaj-ág; — colour, s. olajbogyászín; — coloured, adj. olajbogyászínű; — tree, s. olajfa; — oil, s. faolaj.

Olympiad (o-lim'pi-êd), s. olympiász (négy évi idűszak).

Olym'pian, adj. olimpiai; — games, s. pl. olimpiai játékok; — blue, s. rézkék; — green, s. arany enyr, heggyi zöld.

Olym'pic, v. Olympian.

Omelet (am'let), s. tojáslepény. [jel.

Omen (o'men), s. előjel, jósz.

Ominate (am'imēt), v. a. előre jelenteni, jövendölni; séjteni.

Ominous (am'inász), adj. kedvező jóslatú; (to) bajjóslatú, végzetes.

Omis'sion (omis'án), s. kihagyás; abbanhagyás, elmulasztás.

Omit (omit'), v. a. kihagyni; abbanhagyni, elmulasztani.

Omnibus (am'nibász), s. társsaskoci.

Omnifarious (amnife'riász), adj. mindenféle.

Omniform (am'nifaarm), adj. mindenalakű.

Omnigenous (amnid'zsinász), adj. mindennemű.

Omnip'otence, s. mindenhátóság.

Omnipotent (amni'potent), adj. mindenható.

253

Omnipresence

Omnipres'ence, s. mindenütt-
lét, mindenütt jelenvaló-
ság.

Omnipresent (—prez'ent),
adj. mindenüttlerö, min-
denütt jelenvaló.

Omnis'cience, s. mindentudáság.

Omniscient (omnis'ient), adj.
mindentudó.

Omniscious, v. Omniscient.

Omnivorous (—niv'orász),
adj. mindent evő.

On (an), prep. -on, -n, -ön,
-en; -ra, -re; -ról, -ről;
-val, -rel; -ban, -ben;
alatt; it lies on the table,
az asztalon fekszik; put it
on the table, tedd az asz-
talra; there is a spot on
it, folt van rajta; on
Saturday, szombaton; on
Thursday, csüitürtükün; to
think on..., gondolni -ra,
-re, megemlékezni-ról, ről;
on the other hand, más
részről, másfelől; on a sud-
den, hirtelenséggel, hirte-
len; on account of...,.
miatt: on account of the
bad weather, a csünya
idő miatt; on account of
his good conduct, jó ma-
gariselete tekintetéből; on
(upon) no account, semmi-
kepen; on his own account,
saját róvására, maga ke-
zére; saját szakálára; on
condition of..., on (upon)
that condition, azon felté-
tel alatt when he was on
the point of starting, mi-
dön indulófélben volt: on
horseback, lóháton; on
foot, gyalog; to play on
the flute, fuvolázni, flótáz-
ni; on the left (hand) bal-
felől; to appear on the
stage, a színpadon fellép-
ni; to live on (upon)...,
táplálkozni -ral, -rel; on
(upon) this occasion, ez
alkalommal; to buy on
credit, hitelbe v. hitélre
venni (p. portékát); to
lean on one's elbow, kü-
nyökére támaszkodni; to
set on fire, felgyűjtani;

the house is on fire, a ház
lángban áll; on the road,
az uton; on my way
thither, oda mentemben;
on the contrary, ellenke-
zőleg; on purpose, kész-
akarva; —, adv. tovább
előre; fel; and so on, s
igy tovább; to put one's
hat on, kalapját feltenni;
to go on, folytatni; utját
folytatni; to go on with
reading, tovább olvasni;
to work on, folytatni a
munkát, tovább dolgozni;
he had his regimentals
on, ezedi egyenruhábavolt
öltözve; on and off, hébe-
korba; on then! cheerily
on! noszú rajta!

Once (waánsz), adv. egyszer;
egykor, valaha, valamikor;
this —, most az egyszer:
for — in a way, most az
egyszer legalább; — upon
a time there was a king,
volt egyszer egy király; —
a thief, always a thief, ki
egyszer lopott, mindig tol-
raj marad; — more, még
egyszer; — for all, egyszer
mindenkorra; at —, egy-
serre; all at —, hirtelen;
— in a while, néha néha;
more than —, többször.

One (waǎn), adj. egy; egyik;
valaki; az ember; — swal-
low makes not a spring,
egy fecske nem hoz taraszt;
— crow will not pick out
another crow's eyes, egyik
holló a másiknak nem
vájja ki szemét; — of us,
egyikünk; — of you, egyik-
tek; which —? melyik?
on the — hand, egyfelől,
egy részről; — day he said,
egyszer azt mondta: — of
these days, ezekben a na-
pokban; — should think,
azt gondolná az ember; —
would not believe, az em-
ber nem hinné; it is —
o'clock, egy az óra; last
but —, utolsó előtti; —
and all, egyől-egyig; with
— another, egymással;
they love — another, sze-

retik egymást; it is all —
to me, nekem mindegy;
as — man, egyakarattal;
—by—, egyenként; every—,
mindenki, some —, vki;
any —, bárki, akárki; min-
denki; no —, senki; —'s
self, magát, magának; to
shave —'s self, borotvál-
kozni; I for —, en részem-
rül; if — cuts —'s finger,
ha az ember megráuja az
ujját; — eyed, adj. egy-
szemű, félszemű: — hand-
ed, adj. egykezű, félkezű;
— berry, s. farkasszőlő,
czillár; — blade, s. boglár-
pót; —, s. to bring forth
young ones, ollózni (mint
a juh, kecske, szarvas), el-
leni, kölykezni stb.; the
fair ones, a delnők: the
little ones, a kisdedek, a
kicsinyek; he is a sharp
one, éleselmű v. ravasz em-
ber ő.

Oneirocritic (oneirokrit'ik),
adj. álomfejtési; s. álom-
fejtés, álomhüvelyezés.

Oneiromaney (—ram'ênszi),
s. álomjóslat.

Oneiroscopist (—rasz'kop-
iszt), s. álomfejtő, álomjós.

Oneiroscopy (—rasz'kopi), s.
álomfejtés mestersége, álom-
jóslat műrésztve.

One'ness, s. egység.

Onerary (an'erèri), adj. te-
herviselő, teherhordó.

Onerate (an'erēt), v.a. megter-
helni, megrakni; (átv. ért.)
terhelni, terhére lenni.

Onera'tion, s. megterhelés;
báborgatás, terhelés.

Onerous (an'erász), adj. ter-
hes, súlyos; nehéz, alkal-
matlan.

Onion (an'jǎn), s. hagyma,
vöröshagyma.

Only (on'li), adj. egyetlen,
egyedüli; an —son, egyet-
len fiú; — adv. egyedül,
csak, csupán: — one, csak
egy; — this once, csak
most az egyszer; — that I
don't know etc., csak hogy
nem tudom stb.; not —..,
but.., nemcsak.., hanem.

Once

Only

254

## Onocratal

Onocratal (an'nokrětěl), s. gődény.

Onomatopeia (—mêtopí'jé), s. hangutánzás, hangutánzat.

Onset (an'szet), s. támadás, megtámadás, roham: t. a. meatámadni.

Onslought (an'szlaut), s. megrohandás, megtámadás.

Onward (an'ward), adv. előre, tovább; adj. előhaladó; előmozdító.

On'wards, adv. előfelé, előre, tovább.

Onyx (ó'niksz), s. ónikszkő.

Oolite (ó'alit), s. ikrás mészkő, ikráskő.

Ooze (úz), v. n. szivárogni, kifolydogálni; to — out, kiszivárogni; —, s. kifolyás, lefolyás; forrás, vízkelet; cserlé, csára; iszap.

Ooz'iness, s. posványság.

Ooz'ity, adj. posványsos, mosáros.

Opacity (apész'titi), s. homályosság, átlátszatlanság.

Opacous (opékász), adj. homályos, átlátszatlant; —ness, s. átlátszatlanság.

Opal (ó'pél), s. opálkő.

Opalescence (opélesz'szensz) s. csillogás.

Opales'cent, adj. csillogó (mint az opálkő).

Opaque, Opake, v. Opacous.

Opaqueness, v. Opacity.

Ope, v. Open.

Open, (oo'pěn oo'pn), adj. nyilt, tárt, záratlan, dugatlan; kerítetlen (p. telek); nyilvános: an — letter, nyilt levél: in the — air, a szabadban: in the — street, nyilvános utezán: — to an engagement, seregődésre kész; — to blame, feddendő, hibás; he is — to the reproach of being too etc., azt lehet neki szmére hányni, hogy stb.; to have an — account with ..., nyilt számritelének lenni —val, —rel: to throw —, nyitni, felnyitni: to lay —, kitárni; — sale, s. árverés; — weather, s.

## Open

enyhe idő; —handed, adj. bökező; — hearted, adj. nyíltszívű; — heartedness, s. nyíltszívűség; —ly, adv. nyitva, tárra, nyiltan, őszintén, eqyenesen: nyilván, nyilvánosan; —ness, s. nyíltság; őszinteség.

Open, c. a. nyitni, jel-, kinyitni, tárnı, kitárnı; felszakasztani, félbontani; to — one's eyes, szemeit kinyitni; to — the door, the window, kinyitni az ajtót, az ablakot; to — a letter, levelet félbontani; to — the body, hasat hajtani; to — one's heart to some one, szivét kitárnı vki előtt; to — the campaign, a hadjáratot megkezdeni: —, v. n. nyilni; kezdődni; fakadni, kirirágzani; (rad.) ugatni.

Open-arse, s. herkenye: naspolya.

Openng, s. nyilás, nyitás; üresség (hiratalban); kezdődés, kezdés: kezdet.

Opera (ap'érá), s. zene-színmű, dalmű; — glass, s. kukucs-üreg.

Operate (ap'érét), v. n. to — on, hatni-ra, -re; —, v. a. metszeni, sebészi műtételt végezni.

Operatical (aperét'ikél), adj. dalműszerű.

Opera'tion, s. hatás, működés; gyógymetszés, gyógymű; műtétel; bánás, eljárás.

Operative (ap'érétiv), adj. hatásos, hatá; hatályos: hatály..., hatályi; —, s. gyármunkás, kézi munkás.

Op'erator, s. sebész; gyármunkás.

Operose (aperoz'), adj. fáradtságos; dolgos, munkás, tevékeny, serény.

Operos'ity, s. munkásság, serénység; fáradalom.

Opifice (ap'ifisz), s. kézi munka. —Kás.

Opificer, s. műrezető, mun-

Opinable (apein'ébl), adj. gondolható, vélhető.

## Oppose

Opin'iate, v. Opiniative.

Opine (opein'), v. n. vélni, vélekedni, tartani.

Opiniative (opin'ietiv), adj. makacs, konok, elfogult; —ly, adv. makacsál, konokúl, elfogultan; —ness, s. makacság, elfogultság.

Opiniatre (opni-e'těl), adj. makacs elfogult: s. véleményéhez makacsúl raqaszkodó ember.

Opinia'trety (—triti), s. makacság, elfogultság.

Opinion (opin'ian), s. vélemény; véleményzet; in my —, véleményem szerint; to entertain an ill — of some one, roszt véleménynyel lenni rikről, nem sokat tartani vki telül: you have the — of a valiant gentleman, önt rátész emberek tartják; what is your — of it? mit tart ön a félől: I am of your —, én egy véleményen vagyok önnel.

Opitulation (opitjulé'sán), s. segély, seqedelem.

Opium (ó'piám), s. mákony.

Opossum (opasz'szám), s. erszényes fiahordó.

Oppidan (ap'pidén), s. városi, városbeli.

Oppilation (appilé'sán), s. dugulás.

Oppletion (appli'sán), s. megtöltés.

Oppone, v. Oppose.

Opponency (appo'nenszil), s. ellenbeszéd, ellenvetés.

Oppo'nent, adj. ellenző, ellenvető; s. ellenvető, ellenvető fél, ellenző fél.

Opportune (appartjun'), adj. alkalmas, jókori; —ly, adv. alkalmas időben, jókor, idején, alkalmasan.

Opportunity (—tju'niti), s. alkalom, alkalmatosság; alkalmas idő.

Oppose (appoz'), v. a. ellenállani; ellenkezni; ellenvetni; ellenbe tenni; ellene állatni; to — some one, ellenállani rkinek; to — one's self to —, ellene sze-

255

## Opposer

gezni magát -nak, -nek; the commons opposed this measure, a képriselőház ellenezte ezen indítványt; —, v. n. to — against, elle- ne lenni, ellenzékeskedni; ellenállani.

Opposer, s. ellen, ellenes, ellenfél, ellenszegülő; ver- senjtárs, retélytárs.

Opposite (ap'pozit), adj. el- lentétes; szembetett, szem- benálló; átellenes; adv. átellenesen, átellenében; — to me, velem szemközt; — the church, — to the church, a templom átelle- nében.

Opposí'tion, s. ellenállás, el- lenzés; ellenét; ellenzék; tó'sverseny, versenyzés; in — to, -nak, -nek ellené- ben; -val, -vel ellenétben; (keresk.) -val, -vel verse- nyezve.

Oppress (appresz'), v. a. le- nyomni, elnyomni; nyo- morgatni, szoronqatni; le- sujtani; he is oppressed by trouble, nyomja az ag- godalom; oppressed with grief, bűnyomott.

Oppres'sive, adj. elnyomó; lesújtó; an — heat, tik- kasztó hőség.

Opprobrious (appro'briász), adj. gyalázatos; —ly, adv. gyalázatosan; —ness, s. gyalázatosság.

Oppugn (appjün'), v. a. meg- vívni, megritatni, ellen- mondani.

Oppugnancy (appág'nénszi), s. ellenkezet; ellenzet.

Optable (ap'têbl), adj. kivá- natos.

Optative (ap'tétiv), adj. ohaj- tó; s. ohajtó mód.

Optik (ap'tik), adj. a látér- zéket illető; lát ...; — nerves, s. pl. látidegek.

Op'tical, adj. láttani, fény- tani, optikai.

Opti'can (aptis'sán), s. lát- szerész.

Op'tics (—tiksz), s. pl. láttan, fénytan. [kelőség].

Optimacy (ap'tumészi), s. cló-

## Option

Option (ap'sán), s. szabad vá- lasztás; to leave to one's —, tetszésére hagyni; at —, tetszés szerint.

Opulency (ap'julenszi), s. va- gyonosság, bőség.

Opú'lent, adj. vagyonos, gaz- dag, jómódu; —ly, adv. gazdagon.

Opuscule (apász'kjul), s. mun- kácska.

Or (ar, aar), conj. vagy; either ..., or ..., vagy ..., vagy.

Or, v. Ere.

Orach (o'rék), s. libatopp, maglapél; garden —, kerti maglapél.

Oracle (ar'ékl), s. jósda, jós- szék; jós-ige; v. n. jósol- kodni.

Oracular (arêk'juler), adj. jósolmányszerű; —ly, adv. jósolmányszerüleg.

Oraculous, v. Oracular.

Oraison (ar'isán), s. ima, imádság.

Oral (o'rêl), adj. szóbeli; —ly, adv. élőszóval.

Orange (ar'êndzs), s.narancs; — coloured, adj. narancs- színű; —peel, s. narancs- héj.

Orator (ar'êtêr), s. szónok; folyamodó.

Oratorial (—to'riêl), adj. szó- noki; szónokias; —ly, adv. szónokilag.

Oratorical, v. Oratorial.

Oratorio (aréto'ria), s. ima- ház, imaterem.

Oratory (ar'étari), s. imaház, imaterem; szónoklat; szó- noklattan.

Orb (aarb), s. teke, gömb; földteke; szemteke, kör, ke- rék; v. a. kerekitni, göm- bölyítni.

Orbation (arbě'sán), s. clár- vulás, elárvultság; gyer- mektelenség.

Orbed (aarbû), adj. körded; gömbidomű, tekéded.

Or'bie, v. Orbicular.

Orbicular (arbik'julêr), adj. körded, kerek; gömbalakű, tekéded; —ly, adv. kör- alakban; tekédeden, göm-

## Orderliness

bolyűen; —ness, s. gömbö- lyűség.

Orbit (aar'bit), s. bolygócsil- lag pályája; szemgödör.

Or'bitude, s. árvaság; gyer- mektelenség.

Orchanet (aar'kénet), s. festö- atraczél.

Orchard (aar'tsárd), s. gyü- möleskert, bigecs, lanka; faiskola.

Orchestra (arkesz'trê), s. ze- nekar.

Orchis (aar'kisz), s. kosbor.

Ordain (ardēn'), v. a. ren- delni; parancsolni; megál- lapítni; felszentelni (pap- nak).

Ordeal (aar'diêl), s. istenité- let.

Order (aar'děr), s. rend ren- delet, meghagyás; megren- delés; utalvány; kiszolgál- tatási jegy; hagyomás, bi- zomány; rend, szerzet, lo- vagrend, vítezrend; osz- tály; sor; oszloprend; my brother is in orders, a bá- tyám pap; to take orders, to enter into holy orders, pappá felszenteltetni ma- gát; to give one an — for some goods, portékát ren- delni vkinél; to put in —, rendbehozni; to put out of —, a rendhöl kivenni; my watch is out of —, a zsebáram nem jár (v. ren- detlenül jár); to call to —, rendtartásra felszólítni; to obey orders, parancsot teljesíteni; the — of the garter, térdszalagrend; the Corinthian —, korinthiai oszloprend: in — to, in — that, a cselból, hogy stb.; —, v. a. rendezni, elren- dezni; rendelni, megren- delni; parancsolni; hi- vatni; to — a pair of shoes, egy pár czipöt rendelni; to — one off, kiadni vki- nek az útját, vkit elker- getni; to — up, megren- delni, hozatni, hivatni; —, v. n. rendelkedni.

Or'derless, adj. rendetlen.

Or'derliness, s. rendesség.

256

Orderly

Or'derly, adj. rendes, rend-
szerető, rendtartó; —man,
s. parancsőr; —, adv. ren-
desen.

Or'dinance (—nênsz), s. ren-
delet, parancs; szabály,
végzet.

Or'dinary (—dinêri), adj. szo-
kott, rendes; községes;
s. közasztal, társas asztal;
börtön - lelkész; chaplain
in —, s. udvari pap: phy-
sician in —, s. házi orvos.

Or'dinate (—nēt), v. a. ren-
delni; beiktatni; felszen-
telni; adj. rendes; szabály-
szerű: s. oldalszegvény,
rendző.

Ordina'tion, s. megrendelés;
felszentelés.

Ord'nance (—nênsz), s. ne-
héz lövegek; a piece of —,
ágyu: master general of
the —, főtáborszernaqy.

Ordure (aar'djur), s. danes,
szenny; szemét.

Ore (aar), s. érez, fém; part,
határ; kegyelem.

Organ (aar'gén), s. szerv, él-
szer; orgona; barrel —, s.
sípláda.

Organic (aargén'ik), —al, adj.
szervés.

Or'ganism, s. szervezet: szer-
hezet.

Or'ganist, s. orgonás.

Organiza'tion (—ze'sǎn), s.
szervezés, szervezet.

Or'ganize (—neiz), v. a. szer-
vezni.

Orichalch (or'ikêlk), s. sárga-
réz, horgréz.

Orient (o'rí-ent), adj. hajna-
lodó, hajnalszinű, ragyó-
gó; keleti; keleties; s. ke-
let.

Orient'al, adj. keleti.

Oriſice (aar'ifisz), s. nyilás,
száj.

Origin (ar'idzsin), s. eredet;
származás.

Original (oridzs'inêl), s. ere-
det; külmőcz; adj. eredeti;
—ly, adv. eredetileg.

Originalness, v. Originality.

Original'ity, s. eredetiség;
valódiság, eredethiteles-
ség.

Originary

Originary (orid'zsinêri), adj.
eredeti, kezdetleges.

Originate (orid'zsinét), v. a.
előhozní, teremteni, létre-
hozni; v. n. eredni, szár-
mazni, jönni; this idea ori-
ginated with him, ezen
eszme tőle rette eredetét:
these views — with the
French, ezen nézetek a
francziáktól származnak;
to — in a mistake, félre-
értésből (v. tévedésből)
eredni.

Origina'tion, s. eredés, ere-
det; származás.

Orion (arei'an), s. (esillag.)
kaszahúgy.

Ornament (aar'nêment), s.
ek, ékesség, díszék; ezif-
rázat; v. a. ékesitni, dísz-
sítni.

Ornament'al, adj. ékesítésre
való: ékítményes, díszí-
ményes.

Ornate (ar'net), v. a. feldí-
szítni; adj. díszített, díszes.

Ornithology (arnithal'odzsi),
s. madártan.

Orphan (aar'fên), s. and adj.
árva.

Orthodox (aar'thodaksz),
—al, adj. igazhitű; —y, s.
igazhitűség.

Orthographic (—thogrêf'ik),
—al, adj. helyesírási; hi-
bátlan, helyesen irott;
—ally, adv. helyesen írva.

Orthog'raphy, s. helyesírás;
állórajz, homlokrajz.

Ortolan (aar'tolên), s. kerti
sármány.

Ort'yard, v. Orchard.

Os'cillate (asz'illét), v. n. rez-
geni; billegni, ingázni, in-
gani; lengeni.

Oscilla'tion, s. rezgés; ingá-
zás, billegés; lengés.

Os'cillatory (—lêtári), adj.
rezgő; ingázó.

Os'citancy (asz'iténszi), s.
ásítás.

Os'citant, adj. ásitó; álmos.

Oscita'tion, v. Oscitancy.

Osier (oc'zsěr), s. kötőfüz.

Osseons (asz'iász), adj. eson-
tos.

Ossification (—fikě'sǎn), s.

Ought

elecsontulás, megcsontoso-
dás.

Os'sify (—fei), v. a. csonto-
sítni; v. n. megcsontosodni.

Ostensible (aszten'zibl), adj.
mutatható, előmutatható;
látszólagos; valószínű.

Ostensive (aszten'sziv), adj.
láttató, fitogató, fényelgő;
—ly, adv. fitogatra.

Ostenta'tion, s. fitogatás,
kérkedés.

Ostenta'tious (—tě'sász), adj.
kérkedékeny, fitogató; —
ness, s. kérkedés, fitogatás.

Osten'tative, v. Ostentatious.

Ostenta'tor, s. kérkedi.

Osteology (aszteal'odzsi), s.
esontan.

Ostler (asz'lěr), s. házi szol-
ga, lovász-szolga, lovász.

Ost'lery, s. szerszámtár; ló-
istáló.

Ostracism (asz'trészizm), s.
cserépítélet.

Ostracise (asz'trészeiz), v. a.
száműzni.

Ostrey (asz'tri), s. fogadó,
kocsma.

Ostrich (asz'trits), s. strucz,
szaladár; — feather, s.
strucztoll.

Other (adh'ěr), adj. más:
másod; márik; to put on
an — dress, más ruhát fel-
venni; an — time, máskor;
every — day, minden má-
sod nap; for no — reason
but..., csak azért, mert...;
on the — hand, más rész-
ről; somebody or —, vala-
ki; none — than, senki
más; each —, egymást, egy-
másnak; for each —, egy-
másért; to hate each —,
ygyőlőni egymást; to help
each —, segítni egymáson;
to become reconciled to
each —, összebékülni; the
—day, minap; — wise, más-
képen, egyébkép; though
— wise a tool, bár minden
más tekintetben bolond.

Otter (at'těr), s. vidra.

Ought (aat), v. n. def. kel-
lene; I — to go there, oda
kellene mennem: he — to
be here by this time, most

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

257

q

Ought

már itt kellene lennie;
they — to be told of it,
azt meg kellene nekik mon-
duni.

Ought, v. Aught.

Ounce (áunsz), s. obon (két
lat); onka.

Ouphe (úf), s. manó.

Our (áur), pron. -unk, -ünk,
-aink, -jaink, -eink, -jeink:
— house, s. házunk; —
child, s. gyermeink; —
horses, s. pl. locaink; —
oxen, s. pl. ökreink.

Ours (áurz), pron. mienk,
mieink; this is —, ez a
mienk; these are —, ezek
a mieink; this house is —,
ez a ház a mienk; a friend
of —, barátank egyike;
some friends of —, bará-
taink közül némelyek.

Ourself, pron. We —, Mi
Magunk (fejedelmi leira-
tokban).

Ourselves (áurszelvz'), pron.
magunk, magunknak, ma-
gunkat; we don't know it
—, magunk sem tudjuk.

Ouse (úz), s. cser, csaca.

Ousel (ú'zl), s. rigó; ring —,
s. örves rigó.

Oust (áuszt), v. a. kivetni,
kiűzni, kicsapni; elmosz-
dítni, eltávolítni; eltörölni;
a birtokból kivetni.

Out (áut), adv. ki, kinn, ki-
vül, kifelé, el; speak it —!
— with it! csak ki vele !
süsd ki ! hear me — ! hall-
gasson engem végig! to
find —, kitádálni, to go —,
kimenni; the fire goes —,
a tűz elászik; the fire
is —, a tűz elaindt; my
master is —, az uram
nincs itthon: they had
been —, when I canne there,
nem voltak otthon, mikor
oda jöttem; there you are
mightily —, abban ün na-
gyon téved: to smoke a
pipe —, pipát kiszíni; the
story is —, vége a mesének;
—, int. love? — upon the
word! szerelem? viqye el
a manó e szót! — on thee !

Outbar

piha! átok szálljon rád!
— alas ! jaj nekem ! —, s.
a gentleman of three outs
(—at heels, — at elbows,
and — of pocket), s. ringy-
rongy, gőzen-gű: ember;
the ins and outs (those in
office), a kormánupárt és
az ellenzék, a híratalban
lévők s a híratalból kieset-
tek; he is well acquainted
with all the ins and outs
of the country, jól ismeri
ű az ország minden heggyét
völgyét, minden utját s ös-
vényét; —, prp. — of, —bál,
—ből; he is — of money,
kifogyott a pénzből; he is
— of favour with the duke,
kiesett a herezeg kegyel-
méből: he is — of patience,
kifogyott a türelemből; —
of sight, — of mind, a mit
a szem nem lát, a szív ha-
mar teleji: — of God's
blessing into the warm
sun, lőrál szamárra; to be
— of humour, roszkedvű-
nek lenni; — of tune, el-
hangult; kedvetlen: — of
the way, különös, furesa;
— of breath, lélekzete fo-
gyott; — of doors, a házon
kívül, ottkinn: — of curio-
sity, kandúsághból; — of
fun, tréfából; — of kind-
ness, jósághból: it is — of
my reach, azt el nem ér-
hetem: he is — of hearing,
nincsen oly közel, hogy
szacamat (szaradat, szá-
runkat stb.) hallhatná;
get — of my sight! menj
szemem elől! —, v. a. ki-
űzni, a birtokból kivetni.

Outbar (ántbár'), v. a. ki-
zárni, kirekeszteni.

Outbid (—ind'), v. a. irr. töb-
bet igérni.

Outbrave (—brev'), v. a. da-
czolással legyőzni.

Out'break (—brek), s. kiűntés,
kitörés.

Out'burst (—borszt), s. ki-
fakadás, kitörés.

Out'cast (—kászt), s. kihányt
ember, söpredék ember:

Outlive

számízott, számkivetett;
adj. számkivetett.

Outeraft (—kráft'), v. a. ra-
vaszáságban felülműlni; rá-
szedni.

Out'ery (—krei), s. felkiáltás;
lárma; kátyavetye, árve-
rés.

Outdare (—dēr'), v. a. daczoláshán felülműlni, daczolással legyőzni.

Out'latz (—lét'), v. a. elavít-
ni, eltörűni, megszantetni.

Outdo (—du'), v. a. irr. túl-
tenni (rkin cmiben).

Outer (áut'ér), adj. kül . . .,
külső: —ly, adv. kicül,
kinn: —most. adj. végső,
szélső, legrégsőbb.

Outface (—fesz'), v. a. szemét meresztteni rkire, arczátlankodra sodrából kivenni, zararba ejteni ckit, szemtelenül daczolni ckrél, szemtelenül állítani v. tagadni; he will — it, szemtelenségével abból is kihazza maját.

Outfit (aut'fit), s. felszerelés.

Outflank (—flénk'), v. a. meg-
kerülni (az ellenséget); túl-
szárnyálni.

Outgoings (aut'go-ingsz), s.
pl. költség.

Outgrow (—groo'), v. a. irr.
túlnöni; növéshen megelőz-
ni; benöni, heforradni.

Out'guard (—gárd), s. tábor-
szem, előors.

Out'house (—háusz), s. há-
tulsó épület.

Outknave (—nēv'), v. a. ra-
vaszáságban felülműlni.

Out'landsa (—lèndis), adj.
külföldi.

Out'law (—laa), s. földönfutó,
számkivetett.

Out'lawry, s. számkivetés;
törvénykirüliség.

Outleap (—líp'), s. uqrás; ki-
buró: v. a. átugrani.

Out'let (—let), s. kijáráss, ki-
járó hely: eresztő nyilás.

Outlie (—lei'), v. a. hazudás-
ban felülműlni.

Out'line (—lein), s. körrajz-
vázlat.

Outlive (—liv'), v. a. túlélni.

258

Outnumber

Outnumber (—nám'běr), v. a. számra nézve meghaladni, többségben lenni, nagyobb számerővel birni.

Out'rage (—rědzs), s. mordonkodás, erőszakoskodás; méltatlanság, méltatlankodás; bántalom, gyalázás, gyalázat; v. n. mordonkodni, méltatlankodni, erőszakoskodni; v. a. nagyon megbántani; gyalázattal illetni.

Outrageous (—rě'dzász), adj. gyalázatos; meggyalázó; mordonos, erőszakos; — ly, adv. gyalázatosan, sértőleg; erőszakosan, dühösen; —ness, s. gyalázatosság; erőszakosság; dühösködés.

Outright (—reit'), adr. egyenest, egészen, teljesen; egyszerűen, minden teketoria nélkül; to laugh —, hahotára fakadni.

Outroot (—rút'), v. a. kürtani.

Outrun (—răn'), v. a. irr. futásban meggyőzni; his tongue outruns his sense, a nyelve gyorsabb mint az esze.

Out'set (—szet), s. kezdet, indulás.

Outshine (—sein'), v. a. irr. kiragyogni (többek közül); felülmúlni.

Out'side (—seid), s. külseje vminek; külsün; adv. kinn, ottkinn; he is —, kinn van; —, prep. küül; — the house, a házon kivül.

Out'skirt (—szkért), s. külváros.

Outsleep (—szlíp'), v. a. irr. elaludni vmit.

Outstanding (—sztênd'ing), adj. kinnálló, kinnulevő; — debt, s. kinnlévő adóság.

Outstep (—sztep'), v. a. áthágni, átlépni.

Outvie (—vei'), v. a. felülmúlni, felülhaladni.

Outvote (—voot'), v. a. leszavazni.

Outwall (—waal'), s. külfal.

Outward

Out'ward (—ward), adj. külső; külsőleges; —ly, adv. külsőleg, külsöképen, kivülről.

Out'wards, adv. kifelé, kinn.

Outwear (—wěr'), v. a. irr. elviselni, elkoptatni (ruhát); túlélni (vmít); eltölteni (az időt).

Outweed (—wíd'), v. a. kigyomlálni.

Outweigh (—wě'), v. a. túl-nyomni, súlyosabbnak lenni.

Outwing (—wing'), v. a. túlszárnyalni.

Outwit (—wit'), v. a. racaszságban felülmúlni; túljárni vkinek eszén.

Outwork (átwörk, áut'wěrk) s. külvármű, külbástya.

Outworn (—worn'), adj. kopott, elhasznált, elnyúltt; — with age, elaggott.

Oval (o'věl), adj. tojásdad, tojásalakú; s. tojásdad alak.

Ovary (o'věri), s. petefészek, petény.

Oven (áv'n), s. sütőkemencze; pecsenyesítő kemencze.

Over (o'věr), prep. fölött, föbül; felett, felöl; felibe; a storm hangs — us, vihar függ fejünk fölött; the balloon passed over the town, a léghajó a város fölött ment el; he reigns — us, ő uralkodik fölöttünk; to go — the hill, a hegyen keresztül menni; to go — the bridge, a hídon átmenni; to fly — the house, a házon átrepülni; to climb — the wall, a falon átmászni; to spread — the whole country, az egészországon át elterjedni; to be — head and ears in debt, fülig adásnak lenni; write your name — it, irja nevét felibe; — the way, átellenben; —, adv. come —! jöjjön át! go! — menjen át! to blush all —, fülig pirulni; I am all — muddy, tetőtől talpig sáros vagyok; it is all —,

259

Overcome

vége van már mindennek; it is all — with me, oda vagyok, végem van; —and above, mind ezen felül, túlfelül; — again, mégegyszer, újra; — and —, igen sokször, gyakran egymás után; a small matter — or under, vmivel több vagy kevesebb; — against this church, e templom átellenében.

Overact (—êkt'), v. a. túlvinni.

Overawe (—ao'), v. a. megfélemítni.

Overbalance (—bêl'ênsz), s. túlsúly túlnyomáság; v. a. túlnyomni; felülmúlni.

Overbear (—běr'), v. a. irr. szerfelett megterhelni, túlterhelni; elnyomni, lábbal tapodni.

Overbear'ing, adj. kajjos, fenhéjázó.

Overbid (—bid'), v. a. irr. túlígerni, megdrágitni.

Overbig (—big), adj. igen nagy, felette nagy, túlnagy.

Overblow (—blao'), v. a. irr. elfúni; v. n. elvonúlni, elhúzódni; elmúlni.

Overboil (—bail'), v. a. szerfelett megfőzni; v. n. főve kifutni.

Overburden (—bör'dn), v. a. szertelenül megterhelni, túlterhelni.

Overbuy (—báj'), v. a. irr. nagyon drágán venni (portékát).

Overcast (—kászt'), v. a. irr. beborítni; túlhajintani; the sky is —, az ég felleges.

Overcatch (—kets'), v. a. irr. utolérni.

Overcharge (—tsárdzás), v. a. túlterhelni; túlságosan kivánni v. követelni.

Overcloy (—klai'), v. a. igen tele tölteni, megtömni.

Overcome (—kam'), v. a. irr. elfogni, megszállani, rájönni; meggyőzni, erőt venni; eltűrni, elszenvedni; he was unable to — the loss of his fortune, nem tudta elviselni vagyonának

q*

Overconfidence

resztét; he was — by fright,
félelem szállta meg; — v.
n. győztesnek, nyertesnek
lenni.

Overconfidence (—kan'fi-
densz), s. elbízottság, el-
hítség: vakmerőség.

Overcon'tident, adj. elbízott,
elhitt: vakmerő.

Overcurious (—kju'riász),
adj. felette kandi.

Overdo (—dű'), v. a. irr. tú-
lozni, túleinni; túlságosan
megsütni, elsütni (a peces-
nyét).

Overdrive (—dreiv'), v. a. irr.
igen meghajtani, túlhaj-
tani; elsigázni.

Overeat (—ít'), v. a. irr. to
— one's self, tele venni ma-
gát, gyomrát étellel meg-
terhelni.

Overeye (—ei'), v. a. szemmel
tartani; örködni (vmi fe-
lett); felügyelni (vmire).

Overfill (—fill'), v. a. igen tele
tölteni.

Overflow (—flao'), v. a. irr.
átfolyni, kiáradni, kiöm-
leni; v. a. árasztani.

Overtreight (—frēt'), v. a. irr.
túlságosan megtérhelni.

Overget (—get'), v. a. irr.
utáltni.

Overgrow (—grao'), v. a. irr.
benőni; túlnőni; overgrown
with moss, bemohosult.

Overhang (—hèng'), v. n. irr.
felette fügyni; áthajlani.

Overhasten (—hēsz'n), v. a.
elhamarkodni, elsiettetni
(vmit).

Overhasty (—hēszt'i), adj.
hirtelenkedő, hamarkodni.

Overhaul (—haol'), v. a. utál-
érni; ujra átnézni, ujra
átvizsgálni; kergetés által
kifárasztani; the rope is
overhauled, a kötél fesze-
sedik.

Overhead (—hed'), adv. fenn;
tetőpontban.

Overhear (—hér'), v. a. irr.
hallgatózra kitudni, ki-
hallgatni: meg nem hal-
lani.

Overjoy (—dzsaí'), v. a. gyö-

Overlabour

nyörködtetni, elragadni; s.
elragadtatás (örömre).

Overlabour (—lé'bár), v. a.
erején felül dolgozni.

Overlade (—led'), v. a. irr.
túlterhelni, túlságosan meg-
terhelni.

Overlay (—lé'), c. a. irr. rá-
tenni, beteriteni (-val,-vel);
overlaid with gold, arany-
nyal borított.

Overleather (—ledhěr), s.
felső bőr.

Overload, v. Overlade.

Overlook (—lúk'), v. a. át-
nézni, átrizsgálni; észre
nem venni (látásban); el-
nézni, elengedni.

Overmaster (—mászt'ér), v.
a. felühaladni; meggyőzni.

Overmatch (—méts), s. erő-
ben felülmúló: v. a. erőben
felülmúlni.

Overmeas'ure (—mezs'ár), s.
túlság a mértékben; rá-
adás.

Overmost (—moszt'), adj.
legfelső.

Overmuch (—măts'), adj. fe-
lette sok; adv. felette igen.

Overeat (—ní't'), adj. igen
csinos.

Overoffi'cious (— affis'ász),
adj. felette készsgés; al-
kalmatlan.

Overpass (—pász'), v. a. hall-
gatással elmellőzni vmit.

Overpast (—pászt), adj. el-
múlt; mult (idő).

Overpay (—pě'), v. a. túl-
fizetni, nagyon drágán fi-
zetni.

Overplus (—plăsz), v. többlet.

Overply (—plei'), v. a. meg-
erőltetni.

Overpoise (—paiz'), v. túl-
súly; v. a. túlnyomni.

Overpost (—poszt'), v. a.
átszókni (vmin), észre
nem venni, elhamarkodni
(vmit).

Overpower (—páu'ér), v. a.
legyőzni (vkit), erőt venni
(vkin).

Overprize (—preiz'), v. a.
túlbecsulni.

Overrate (—rēt), v. a. túl-

Overt

adóztatni, igen nagy adó-
val terhelni; túlbecsülni.

Overreach (—ríts'), v. a.
utálérni; túlnyulni rá-
szedni, kijátszani.

Overreach'er, s. csaló.

Overreal (—rid'), v. a. irr.
átolvasni; to — one's self,
sok tanulás által elbutulni.

Overripe (—reip'), adj. túl-
érett.

Overrule (—rú'l'), v. a. jogo-
sítatlannak nyilvánítni:
meghódítni, legyőzni, ural-
kodni.

Overrun (—rǎn'), v. a. irr.
futásban meggyőzni; (fut-
tában) elütni; ellenségké-
pen berontani, pusztítni;
letaposni, letapodni; futó-
lag átolvasni; a face —
with wrinkles, ránczos
arez; —, v. n. kifolyni, ki-
csordúlni: kiáradni, ki-
ömleni.

Oversee (—szí'), v. a. irr.
észre nem venni (látásban);
felügyelni (-ra, -re).

Overseer (—sí'ér), s. fel-
ügyelő.

Overset (—szet'), v. a. irr.
feldünteni, felfordítni; v.
n. felfordulni, feldülni.

O'versight (—szeit), s. észre
nem vörös: felügyelet; by
—, tévedéshöl.

Overskip (—szkip'), v. a. át-
szökelni, átszókni (vmin,
p. olvasás közben).

Oversnow (—sznao'), v. a.
behárazni.

Oversoon (—szún'), adv. igen
korán, annak ideje előtt.

Overspent (—szpent'), adj.
kifáradt.

Overstand (—sztênd'), v. a.
irr. el nem állani (–től,
–től).

Overstrain (—sztrēn'), v. a.
túlfeszítni, felette kinyú-
tani.

Overstrew (—sztrao'), v. a.
irr. behinteni, meghinteni.

Overstrow, v. Overstrew.

Oversway (—szwě'), v. a.
meghódítni, legyőzni, ural-
kodni.

Overt (o'věrt), adj. nyilvá-

260

Overtake

nos, nyilvánvaló; —ly, adv. nyilvánosan.

Overtake (—tēk'), v. a. irr. utálérni; rajta kapni.

Overtax (—téksz'), v. a. túl- adóztatni, túlságosan meg- adóztatni.

Overthrow (—thrao'), v. a. irr. felfordítni, feldönteni; le- omlasztani, lerontani; fel- forgatni; megbuktatni; s. felforgatás; megbuktatás; végromlás.

Overthwart (—thwart'), adj. fonák, felfordult; haránt; adv. keresztben; harántúl; v. a. megakadályozni, meg- hűsítni.

Overtire (—teir'), v. a. elfá- rasztani, ellankasztani.

Overture (o'vertsjur), s. kez- det; közlés; nyitány.

Overturn (—tīrn'), v. a. fel- fordítni, feldönteni; s. fel- fordítás, feldöntés; felfor- dulás.

Overvail (—vēl'), v. a. befá- tyolozni; befedni, belep- lezni.

Overvalue (—vēl'ju), v. a. túlbecsülni.

Overveil, s. Overvail.

Overvote (—voot'), v. a. le- szavazni, szarazattal le- győzni.

Overweak (—wík'), adj. igen gyenge.

Overweary (—wí'ri), adj. ki- fáradt; megunatkozott.

Overween (—wín'), v. n. ma- gát túlbecsülni; elbizakodni.

Overween'ing, adj. elbizakodott; s. elbizottság.

O'overweight (—wēt), s. túl- súly.

Overwhelm (—hwelm'), v. a. lesujtani, erőt venni (—on —en); lesülyeszteni; over- whelmed with care, bú- nyomott.

Overwise (—weiz'), adj. szer- felett okos, túlokos.

Overwork (—wörk' —wěrk'), v. a. to — one's self, el- rongálni magát sok mun- kával, erején felül dol- gozni.

Overworn

Overworn (—worn'), adj. el- használt, kopott, elkopott.

Oviform (o'vifaarm), adj. to- jásdad.

Owe (ao'), v. a. tartozni; kö- szönni; I don't — him anything, én semmivel sem tartozom neki; I — my life to him, csak neki kö- szönhetem, hogy élek; ö- mentette meg életemet; it is all owing to my impru- dence, az én gondatlansá- gom mind ennek az oka; I. O. U. (I — you [f. e. £ 10] én önnek tartozom |p. tīz fonttal]); — s. adósság- levél, kötelezvény.

Ow'ing, adj. adós; származó, eredő; there is so much —, ennyire megy az adós- ság; it is — to etc., ez on- nan ered, hogy stb. — to his merits, érdemei tekin- tetéből — to this circum- stance, e körülmény követ- keztében.

Owl (ául), s. bagoly; to make an — of one, luddá tenni rkit; to take —, zokon venni; the — thinks all her young ones beauties, bagolynak is szép a maga jia, v. bagoly is azt véli, sólyom az ő jia.

Owl'ér, s. dugáros, csempész.

Owl'ing, s. dugárkodás, csem- pészet.

Own (gon), adj. saját, tulaj- don; with his — hand, sa- ját kezével; of one's — accord, maga szántából; my — self, önnönmagam; at his — house, saját há- zában; he has nothing of his —, nincs semmi vagy- na; this is my —, ez sajá- tom.

Own, v. a. sajátjának elis- merni; birni (cmit); be- vallani, megvallani; who owns this house? kié ez a ház? it must be owned, that etc., meg kell vallani, hogy stb.

Owse, v. Ouse.

Owze, v. to Ooze.

Ox (aksz), s. (pl. oxen), ökör:

Pacifier

—eye, s. ökörszem (ma- dár); ökörszemfű; —lip, s. kerti kankalin.

Oxalate (aksz'olet), s. sóska- saras só.

Oxalic (aksz'êlik), adj. —acid, s. sóskasav.

Oxyerate (aksz'ikret), s. ecze- tesvíz.

Oxydate (aksz'idēt), v. a. éle- nyitni.

Oxyda'tion, s. élenyités.

Oxygen(aksz'idzsen), s. éleny.

Oxyhydrogen (—heidradzsen), s. durrlég, durrgöz.

Oxymel (ak'szimel), s. eczet- méz.

Oyer (o'jěr), s. vallatás, ki- hallgatás; véghatározat.

Oyster (ai'sztěr), s. osztriqa; — bed, s. osztrigaponk; — shell, s. osztrigahéj.

Ozaena (ozí'nê), s. büdös orr- jekély.

P.

P (pí), s. a P betű neve.

Pa (pá), s. papa.

Paage (pě'edzs), s. átrám.

Pabulation (pěbjułě'sán), s. etetés, abrakolás; eleség.

Pabulous (pěb'jułăsz), adj. tápláló, táplálékony.

Pace (pěsz), s. lépés; menés, járás; lépés, poroszkálás; lépcső; to go at a slow —, lassan menni; to go at a great —, sebesen menni, nagyokat lépni; to keep — with —, lépést tartani —val, —rel: short —, iskolá- lépés —, v. n. lépni, men- ni, poroszkálni; —, v. a. megjárni, lépéssel kimér- ni; léptetni.

Pacer (pěszěr), s. poroszka.

Pacific (pěszí'ic), adj. béke- séges, békeszerető; csendes; s. Csendes-tenger, keleti oczean.

Pacification (—kěšǎn), s. megnyugtatás; békéltetés, megengesztelés.

Pacificator, v. Pacifier.

Pacifier (pěsz'ifei-ěr), s. bé- kéltető, békeszerző.

261

Pacify

Pac'ify (—ifei), v. a. békél-
tetni, megengesztelni; meg-
nyugtatni.

Pack (pêkk), v. a. bengyelni,
göngyölni, rakolni; ben-
gyelitni, göngyöltiti, becso-
mózni; málházni; a packed
jury, csupa kormánypárti
vagy megvesztegetett em-
berekből álló esküdtsék;
to — up, bepakolni; berak-
ni; —, v. n. to — away, to
— off, lódulni, tisztúlni,
takarodni; — hence! ló-
dulj! to send one packing,
vkit elkergetni; to — with
one, alattomban kifőzni,
kicsinálni vkivel vmit;
czinkoskodásba bocsátkoz-
ni vkivel; —, s. bengyele,
nyaláb, köteg, göngyöleg;
esoport, sereg; czimbora-
ság; a — of cards, egy
játék kártya: naughty —,
gaznep.

Package (pêk'êdzs), s. nyaláb, csomó, köteg; göngyöleg; boríték; göngyöletbér; rakodábér.

Pack'er, s. málhakötő, rakodó: málhadorong.

Pack'et, s. nyalábka, köteg-
cse; — boat, s. postahajó;
—, v. a. összegöngyölgetni,
göngyölni.

Pack'ing, s. málházás, göngyölés; pakolás; — cloth, s. borítékvászon; — needle, s. málhátű; — thread, s. málhafonal.

Pact (pêkt), Paction (pêk'-
sán), s. szerződvény, egyez-
mény.

Pactitious (pékti'sász), adj.
szerződésszerű; egyezés sze-
rinti.

Pad (pêd), s. vánkoska; vendég-üstök: nőnyereg, háántnyereg; ösvény, út; — way, s. gyalog út: — of straw, s. szalmazsák; — nag, s. poroszka; — v. a. to — out with .., kitömni-val, -vel; —, v. n. gyalogolni; utat törni, egyengetni, csinálni.

Padar (pé'dár), s. dara; kor-
pa.

Paddle

Paddle (pêd'dl), s. evezőlapát; lapát, szőrőlapát; v. n. evezni; lobácsolni, pogosogni.

Paddock (pêd'dack), s. kerített hely; béka.

Padlock (pêd'lak), s. lakat; v. a. ellakatolni.

Paean (pí'en), s. diadalének,
diesének.

Pagan (pê'gên), s. pogány.

Pa'ganism, s. pogányság.

Page (pêdzs), s. könyv lapja;
lapszám; apród.

Page'ant (pêd'zsênt), s. látványosság, látványság, pompa, fény; áljénylés, üres pompa; bábalakos játék; ál-oreczs körülmenet; adj. pompás; látványos.

Pa'geantry, s. látványosság,
pompa.

Pagod, v. Pagoda.

Pagoda (pêgo'dè), s. pagód,
bálványtemplom; arany-
erme.

Pail (pêl), s. dézsa, veder.

Pailmail, v. Pallmall.

Pain (pén), s. fájdalom; bűntetés; baj, fáradozás, vesződés: to be in —, kínt vallani; to put to —, fájdalmat okozni; upon — of death, halálos büntetés alatt; to take pains, fáradozni, iparkodni, igyekezni; —, v. a. fájdalmat okozni, jájni.

Pain'ful, adj. fájdalmas, fájós; fáradsgós, terhes; —ly, adv. fájdalmasan; fáradsgosan.

Painim (pě'nim), s. and adj.
pogány.

Pain'less, adj. fájdalmatlan.

Painstaker (pěnz'tékér), s. iparkodó, szorgalmas, munkás ember.

Pains'taking, s. munkásság,
igyekezet, rajta létel, fá-
radhatlanság; adj. munkás,
táradhatlan.

Paint (pênt), v. a. festeni;
to — in oil, olajban feste-
ni; for whom does the
blind man's wife — her-
self? ugyan kinek kedveért
festi magát a vak ember

Pale

neje² painted calico, tarka
kárton; —, v. n. kendőz-
ködni; she paints, festi
magát; —, s. festék; arcz-
festék, arczkenőes.

Paint'er, s. festő, festész, kép-
író; színelő, szobafestő.

Paint'ing, s. festés, képirás;
festészet; festmény, fest-
tott kép; — root, s. mezei
kőmag.

Paint'ure, s. festészet.

Pair (pêr), s. pár, egy pár; a
— of shoes, egy pár czipő;
a — of breeches, nadrág;
a — of drawers, gatya,
lábravaló; a — of scissors,
olló; —, v. a. párosítni;
—, v. n. párosulni; pár-
zani.

Paisage (pě'szidzs), s. tájék,
vidék.

Pait (pět), s. borz.

Pal (pêl), s. czimbora, raló.

Palace (pêl'ész), s. palota;
crystal —, s. sydenhami
üvegpalota.

Palanka (pêlên'kê), s. palánk;
körülkarázás.

Palankeen (pêlênkín'), s.
gyaloghintó, kólya.

Palatable (pêl'êtêbl), adj.
jóízű, ízes: —ness, s. ízes-
ség, jóiz.

Palatals (pêl'êtélz), s. pl. i
hangok.

Palate (pêl'êt), s. iny, száj-
padlás; (átv. ért.) ízlés,
íz; to have a dainty —,
finnyásnak lenni, finnyás-
kodni.

Palaver (pêlě'věr), s. fecse-
gés.

Pale (pêl), adj. sápadt, hal-
vány; to look —, sápadt-
nak lenni; to grow —, el-
sápadni; szintelenedni; —
ale, s. fejér ser; —, v. a.
halaványitni, szintelenút-
ni; —, v. n. halványodni,
szintelenedni; —ness, s.
sápadsgág, halványság, hal-
ványszín, szintelenség.

Pale, s. karó: palánk: ke-
rített hely; kör, körlet,
körület: korlát, határ; it
is not within the — of
probability, nem valószí-

262

## Paleography

nű; within the — of the church, az egyház kebelében; —, v. a. bekarózni, körülkarózni.

Paleography (péliag'réti), s. ó irat: ó irattan.

Paleology (—al'ladzsi), s. óságtan.

Paleous (péliász), adj. hüvelyes, héjas, polyrás.

Palfrey (paal'frí), s. díszló, pompaló.

Palindrome (pél'indrom), s. rákszó (p. kék).

Paling (péling), s. karózat.

Palingenesis (pélindzsen'iszisz), s. ájszületés; létújulás.

Palinody (pél'inodi), s. rízsaházús.

Palisade (péliszéd'), s. csozlópzet, tinnye.

Palish (pélis), adj. sápatag; — blue, adj. halaványkék.

Pall (paal), s. halottlepel; dízspalást: púspöki pálast; v. a. beleplezni; bepalástolni.

Pall, s. csömör; gyomor-émelygés; adj. ízévesztett, ízetlen; v. n. elízetlenedni: to — upon one's taste, felundoritni; —, v. a. elízetlenitni, elgyengitni.

Palladium (pélle'diám), s. őrkép, védkép, védpallást.

Palled (paal'd), adj. ízévesztett.

Pallet (pél'ít), s. fekpad, deszka-ágy; festéklap.

Pallliament (pél'liément), s. öltörha, öltöny.

Palliate (pél'liet), v. a. pálastolni, enyheszteni, enyhátni, könnyebbítni; felületesen gyógynítni.

Pallia'tion (—ésán), s. pálastolás; enyhesztés; felületes gyógynítás; in — of..., mentségül-ra, —re nézve,

Pall'iative (—étiv), adj. pálastoló; enyhítő; s. enyhátő-szer; leplező-szer; ürügy, mentekezés.

Pallid (pélid), adj. halvány, sápadt; —ly, adv. sápadtan; —ness, s. haloványyság, sápadtság.

## Pallium

Pallium (pél'liám), s. felsörűruha; púspöki palást; halott-lepel.

Pallmal (pél-mél), s. sulyok; játék neme. [ság].

Palloi (pél'lár), s. halvány.

Palm (pám), s. tenyér; pálma; pálmáag, diadalpálma ága; diadal; horgonyásá, horgonyköröm; tenyérszélesség: — fruit, s. török szilra; — Sunday, s. rírág-casárnap; — tree, s. pálmafa; — wme, s. pálmabor; —, v. a. megtapintami; megilletni; rászedni; to — something upon one, nyakába varrni rhinek rmit.

Palm'er, s. zarándok; —, — worm, s. vándorhernyó.

Palm'y, adj. pálmadús; diadalmas.

Palpabil'ity, s. tapinthatóság; kézzelfoghatóság.

Palpable (pélp'ébl), adj. tapintható; kézzelfogható.

Palpableness, v. Palpability.

Palp'ably, adv. tapinthatólag; kézzelfoghatálaq.

Palpitate (pélp'ítét), v. n. dobogni (mínt a szív).

Palpita'tion, s. szívdobogás.

Palsied (paal'zid), adj. szélhüdt, bémílt; kósvényes.

Palsy (paal'zi), s. szélhüdség; bénültság; v. a. béntni.

Palter (paal'těr), v. a. pázaronli; v. m. kalafintát hányni; I am not to be paltered with, nem tanácsos engem ámitgatni v. velem tréfát úzni.

Pal'terer, s. habozó, tétorázó; rosz hiszemű, ámátó, csaló.

Paltriness (paal'trinesz), s. csekélység, jelentéktelenéség, potomság.

Pal'try, adj. csekély, potom, jelentéktelen.

Pampas (pém'pěsz), s. pl. térség, síkság, nagy terjedelmű rétség (Dél-Amerikában).

Pamper (pém'pěr), v. a. igen jól tartani, megtömni eleddellet; elkényeztetni.

## Pannikel

Pamphlet (pém'flet), s. röpírat.

Pamphleteer (—tír'), s. röpírá.

Pan (pên), s. serpenyő; frying —, s. pecsenyesítő serpenyő; sauce —, s. főzőfazék; warming —, s. ágyemelegítő; — cake, s. palaestuta; —, v. a. összekötni, összekapesolni.

Panderism (pên'děrizm), s. kerítés.

Pan'der, s. kerítő; v. a. kerítni, összekerítni.

Pan'derly, adj. kerítő.

Pane (pén), s. üveqtábla, üvegkarika; lap, köz (ajtókban, falbéllésekben stb.); window —, s. ablakfiók, ablakkarika.

Panegyric (pénidzsi'rik), s. dicsbeszéd; —, —al, adj. diesérő, magasztaló.

Panegyrist, s. dicszónok.

Pan'egyrize (—dzsireiz), v. a. dicsőitni, magasztalni.

Panel (pên'il), s. lap, köz (ajtókban stb.); az esküdték névsora.

Pang (pêng), s. hirtelen szív-fájdalom; megfájdulás; kín; pangs of death, a halál kínjai; it gives me a — to think on it, lelkem fáj bele, ha gondolok rá, lelkem beledöbben, ha eszembe jut: —, v. a. kínózni, hirtelen fájdalmat okozni; it pangs me, az engem nyagat, azon keserkedem.

Pangolin (pêng'olin), s. rövid farkú tobzoska.

Panic (pén'ík), s. rögtöni ijedség: —, —al, adj. a — terror, vak rémülés.

Paniecle (pén'nikl), s. buga; —d, adj. bugás.

Pank (pênk), s. eqriponty.

Pannel (pên'nil), s. nyeregpárna.

Pannick (pên'nik), s. tatárka, haricska.

Pannicle (pên'nikl), s. izomhártya; tatárka.

Pannier (pên'ni-ěr), s. kenyér-kosár. [ponya].

Pan'nikel, s. koponya, ka-

263

Pannikin

Pannikin (pên'nikin), s. ser-
penyöcske.

Panorama (pênorê'mê), s.
környékkép.

Pansy (pên'zî), s. háromszínű
viola.

Pant (pênt), v. n. pihegni:
reszketni, rezegni; to —
for breath, piheskedni, le-
regő után kapkodni; pant-
ing of the heart, szívdo-
boğás.

Pantaloon (pêntêlûn'), s. pan-
talon, ugroćz, bohócz; pan-
talon (hangszer).

Pantaloons, s. pl. bugyogó.

Pantheist (pênthi'iszt), s.
egyetem-istenlő.

Pantheon (pênthi'ân), s. min-
den-istenek háza; diesház.

Panther (pên'thêr), s. pár-
duez.

Pant'ingly, adv. piheskedve,
leregü után kapkodra.

Pantler (pênt'lêr), s. sáfár,
házgondviselő; úri sütő;
tálnok.

Pantomime (pên'tameim), s.
némajáték, jelbeszéd: far-
sangi játék; némajátékos.

Pantomnie (—mim'ik), —al,
adj. némajáték, némabe-
szédi.

Pantoufle (pêntú'fl), s. pa-
pucs; the tragic —s, ko-
thurnus, szomorújáték; to
stand upon one's — s, fon-
toskodni; feltartani magát.

Pantry (pên'tri), s. éléskam-
ra, élésház.

Pap (pêp), s. csecsbimbó, ba-
bug; pép.

Papa (pápá'), s. papa.

Papacy (pêpêszî), s. pápa-
ság.

Papal (pê'pêl), adj. pápai:
—in, s. pápista.

Papaverous (pêpév'erász),
adj. máknemű.

Pape, v. Pope.

Paper (pe'pêr), s. papiros;
news —, hárlap, ujság;
daily —, napi lap; weekly
—, heti lap; — of pat-
terns, mustralap, muta-
téklap; blotting —, ita-
tápapiros; writing —, író-
papiros; to commit to

—, írásban feltenni; —
hanger, s. kárpitos; —
hangings, s. pl. szőnyegpa-
piros; —, v. a. papirossal
kibélelni; papiroshá ta-
karni.

Papil (pêp'il), s. csecsbimbó.

Papilio (pêpil'jo), s. lepke,
pille.

Pap'illary Papil'lous, adj.
csecshex tartóz; csec-
alakú.

Papism (pe'pizm), s. pápa-
ság, pápai tan.

Pa'pust, s. papista.

Papist'ic, —al, adj. pápai:
pápista.

Pa'pistry, v. Papism.

Pappous (pêp'pász), adj. szö-
szös (növ.).

Pappus (pêp'pász), s. bóbita.

Pappy (pêp'pi), adj. pépes.

Papulae (pêp'juli), s. pl. víz-
hímű.

Par (pár), s. hasonérték, ha-
sonbecs; to be at —, hason-
értékünek lenni; to be
upon a —, egy rangúnak
lenni (vkivel).

Parable (pê'rêbl), adj. meq-
szerezhető; s. példabeszéd.

Parabola (pêrêb'olè), s. kúp-
vonal, hajíték.

Parabolic (pêrébal'ik), —al,
adj. példázatos; kúp vona-
tos.

Parachute (pêrésjut'), s. hull-
ernyő, szállernyő (légha-
józ.).

Parade (pê'rêd'), s. díszel-
gés, pompa; dísz-ünepély;
parádé; katonai díszel-
gés; útés eltérítése (vívás-
ban); —, v. a. láttatni, fi-
togtatni, mutogatni (vmit);
to — one's scientific ac-
complishments, tudomá-
nyát jítoqtatni; —, v. n.
díszeleqni; fegyverben dí-
szelegni; útést elesapni,
rágást elhárítni.

Paradigm (pêrê'dim), s. min-
ta, példamű, példasző.

Paradise (pêrêdeiz), s. pa-
radicsom, éden; the fool's
—, János pap országa.

Paradisean (paradizs'én), adj.
paradicsomi, édeni.

Papil

Paralyse

Paradisiacal, v. Paradisean.

Paradisial, v. Paradisean.

Paradox (pêr'édaksz), s.
különczézet, különczvélé-
mény, feltünvény, tetszkép-
telenség.

Paradoxal, v. Paradoxical.

Paradox'ical(pêrêdak'szikêl),
adj. különködő, tanellenes,
feltüncényes.

Parage (pêr'edzs), s. egyen-
joguság.

Paragoge (pêrégo'dzsi), s.
szótoldás, hangtoldás.

Paragon (pêr'égán), s. remek,
díz; mintakép, remekkép;
a — of virtue, remeke az
erénynek.

Paragraph (pêr'egyéf), s. szak,
szakasz: szakjel, szakasz-
jegy, c. ikkjjel, kacs.

Paragraph'ical, adj. szaka-
szos.

Parahelion (pêreh'lián), s.
melléknap, álnap.

Parallactic (pêrrellék'tik),
adj. látközi.

Parallax (pêr'elléksz), s. lát-
köz, láthelyköz, helyköz.

Parallel (pêr'ellem), adj. pár-
huzamos, közegyen, egyen-
közű; to run — (to), pár-
huzamosnak lenni; —, s.
párhuzam, közegyen; —, v.
a. összegyenlítni, egybe-
hasonlítni; párhuzamozni,
párvonatozni.

Par'allelism, s. párhuzam;
egyenköziiség; páros hang-
menet; hasonlóság; hason-
lat.

Par'allelless, adj. hasonlít-
hatlan, hozzáfoghatlan.

Parallelogram (—lel'ogrèm),
s. egyenközény, párlap:
— of forces, erőegyenkö-
zény.

Parallelo piped (—lelopei'ped)
s. egyenközlap, hosszú-
koczka.

Paral'ogism, s. térészlet.

Paralogize (pêrê'lodzseiz), v.
n. hamisan következtetni.

Paral'ogy (—odzsi), s. hibás
következtetés.

Paralyse (pêr'èleiz), v. a. el-
béntni; (átv. ért.) elgyen-
gitni.

264

Paralysis

Paral'ysis (—iszisz), s. bénu-
lás, bénaság.

Paralyt'ic, —al, adj. bénułt,
szélhüdt.

Par'aments, s. pl. díszruha,
pomparuha.

Parameter (pêrêm'itěr), s.
góczhúr.

Paramount (pêr'êmáunt),
adj. fü, füképeni; legfőbb;
döntő; s. fönök, felsőség,
főür, hübér-ür.

Paramour (pêr'êmúr), s. sze-
rető, kedves; his —, her —,
kedvese.

Parapet (pêr'épit), s. mell-

Paraphernalia(pêrêfirnêliê),
s. pl. jegyajándék.

Paraphimosis (—fimo'szisz),
s. makhpereez.

Paraphrase (pêr'ćfrêz), s. kö-
rülirás; v. a. körülirni.

Paraphrast (pêr'êfrészt), s.
körül-iró.

Paraphras'tic, —al, adj. kö-
rüliró, magyarázó.

Paraselene (pêrêszil'ni), s.
mellékhold.

Parasite (pêr'észeit), s. élődi,
elősdí, elősködő.

Parasit'ic (—szit'ik), —al, adj.
elődi, elősködő; a — plant,
elődi növény.

Par'asitism, s. élődiség, élős-
ködés.

Parasol (pêr'êszal), s. nap-
ernyő.

Parboil (pár'bail), v. a. félig
fűzni.

Parboiled (pár'baild), adj.
felfött.

Parbreak (pêr'brêk), v. n.
okádni; v. a. to — out, ki-
okádni, kihányni.

Parcel (pár'szl), s. rész, ré-
szecske, darab; nyalábka,
kötegcse, bengyele, csomó;
csapat; részleg; rakás;
sokaság; a — of goods,
egy csapat áru; a — of
thieves, tolvajcsapat; by
parcels, darabonként csap-
patónként; részletenként;
—, v. a. felrészelní, felosz-
taní, feldarabolni; to —
out, kiosztani.

Parcenary (pársz'néri), s.
közbirtokosság.

Parcener

Parcener (pársz'něr), s. köz-
birtokos.

Parch (párts), v. a. pörkölni,
kiszárítni; v.n. pörkölödni,
ászni.

Parch'ment (párts'ment), s.
szírony, hártya, pergamen.

Pard (párd), s. párduez.

Par'dale, v. Pard.

Pardon (pár'dn), s. bocsánat;
megkegyelmézés: bűnbocsá-
nat; to beg one's —, bocsá-
natot kérni vkitől; I beg
your —, bocsásson meg!
bocsánat! general —, s.
közbocsánat; —, v. a. meg-
bocsátni, megkegyelmézní:
— all men, but never thy-
self, bocsáss meg minden-
kinék, csak önmagadnah
nem.

Par'donable, adj. bocsánatos,
megbocsátható.

Pare (pêr), v. a. elvagdalni
(a körmöt); lefaragni (a
ló körmét); lehántoni,
meghántani, lehéjazni, meg-
héjazni, meghámozni.

Paregoric (pêregar'ik), adj.
fájdalom-enyhítő; s. fájdal-
lom-enyhítőszer.

Parent (pê'rent), s. szülő.

Pa'rentage, s. rokonság, atya-
fáság; származás, születés.

Parental (pêren'têl), adj.
szülői.

Parentation (—tě'sán), s.
qyásbeszéd, sírfeletti be-
széd.

Parenthesis (pêren'thisziz),
s. közbevetett mondat; zár-
jel.

Parenthet'ic, —al, adj. köz-
bevetett; zárjelzett: —ally,
adv. közbevetőleg; zárje-
lezve.

Parer (pēr'ěr), s. körömhántó.

Par'ergy (pêr'erdzsi), s. mel-
lékmű; mellékmunka.

Parget (pár'dzset), s. zsírla-
por, fehér arczfesték, fe-
hér arcpor; gipszkő; le-
mezborítás (a falakon),
mészvűz; v. a. meszelni, fe-
hérítni; v. n. magát fest-
teni; arcporozni.

Par'geter, s. meszelő, fehérí-
tő; gipszműves, gipszelő.

Paroquet

Parietal (pêri-í'têl), adj. —
bone, s. halántékesont.

Parie'tary, s. falfű.

Parings (pê'ringsz), s. pl.
hántalék.

Parish (pê'rís), s. plébánia-
község; to come upon
the —, elszegényedni, a
községi segélyt igénybe
venni; — church, s. plé-
bánia-templom; — clerk,
s. egyházi; — priest, s.
plébános; — rate, s. köz-
ség-adó.

Parishioner, (pêris'aněr), s.
egyházi község tagja.

Parity (pê'ríti), s. egyenlő-
ség; by an exact — of
reason, ugyanazon okból.

Park (párk), s, ligetkert; esz-
tena; — leaves, s. pl. lin-
ka; —, v. a. bekerítni.

Parlance (pár'lénsz), s. be-
szélgetés, értekezés.

Parle (párł), v. Parley.

Parley (pár'li), s. beszélgetés,
alkudozás; v. n. (with)
beszélgetni, alkudozni.

Parliament (pár'liment), s.
országgüülés; member of
—, parlament tagja; —
house, s. országház.

Parliament'ary, adj. ország-
gyűlési; — train, s. olcsó
vonat.

Parlour (pár'ăr), s. beszélő
szoba, lakszoba, földszinti
szoba.

Parochial (pêro'kiel), adj. a
plébánia községhez tartozó,
a plébánia-községet illető;
— relief, s. községi segély,
község általi gyámitta-
tás.

Parochian, adj. plébánia
községi; s. plébánia-köz-
séghez tartozó egyén.

Parody (pêr'odi), s. gúnymás,
parodia; v. a. paródiazni.

Parol (pêrol'), adj. szóbeli.

Parole (pêrol'), s. hadi jel-
szó, jelnév; becsületszó.

Paronomasia (pêronomê'-
zsiê), s. egyenhanguság.

Paronychia (pêronik'îê), s.
körömméreg.

Paroquet (pêr'oket), s. kis
papagáj, papagájfaj.

265

## Parotid

Parotid (péra'tid), adj. — gland, s. fulminigy.

Paroxism (pé'rakszim), s. roham, lázroham.

Parricidal (pérriszeid'dél), adj. atyaqyilkos.

Parricid'ions, v. Parricidal.

Parriende (pér'riszeid), s. atya-, anyaqyilkos.

Parrot (pér'rát), s. papagáj.

Parry (pér'ri), v. a. eltértni, elhártni, elesapni (értést).

Parse (pársz), v. a. taglalni, eltemezni.

Parsimonous (párszimo'-niász), adj. takarékos.

Parsimony (pár'szimani), s. takarékosság.

Parsley (pársz'li), s. petre-zselgym.

Parsnip (pársz'nip), s. pász-tinák: yellow —, s. murok, sárgarépa.

Parson (pár'szn), s. plébános.

Par'sonage (—szánédzs), s. plébánia; papház, paplak.

Part (párt), s. rész; résztvét: jutalék, hányadrész; illeték: párt, fél, felekezet, rész: kötelesség; szerep; vidék: ész, okosság; — of speech, beszédrész; — payment, részfizetés; in — of payment, lerovásul; to take — in —, részt venni-ban, -ben; to take in good —, jó néven venni; to take in ill —, rosz néven venni, balra maqyarázni; to take — with one, vki pártjára állani: to take one's —, vki részére állani, vkinek éggét felfogni; to do one's —, kötelességét teljesítni; to act a —, szerepet játszani; a man of sound parts, józaneszű ember; parts of mind, észheli tehetségek; for my —, részemről; for the most —, nagyobb részt; in foreign parts, a külföldön: in these parts, e vitéken: —, v. a. elválasztani, széti álasztani; szét-osztani, szétszélni, szétbontani, letörni; el-, felosztani, elrekeszteni; to — the combatants, a verekedőket szétválasztani; —, v. n. elválni, megrálni, elhagyni, elbűsűni; kiadni, túladni, elidegenítni, más kezére bocsátani; részesülni; we must — now, most el kell válnunk egymástól; he parted with (vagy from) his wife, elvált nejétől, elhagya nejét; he parted with his horses, kiadott lorain: I would sooner — with my life than —, inkább meghalnék, mintsem —; to — with one's right, jogáról lemondani.

Partake (párték'), v. n. irr. (v. to Take), to — of (in), részt venni, osztozni-ban, -ben; he did not — of the pork, ő a disnóhúsból nem erett, —, v. a. részesítni; részeltetni (vmit -val, -vel); osztani.

Parta'ker, s. részes: részvevő; hüntárs, czinkos.

Partak'ing, s. titkos összeszövetkezés, titkos szövetseg.

Part'er, s. elválasztó, szétválasztó; aranyválasztó.

Parterre (pártér'), s. virágágy, virágosztály, virág-szak: földszín, földszínsor.

Partial (pár'sél), adj. részenkénti; részleges, részbeli; részrehajló; he was — to me, hajlandú volt hozzám: —ly, adv. részenként; részben; részrehajlólag.

Partial'ity, s. részrehajlás.

Par'tialize (—sél-eiz), v. n. részrehajlónak lenni; v. a. részrehajlóvá tenni.

Partibil'ity, s. elválaszthatáság.

Partible (pár'tibl), adj. elválasztható, szétválasztható.

Participant (partisz'ipent), adj. részes, részrevő.

Partic'ipate (—pēt'), v. n. to — in, részesnek lenni-ban, -ben; to — of (in), részesülni, részt venni-ban, -ben; I — in this feeling, —

## Partake

## Partner

én is részt reszek ezen érzelemben, én is szintűgy érezek.

Participa'tion, s. részesülés, részverés; el-, fel-, kiosztás.

Participial (—szíp'i-él), adj. igeneves.

Participle (pár'tiszipl), s. részesülő, igenév.

Particle (pár'tikl), s. részeeske; enclitical —, s. ékhát-rázó szácska; elválaszthatlan szácska.

Particular (pár'tikjulér), adj. különös, sajátlagos; körülményes, részletes; pontos, szigorú; kiváló; my — friend, meghitt barátom; in a — case, kivételes esetben; he is very — in it, ő azt igen szorosan reszi; in —, kiválatag; kiváltképen, különösen; főlépen, kitünnöleg; —ly, adv. különösen, kiváltképen.

Particular'ity, s. különösség, különlegesség; különös körülmény; körülményesség, részletesség.

Particularize (partik'julereiz) v. a. részletesen előadni, körülményesen elbeszélni.

Partic'ulars, s. pl. részletek, különös körülmények: to enter into —, részletekbe bocsátkozni.

Parting (pár'ting), s. elválasztás, elválasz: bűcsű; — of the way, válasz-át: — cup, s. bűcsű-pohár.

Partisan (pár'tizén), s. pár-tos, pártfél; vezérbot; kálóz.

Partition (párt'sán), s. elválasztás; osztás; osztály; deszkafal, deszkarekesz: — wall, s. válaszfal, közfal —, v. a. fiókozni, eldeszkázni, elrekeszteni, elosztályozni.

Partitive (pár'titiv), adj. (nyelvét) részűl.

Partizan, v. Partisan.

Partly (párt'ly), adv. részint.

Partner (pár'tner), s. társ; résztárs; kereskedötárs; táneztárs; játéksegéd.

266

Partnership

Pass

Passible

Part'nership, s. társaság, társulat, részesület, kereskedelmi társaság.

Partridge (pártridzs), s. fogyó, fogolymadár; white —, s. fehérfajd.

Parturient(partju'ri-ênt)adj. vajudó.

Parturition (—ris'an), s. vajudás, szülés; vajudó fájdalmak; szülemény.

Party (pár'ti), s. részleg; csapat, seregosztály, osztag; fél; felekezet; társaság, mulatság, vigalom; személy: the concerned, az illető fél; I sold it to some other —, azt más viknek adtam el; we had a yesterday, tegnap társaság volt nálunk; to be a — in..., részesnek lenni -ban, -ben; — man, s. pártos, felekezetes, részehajló; — rage, s. pártdüh; — spirit, s. pártszellem.

Parvenu (pár'vinju), s. érdemtelen szerencsejű.

Parvis (pêr'visz), s. előcsarnok.

Parvity (pár'viti), s. kicsinyseg.

Pas (pász), s. előlmenés, elsőség; to yield the — to some one, az elsőbbséget adni vkinek.

Pasch (pêszk), s. husvét; husvét ünnepe a zsidóknál.

Pash (pés), v. Pasch.

Pash (pés), s. ütleg, vágás, csapás; fej, arcz; a mad —, bolond Istók; —, v. a. megcsapni; szétverní, összezúzni; to — to dust, izreporrá törni.

Pasquil (pêsz'kvil), s. gúnyirat, csúfirat, mocskoló írás.

Pas'quiller, s. csúfirat szerzője, gúnyiró.

Pasquinade (pêszkwinêd'), s. csúfirat; v. a. csúfiratban ostorozni, mocskokkal illetni vkit.

Pass (pász), v. n. menni, átmenni, elmenni (vmi mellett), átutazni, átlovagolni, átkocsizni, keresztül

menni, keresztül hatni; tovább menni, útját folytatni; történni, megesni; múlni, elmúlni, elenyészni; vétetni, tartatni (-nak, -nek); nem játszani; lökni, döfni (vivásban); let me—, engedjen tovább mennem, engedjen átmennem; —on! előre! menjen! folytassa útját! to — by the side of some one, vki mellett elmenni; he addressed a few words to us, as he was passing by, néhány szót intézett hozánk, műdön mellettünk elment; I did not see him —, nem láttam őt erre menni; to — through a wood, erdön keresztül menni; the ball passed through his heart, szívén keresztül ment a golyó; he passed before our house, házunk előtt ment el; to — over the bridge, a hídon átmenni; an expression of surprise passed over his face, a meglepetés kifejezése futotta el arczát; how did it come to —? hogy történt az? it came to — as I had foretold, betelt a jövendőlésem, úgy történt, a mint előre mondtam; it passes through his hands, kezén megy keresztül; I don't know what passed in her mind, nem tudom, mit érzett s mit gondolt; he passes for a rich man, gazdag embernek tartatik; time passes, az idő múlik; half a year passed away since, egy félév telt el azóta; let that —, hagyjuk azt! —, v. a. átlépni, átmenni, meghaladni; keresztül vinni, átvinni; odanyujtani; kiadni, forgalomba hozni; tölteni (az időt); átszűrni; szitálni; kiadmányozni; átküldeni; elmellőzni; észre nem venni; felülmúlni, felülhaladni; elmulasztani, elszalasztani; abban-hagyni, fel nem venni; to

— the frontier, a határt átlépni: to — the line, az egyenlítőt meghaladni; he was at a loss how to — away his time, nem tudta mivel töltse idejét; where I had passed the night, a hol éjjeleztem; to — the day in complaints and lamentations, sIRánkozás-sal tölteni a napot; to — sentence of death on one, halálra itélni vkit; to — bad money, hamis pénzt forgalomba hozni; if you — our offer, ha ön ajánlatunkat el nem fogadja; to — one by, vkit elmellőzni; to — something over in silence, szó nélkül hagyni, hallgatással elmellőzni vmit; to — to one's credit, javára irni, követelbe tenni; to — a draft upon..., váltót tukványozni -ra, -re.

Pass, s. szoros; lökés, dö és (vivásban); állapot; we are at a fine —, szépen vagyunk; to what a — we are brought! mire jutánk! to make a — at one, döfni vkire; — parole, s. jelszó; — velours, s. bársonytaréjfürt; — volant, s. becsusztatott katona; vak utazó.

Pas'sable (pász'ébl), adj. járható; kelendő; meglehetős, türhető; —ness, s. járhatóság; kelendőség; türhetőség.

Pas'sably (pász'ébli), adv. meglehetősen, türhetőleg.

Pas'sage (pész'édzs), s. átmenet, út, ösvény, átjárás; folyosó, tornácz; révénz; hely, mondat (könyvben); hangmenetel (zen.) — money, s. hajóbér, révbér; a bird of —, költöző madár, vándormadár.

Pas'senger (pész'endzsér), s. utazó, utas.

Passer (pász'ér), s. utazó; a — by, s. mellette elmenb.

Passibil'ity, s. érezhetés, érzés tehetsége.

Pas'sible (pész'ibl), adj. fájdalmat érezni képes.

267

Passing

Pas'sing (pász'ing), adj. ki-
váló, jeles; felülműlő; fu-
tólagos; a — glance, futó-
lagos pillanat v. tekintet;
—ly, adr. kíválólag, kitü-
nőleg.

Pas'sion (pês'an), s. szenvedés, szenvedély; to fly into a—, felbőszülni, fellobbanni (haragjában); he is unable to subdue his —, nem bir haragjával; he has a — for dancing, halálban szenet tánezolni; to put one in a —, felbőszítni vkit; — flower, s. golgota; — week, s. nagyhét.

Pas'sionate (pês'ánēt), adj.
szenvedélyes; hűrtelen ha-
ragú; —ness, s. szenvedé-
lyesség; haragosság.

Pas'sionless, adj. szenvedély-
telen.

Pas'sive (pêsz'iv), adj. szenvedő; a verb —, szenvedő ige; —, s. szenvedő igenem, szenvedő ige hajtogatása.

Passiv'ity, s. szenvedőleges-
ség.

Passless (pász'lesz), adj. jár-
hatlan, utatlan.

Passover (pész'ovér), s. hus-
vét ünnepe (a zsidóknál);
husvéti hárány.

Passport (pász'port), s. átle-
vél.

Past (=passed [pászt]), part.
and adj. múlt, elmúlt, el-
telt; it is — three o'clock,
három ára elmúlt; it is
near half — five, fél hatra
jár; a quarter — six, egy
negyed hétre; — recovery,
gyógúthatlan; — cure,
gyógúthatlan; — shame,
szemtelen; it is — compre-
hension, az minden képzé-
letet felülműl. udő.

Past (pászt), s. múlt; múlt

Paste (pêszt), s. tészta, esí-
riz, ragas; csehkő, álkő;
— board, s. táblapapiros,
lemezpapiros; — work,
s. táblapapiroshból készült
mű; —, v. a. csírizelni, ra-
gasztani.

Pastel (pész'tl), s. festőcsül-
leng, festőfü.

Pastern

Pastern (pêsz'těrn), s. csü-
lök (lovaknál); — joint,
s. csülmökesukló.

Pastil (pêsz'til), s. illatgyer-
tya; színréta, iracs; —
painting, s. pasztelfest-
mény, pasztelkép.

Pastime (pász'tein), s. idő-
mulatás, időtöltés; by way
of —, időtöltésül.

Pastor (pász'těr), s. pásztor;
lelkipásztor.

Pas'toral, adj. pásztori, pász-
toros; lelkészi, papí; —, s.
pásztori költemény, pász-
tordal.

Pastry (pēszt'ri), s. süte-
mény, pástétom, torta; —
cook, s. pástétomsütő.

Pasturage (pêsz'tsjurêdzs),
s. legeltetés, legelés; legelő-
hely.

Pas'ture, s. legelő, marhaesapás: takarmány; —ground, s. legelőhely; —, v. n. legelni; —, v. a. legeltetni.

Pasty (pész'ti), s. pástétom.

Pasty (pész'ti), s. tész'tás,
csírizés.

Pat (pět), adj. alkalmas,
megfelelő; — to the time,
épen jókor; — to the pur-
pose, ezélirányos, alkal-
mas.

Pat, s. csapintás, ezírógatás;
v. a. csapintani, ezírógat-
ni.

Pat (— Patrick), s. Patrik
(jinčv); an Irish —, irhoni
hóbortos.

Patch (pêts), s. folt, ták; v.
a. foltozni; to — up, össze-
férezelni: (átv.ért.) palás-
tolni, hímezni-hámozni.

Patch'work, s. férezelmény,
összetoldozott mű, férczmű.

Patch'er, s. foltozó.

Patch'ery, s. foltozat, férczel-
mény.

Pate (pēt), s. koponya, fej.

Pated (pě'ted), adj. long —,
csúcsosfejű; shallow —,
lapos fejű; (átv. ért.) gyen-
ge eszű; curl —, bodri.

Patee (pětí), s. pástétom.

Patefaction (pětíek'sǎń), s.
nyilvánítás, kinyilatkoz-
tatás.

Patriarchate

Paten, v. Patin.

Patent (pe'tent), adj. nyílt,
nyilvános; szabadékos; a
— commodity, szabadé-
kos áru; letters —, s. pt.
nyílt levél; szabadalmaz-
vány; —, s. szabadalmaz-
vány; —, v. a. szabadé-
kozni.

Patentee (pětentí'), s. szaba-
dalomtulajdonos.

Paternal (pěter'něl), adj.
atyai.

Pater'nity, s. atyaság.

Pater-noster(pěter-nosz'těr),
s. miatyánk; no penny,
no —, (nincs garas, nincs
miatyánk) Krisztus ko-
porsóját sem őriztek in-
gyen.

Path (páth), s. ösvény: —
way, s. gyalogút; —, v. n.
járni, menni: —, v. a. utat
nyitni.

Pathetic (pěthet'ik), —al,
adj. szenvületes: —ally,
adr. szenvületesen.

Pathless (páth'lesz), adj.
utatlan.

Pathology (pěthaľ'odzsi), s.
kórtan.

Pathos (pē'thosz), —, szen-
rület.

Patible (pět'ibl), adj. türhető,
elviselhető.

Patibulary (pětib'julěri), adj.
akasztófa . . . , akasztófára
való.

Patience (pē'sensz), s. türe-
lem; to have —, to take —,
türtetni magát, türelemmel
lenni; to be out of —, ki-
fogyni a türelemből; by
your —, engedelmével; to
wear out one's —, türelmé-
ből kivenni vkit, vki türel-
mét kimeritni.

Pa'tient, adj. türelmes; (of)
elviselő: (with) kiméletes:
—, s. beteg, szenvedő.

Patin (pě'tin), s. kehelytá-
nýér, kehelyfedő.

Patriarch (pě'tri-êrk), s. pat-
riárka, törzsatya, főpüs-
pők.

Patriarchate (pětriár'kēt), s.
patriarkaság, főpüspök-
ség.

268

Patriarchship

Pauper

Peacock

Patriarchship, v. Patriarchate.

Patrićian (pětrisǎń), s. fópolgár; adj. fópolgári, nemzetségbeli.

Patri'ciate (pêtris'ét), s. fópolgári rend, fópolgárság.

Patrimonial (pétrimo'niël), adj. atyai örökséghez tartozó; — estate, s. atyai v. nemzetségi örökség v. jószág.

Pat'rimony, s. atyai örökség, öröklött vagyon.

Patriot (pêt'riat), s. honfi, honbarát.

Patriotic (pêtriat'ik), adj. hazafúi, honfias.

Pat'riotism, s. honfiság, honszeret.

Patrocinate (pêtrasz'inēt), v. a. oltalmazni, védni, segélni.

Patrocina'tion, s. oltalmazás, pártolás.

Patrol (pětroll'), s. kerülő őr; őrjáró, örszem; v. n. ört járni, örszemkedni, ezirkálni.

Patron (pě'tran), s. védűr, kegyűr; védszent; hajómester; pártfogó.

Patronage (pět'ranědzs), s. véduři jog, kegyűri jog; pártfogás, pártfogóság.

Patronize (pět'roneiz), v. a. pártját fogni, kedvezni (vkinek): oltalmazni, védni; elősegíteni.

Pat'ronizer, s. pártfogó.

Patten (pět'tin), s. felzipű; — of a pillar, oszloplábápárta.

Patter (pět'těr), v. n. tapogni; v. a. elcsacsogni.

Pattern (pět'těrn), s. minta, mintakép, előkép; mustra, mutatvány, példány; — book, s. mustrakönyv; — card, s. mustralap, mutaték.

Paucity (paa'sziti), s. kevés ség.

Pauktry, v. Paltry.

Paunch (páns), s. has; poh; — bellied, adj. pohos, potrohos; —, v. a. kiszigerelni, beleket kivenni.

Pauper (paa'pěr), s. szegény (kit a község eltart v. gyámolót).

Pause (paaz), s. szünet, nyug; szünjel, nyuggel; to stand in —, habozni; — in a verse, versmetszet; —, v. n. szünetelni; megállapodni; habozni.

Pave (pēv), v. a. kövezni, kikövezni, burkolni; útat nyitni.

Pave'ment, s. kövezet, burkolat; gyalogkövezet, járda.

Pa'ver, s. utezarakó, útkövező.

Pavilion (pěvıl'iań), s. sótoros ház, kertház, kéjde.

Paving (pě'ving), s. kövezet; kövezés; — beetle, s. kövező kötis; — stone, s. pallókö.

Paw (pao), s. láb, lábó, lábfej (állatoké); v. a. and n. vakarni, kaparni; simogatni.

Paw, int. piha!

Pawn (paon), s. zálog; ingó zálog; paraszt (sakkjátékban); my honour is at —, becsületem le van kötve zálogúl; —, c. a. elzálogosítni.

Pawn'brocker, s. zálogbavevő; —'s shop, s. zálogház; zsibáros bolt.

Pawnee (paoní'), s. záloghitelező.

Pawn'er, s. zálogosító.

Pay (pē), v. a. irr. (paid [pēd], paid), fizetni, megfizetni; kiegyenliteni, leróni; degetelni, hátrányolni; letorkolni; nekiereszteni; lakolni, megadózni; to — down, készpénzzel fizetni; to — one's self, magát kifizettetni; to — one's debt, adósságát leróni; to — a visit to some one, meglátogatni vkit; to — one's respects to some one, tisztelkedni vkinek v. vkinel; to — attention to, figyelmezni -ra, -re; to — with one's life for, életével lakolni (vmi)-ért; to — back, visszajizetni;

to — off, kifizetni; to — scot and lot, mind egy filérig megfizetni; —, s. fizetés, díj, zsold; — day, s. fizetési nap; — master, s. fizető mester.

Payable (pē'ébl), adj. fizethető; fizetendő, fizetni való.

Payee (pē'-í'), s. fizetés végetti bemutató.

Pay'er, s. fizető; fizető mester.

Pay'ment, s. fizetés; kifizetés; fizetmény; prompt —, készfizetés.

Pea (pí), s. (pl. peas, pease [piz]), borsó; grey —, s. bagolyborsó; —'s cod, s. becző, hüvely: —ore, s. szemes vas-ércz; —stone, s. borsókö.

Peace (písz); s. béke, békeség; to be in —, to live in —, békeségben élni; to make —, békét szerezni; békét kötni; to make one's — with one, megbékülni vkivel; leave me in —, hagyj békét nekem; to hold one's —, veszteg maradni, hallgatni; treaty of —, s. békealku; justice of the —, s. békebirő; — breaker, s. békétörő; — maker, s. békeszerző; — offering, s. engesztelő áldozat.

Peace'able, adj. békeséges, békülékeny: —ness, s. békülékenység.

Peace'ably, adv. békeségesen.

Peace'ful, adj. békes, békeséges, csendes; szende, szellid; —ly, adv. békén, békeségesen, csendesen; —ness, s. békeség, békülékenység.

Peace'less, adj. békételen, békétlen.

Peach (píts), s. őszí baraczk: — brandy, s. baraczkpálinka.

Peach, v. a. vádolni, bevádolni.

Peachik (pí'tsik), s. fiatal páva.

Peacock (pí'kakk), s. páva, himpáva; proud as a —,

269

Peahen

Pecker

Pelf

kerély mint a páva; —
fish, s. páva-ajak-hal.

Peahen (píłhen), s. Jércze-
pára.

Peak (pík), s. csúcs, orom;
harkály.

Peak, v. n. göthösküdni, ros-
színben lenni; csúszniz-
mászni: csúnya szerepet
játszani: pale and peaked,
sorvadt s halavány.

Peak'ish, adj. dombos (vi-
dék).

Peak'y, adj. rothadós (f'a).

Peal (píl), s. zuhaj, zuhogás,
hangzás; — of rain, zápor-
zuhogás; — of thunder,
égcsattanás; — of artillery,
ágyúdörgés; — of laughter,
hahota; to ring the bells
in —, összeharangozni; —,
v. n. zajogni; zuhogni, dö-
rögni; —, l. a. megsiketít-
ni; megkavarni; zudítni,
dörgetni.

Pear (pér), s. körte, körtvély.

Pearl (perl), s. gyöngy;
gyöngybetű; mother of —,
gyöngyház; — coloured,
adj. gyöngyszínű; — spar,
s. barnamész; —stone, s.
gyöngykö, gyöngyle; —,
v. a. gyöngygyel megrakni;
—, v. n. gyöngyelleni.

Pearl'ys, adj.gyöngyös; gyöngy-
dús.

Peasant (pez'ênt), s. paraszt.

Peas'antry, s. parasztság, pa-
rasztnép.

Pease, v. Pea.

Peat (pít), s. turfa, tőzeg;
tőzegszén; barnaszén; pál-
czaló, nádparipa; — bog,
s. tőzegásás, tőzegtelep.

Pebble (peb'bl), s. kova; kő,
kövecske; hömpkö.

Peccable (pek'kébl), adj. vét-
kes.

Peccadillo (pekkêdil'lo), s. kis
véték.

Peccant (pek'kênt), adj. vét-
kező; ártalmas, roszt.

Peck (pekk), s. egy angol
méró negyede (mintegy tíz
liter); in a — of troubles,
nagy bajban; —, v. a. csip-
kedni, vagdalni, felcsip-
kedni, kivagdalni (esor-

ral); to — down one's
head, fejét lesütni.

Peck'er, s. fakusz, fahágó;
harkály.

Peck'ish, adj. nagyéhes.

Peckled, v. Speckled.

Pectoral (pek'tárêl), adj.
mell...; — fins, s. pl.
melluszony, mellpara; —
lozenge, s. mellenyhitő le-
pény.

Peculate (pek'julét), v. u.
pénztárta rabolni.

Pecula'tion, s. pénztárlopás;
sikkasztás, eltükítés.

Pec'ulator, s. sikkasztó.

Peculiar (pikju'liér), adj. (to)
sajátságos, sajátlagos, kü-
lönös; —ly, adv. sajátságo-
san, sajátlagosan, saját-
szerüleg, különösen; főké-
pen.

Peculiar'ity, s. sajátság, sa-
játlagosság, sajátszerűség;
különösség.

Pecuniary (pikju'niéri), adj.
pénz... pénzbeli.

Pecunious (pikju'niász), adj.
pénzes.

Ped (ped), s. kis raknyereg;
kosár.

Pedware (ped'wēr), s. ázalék,
hüvelyes vetemény.

Pedagogic (pedégad'zsik),
—al, adj. nevelési, nevelés-
tani.

Pedagog (ped'égag), s. ne-
velő; bajmocz; v. a. lecz-
kézni; iskolásdiasan ne-
velni.

Ped'agogy (—gadzsi), s. ne-
veléstan.

Pedal (ped'él), s. labitó (or-
gonában); adj. láb . ., láb-
hoz tartozó.

Pedant (ped'ènt), s. iskolam-
mester, tanár; iskolásdi,
bajmocz.

Ped'antism, s. iskolásdiság,
bajmoczság.

Ped'antize (—teiz), v. n. baj-
moczkodni.

Peddle, v. Pedle.
Pedestal (ped'isztél), s. ta-
lapzat, lábazat, oszlopszék.

Pedestrian (pidesz'triên), s.
gyalogló, gyalogos; adj.
gyalog.

Pedigree (ped'igrí), s. izvend,
nemzetségfa; származás.

Peel (píl), s. hám, héj; v. u.
meghámozni; héjból kifej-
teni; to — an apple, almát
meghámozni; —, v. n. hám-
liani.

Peel'ings, s. pl. hántalék.

Peep (píp), v. n. kandikálni,
kukucskálni, nézáelní; ki-
kukkanni; előjönni, elő-
tünni; csípegni; to —
through, átkukucskálni; the
day begins to —, pitymal-
lik; —, s. kukucskálás; rá-
pillantás; száresa; to take
a — at..., rátekinteni,
pillantani -ra, -re; — of
day, pitymallat, ciradat.

Peer (pír), v. n. to — at, meg-
tekinteni, ránézni; to —
into other people's affairs,
más dolgába beleütni az
orrát: —, s. társ, rangtárs;
osztálysorsos; egyenlő; —
of the realm, s. ország-
nagy.

Peer'age, s. orszánagyi méltóság; fönemesség.

Peer'dom, v. Peerage.

Peer'less, adj. hozzáfoghat-
lan, páratlan; —ly, adv.
hozzáfoghatlanúl; —ness,
s. hasonlíthatlanság, párat-
lanság.

Peevish (pív'is), adj. inger-
lős, morfondi, zehernye;
—ness, s. ingerlősség, mo-
gorvaság.

Peg (peg), s. faszeg: to lower
a —, beljebb szedni a gyep-
lőt, alább hagyni vmivel;
— ladder, s. (gép.) csuszt-
tatója; — top, s. hajtócsi-
ga; —, v. a. bekötisolni;
megzőrekelni; megszegez-
ni (faszeggel).

Pegasus (peg'èzáz), s. szár-
nyas paripa.

Peggy (peg'gi), s. Margitka.

Pegm (pem), s. állvány, al-
kotmány.

Pego (píga), s. himvessző.

Peise, v. Poise.

Pelerine (pel'crin), s. nyak-
prém.

Pelf (pelf), s. vagyon, gaz-
dagság, pénz; kincsbál-

270

Pelisse

vány, foldi javak, hűság, mulékonyaság.

Pelisse (pelísz'), s. prémruha, felköntös.

Pellet (pel'lit), s. puskagolyú.

Pelliele (pel'likl), s. hártyásku.

Pellitory (pel'litari), s. orvosi falfú; bastard —, szakatű.

Pell-mell (pel-mel), adr. összetevíssza.

Pellucid (pelljúnszid), adj. átlátszó; —ness, s. átlátszóság.

Pellucid'ity, v. Pellucidness.

Pelt (pelt), r. a. dobni, dobdálni; vetni, hajítni; zudátni, zuhantani; v. n. zuhanni; zajongni; dühösködni; —, s. bőr, szörme; vágás, csapás; taresa (paízs); full —, sebes vágatva; to be in a —, zsémbelődni; boszankodni; —monger, s. szörmekereskedő; — wool, s. doq gyapja.

Pelt'ry, s. szűcs-áru, szörme; dealer in —, s. szűcs-árukereskedő.

Pelure (piljúr'), s. héj.

Pen (pen), s. toll; írátoll; tolleső; bűg, rekesz, ketrecz; juhkosár; — knife, s. tollkés, peneczillus; — man, s. író, szépirő; írómester; író, szerző; steel —, s. aezéltoll; —, v. a. írásba foglalni, felírni; feltollazni; ketreczbe zárni.

Penal (pi'nél), adj. büntető; — laws, s. pl. büntörcény; — code, s. büntetőkönyv; — colony, s. fegytelep.

Penality (pinél'ity), s. bűnhedőség.

Penalty (pen'élti), s. birság; büntetés.

Penance (pen'ensz), s. bűnhödés; bűnbánat; elégtétel; to do — for . ., elreget tenni, bünhödni (rmi-jért).

Penates (pine'tiz), s. pl. házi istenek.

Penchant (pen'tsênt), s. hajlandóság, hajlam; to have a — for . ., vonzalommal v. hajlandósággal lenni vmi iránt.

Pencil

Pencil (pen'szil), s. czeruza, irón; ecset, festőeeset; red —, s. veres czeruza, veres irag, —, v. a. futra rajzolni, körvonalozni, vázolni.

Pend'ant (pen'dént), s. toldalék, toldat, függelék; fityelek; fityegő: fülfgöggő; lobogó (főárboczon).

Pend'ence (pend'ensz), s. lejtőség, lejt, ereszkedő.

Pend'ency, s. haladék, halász.

Pendent (pen'dent), adj. függő; s. gyámoszlop, váll, vállkö; —s, s. pl. porhon, portok.

Pending, adj. függő; folyó, folyamatban lévő; eldöntetlen.

Pendulous (pend'julász), adj. függő: két séges, bizonytalán; habzó, el nem tőkélt.

Pendulum (pend'julám), s. inga, lágony; composed (v. compound) —, s. összetett, gyakorlati, testi inga; mathematical —, s. menyűiségtani inga; convertible —, s. megforditható inga; — clock, s. ingás óra.

Penetrabil'ity, s. áthatathatóság.

Penetrable (pen'itrêbl), adj. átható.

Penetrancy (pen'itrênszi), s. beható erő, behatás, áthatás; átlátás, élesbelátás.

Pen'etrant, adj. beható, átható; átlátó, élesbelátású.

Penetrate (pen'itrét), v. a. behatni, áthatni: fenekére látni (vminek), kitanulni, kiismerni.

Penetra'tion, s. behatás, áthatás; kitanulás, kitalálás, megértés; éles-elműség.

Penetrative (pen'itrétiv), adj. átható, mélyreható; kitánuló, kitaláló; éles-elmű.

Pen'etrativeness, s. áthatóság: élesbelátás.

Penguin (pen'gwin), s. röptelen, mankócz.

Peninsula (penin'szjulé), s. félsziget.

Pentahedron

Penitence (pen'itensz), s. bűnbánat, töredelmesség; lakolás.

Pen'itent, adj. bűnbánó, töredelmes; töredelmeskedő; gyónó; —ly, adv. töredelmesen.

Penitential (peniten'sél), adj. töredelmes; bűnbánati; —psalms, s. pl. bűnbánati zsoltárok; —, s. bűnbánatkönye.

Peniten'tiary, s. penitencziát adó; töredelmeskedő: javító intézet: fegyintűzet.

Pennach'ed (pennédzs'd), adj. csikalakú vonásokkal turkázott, tarkacsíkos.

Pennate (pen'nét), —d, adj. tollas, szárnyas.

Penniless (pen'uilesz), adj. jíllértelen, pénztelen.

Penny (pen'ni), s. (pl. pence [pensz]) négy krajeczár értekhű rézén; to be — wise and pound foolish, kimélni a krajeczárts kidobni a fórintot; — and — laid up will be many, krajeczáros gazdálkodás, gazdaság.

Pennyworth (pen'niwárth, pen'nárth, pen'nörth), s. egy penny áru.

Pensile (pen'szil), adj. függő; lebegő.

Pension (pen'sán), s. járadék; tartási díj: nevelőház, nevelőintézet: évdíj, nyugpénz; v. a. évdíjjal el látni, nyugdíjazni.

Pensionary (pen'sánêri), s. nyugdíjas, segélydíjas.

Pen'sioner, s. nyugdíjas; ösztöndíjas: étbérlő, kosztos, növendék.

Pensive (pen'zív), adj. gondolkozó, gondolatokba merült; —ness, s. gondolködás, merengés.

Pentaedral, t. Pentahedral.

Pentagon (pen'têgan), s. ötszüg.

Pentagonal (pentêg'onêl), adj. ötszügű.

Pentahedral (pentêhí'drêl), adj. ötlapu.

Pentahe'dron, s. ötlap.

271

Pentameter

Pentameter (pentém'iter), s. ötméretű vers.

Pentandrian (pentên'driên), adj. öthimes.

Pentateuch (pen'tétjuk), s. Mózes öt könyve.

Pentecost (pen'tikost), s. pünkösd, pünkösdünnepe.

Penthouse (pent'háusz), s. félszer, ernyő.

Pentice, v. Penthouse.

Penurious (penju'riász), adj. inséges; zsugorgó; —ly, adv. zsugorkodva: inségesen; —ness, s. zsugorgás; ügyefogyottság, nyomorúsgág.

Penury (pen'juri), s. inség.

Peon (pí'an), s. gyalogkatona (Keletindiában); paraszt (sakkjátékban).

Peony (pí'oni), s. bazsál, pünkösdí rózsa.

People (pí'pl), s. nép, népség; emberek, the streets are full of —, az utcák lepvék emberekkel; the English are a generous —, az angol nép nemeslelkű; the favour of the —, népkegy; — say, azt mondják; there are some very rich — living in this town, néhány igen gazdag ember lakik e városban; —, v. a. népesítni; —, v. n. népesedni.

Pepper (pep'pěr), s. bors; to take — in the nose, megharagudni; —box, s. borsmillye; — corn, s. borszem: —, v. a. meghorsozni.

Pep'permint, s. borsos menta.

Per (per), prep. által, át; ként: -nél, -ül; -ra, -re: -tól, -töl; — annum, évenként, érre; — cent, száztól, s. száztóli, százalék; — centage, s. százalék; százalékkamatok; üzérdíj; váltódíj; részilleték; — balance (of all accounts), egyenlegül; — advance, előleg, előlegesen; — se, magától; magában; egymagában.

Peradventure (perédven'-

Peragrate

tsjur), adv. véletlenül, történetesen; talán.

Peragrate (perégtret'), v. a. bejárni, beutazni.

Peragra'tion, s. bejárás, butazás.

Perambulate (perém'bjulét), v. a. bejárni, összejárni, körüljárni (p. határt, erdőt).

Perambula'tion, s. bejárás; határjárás, erdőjárás, erdőszemle; erdőfelmérés.

Perambula'tor, s. útmérő; gyermeklocsi.

Percase (perkész'), adv. talán.

Perceivable (perszív'ébl), adj. észrevehető.

Perceiv'ably, adv. észrevehetőleg.

Perceive (perszív'), v. a. észre venni; megérteni, megérezni; to — before-hand, előre megérezni.

Perceptibil'ity, s. észrevehetőség, érezhetőség; érző tehetség.

Perceptible (perszep'tibl), adj. észrevehető, érezhető.

Percep'tion, s. észrevevés; észrerevő tehetség; érzéles; észlelés.

Percep'tibly, adv. észrevehetőleg, érezhetőleg.

Perceptive (perszep'tiv), adj. észrerevő; érző.

Perceptiv'ity, s. érzőtehetség, észrerevőtehetség.

Perch (perts), s. sigér (hal); mérörűd, mérőpőzna; kas-ülő, tyuk-ülő; v. n. leülni (madarakról).

Perchance (pertsánsz'), adv. történetesen; talán.

Perchers (perts'érz), s. pl. oltári gyertyák; viaszgyertyák.

Percep'ient, adj. észrerevő, érző.

Percolate (per'kolét), v. a. átszűrni.

Percola'tion, s. átszűrés.

Percus'sion (perkás'án), s. csapás, csappantás; —gun, s. csappantyús puska; — powder, s. csappantó por.

Perdi'tion (perdis'sán), s. vég-

veszély, végromlás; örök veszedelem; to his —, vesztére.

Perdurable (per'djurébl), adj. tartós; húzamos; soká tartó.

Perdura'tion, s. tartósság.

Perdy (per'di), adv. bizonyísten!

Peregrinate (per'egrinét), v. n. vándorolni, utazni.

Peregrina'tion, s. vándorlás, utazás.

Peregrina'tor, s. vándorló, vándor, utas.

Peregrine (per'egrin), adj. idegen; a falcon —, vándorsólyom.

Perempt (perem't'), v. u. érvénytelenítni, megsemmisíteni.

Peremption (perem'sán), s. érvénytelenítés, érvényteleníllés, elenyészés.

Per'emptorily, adv. eldöntöleg, végretőleg, feltétlenül.

Per'emptory, adj. eldöntö, elhatározó, végrető.

Perennial (peren'niél), adj. évelő, tartós, telelős; örökkétartó; s. telelő növény.

Peren'nity, s. örökiség, örökkétartáság.

Perfect (per'fekt), s. mult idő: adj. tökéletes, teljes; to be — in a thing, alaposan érteni vmit, jártasnak lenni a dologban; —ly, adv. tökéletesen, teljesen, egészen.

Perfect', v. a. tökéletesítni.

Perfectibil'ity, s. tökéletesíthetőség.

Perfectible (perfekt'íbl), adj. tökéletesíthető.

Perfec'tion, s. tökéletesség, tökély.

Perfec'tionate (—fek'sánét), v. a. tökélyesítni, kiképezni.

Perfec'tive, adj. tökéletesítő.

Perfidious (perfid'íász), adj. hűtlen, hamis, álnok; —ness, s. hűtlenség, álnokság.

Perfidy (per'fidi), s. hitetlenség; hártelenség, árulkodás.

Perflation (perfle'sàn), s. átfuvás, keresztiülfuvás.

272

Perforate

Perforate (per'forēt), v. u. átfúrní.

Perfora'tion, átfúrás; át-lyukasztás; furadék, lyuk.

Perforce (perforsz'), adv. erővel.

Perform (perfaarm'), v. a. megtenni, véghez vinni, végrehajtani, teljesíteni, elvégezni; előadni, eljátszani, adni (játékszínen); to — one's promise, igéretét teljesítni; to — one's duty, kötelességének eleget tenni; — your office! tegye meg hivatali kötelességét! —, v. n. kijátszani; to — on the stage, a színpadon játszani; to — on the piano, zongorázni; he performed admirably, csudálatosan, felségesen játszott.

Perform'able, adv. véghezvihető, teljesíthető.

Perform'ance, s. véghezvitel, teljesítés, megtevés; ját-szás, előadás, játék; munka, mű.

Perform'er, s. véghezvívő, teljesítő: játszó, színjátszó, zenész, műlovar, kötélánczos, szintánczos, erőbüvész.

Perfume (perfjum'), s. illatszer; illat; v. a. illatosítni.

Perfum'er, s. illatszerész.

Perfum'ery, s. illatszerészet.

Perfunctorily(perfánk'tarili), adv. felületesen, hanyagon.

Perfunc'tory, adj. felületes, hanyag.

Perfuse (perfjúz'), v. a. megönteni, megáztatni.

Perfusion (—fju'zsán), s. megöntözés, megáztatás.

Perhaps (—hêpsz'), adv. talán.

Pericardium (perikár'diám), s. szívtok, szívburok.

Periclitate (perik'lítet), v. n. veszélyben forogni (dologról); v. a. veszélyeztetni, merényelni, kisérelni.

Periclita'tion, s. veszélyeztetés; veszély, merény, kisérlet.

Pericranium (perikrě'niám), s. koponyahártya.

Perihelion

Perihelion (perihí'lián), s. napközel.

Peril (per'il), s. veszedelem, veszély; v. a. veszélyeztetni; v. n. veszedelemben forogni.

Perilous (per'ilász), adj. veszélyes, veszedelmes; —ly, adv. veszélyesen, veszedelmesen; —ness, s. veszélyeség, veszedelmesség.

Perinaeum (periní'ám), s. (Anat.) gát.

Period (pí'riad), s. időszak, időközi; korszak; körmond; in the last — of his life, életének utolsó szakában; to put a — to..., véget vetni -nak, -nek.

Period'ical, adj. koronkénti, időszaki, időközi; rendesen visszakerülő; —ly, adv. időkoronként, koronként, szakonként.

Periodicity (piriodisz'títi), s. koronkéntiség, időszakonkénti visszatérés.

Periosteum (periasz'tiám), s. csonthártya.

Periphery (pirif'eri), s. körüllet, körzet.

Periphrase, v. Paraphrase.

Periscians (peris'iénsz), s. pl. körárnyuak.

Periscopic(periszkap'ik), adj. körülmutató.

Perish (per'is), v. n. elveszni; to — with hunger, éhnel halni; to — by (vagy with) cold, megfagyni; to — by the sword, karddal veszni; —, v. a. megveszgeteni.

Per'ishable, adj. veszendő, enyészetes; mulandó.

Perisperm (per'iszperm), s. magbör, magtok.

Perissology (periszal'odzsi), s. szóár, szódagály.

Peristyle (per'iszteil), s. oszlopzat.

Peritoneum (peritoni'ám), s. hashártya, bélhártya.

Periwig (per'iwig), s. paróka, álhaj; — maker, s. parókás.

Periwinkle (per'iwingkl), s. éti szüveny.

Pernicious

Perjure (per'dzsjur), v. a. to — one's self, hamisan esküdni.

Per'jure, —d, —r, s. hamisan esküvő.

Perju'rious (—riász), adj. hitszegő.

Per'jury, s. hamis esküvés.

Perk (perk), adj. fennhégázó, piperés; csinos; fürge; v. n. fennhégázni; v. a. to — up, felpiperézni.

Perlustration (perlásztrésán), s. átrizsgálás, átnézés, átolvasás.

Permanence (per'ménensz), s. maradóság: állandóság.

Per'manent, adj. megmaradó, állandó, állandós; —ly, adv. maradólag; állandóan.

Permeable (per'mi-ébl), adj. átjárható, áthatható.

Permeate (per'mi-ét), v. a. átjárni, áthatni.

Permis'sible (permisz'íbl), adj. megengedhető; —ness, s. megengedhetőség.

Permis'sion (permisán), s. engedelem; with your —, engedelmével.

Permis'sive (—misz'iv), adj. megengedő, helybenhagyó; —ly, adv. helybenhagyólag.

Permit' (—mit'), v. a. engedni, megengedni, helybenhagyni; if occasion permits, ha az alkalom szolgál; I am not permitted to go there, nem szabad oda mennem.

Per'mit, s. szabadlevél; engedvény; menetlevél.

Permittance (permit'ténsz), s. megengedés, engedelem.

Permixtion (—miksz'tsán), s. elegyítés, elegyedés.

Permuta'tion (—mjutě'sán), s. felcserélés; csere.

Permute (—mjut'), v. a. elcserélni, felcserélni.

Perni'cious (—nis'ász), adj. vészterhes, vészhozó, fellette ártalmas; —ly, adv. vészhozólag; ártalmasan; —ness, s. vészesség, ártalmassóg.

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

273

r

Pernicity

Pernicity (—nisz'iti), s. für geség.

Pernoctation (—naktē'sǎń), s. virasztás.

Peroquet, v. Paroquet.

Peroration (—ore'sǎń), s. beszéd vége.

Peroxide, Peroxyde (—aksz'-id), s. feléleg; — of manganese, cselfeléleg; barnakö.

Perpend (—pend'), v. a. fontolóra venni.

Perpend'er, s. gyámkő, pocz-

Perpendicular (—pendik'julér), s. függirányos vonal; adj. függirányos, függőleges; —ly, adv. függiránylag.

Perpension (—pen'sǎń), s. megfontolás, meggondolás.

Perpetrate (per'pitrět), v. a. elkövetni; to — an act of vengeance, boszút állani; to — a fraud, csalni; to — some joke upon one, vkit megjátszani.

Perpetra'tion, s. elkövetés, tétel.

Perpetual (—pet'sjuêl), adj. szüntelen, folytonos,örökös; —ly, adv. folytonosan, szüntelenül, örökösen.

Perpetuate (—pet'sjuēt), v. a. örökitni, megörökítni.

Perpetua'tion, s. megörökítés; folytonosítás, folytosodás.

Perpetuity (—petju'iti), s. örökkévalóság, örökkétartás; folytonosság.

Perplex (—pleksz'), v. a. megdöbbenteni, zavarba ejteni.

Perplex'ed, adj. megdöbbent, megzavarodott, hüledező; zavart; —ness, s. zavarodottság; rémülét.

Perplex'ity, s. megdöbbenés, hüledezés, rémülés.

Perquisites (per'kwizitsz), s. pl. mellékjövedelem, mellékség; mellékkereset.

Perquisi'tion (—kwizis'ǎn), s. nyomozás, motozás.

Persecute (per'szikjut), v. a. üldözni; háborgatni, zaklatni, alkalmatlankodni.

Persecution

Persecu'tion, s. üldözés; zaklatás.

Perseverance (—szivi'rênsz), s. állhatatosság.

Perseve'rant, adj. állhatatos; —ly, adv. állhatatosan.

Persevere (—szivír'), v. n. megmaradni (vmi mellett), állhatatosnak lenni (vmiben); to — in a fault, hibát le nem tenni.

Persian (per'sǎń), adj. persa; —order, s. persa-oszloprend; —, s. persa; selyemszüvet neme.

Persiflage (per'sziflédzs), s. finom gúnyolódás.

Persist (—sziszt'), v. n. megmaradni (vmi mellett); to — in, le nem tenni -ról, -ról; el nem állani -tól, -től; ragaszkodni -hoz, -hez.

Persistence (—sziszt'ensz), s. állhatatosság; konokság, megátkodottság.

Persistence, v. Persistence.

Person (per'szn), s. személy; szerep; ember; kül-alak; lelkész; in —, személyesen; no —, senki; any —, akárki; mindenki; I was pleased with his —, külseje megtetszett nekem.

Personage (per'szǎńēdzs), s. főbb rangú személy; jellem-szerep; személy.

Per'sonal, adj. személyes; —ly, adv. személyesen.

Personal'ity, s. személyesség, személyiség.

Personate (per'szǎńēt), v. a. képviselni, személyesítni; to — one's self, kiadni, mondani, állitani magát -nak, -nek.

Personification (—nifikē'sǎń) s. személyesítés; személyköltés.

Person'ify (—fei), v. a. személyesítni.

Personize, v. Personify.

Perspective (perszpek'tiv), adj. látarányos, távláti; s. tácsü, látcsü; látarány; távlát; távtan, távoltün-tan; kilátás. tileg.]

Perspec'tively, adv. távtüne-

Pertuscd

Perspicacious (—szpikē'sǎsz) adj. élesbelátásu.

Perspicacity (—szpikêsz'iti), s. élesbelátás, éles elme.

Perspicuity (—szpik'juiti), s. világosság, érthetőség.

Perspic'uous (—juász), adj. világos, érthető.

Perspiration (—szpirē'sǎń), s. izzadós, izzadság; kigőzölgés (n. h.).

Perspire (—szpeir'), v. n. izzadni; kigőzölögni.

Persuadable (persvěďěbl), adj. rávehető.

Persuad'ably, adv. hihetőleg.

Persuade (perswěď), v. a. rábeszélni, rávenni; to — one's self, elhitetni magával; I am —d of..., meg vagyok győződve -ról, -ről; to — one from a thing, vkit vmiről lebeszélni.

Persuasible, v. Persuadable.

Persuasibly, v. Persuadably.

Persuasion (perszwě'sǎń), s. rábeszélés; meggyőződés; rábeszélő tehetség.

Persua'sive, adj. rábeszélő, megnyerő; meggyőző.

Persua'sory, v. Persuasive.

Pert (pert), adj. élénk, fürge; merész; hetyke; —ly, adv. élénken, fürgén; hetykén; —ness, s. élénkség, fürgeség; hegykeség, merésseg; sebes nyelviüseg.

Pertinacious (—tinē'sǎsz), adj. makacs, akaratos, fesjes; —ly, adv. makacsul.

Pertinaacity (—tinēsz'iti), s. makacsság, akaratosság.

Pertinence (per'tinensz), s. helyesség, illőség.

Per'tinent, adj. helyes, illő, alkalmas; —to, hozzá illő, hozzá való; —ly, adv. helyesen, illendően, illőleg, megfelelőleg.

Pertinentness, v. Pertinence.

Perturb (—tjurb'), v. a. háborítni; elzavarni.

Perturbate, v. Perturb.

Perturba'tion (—tjurbē'sǎń), s. háborítás, háborodás; lélekháborgás.

Pertus'ed (—tjuzd), adj. át-

274

Pertusion

likasztott, kilyukasztott, megfurott.

Pertusion (—tju'zsǎn), s. átfárás; fürtlyuk.

Peruke, v. Periwig.

Perule (per'jul), s. rügytakaró.

Perusal (perju'zêl), s. átolvasás, átnézés, átvizsgálás.

Peruse (perjuz'), v. a. átolvasni; végigfutni vmin; rendre vizsgálni.

Pervade (—vēd'), v. u. átjárni, áthatni.

Pervasion (—vē'zsǎn), s. áthatás, átjárás, áthűzödás.

Perverse (—versz'), adj. fonák, ferde; gonosz; —ly, adv. fonákul, ferdén; gonoszál.

Perversion (—ver'sǎn), s. elfordítás; elcsavarás, elforgatás; megvesztegetés, elrontás; romlottság.

Perver'sity (—sziti), s. fonáksgág, visszásság; romlottság; — of mind, gonoszletküség; — of manners, erkölcsi romlottság.

Pervert (—vert'), v. a. elcsavarni; megvesztegetni; to — a girl, leányt elcsábitni, erkölcstelenít ni.

Pervicacious (—vikē'sǎsz), adj. konok.

Pervicacity (—vikész'iti), s. konokság.

Pervious (per'viǎsz), adj. járható.

Pessary (pesz'szêri), s. méhkérő.

Pest (peszt), s. dögvész; — house, s. dögkóroda.

Pester (peszt'ěr), v. a. háborítni, zaklatni; to — one with..., zaklatni vkit —val, —vel.

Pestiferous (pesztif'erǎsz), adj. dögvészhozó.

Pest'ilence, s. dögvész, halálvész.

Pest'ilent, adj. dögvészes.

Pestilential (pesztilen'sél), adj. dögvészes, halálvészes, dögkóros; (átv. ért.) borzasztó, iszonyű.

Pestle (pesz'tl), s. mozsár-ütö, mozsártörő.

Pet

Pet (pet), s. bosszúság, harag; to be in a —, boszankodni; to take — at..., rosz néven venni vmit, megharagudni, neheztelni vmiért.

Pet, s. kedvencz; v. a. gedélni.

Petal (pet'él), s. szírom.

Petard (pitárd'), s. roncsa.

Petardeer (pitárdír'), s. roncsár.

Petechiae (pití'ki-i), s. pl. patécs.

Petechial (pití'kiél), adj. — fever, s. patécsláz.

Peter (pí'těr), s. Péter; köpenyzsák; — boat, s. halászsajka; — wort, s. magas linka.

Peterel (pí'těrel), s. hojsza, vészmadár.

Petition (pití'sǎn), s. kérelem, folyamodvány; v. a. and n. (for) kérni, folyamodni.

Peti'tionary, adj. kérelmi; folyamodó; —letter, s. kér level.

Peti'tioner, s. kérő, kérelmező, folyamodó.

Petrifaction (petrifék'sǎn), s. kövítés, kövülés; kövület.

Petrify (petri'fei), v. a. kövítni, v.n. kövülni; he was petrified with terror, szinte kövé vált rémületében.

Petroleum (pitro'liám), s. köolaj.

Petticoat (pet'tikaot), s. szoknya; — government, s. szoknyakormány, nökörmány.

Pettifogger (pet'tifaggěr), s. törvényesavaró, jogcsaváro, furfanqoskodó.

Pet'tifoggery, s. törvényesavarás, jogcsavargatás, furfanqoskodás; fondorlat.

Pettifogging, v. Pettifoggery.

Pettiness (pet'tinesz), s. kicsinység, csekélység.

Pettish (pet'tis), adj. haragos, boszús; —ly, adv. boszusan; —ness, s. boszonkodás.

Petto (pet'to), s. kebel; to

Pheasant

keep in —, magában tartani, titokban tartani.

Petty (pet'ti), adj. kicsiny, csekély; — gods, s. pl. alistenek; — coy, s. gyopár; — larceny, s. csenés; — morrel, s. ángyelika; — muguet, s. téjoltó galaj; — mullein, s. farkkóró; — spurge, s. fárkasfütej; — whin, s. tövises iglicz, ekegát, ökörgűzs; — cashbook, s. jegyzékkönyv kisebb kiadásokra.

Petulance (pét'julénsz), s. pajkosság, pajzánság, czedődaság, szemtelenség.

Pet'ulant, adj. pajzán, czéda, szemtelen; —ly, adv. pajkosan, pajzámlód.

Pew (pju), s. padszék (templomban).

Pe'wet (pju'et), s. bibícz, libuez.

Pew'ter (pju'těr), s. czinvegyíték.

Pew'terer, s. czinöntő, czinműves.

Phaenomenon, v. Phenomenon.

Phagedena (fédzsiid'né), s. rágó v. harapózó fekély; rákfekély.

Phalanx (fé'lêngksz), s. zárt sor, csutarend.

Phantasm, v. Fantasm.

Phantom, v. Fantom.

Pharisaism (fér'íszéizm), s. fárizeusok tana; képmutatás, színeskedés.

Pharisee (fér'izí), s. fárizeus, képmutató.

Pharmaceutical (fármêszju'tikél), adj. gyógyszerészi.

Pharmacology (fármékal'odzsi), s. gyógyszertan.

Pharmacopy (fár'mékopi), s. gyógyszerkönyv.

Pharmacy (fár'mêszi), s. gyógyszerészet; gyógyszerár.

Pharos (fé'raz), s. világitó torony, jeltorony.

Phasis (fé'szisz), s. változat, változvány; — of development, fejlettségi fokozat.

Phasm, v. Fantasm.

Pheasant (fez'ênt), s. fázásán;

r*

275

Pick

szedni, kiválogatni: to —
out the best, a járát kivá-
lasztani; one crow will
not — out another crow's
eyes, holló hollónak nem
vájja ki szemét.

Pick, s. csákánykalapáes;
tooth —, s. fogvájó, fog-
piszkáló, —axe, s. csákány-
kapja, hegyes csákány; —
fork, s. szénahányó villa;
— lock, s. nyitóvas, ál-
kules, tolvajkules; —pocket,
s. zsebelő, zsebtolvaj: —
pocketing, s. zsebelés; —
thank, s. hírsugó, sündör-
ködö.

Pick'ed, adj. hegyes.

Piekeer (pikkír'), v. n. kalóz-
kodni; csatározni; to —
with the eyes, kaesongatni.

Picket (pik'kit), s. karó, cző-
vek: örfő, örtanya; pikét
(kártya-játék); v. a. kika-
rozni.

Piek'le (pik'l), s. sóvíz, sólé;
paprikás eczétlé; he is in
a fine —, benne van a lé-
ben, benn van a hinárban:
—, v. a. beeczetelni, be-
sőzni.

Piek'les, s. pl. beeczetelt ve-
reshagyma, kartifiol, ubor-
ka, borbolyaboayú stb.

Picture (pik'tsár), s. fest-
mény, kép; arczkép; le-
rajzolás, szóbeli leírás; to
draw a — of somebody or
of something, lerajzolni
ekit v. emít; —, v. a. fest-
teni, lefesteni; lerajzolni,
leírni; to — to one's self,
képzelni.

Picturesque (piktsjureszk'),
adj. festőleges, festői.

Piddle (pid'dl), v. n. játsza-
dozni, babrálni; vizelni;
rágódni, rágdogálni.

Pie (pei), s. szarka; pástétom:
misemondákonye.

Piebald (pei'baald), adj. tarka.

Pieball (pei'baal), s. tarka ló.

Piece (písz), s. darab; a —
of bread, egy darab kenyér;
a — of meat, egy darab
hús; a — of ordonance,
ágú; a field —, tábori
ágú; to take to pieces,

Pied

szétszedni, szétbontani, szét-
rakni; to cut in pieces,
darabokra vagdalni: to
tear to pieces, összetépní,
széttépní, szétszaghatni,
összeszaggatni; by the
—, darab számra; — by
—, darabonként; a — of
musie, zenedarab; a —
of bad news, rosz ujság;
— meal, adv. eldarabol-
tan, darabkánként, töre-
déken; adj. eldarabolt,
töredékes; s. darab, töre-
dék: —, v. a. eldarabolni;
toldani; föltvöni; to — up,
hozzátoldani; to — out,
hosszabbra csinálni, meg-
nyújtani.

Pied (pend), adj. tarka.

Pier (pír), s. köhidláb; vé-
pirt, kötöltés, kögát; sar-
kantyáquit.

Pierce (pírsz), v. a. keresz-
tíllsúrúni, átdűfűni; áthatni;
átfúrni, átszegezni; átváj-
ni; megfúrni (hordót);
pierced work, s. átlyugga-
tott munka; a piercing
sound, fülhasító hang;
piercing words, s. pl. fu-
lánkos beszéd; piercing
saw, s. lyukasztófűrész.

Pietism (pei'etizn), s. szen-
teskedés.

Píletist, s. szenteskedő.

Piety (pei'et!), s. kegyelet;
istenélés, ajtatosság, jám-
borság; gyermeki szeretet.

Pig (pig), s. malacz; nagy
érezdarab; sucking —, ma-
laczka; — iron, s. bagyik;
— sty, s. malaczól; — tail,
s. ezibak, ezaff; pigs like
to lie together, lasnakos-
nak pohróezos a társa; he
sleeps like a —, alszik mint
a gozá; —, v. n. mala-
czozni, megmalaczozni; to
— together, együtt hálni.

Pig'eon (pid'zsin), s. galamb;
carrier —, postagalamb;
cock —, himgalamb; hen
—, tojó galamb; — foot, s.
galambgerely; — hawk, s.
héja, kerra; — hearted,
adj. félénk: — herb, s. ga-
lambocz; — house, s. ga-

Pillar

lambház; — livered, adj.
szende, szelid; — pea, s.
bokros akász; —, v. a.
megkopasztani, megszedni,
megcsalni.

Piggin (pig'gin), s. veder,
rocsha.

Piggish (pig'gis), adj. malacz;
—ly, adv. malaczul.

Pigment (pig'ment), s. fes-
ték-anyag.

Pigmy (pig'mi), s. törpe.

Pignoration (pignore'sán), s.
elzálogosítás.

Pignorative(pig'norétiv), adj.
zálog . . . , zálogos.

Pike (peik), s. dsida; széna-
hányó villa; tóvis; csuka
(hal); hegyes szegecske;
— man, s. dsidás; — v. a.
heqye:ni. [lop.

Pilaster (pilész'tér), s. faosz-

Pilch (pilts), s. ködmönös ru-
ha, suba, mente; kardhü-
vely.

Pilchard (pilts'êrd), s. corn-
walli hering.

Pilcher, v. Pilch.

Pile (peil), s. karó, alapező-
lőp: válátóke; rakás, fa-
rakás, máglya; nyíl; elő-
fél, képlap (képes oldala
a pénznek); piles, s. pl.
aranyeres csomók, arany-
ér; czővekét, cziölpzet:
— v. a. felrakásolni; to —
arms, gulát rakni.

Pilfer (pil'fér), v. a. csenni,
csillenteni.

Pil'ferer, s. csenő, lopó.

Pil'fering, s. csenés, lopás.

Pilgrim (pil'grim), s. zarán-
dok.

Pilgrimage (pil'grimédzs), s.
zarándoklás, zarándoklat.

Pill (pill), s. pilula, labdacás.

Pill, v. a. prédálni, rabolni.

Pill, v. a. tehántani, lehé-
jazni; v. n. hámlani; s.
hárs.

Pillage (pil'tédzs), s. zsák-
mánylás, dűlás, rablás; v.
a. zsákmányolni, dűlnt, ra-
bolni.

Pillager, s. zsákmányoló,
dúló, rabló.

Pillar (pil'lér), s. oszlop; gyá-
mol; oszlopkép.

277

Piller

Pil'ler, v. Pillager.

Pil'tion (pil'ján), s. nyereg-párna: nőnyereg, harant-nyereg.

Pillory (pil'tàri), s. pelengér, bitófa, szégyenkő; v. a. szégyenkőre állítani.

Pillow (pil'tlo), s. fejalj, rán-kos, párna; —case, s. pár-nahéj.

Pilot (pei'lát), s. hajókalauz; kormányos; v. a. hajót kalauzolni.

Pilous (pei'lász), adj. szőrös.

Pimp (pimp), s. kerítő; v. a. keríteni.

Pimp'ing, adj. hiteány: s. kerítés.

Pimple (pim'pl), s. kőpers; höpöres.

Pin (pin), s. gombostű; mell-tű; kup; pezek, szeg; hangulat, kedv; közép-pont; a táresa kózepe; hair —, hajtű, wooden —, faszez; larding —, szalonnatű; rolling —, nyujtófa, sodrófa; the — of a sun-dial, napára mutatója; to play at nine pins, kúpozni, kuglizni; I care not a —, bánom is én; to be in a merry —, vígkedvűnek lenni; to be upon a peevish —, roszkedvűnek lenni; — cushion, s. tűpárna; —money, s. tü-pénz; —, v. a. tüvel rá v. felszűrni, feltűzni; aláépítni; to — one down to a bargain, foglalót adni; to — one's self upon some one, ragaszkodni vkihez, vki nyakán lenni; to — a story upon one, nyakába varni vkiinek vmit; ráfogni, koholni vmit vkire; to — up, feltűzni, felszűrni (tüvel).

Pinafore (pin'efor), s. elő-kötő, zubbony.

Pincers (pin'szěrsz), s. pl. fogó.

Pinch (pints), v. a. csipni, megesipni; to — off, csipni, lesipni; to — one of his meat, vkit éheztetni; to — one's self of some-

thing, vmit megronni, megtagadni magától; —, s. csipés: csipet, szippantat; a — of snuff, egy szippantat tobák; to be at a —, megszorulva lenni; at a —, szükség esetében.

Pine (pein), v. n. epekedni, búsulni; to — away, bújá-ban elveszni; to — at, keseregni, szomorkodni, bán-kodni —on, —en, —n; to — for, esengeni vni után; to — in dungeon, a tömlöczben senyvedni; —, v. a. espztenti; to — one's self to death, holtra espztenti magát.

Pine, s. fenyő; — apple, s. fenyőtoboz; ananász; — martin, s. nyusztmenyét.

Pin'guid (ping'gwid), adj. kövér.

Pinion (pin'ján), s. szárny, szárnytollak, ereztollak; rabszíj; v. a. megkötni; rabszíja fűzni.

Pink (pink), s. szegfű; rózsaszín; legmagash fok, legfőbb polcz; kis teherhajó; egriponty, karcsponty; adj. rózsaszínű.

Pinnacle (pin'nêkl), s. orom, ormó, ormozat; i. a. or-mozni.

Pint (peint), s. híg mérték neme (mintegy másfél meszsely).

Pioneer (peionír'), s. utász, sánezoló.

Pious (pei'lász), adj. jámbor, istenfélő; —ly, adv. jámborúl, ajtatosan; —ness, s. jámborság, ajtatosság.

Pip (pip), s. píp; szem (kártyn); i. n. pipegni; sü-völteni.

Pipe (peip), s. síp; cső; pipa; nyolez akós hordó; wind—, légeső, géye; water —, vízcső, gas —, gázeső; rural —, pásztorsíp; —, v. a. and n. sipolni.

Pip'er, s. sípos, fuvolyás; du-dás.

Pip'ing, adj. gyenge; —hot, adj. forrómeleg.

Piquant (pik'ênt), adj. szúró,

Pine

éles: fűszeres; csipős; ingerlő.

Pique (pik), v. a. and n. ingerelni, boszantani, bántani; ingerülni; fúlaszkodni; to be piqued at..., neheztelni vmiért, boszkodni vmin; to — one's self on (upon) a thing, megkötni magát vmire, fogának fájni vmire; —, s. neheztelés, boszankodás, ingerültség — of honour, s. becsületérzés.

Piracy (pei'resz), s. tengeri rablás, kalózás: raquodás; utánnyomat; irói orzás.

Pirate (pei'rét), s. tengeri rabló; kalózhajó; ragadozó; utánnyomtató; iratorr.

Piratical (peirét'ikêl), adj. kalóz..., kalózkodó; rabló.

Piscivorous (piszív'orász), adj. halevő.

Pish (pis), int. piha!

Pismire (piz'meir), s. hanya.

Piss (pisz), v. a. húgyozni; to — down one's back, házelegni vkiinek; —, s. húgy.

Pissing, s. húgyozás; — place, s. rizelőzűg; to stay a — while, egy kissé megállani.

Pistil (pisz'til), s. anyaszól, terme.

Pistol (pisz'tél, pisz'tl), s. pisztoly. [dály].

Pis'tolet (pisz'tálet), s. mor-

Pit (pit), s. verem, vájna, üreg, bányaüreg; földszín (színhában). akna (bány.); coal —, s. köszénakna; — of the stomach, s. gyomorjé, színgödör; — hole, s. himlőhely, ragya, ripacs; sebhely; (bibl.) the nether —, pokol; —, v. a. gödrödni, ripacossá tenni; to — one against another, vkit más ellen felbujtani; —, v. n. ripacossá lenni.

Pitapat (pit'êpét), adv. tipegtopogra, ketyegre; s. tipegtopogás, ketyegés, szívdobogás.

278

Pitch

Pithily

Plain

Pitch (pits), s. szurok; nagyság, magasság; orom; fok; to raise one's indignation to the highest —, vkit iszonyúllag boszantani; the highest — of perfection, legfűbb tökély; to fly a high —, magasan repülni, fennszárnyalni; to soar a high —, magasra emelkedni; — dark, adj. koromsötét; oil of —, balsam of —, s. szurok-olaj; — fork, s. hangrilla; szénahány vilula; — note, s. alaphang; — ore, s. sárgany, szurokércz; — stone, s. szurokkö —, v. a. beszurkolni; megszurkozni: beszúrni, beverni, beütni (földbe); burkolni; felállítni; csatarendbe állítni; meghatározni, kiütűni; to — a net, hálót vetni; a pitched battle, rendes csata; —, v. n. települni; bukni, megbukni, rohanva esni; (haj.) bukkálni; to — upon a day, napot meghatározni; to — upon a thing, kiválasztani, kiszemelni vmit, elhátározni magát vmire; to — upon one's head, hanyatt bukni.

Pitch'er, s. korsó; vasdorong; kapa, ásó; (prov.) the — does not go so often to the water, but it comes home broken at last, (vagy) the — goes so often to the well that it gets broken at last, addig jár a korsó a kútra, mág el nem törik; she has cracked her —, szűzessége oda van.

Pitch'y, adj. szuroknemű.

Piteous (pit'i-ász), adj. szánakozásra méltó, siralmas, nyomorű, nyomorúlt; —ly, adv. siralmasan; szánandólag, sajnosan.

Pith (pith), s. csontvelő; bél (fában, tollban stb.); (átv. ért.) lelke, veleje vmenek; nyomosság, fontosság; spinal —, s. gerinczelő.

Pith'ily, adv. velősen, erősen, nyomatékosan.

Pith'iness, s. velősség; nyomaték.

Pith'y, adj. velős, erős, nyomatékos.

Pitiable (pit'iébl), adj. nyomorult, nyomoruságos, szánalmas,

Pitiful (pit'ifull), adj. könyörületes, irgalmas; szánandó, nyomorúságos; —ly, adv. könyörületesen: nyomorúságosan; —ness, s. könyörületesség; nyomorúság, szánandóság.

Pit'iless, adj. könyörületlen, irgalmatlan, kegyetlen; — ness, s. könyörületlenség.

Pit'tance (pit'ténsz), s. adag (zárdókban); részecske, csekélység, kevés.

Pituitous (pitju'ítász), adj. nyálkás, beenyegesedett.

Pity (pitt'l), s. száralom, könyörület, szánakozás; to take — of one, meghönyürülni vkin; to have — on (upon) one, szánakozni vkin; to show — to some one, könyörülettel viseltetni vki iránt; what a —! beh kár! for pity's sake! az egekért ! —, v. a. to — one, sajnálni, szánni vkit, sajnálkozni vkin.

Pizzle (piz'zl), s. bull's —, s. bikacsék.

Placabil'ity, s. engesztelhetőség.

Placable (pl'ékébl), adj. engesztelhető.

Placate (ple'két), v. a. megeszesztelni, kibékítni, lecsendesítni.

Place (plész), s. hely; tér; szolgálat, hivatal, állomás; a shady —, árnyékos hely; a — of refuge, menedék-hely; market —, vásárhely, vásártér; shooting —, lőter, lővelde; he is out of —, most nincs hivatala, nincs helye; to give up one's —, hivatalát letteni; of this —, ide való; of that —, oda való, onnan való; in the first —, először; elsőbben, legelsőbben; in the second —, másodször; in some —, valahol; in another —, máshol; to take —, végbe menni; to take — of one, főbrangúnak lenni vkinél; give —! helyet! a trading —, kereskedő hely; a fortified —, megerősített hely; —, v. a. helyezni; to — in order, rendbe szedni; to — a sentry, őrt állítani; they placed the dish before him, elébe tették a tálat; to — firm trust in providence, bizodalmát az istenigondviselésbe helyezni; to — a cannon, ágyút kiszegyezni; to — to one's account, tartozásúl v. terhűl őni.

Placenta (plèszen'tè), s. méhlepény, szűlep.

Plac'id (plész'id), adj. szende, szelid, nyíjas, kegyes; —ly, adr. szendén, szeliden, békével.

Placid'ity, s. szendeség, szelidség, nyájasság.

Plagiarism (plé'dzsiérimz), s. irát orvás, könyvmartalócz, orvíró; gyermekrabló (n. h.).

Pla'giary, s. könyvmartalócz, orvíró; gyermekrabló (n. h.).

Plague (plēg), s. dögrész, dökgór, halálvész; veszödség, baj; a — on him! hogy a fészkes fene rágja meg! — sore, — token, s. dögvar: —, v. a. megdölgesszéni, elragályozni; zaklatni, gyötörni.

Plaguy (plé'gi), adj. dögvészes, ragályos; terhes, bajos, alkalmatlan, zaklató, gyötrelmes.

Plaid (pléd), s. tarkacsikos vállruha, vállra való, sál.

Plaice (plész), s. társony.

Plain (plén), adj. sík, egyenes; síma; egyszerű, mesterkéletlen; nyílt, öszinte, egyenes szírű; nyilvánvaló világos; egyszerű, nem virágos, nem hímzett, nem cizfrázott; — looking, adj.

279

Plain

közöséges arczú, nem szép;
— s.lk, s, egyszínű selyem;
— truth, s. nyilvánvaló
igazság; to be — with one,
to speak to one in —
terms, nyiltan beszélni
vkivel, hímezés nélkül vki-
nek megmondani az igazat;
to make a thing —, a dol-
got megvilágosítni; to be
occupied with — sewing,
fehérneműt varni; —
dealer, s. egyenes, öszinte,
igaz járatbeli ember; —
dealing, s. nyiltszívüseg,
öszinteség; — spoken, adj.
egyenes beszédű, nyiltkeb-
lű; —, adv. egyenesen,
öszintén, nyiltan: egysze-
rűen; világosan, érthetőleg;
to speak plain, öszintén
(v. érthetőleg) beszélni.

Plain, s. tér, térség, síkság; csatatér; v. a. egyenesitni, egyengetni, egyenlőzni; kisimitni, kiegyenitni.

Plain'ly, adv. egyszerűen,
öszintén, nyiltan, világos-
san, hímezés nélkül: egye-
nesen; to see —, világosan
látni.

Plain'ness, s. egyenesség, sí-
maság; egyszerűség; nyilt-
ság, öszinteség; világosság.

Plaint (plênt), s. panasz,
vád.

Plaint'ful, adj. panaszos, pa-
naszkodó.

Plaint'iff, s. panaszló, vádló,
felperes.

Plaint've, adj. panaszos, si-
ránkozó; —ly, adv. pana-
szosan, nyügve, siránkozva.

Plaise, v. Plaice.

Plait (plêt), s. ráncz; hajfo-
nat, fonaték, ezibak; v. a.
ránczolni, ránczolgatni;
fonni (hajat).

Plan (plên), s. terv, tervezet;
tervrajz, alaprajz; v. a.
tervezni, tervet csinálni.

Planch (pléns), v. a. kidesz-
kázni, kipallózni; planched
gate, deszkakapu.

Planch'er, s. padozat, szoba-
palló.

Planchier (plên'tsír), s. desz-
kázat.

Plane

Plane (plên), s. lap, terület; sik lap; lapály, róna, rónaföld; gyalú: cornish —, simító gyalú; inclined —, hajlott sík; —, v. n. lebegni; —, v. a. síktni, simít ni, egyenitni; gyalúlni, símára gyalúlni.

Planet (plên'et), s. bolygó, bujdosó csillag; — struck, adj. ragyaütött; széllüdt.

Planetary (plên'itéri), adj.
csillag..., bolygó csillag-
zati.

Planet'ical, v. Planetary.

Planimetry (plênim'itri), s.
lapmértan, síkmértan.

Planish (plên'is), v. a. lapít'-ni; síktni, simítni; síkárolni, pallérozni.

Plan'isher, s. simító.

Planisphere (plên'iszfír), s.
lapgömb, tekerajz.

Plank (plêngk), s. deszka; v.
a. kideszkázni.

Plan'ner, s. tervező.

Planoconvex (plênokan'-
veksz), adj. domborlapos.

Plant (plánt), s. növény; v.
a. ültetni, plántálni.

Plantage (plên'tedzs), s. ül-
tetmény.

Plantain (plên'tin), s. útifú;
paradicsomfige.

Plantation (plánté'sán), s.
ültetés; ültetvény: beülte-
tett hely; gyarmat, telep.

Planter (plánt'ér), s. ültető;
ültetvényes; gyarmatos.

Flash (plès), v. a. fonni, egy-
másba fonni; sővényezni;
kötni; to — the water, pa-
csangolni; to — mortar,
vakolatot csinálni v. kavar-
ni; —, s. cserényvessző: po-
csalék, pocséta.

Plaster (plász'ter), s. tapasz;
vakola; gipszvakolat: —
of Paris, s. vegyvakolat,
gipszőből és fehér márvány-
ból készült vakolat; —, v.
a. tapaszolni; rakolni, be-
rakolni.

Plas'terer, s. gipszelő, gipsz-
míves.

Plas'tering, s. bevakolás; csapott vakolat.

Plastic (plêsz'tik), —al, adj.

Play

agyakgéplési; képelő, áb
rázmányos.

Plat (plêt), adj. lapos, sik;
the — veins of a horse,
szügyerek; —, s. lapály,
rét; tenger-abrosz; gyé-
kény.

Plate (plêt), s. ezüstnemű,
ezüstszer, ezüstedények;
lap, lemez, rézlap, réz-
tábla; tányér; one — full,
egy tányérral; gold —, s.
aranyedények; — glass, s.
tükör-üveg; —, v. a. le-
mezelni; ezüstölni; arany-
nyal borítni.

Platform (plèt'faarm), s.
emelvény, deszka-állás; la-
pos födél; erkély; alap-
rajz; felső hajófödél.

Platine (plêt'in), s. éreny,
fehér arany; spongy —, s.
s. érenytapló.

Platter (plêt'těr), s. fatál.

Plausibility, s. valószínűség.

Plausible (plaaaz'ibl), adj. látszatos, tetsztes, valószínű, elfogadható.

Plaus'ibly, adv. látszólag,
tetszőleg, valószínűleg, el-
fogadhatólag.

Play (ple), v. n. játszani; to
— at cards, kártyázni; to
— at whist, csittezi; to
— for money, pénzre v.
pénzbe játszani; to — like
children, gyermekeskedni;
to — on the piano, zon-
goróni; to — upon some
one, tréfát üzni vkiből; to
— false, csalfáskodni; —,
v. a. to — the piano, zongo-
rát verni; to — the fiddle,
hegedült húzni; to — a
merry tune, vig nótát ját-
szani; to — one a trick,
vkit megjátszani; vakot
ütni vkin; to — the rogue
with one, vkit rászedni;
to — the fool, bolondoskod-
ni; bolondnak tettetni ma-
gát; to — away one's mo-
ney, pénzét eljátszani; —, s.
játszás, játék, színjáték;
mozoghatóság, mozgatag-
ság; mozgás, forgás; vele-
bánás; to bring into —,
mozgásba hozni, megindi-

280

Player

tani; to give one fair —, méltányosan bánni vki-
vel; this is not fair —, ez nem becsületes eljárás; to
go to the —, a színházba
menni; this is mere child's
—, ez igen könnyű dolog;
foul —, csalás, cseleske-
dés, méltánytalankodás;
— bill, s. színlap; — fel-
low, — mate, s. játszótárs;
—house, s. színház: —
thing; s. játékszer.

Play'er, s. játszó; színjátszó,
színész.

Play'ful, adj. játszi, enyel-
gös.

Play'some, adj. játékos, esin-
talan.

Plea (plí), s. vád, vádbeszéd,
vádpont; védv, véd-ok,
védbeszéd; ellenbeszéd, ki-
fogás; törvényes ok; ment-
ség, örv, ok; pleas of the
crown, s. pl. bűnűgyi eset-
tek; — in abatement, sem-
miségi kérelem; to put in
a —, kifogást tenni.

Plead (plíd), v. a. and n.
perben beszélni, pert vinni;
felhozni; védvül felhozni,
okúl adni: to — at the
bar, perben beszélni; to —
by covin, az ellenféllel
egyetérteni; to — igno-
rance, tudatlanságát ment-
ségül felhozni.

Plead'er, s. védszónok, jog-
véd, perlekedő.

Pleasant (plez'ént), adj. kel-
lemetes, kellő, kies; víg;
tréfás.

Pleas'antry, s. sillám, tréfa-
ság.

Please (plíz), v. a. and n.
tetszeni; kielégíteni: ele-
get tenni (-nak, -nek); to
be pleased with.., elégült-
nek lenni -val, -vel; to be
ill pleased with some one,
elégületlennek lenni vki-
vel; — to take a seat, be
pleased to take a seat,
take a seat, if you —, tes-
sék helyet foglalni; only
to — him, csupán az ő
kedveért; he is hard to be
pleased, nehéz neki eleget

Pleaseman

tenni; as you —, tetszése
szerint, a mint tetszik; if
it so pleases you, ha ön-
nek úgy tetszik; — God,
ha isten úgy akarja.

Please'man, s. hizelgő, hizel-
kedő.

Pleas'ing, part. and adj. kel-
lemes, tetsző, tetszetös;
—ly, adv. tetszőleg, kelle-
mesen; —ness, s. tetszöség,
kiesség.

Plea'surable (plezs'árèbl),
adj. mulatságos, gyönyör-
ködtető. [gosan.

Pleas'urably, adv. mulatsá-

Plea'sure (plezs'ár), s. gyö-
nyör, öröm, mulatság; tet-
szés, kény; to take — in a
thing, kedvét lelni vmiben;
mutatni vmirel, gyönyör-
ködni vmiben; with —,
örömest, örömmel: this
news gives me much —,
igen örülök e hírnek; I
leave that to your —, tet-
szésre hagyom; what is
your —? mi tetszik? pleas-
sures, while they flatter,
sting, hizeleg a gyönyör,
de majd megérzed fulánk-
ját; — ground, s. játék-
hely, pázsitos hely, gyep;
—trip, s. kéj-utazás; —, v.
a. to — one in some mat-
ter, vkinek kedvére járni
v. tenni; to — one with
a thing, juttatni vkinek
vmit.

Plebeian (plibi'éên), adj. pó-
rias, könzépies; s. közpol-
gár.

Pledge (pledzs), s. zálog:
kezes, tusz; visszaköszön-
tés (áldomásnál); to put
in —, zálogúl adni: to
hold in —, zálogban birni
(vmit); to take the —, a
szeszes italoknak búcsút
mondani; —, v. a. zálogba
tenni, elzálogosítni; kezes-
kedni; to — one, vissza-
köszönteni, állani vkinek
(áldomásnál); to — one's
word of honour, becsüle-
tére fogadni, szavát adni.

Plenary, (plen'éri), adj. tel-
jes.

Plight

Plenilune (plen'iljun), s.
telihold.

Plenipotence(plenip'atensz),
s. teljhatalom, teljes hata-
lom.

Plenip'otent, adj. teljes ha-
talmu, megbizott.

Plenipotentiary (—ten'séri),
s. teljhatalmazott; adj. tel-
jes hatalmu.

Plenish (plen'is), v. a. meg-
tölteni.

Plenitude (plen'itjud), s. tel-
jesség; vérbőség; — of
power, teljes hatalom.

Plenteous (plen'tsász), adj.
bűs, bőséges, bőtermő; teli;
—ly, adv. bőven, bősége-
sen; —ness, s. bőség, dűs-
ság.

Plen'tiful, adj. bővelkedő, bő-
séges; a — year, bő eszten-
dő a — land, termékeny
föld; a — fortune, vagyos-
nosság; —ly, adv. bőven,
bőségesen.

Plenty (plen'ti), s. bőség; to
have — of all things, min-
denben bővelkedni; in —,
bőven; the horn of —, bő-
ségszarú; —, adv. bőven,
bőven elég.

Pleonasm (pli'onêzm), s. szó-
felesleg.

Plethora (plith'orê), s. vér-
duzzadás.

Plethoric (pli'tharik), —al,
adj. vérbő, duzzadozó.

Pleura (plju'rê), s. mellhár-
tya.

Pleurisy (plju'riszi), s. mell-
hártyalob, oldalnyilalás.

Pliabil'ity (plei-êbil'iti), s.
hajlékonyság, engedékeny-
ség.

Pliable (plei'ébl), adj. hajlé-
kony, engedékeny.

Pliant, v. Pliable.

Pliantness, v. Pliability.

Plica (plei'kê), s. lengyelfürt.

Plication, v. Plicature.

Plicature (pleik'étsár), s. re-
dőzet; redő, ráncz.

Plier (plei'ér), s. utczalesö;
napszámos.

Pliers (plei'érz), s. pl. csípö-
vas, fogó.

Plight (pleit), s. állapot, kar,

281

Pocky

Pointblank

Policy

ney, pénzt zsebbe tenni; to
— an injury, to — up an
affront, bántalmat eltürni,
sérelmet szó nélkül elszen-
vedni.

Pocky (pak'i), adj. himlős;
bujasenyves.

Pod (pad), s. becző.

Podagra (podêg'rê), s. láb-
köszvény.

Podge (padzs), s. pocs.

Poem (po'em), s. költemény.

Poesy (po'iszi), s. költészet.

Poet (po'et), s. költő.

Poetaster (po'itêsztër), s. füz-
faköltő. (nö.)

Poetess (po'itesz), s. költész-
zett.

Poetic (po-et'ik), —al, adj.
költészeti; költészi; —ally,
adv. költészetileg, költé-
szileg.

Poet'ics, s. pl. költészettan.

Poetize (po'iteiz), v. n. versel-
ni, költészieskedni.

Poetress, v. Poetess.

Poetry (po'itri), s. költészség;
költészet; költemények.

Poignancy (pai'nênszi), s. csi-
pősség, élesség.

Poi'gnant, adj. éles, csipős;
átható; szurós.

Point (paint), s. hegye vmi-
nek; pont; fok, lépcső;
karcztű; szélvonal; szem
(koczkán, kártyán); the
— of a needle, tühegy; to
end in a —, hegyesen vég-
ződni; — of support, tám-
pont; — of honour, becsü-
letheli kérdés, becsületbeli
dolog; — of inflexion, térítő
pont; — of land, földfok; —
of sight, szempont; — of
view, álláspont, nézpont;
chief —, main —, főpont;
— of time, időpont; to be
at the — of death, halдok-
lani; in — of fact, tulaj-
donképen, sajátképen, va-
lóságosan; he was on the
— of starting, indulándelben
volt; she was on the — of
being married, épen férj-
hez menni akart; to make
a — of ..., magát megkötni;
sürgetni; to gain one's —,
czélját elérni; to carry
the —, gyűzni, kivinni; in

— of religion, a vallás dol-
gában; to speak to the —,
a dologra szólni; to bring
to a —, véget vetni; rövi-
den előadni, rövidre fogni
beszédét; it is come to
that —, annyira ment a do-
log; to stand upon points,
igen szorosan venni; teke-
tóriázni; — by —, pontról
pontra, pontonként; —, v. a.
kihegyezni, meghegyezni;
pontozni, megpontozni; mu-
tatni, megmutatni; figyel-
meztetni; to — out, kije-
lelni; to — out the way to
some one, utba igazítni
vkit, megmutatni vkinek
az igaz utat; to — at,
czélozni, irányozni, mu-
tatni -ra, -re; to — one's
finger at something, újjal
mutatni vmire; —, v. n.
állani (vizsláról).

Pointblank (paint'blénk), s.
a tárcsa közepe; adv. ke-
reken, egyenesen, nyiltan.

Pointdevise (paint'diveiz), s.
varrás adv. pontosan, szá-
batosan.

Point'ed, part. and adj. he-
gyezett, élezett; nyomaté-
kos; —ly, adv. élesen, fu-
lánkosan, nyomatékosan;
—ness, s. hegyezettség,
nyomatékosság, nyomaték.

Point'er, s. vizsla; óramuta-
tó; karcztű.

Point'ing, s. hegyezés, muta-
tás, cszélzás; — stock, s.
tárcsa.

Point'less, adj. hegyetlen,
tompa; —ness, s. hegyet-
lenség, tompaság.

Poise (paiz), s. súly; egyen-
súly; mérleg; v. a. súlyt
mérni, mérlegelni; megter-
helni.

Poison (paiz'n), s. méreg;
v. a. mérgezni, megmérgez-
ni; to — one's self with ...,
megmérgezni magát -val,
-val; to — a piece, ágyut be-
szegezni; (tréf.) to — a
woman, nót teherbe ejteni.

Pois'oner, s. méreg-étető, mér-
gező, méregkeverő; csábitó,
erkölesvesztegető.

Poisonous (paiz'năsz), adj.
mérges; vészhozó; —ness,
s. mérgesség.

Poize, v. Poise.

Poke (pook), v. a. tapogatni;
piszkálni, szítogatni; to —
the fire, a tüzet szítni; to
— one's nose into other
people's business, más dolg-
gába kereredni; (tréf.) I
am a member of the anti-
poke-your-nose-into-other
people's-business-society,
nem szoktam más dolgába
avatkozni; —, v. n. pisz-
hálódni; — s. zseb; zacs-
ká: zsák; lőkés, dőfés; ta-
tárka; to buy a pig in a
—, zsákban venni malaczot.

Poker (poo'kër), s. szítóvas,
piszkavas.

Polar (po'lêr), adj. sark . . .,
sarki, gönczi; — circle, s.
gönczkör, sarkkör; —bear,
s. jégmedve.

Polarity (polêr'iti), s. gön-
czösség, sarkiasság.

Polarisation (polêrizē'săn), s.
világsarkitás; fénysarku-
lás.

Pole (pool), s. sark, földsark,
göncz; lengyel; karó, csö-
löp; rúd; mérőrud; — of
a coach, s. kocsirúd; — of
a ladder, s. lábtóoldal;
—axe, s. kelevész; — star,
s. sarkcsillag; —, v. a. rú-
dazni; rúddal lökni; meg-
karózni.

Poledavis (pol'dêvisz), s. bo-
ritékvászon, vitorlavászon.

Poledavy, v. Poledavis.

Polemic (polem'ik), —al, adj.
vitázati, vitázó, vitatkozó;
—ally, adv. vitázva, vitá-
zólaq; —, s. vitász, vitázó.

Polem'ics, s. pl. vitászat, vit-
tatan.

Poley (po'li), s. csombor, küsz-
vény-ménta.

Police (palisz'), s. rendőrség;
— officer, s. rendőrtisz;
— man, s. rendőr; —court,
s. rendőrhivatal.

Polic'ed, adj. polgáriasitott,
polgárisult.

Policy (pal'iszi), s. ildomos-
ság, okosság; politika; biz-

283

## Polier

tosítójegy; jegy, lapka; — goes beyond strength, töb-  
het észszel mint erővel; honesty is the best —, be-  
csületesség a legjobb poli-  
tika; — of insurance, biz-  
tosítójegy.

Polier-slate (polí'r-szlēt), s. csiszpała.

Polish (po'lis), adj. lengyel; — cat, s. gorény; — jew, s. lengyelzsidő.

Polish (pal'is), v. a. pallé-
rozni, simítni, csiszolni,
fényesítni; in the most
polished manner, lequ-
variasabban; —, v. n. fé-
nyesedni; —, s. fényesség,
sikárlat, simaság; módos-
ság, udvariasság.

Pol'ishable, adj. palléroz-
ható.

Pol'isher, s. simító, csiszóló,
sikárló.

Pol'ishment, s. simaság, sí-
kárlat; pallérozottság, ud-
variasság.

Polite (poleit'), adj. palléro-
zott; módos, udvarias, dí-
szes viseletű; a — man, ud-
varias ember, — literature,
s. a szép tudományok; —ly,
adv. udvariasan, módosan;
—ness, s. módosság, udva-
riasság.

Politic (pal'itik), adj. ildomos.
okos, ravasz, ovatos.

Pol'itical, adj. politikai; —
body, s. államtest; — eco-
nomy; s. államgazdaság;
—ly, adv. politikailag.

Politician (paliti'sán), s. ál-
lamférfi, politikus; ra-
vaszdi.

Pol'itics, s. pl. politika, ország-
lásan; politikai ügyek;
ország dolga.

Poll (pol), s. fej, teg, nyak-
szirt; szavazás, szavazati
jegyzék; serinez (hal); —
cow, s. szarvatlan tehén;
—, v. a. lecsontkázni, nyes-
ni; nyírni; szavazati laj-
stromba irni; —, v. n. sza-
vazni.

Pollard (pal'lêrd), v. a. lebu-
gázni, lecsontkázni; s. cson-
kított fa; megreszelt arany

## Poller

(pénz); csonka szarvas;
korpaliszt.

Pol'ler, s. szavazó; fanyeső;
zsákmányoló.

Pollicitation (palliszte'sán),
s. igérés, igéret.

Pollute (paljút'), v. u. meg-
fertőzni.

Pollut'ed, adj. fertezett; —
s. fertezettség, fertőzet.

Pollution (pallju'sán), s. fer-
tőzés, magomlés; fertőzet.

Polly (pal'li), s. Márinka;
papaqáj.

Polonaise (polonēz'), s. len-
gyel táncz, lengyel zene.

Poltroon (paltrún'), s. gyáva,
pulya.

Poltroon'ery, s. gyávaság,
pulyaság.

Polyandria (poliên'driê), s.
pl. sokhîmes növények.

Polyan'drian, adj. sok hîmes.

Polyanthos (—én'thàsz), s.
kankalin.

Polychrest (pal'likreszt), adj.
sokféle hasznosságu.

Polygamous (polig'êmàsz),
adj. soknejű.

Polyg'amy, s. soknejűség.

Pol'gyon, s. sokszög.

Polyg'onal, adj. sokszögű.

Polyhedral (polihi'drêl), adj.
soklapu.

Polyhedron (—hi'drǎn), s.
soklap, soklapony.

Polym'athy, s. soktudás.

Polynome (pal'inom), s. sok-
tag.

Polypetalous (palipit'élăsz),
adj. soklevelű.

Polypous (pol'ipǎsz), adj.
habarcznemű, pöfetegnemű.

Pol'ypus, s. habarcz, pöfeteg.

Polytechnic (palitek'nik), adj.
műegyetemi; — school, s.
műegyetem.

Pol'itheism, s. sokistenüség.

Pol'itheist, s. sokistenű.

Politheis'tic (palithi-isz'tik),
—al, adj. sokistenségi.

Pomade, v. Pomatum.

Pomatum (pomē'tám), s. haj-
kenőcs.

Pomegranate (pám'grênêt),
s. gránát - alma; gránát-
almafa.

## Pontifician

Pomiferous (pamíf'ěrász),
adj. almát termő.

Pommel (pan'mel), v.a. meg-
öklözni, megpáholni; s.
kardgomb, markolatgomb;
nyeregfő, nyeregkápa.

Pomologist (pomal'odziszt),
s. gyümölcész.

Pomol'ogy, s. gyümölcisme,
gyümölcészet.

Pomp(pamp), s. pompa, fény,
dísz.

Pompion (pámp'ión), s. tök.

Pomposity (pompasz'titi), s.
pompásság; pompázás, fé-
nyelgés.

Pompous (pamp'ász), adj.
pompás; —ly, adv. pompá-
san; —ness, s. pompásság,
díszély; dagályosság.

Poncho (pan'tso), s. váll-
ruha.

Pond (pand), s. tó.

Ponder (pan'děr), v. a. meg-
fontolni, meggondolni; v. n.
to — over (vagy on), esz-
mélkedni, eszével járnı-on,
-en; elméjében forgatni
vmit.

Pon'derable, adj. mérlegel-
hető, súlyozható.

Ponderabil'ity, s. mérlegel-
hetőség, súlyozhatóság.

Ponderosity (panděrasz'titi),
s. súlyosság, nehézség; fon-
tosság, nyomósság.

Ponderous (pan'derász), adj.
súlyos, nehéz; fontos, nyo-
mós.

Pongo (pan'go), s. pongó (ma-
jomfaj).

Poniard (pan'jêrd), s. gyűlok;
v. a. gyilokkal leszűrni.

Pontage (pan'tedzs), s. híd-
pénz, hídvám.

Pontiff (pan'tif), s. főpap;
pápa.

Pontific, v. Pontifical.

Pontif'ical, adj. főpapi, pá-
pai, püsöki; ünnepélyes.

Pontifical'ity, s. pápai méltóság.

Pontif'icate (—kēt), s. főpap-
ság, főpapi méltóság; pá-
paság.

Pontifi'cial, v. Pontifician.

Pontifi'cian (pantifis'én), adj.

284

Pontoon

Pope

Porter

pápai; pápista . . ., pápistás.

Pontoon (pantún'), s. dreglye, dreglye-komp, hajóhid. [ló.

Pony (po'ni), s. lovacska, kis

Pooh (pú), int. épen bizony! no ugyan! hogy is ne!

Pooh-pooh (pú'-pú'), v. a. to — one down, fityma szavakkal elhallgattatni vkit; vkirel megvetőleg bánni.

Pool (púl), s. pocsolya, mosár; betétel a játékban; — counter, s. játékbárcza; — snipe, — snite, s. mosári szalonka.

Poop (púp), s. hajófar; v. u. hátulról lókni; v. n. (vulg.) fingani.

Poor (púr), adj. szegény; the —, s. pl. a szegények; a — fellow, szegény legény; a — soil, sílány föld; a — language, szűknyelv; he is a — scholar, ő nem igen tanult ember; to make but a — shift, sanyarogni, eltengődni; — little thing! szegényke! (prov.) poor men's tables are soon spread, (szegény ember asztala hamar meg van terítve) szegény ember hamar megolvashatja malaczait; a — man is fain of little, szegény embernek kicsiny is sok; the — do penance for the follies of the rich, a szegények lakolnak a gazdagok hibáért; as — as Job, (vagy) as — as a church mouse, szegény, mint a templom egere; — rate, s. szegény-adó; — spirited, adj. bátortalan, pulyalelkü.

Poor'ish, adj. szegényes.

Poor'ly, adv. szegényül; to live —, nyomorkodni; he is —, roszül van.

Poor'ness, s. szegénység; sílányság; csekély léte v. volta vminek.

Pop (papp), v. n. surranni; csattanni; puffanni; cserdülni; to — in, besurranni; to — along, elsurranni; to

— off, elillanni: to — up, felugrani, felszűkni; to — with the mouth, pittyenni; to — upon one, bukkani vkire; to — at a bird, madárra lőni; —, v. a. hirtelen elejteni, eldugni; hirtelenül mozgásba hozni; (vulg.) agyonlőni: zálogba adni: to — off a pistol, pisztolyt hirtelen elsütni: to — one's hand into the dish, kezével hirtelen a tálba nyúlni; to — out a word, egy szót szalasztani ki a száján; to — the question, leányt megkérni (nőül); to — one out of a thing, vmitől elejteni vkit, vkitől vmit elcsalni: —, s. csattogás, csapás; puffánás; nyinés, nyikkanás; — gun, s. puffanó; —, adv. hirtelen, váratlanul.

Pope (poop), s. pápa; serincz.

Pope'dom, s. pápaság.

Pope'ry, s. pápistaság.

Pop'ish, adj. pápista . . ., pápistás.

Poplar (pap'lér), s. nyárfa; black —, s. fekete nyárfa.

Poplin (pap'lin), s. gyapjuszövet neme; felselyem.

Poppy (pap'pi), s. mák; — head, s. mákfej, mákbuga; — seed, s. mákmag.

Populace (pap'julész), s. köznép.

Popular (pap'julér), adj. népszerű; a — man, a nép kedvencze; a — desese, honikór; —ly, adv. népszerűleg.

Popular'ity, s. népszerűség; népnyelv.

Popularize (pap'julêreiz), v. a. népszerűsítni.

Populate (pap'julét), v. a. népesítni; v. n. népesedni.

Population (—lésán), s. népesség, népszám.

Populous (pap'julász), adj. népes; —ness, s. népesség.

Porcelain (por'szilén), s. porczellán (n. h.).

Porch (paarts), s. pitvar, előcsarnok.

Porcupine (paar'kjupein), s. tövises disznó, süldisznó.

Pore (por), s. bőrlikacs, izzólik.

Pore, v. n. to — upon (on, over), fejét törni —on, —en, elmélyedni, elmerülni —ba, —be: —, v. a. vizsgálgatni.

Pore'blind (—bleind), adj. rövidlátó, síla, kakucs.

Porism (po'rizm), s. (math.) folyomány.

Pork (paark), s. disznóláns; — eater, s. disznóhúsevő.

Pork'er, s. sertés.

Porket (pork'it), s. malacz.

Porkling, v. Porket.

Porosity (parasz'títi), s. likacsooság.

Porous (po'rász), adj. likacsoos.

Porousness, v. Porosity.

Porpentine, v. Porcupine.

Phorphyry (par'fári), s. porfir, petyle.

Porpoise (par'pász), s. barna delfin, disznóhal.

Porrection (parrek'sán), s. kinyujtás.

Porridge (par'ridzs), s. leves, kása.

Porringer (par'rindzsér), s. levestál.

Port (port), s. révpart; kapu, tatbal (tatról vett bal része a hajónak); hordképesség; testtartás; —, — wine, s. portugálbor; the sublime —, török udvar; — charges, s. pl. révpénz; — grave, s. révmester; — vent, s. szélesű (org.).

Port'able, adj. vihető, elvihető.

Port'age, s. hordás; ágyulék (hajón); vitelbér.

Port'al, s. diszkapú.

Port'cluse, (—klusz), s. hulló rostély, védrács.

Portend (partend'), v. a. előre jelenteni; it portends no good, az nem mutat jára.

Portent', s. előjel.

Portent'ous (partent'ász), adj. baljóslatú; szörnyű, iszonyű.

Porter (port'er), s. vívő, hor-

285

Porterage

dozó; házi szolga; fekete ser.

Port'erage, s. vitelbér.

Portfo'lio (—fo'lio), s. táreza; levéltáská.

Portico (par'tiko), s. oszlop-sikátor, oszlopesarnok.

Portion (por'sán), s. rész; adag; jutalék; örökrész, kelenye; v. a. kiosztanı; kikelenayézni, osztályrészét kiadni; évi tartását kiszabni.

Portland-stone (port'lènd-szton), s. csigamész.

Portliness (port'linesz), s. méltóságos magatartás; termetesség, derékség.

Port'ly, adj. termetes, derék; méltóságos magatartású.

Portmanteau (portmên'to), s. köpenyzsák, batú; bö-rond; utazó tása.

Portrait (por'tret), s. arez-kép, képmás; v. a. lefes-teni; lerajzolni.

Por'traiture, s. arezkép; arez-képfestés.

Portray (portrē'), v. a. arez-képezni, lefesteni; leraj-zolni.

Pory, v. Porous.

Pose (pooz), v. a. kikérdezni; megzavaró kérdéseket tenni; zavarodásha hozni; s. nátha; rekedő nátha; állás, testtartás.

Pos'er, s. kikérdező, vizsgáló; feltartóztatás, akadály, gánes.

Posi'tion (pozis'án), s. állás, helyzet; állítás, tétel; a man of no — in society, egy ember, a kinek nincsen társadalmi állása.

Positive (paz'titiv), adj. állító, igenleges; bizonyos, biztos; valóságos, tényleges; állító; tételes; határozott, kifejezett; feltétlen; to be — of a thing, biztosnak lenni vmiben, bizton állítani; I am not — as to that, azt nem mondhatom bizonyosnak; —ly, adv. igenleg; bizonyosan, bizton; határozottan; —ness,

s. határozottság, bizonyos-ság; ténylegesség.

Positure, v. Posture.

Posse (pasz'szi), s. fegyver-hatalom; — comitatus, s. a megyék fegyveres népe, népfelkelés.

Possess (pazzesz'), v. a. birni, birtokában lenni (vmínek); to — abilities, szép tehetségekkel birni; he lost all he possessed, mindenét elvesztette; he was possessed of a small fortune, volt neki egy kis vagyonhája; to be possessed by the devil, őrdingősnek lenni; he was possessed with a panic fear, retegés fogta el; he is possessed with business, félette sok dolga van; to — influence over one, befolyással lenni vkire; to — one's self of a thing, vmit elfoglalni, vmit birtokába venni; vmit magáévá tenni.

Possess'sion (pazzes'án), s. birtoklás; birtok; right of —, birtokjog; to take — of..., birtokába venni; to have the — of..., birtokolni; our — s, jószágaink; to recover one's self —, eszére térni, önuralmát visszanyerni.

Possess'sive (pazzesz'iv), adj. birtok... birtoki; — case, s. birtoki eset, birtok ejtés.

Possess'sor, s. birtokos.

Pos'sessory, adj. birtok... birtoklási.

Pos'set (pasz'tit), s. savó; —ale, s. sersavó; —, v. a. oltani (tejet).

Possibil'ity, s. lehetség, lehetőség.

Pos'sible (pasz'ibl), adj. lehetséges, lehető; it is —, meglehet.

Pos'sibly, adv. lehetően, lehetőképen; if I — can, ha csak valahogyan megtehetem.

Post (paoszt), s. karó; fáoszlop; állás, állomáshely, hivatali állás; őrs, őr hely; számlatétel; posta; posta-

állomás; postanap; gyors-hirnök, postalovag; hír, tudósítás; door —, s. ajtó félfa, ajtófél; to enjoy a — under government, a kormány szolgálatjában állani, államhivatalt viselni; in —, sietve; in all —, sebbel lobbal; to travel —, postán utazni; by return of —, posta fordultával; knight of the —, s. hamis tunu; —boy, s. postalegény; — man, s. levélhordó; — master, s. postamester; — mill, s. szélmalom (melynek egész teste fordul); —office, s. postahivatal, postaház; — paid, adj. vérm ment; —, v. a. helyezni, elhelyezni, felállítni; feladni (postára); beirni, átární; kiragasztani (hirdetést stb.); to — one's self, állást foglalni; to — a letter, levelet feladni a postára; to — from the journal to the ledger, a naplóból a számlakönyve átární; to — up a bill, czedulát kiragasztani; to — one off, kiadni vkin, elutasítani vkit; —, v. n. postán utazni; sebesen menni; sietni; to — off, elsietni; to — away with a thing, valamely dolgot hamarjában elintézni. (bér.)

Post'tage, s. levélbér, posta.

Post'date (—dét), v. a. utókeltezni, hátranapolni; s. utókeltezés, későbbi költezés, későbbi kelte vmínek.

Poste-restante (post-resztvőnt') = to be left till called for, postán hagyva v. tartva.

Posterior (paszti'riár), adj. utóbbi, későbbi; —s, s. pl. alfel.

Posterior'ity, s. utóbbiság, későbbiség.

Posterior'ity (paszter'iti), s. utókor, utódiság.

Postern (pasz'těrn), s. hátulsó ajtó; rejtett ajtócska.

Postillion (posztil'ján), s. postalegény.

286

Positure

Postillion

Postliminium

Postliminium, v. Postliminy.

Postliminy (posztlim'ini), s. birtokba visszahelyezés.

Postmeridian (—mirid'iën), adj. délutáni.

Postpone (—pon'), v. a. hátra tenni, utána tenni; elhalasztani.

Postpone'ment, s. elhalasztás, elnapolás; haladék.

Postponence (—po'nensz), s. elmulasztás; elmellőzés.

Postposition (—pozi'sán), s. utánatétel, hátratétel; elhalasztás.

Postscript (—szkript'), s. utóirat.

Pos'tulant (paszt'julên't), s. követelő; kérő, kereső.

Pos'tulate (—lēt), s. követelő mondát; követelés, kiváнат: kivánalom; v. a. követelni, kivánni; követelményezni.

Postula'tion, s. követelés, feltevés; előfeltétel.

Pos'tulatory (paszt'julétari), adj. követelő, feltételező, feltételes.

Postulatum (—lē'tám), s. követelő mondát; kivánmány, követelmény.

Pos'ture (paszt'sjur), s. magatartás, testtartás; állás.

Posy (po'zi), s. emlékmondat, felirat; virágbokréta.

Pot (patt), s. fazék; mérték neme (két angol pint); to go to —, tönkre jutni; —, v. a. fazékba tenni; —, v. n. dőzsölni.

Potable (po'têbl), adj. iható.

Potage (patt'êdz), s. leves.

Potash (patt'ês), s. haműszír, szalaj, ham-éleg.

Potassa (potêsz'szê), s. haméleg, hamag.

Potas'sium (—sziám), s. hámany.

Potation (potē'sán), s. dőzsölés, tivornya.

Potatoe (pot'ěta), s. burgonya, pityóka.

Potency (po'tenszi), s. erő, tehetség, hatalmasság.

Po'tent, adj. hatalmas; tehetős; erős; —ly, adv. hatalmasan, erősen.

Potentate

Potentate (po'tentēt), s. ural-kodó fejedelem.

Potential (poten'sêl), adj. tehető; hatályerői; s. tehetőige; —ly, adv. tehetőleg, erényileg.

Potential'ity, s. hathatósság, hatályerő.

Pothecary, v. Apothecary.

Pother, v. Bother.

Potion (po'sán), s. ital; love —, s. szerelem-ital, bajital.

Pottage, v. Potage.

Potter (pat'těr), s. fazekas, göröncsér; —'s clay, s. fazekas agyag; —'s wheel, s. korong.

Pot'tery, s. fazekasmű; fazekasműhely.

Pouch (páuts), s. zaeskó, táska, zseb; tobacco —, dohányzaeskó; birding —, vadásztáska; — mouthed, adj. vastagajakú; —, v. a. zsebbe tenni; elnyelni.

Poult (polt), s. csirke.

Poul'terer, s. baromfi-árás.

Poulstice (pol'tisz), s. borgatmány.

Poul'try, s. baromfi; —yard, s. tyúkudvar.

Pounce (páunsz), s. karom (ormadáré); porított síkárkő; átlyuggatott munka; v. a. megragadni; átlyuggatni; tajtékkövel megdörzsölni; v. n. to — on (upon), nekiesni, rárohanni; csapkodni (zsák-mányára az ormadár).

Pound (páund), s. font; zálog-ól; by the —, fon-tonként; one — sterling (= £ 1), egy font sterling (mintegy nyolczadfél gramma termék arany); —, v. a. porrá törni, zálogólba bezárni.

Pound'er, s. mozsártörő.

Pour (poor), v. a. önteni; ömleszteni; to — out, kiönteni; kitölteni; to — off, letölteni; to — on (upon, over), ráönteni; rátolteni; to — forth one's lamentations, jajokra fakadni; to — forth one's

Practicable

knowledge, tudományát fitogatni; —, v. n. szakadni, zuhogni (mint az eső); the rain pours in torrents, csak ugy önti; (prov.) it cannot rain, but it pours, nem jár társ nélkül a szerenesetlenség.

Pourtray, v. Portray.

Pout (páut), s. tenqeri orsóhal; duzzaszkodás; v. n. kinyúlni, kiállani; duzzasz-kodni, dűzni az orrát; v. a. to — one's lips, száját pityteszteni.

Poverty (pav'ěrti), s. szegényseg, when — comes in at the doors, love leaps out at the windows, mikor a szükség beküszön az ajtón, akkor a szeretet kiugrik az ablakon.

Powder (páu'děr), s. por; hair —, hajpor; gun —, puskapor; sneezing —, tiisszentöpor; —bag, s. hajporzacskó; —mill, s. lúporgyár; — sugar, s. porczukor; —, v. a. poritni; hajporozni.

Pow'er (páur), s. hatalom, tehetség, erő; horse —, lóerő; our reasoning powers, észbeli tehetségeink; to give full — to some one, teljes hatalmat adni vikinek; to have — with some one, sokat tehetni vkinél; it is not in my —, nem áll hatalmamban v. tehetségemben; — of attorney, s. meghatalmazó levél; képviseleti felhatalmazvány; when the Tories came to —, midön a tory-párt a kormányra került; celestial powers, égi hatalmaságok.

Pow'erful, adj. erős, erőteljes, hatalmas; —ly, adv. erősen, hatalmasan.

Pow'erless, adj. tehetetlen.

Pox (paksz), s. himlő; — French —, s. bujasenyv.

Practicabil'ity, s. kivihetőség.

Practicable (prêk'tikêbl), adj.

287

Practicably

Prance

Precisian

kivihető, megtehető; járható.

Prac'ticably, adv. kivihető-ieg, lehetően.

Prac'tical, adj. gyakorlati; alkalmazott; gyakorló; alkalmas; tapasztalt; —ly, adv. gyakorlatilag, gyakorlólag, gyakorlatosan.

Practice (prêk'tsz), s. gyakorlat; — makes perfect, gyakorlás mesterré teszen; to put to —, gyakorlatba venni; words in —, használatban lévő szarak; the — of the court, a biről v. törvénykezési eljárás; foul practices, s. pl. cseleskedés, fondorkodás; —ground, s. lőhely, lövölde.

Practise (prêk'tisz), v. a. gyakorolni, úzni; begyakorolni; cselekedni; to — wicked works, roszat cselekedni; to — physic, az orvosi tudományt gyakorolni; he does not — what he preaches, tettei nem felelnek meg tanításának; to — a joke upon one, megjátszani vkit, csínyt ejteni vkin; —, v. n. gyakorolni magát; to be well practised in a thing, jártas-keltesnek lenni vmiben; to — upon one, luddá tenni vkit.

Prac'tiser, v. Practitioner.

Practi'tioner (prêktis'áner), s. gyakorló; a medical —, gyakorló orvos.

Pragmatic (prêgmêt'ik), adj. okadó, okfejtő; tudákos, kivánesi.

Pragmatist (prêg'mêtiszt), s. avatkozó.

Prairy (prê'rı), s. nagy terjedelmű rétség (Éjszakamerikában); —dog, s. éjszakamerikai marmota.

Praisable (prêz'êbl), adj. dieséretes.

Prais'ably, adv. dieséretesen.

Prase (prêz), s. dieséret; — worthy, adj. dieséretremêtú, dieséretes; —, v. a. diesérmű, magasztalni.

Prime (prém), s. dereglye; ladik.

Prance (prênsz), v. n. ágas-kodni (lóról); to — about, büszkén jární-kelni; fitogtatni magát.

Pranc'er, s. diszló, pompaló.

Prank (prênk), s. csíny: v. a. felcziczomázni; adj. csintalan; cziczomás.

Prate (prêt), s. csacsogás; v. n. csacsogni, csacskálkodni.

Prat'ing, adj. csacsogó, csacsa ka.

Prattle (prêt'tl), v.n. fecsegni, locsogni, csaesogni; (átr. ért.) prattling box, s. tan-sék, szőszék: —, s. locskálkodás.

Prat'tler, s. locska.

Prav'ty (prév'iti), s. gonosz-ság, romlottság.

Pray (prê), v. a. lérni; —tell me, mondja meg, kérem; —, v. n. imádkozni, könyörögni.

Pray'er, s. ima, imádság, könyörgés; the Lord's —, miatyánk; common—, egyházi ima; to say one's prayers, imádkozni.

Preach (príts), v. a. and n. predikálni; to — up, diesérmű, feldicsérni; to — down, kíkelni vmi ellen.

Preach'er, s. prédikátor, hit-szónok.

Preamble (prí'émbl), s. bevezetés, előszó, előjáték.

Preamulate (prí'-ém'bjulét), v. n. elől v. előre menni.

Precarious (priké'riász), adj. bizonytalan, kétes; kegybeli: —ness, s. bizonytalan volta (vminek).

Precative (pri'ketiv), adj. könyörgő, kérő.

Precatory, v. Precative.

Precaution (prikao'sán), s. ovatosság, elővigyázat; to use great precautions, elővigyázatosnak lenni, ovakodni, őrizkedni; —, v. a. meginteni, intéssé! óvni.

Precau'tionary, adj. elővigyázati.

Precede (priszíd'), v. a. megelőzni; the preceding day, előttevaló nap.

Prece'dence, s. előbbség, megelőzés; előrang; elsőbbség; to have the — of one, főbb rangúnak lenni vkinél.

Prece'dent, adj. előbbi, megelőzű; s. előzék; példaset.

Precept (pri'szept), s. szabály; rendelet.

Precep'tor, s. tanító.

Precinct (pri'szinkt), s. kerület, környület; korszél; the — of a jurisdiction, törvényhatósági kerület; —s, s. pl. határok.

Preciosity (prisi-asz'iti), s. drágálatosság, becsesség.

Pre'cious (pres'ász), adj. drágálatos, beces; a — while, jó darab ideig; —stones, s. pl. drágakövek; —ly, adv. drágálatosan.

Precipice (presz'ipisz), s. örvény, meredek mélység.

Precipitancy (priszip'iténszi) s. hanyatt rohanó hirtelenkedés.

Precip'itant, adj. lerohanó, hanyatt rohanó; meredek; hirtelenkedő, hamarkodó; s. lecsapászer.

Precipitate (priszip'itét), v. a. lebuktatni, lezuhantani, letaszítani (örvénybe); elhamarkodni; lecsapni; leülepíteni; v. n. lerohanni lebukni; hirtelenkedni; s. csapadék.

Precipita'tion, s. elhamarkodás, elsiettetés; hirtelenkedés, hamarkodás; lerohánás, leesés; lecsapás, leülepítés; leülepedés.

Precipi'tious (priszipis'ász), adj. meredek; hirtelenkedő, hamarkodó.

Precise (priszeisz'), adj. pontos, szabott, határozott; szorgos.

Precisely, adv. pontosan, szabatosan; — at five o'clock, pontban öt órakor; — so! ugy van, úgy!

Preciseness, v. Precision.

Precisian (priszizs'ên), s. szigorász, szigorkodó; bajmócz.

288

Precision

Precision (priszzs'án), s. pontosság, szabatosság, hározottság.

Preclude (prikljud'), v. a. elzárni; megakadályoztatni, meggátolni; elhárítani; elejét venni (vminek).

Preclusion (priklju'zsán), s. elzárás, meggátolás, elhárítás.

Precocious (priko'sász), adj. kora; koraérett; koraeszü.

Precogitate (prikadzs'itét), v. a. előre meggondolni.

Preconceit (prikanszít'), s. elővélemény, előitélet.

Preconceit'ed (—szít'ed), adj. előre bevett (p. vélemény).

Preconceiv'ed, v. Preconceit-ed.

Preconception (—kanszep'sán), s. előképzelem; előitélet.

Preconcerted (—kanszert'ed), adj. (ulattomban) előreiksinált.

Preconize (prikoneiz'), v. a. püspökségre méltónak kihirdetni; dicsérni, magasztalni.

Precursor (prikör'szér), s. előjel; előfutó (n. h.).

Precur'sory (—szári), adj. bevezető; előleges; s. bevezetés.

Predaceous (pridés'sász), adj. ragadmányból elő.

Predal (pri'dél), adj. ragadózó; zsákmányos.

Predatory (pred'étari), adj. rabló, zsákmányoló; a — excursion, rablójárat.

Predeces'sor (prediszesz'ér), s. előd, eldőd.

Predestinate (pridesz'tinét), v. a. eleve elrendelni; kiválasztani.

Predestina'tion, s. elővégzet.

Predes'tine, v. Predestinate.

Predeter'minate, adj. előre elrendelt.

Predetermination (—diterminésán), s. előrendeltetés, elővégzet.

Predetermine (—diter'min), v. a. előre elrendelni.

Predial (pri'di-êl), adj. —

Predicament

estate, s. falusi v. mezei jószág.

Predicament (pridik'ément), s. mondomány; osztály, szak; we are in the same —, mi is úgy vagyunk, mi is szintoly helyzetben vagyunk.

Predicant (pred'ikênt), s. állító, tulajdonító; hitszónok; dominicanus.

Predicate (pred'ikét), v. a. állítani, tulajdonítani; predikálni; kihirdetni; s. állítmány, tulajdonítmány, mondomány.

Predicatory (pred'ikétari), adj. állító; állítmányi; igenleges.

Predict (pridikt'), v. a. előre megmondani; jövendölni.

Predic'tion, s. előre hirdetés; jövendülés.

Predilection (pridilek'sán), s. előszereket.

Predispose (pridisz-poz'), v. a. előkésíteni; eleve hajlandóvá tenni.

Predisposi'tion (—pozízs'án), s. hajlandóság, előkészültség.

Predominance, v. Predomination.

Predominant (—dam'inént), adj. fennralkodó, túl-nyomó.

Predominate (pridam'inét), v. n. fennralkodni, túl-nyomónak lenni.

Predomina'tion, s. túlnyomóság, elsőbbség, uralkodás.

Preem'inence (—em'inensz), s. elsőség; kitünöség.

Preem'inent, adj. kitünö, legjelesebb; in power —, leghatalmasabb, legerősebb.

Preemption (—em'sán), s. elővétel, elővételi jog.

Preexist (priegziszt'), v. n. előbb létezni.

Preexis'tence, s. előbblét; előbbeni létezés.

Preexis'tent, adj. előbblétező.

Preface (preffész'), s. előszó, előbeszéd; v. a. előszóral ellátni.

Prelect

Prefatory (pref'étari), adj. előbeszédi; bevezető.

Prefect (pri'fekt), s. helytartó.

Prefecture (pref'ektsjur), s. helytartóság.

Prefer (prifer'), v. a. inkább akarni, inkább szeretni; elsőséget adni; előhozni, felhozni, előadni; hivatalra emelni; I — tea to coffee, jobban szeretem a théát mint a kávét; to — a request, kérelmet előadni; a charge of murder was preferred against him, gyilkossággal vádoltatott.

Pref'erable, adj. elsőséget érdemlő; előbbvaló.

Pref'erence, s. előnyadás.

Prefer'ment, s. előléptetés.

Prefix (pri'fiksz), s. előrag.

Prefix', v. a. előre meghatározni, kitűzni, kiszabni.

Pregnancy (preg'něnszi), s. terhesség, viselősség; teljesség, nyomosság.

Preg'nant, adj. terhes, viselős; teljes, nyomós.

Pregustation (prigászt'é'sán) s. megílelés; előiz.

Prehension (pri-hen'zsán), s. megfogás, megragadás; elfogalás.

Prejudge (pridzsádzs'), v. a. előlegesen elhatározni; kordeba itéletet mondani; gyanítni; —ment, s. előitélet.

Prejudicate (—dzsju'dikét), v. a. előre elítélni; kárt okozni; adj. elfogult.

Prejudice (predzs'judisz), s. előitélet; hátrány, kár; v. a. kárt v. rövidséget okozni, ártani.

Prejudi'cial (—dis'él), adj. elfogult; hátrányos, káros.

Prejudiciary, v. Prejudicial.

Prelacy (prel'észi), s. egyház-nagyi méltóság, egyház-nagyi hivatal.

Prelate (prel'ét), s. egyház-nagyi, főpap, —ship, s. egyház-nagyi méltóság.

Prelect (pri-lekt'), v. n. (upon), felolvasni; tanítást tartani.

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

289

8

Prelection

Preoccupation

Present

Prelec'tion, s. felolvás; előadás, tan-óra.

Preliminary (prilim'inéri), adj. előleges, előzvényi; s. előzet.

Prelim'maries, s. pl. előzvények, előczikkelyek, előleges intézkedések.

Prelude (pril'jud), s. előjáték, bevezetés.

Prelude', v. n. bevezetőt játszani; v. a. (with), bevezetni.

Prelu'dium, v. Prel'u'de.

Premature (primêtsjur), adj. elhamarkodott, időelőtti; —ly, adv. időelőtt, kellettélél korábban; —ness, s. időelőttiség.

Premeditate (primed'itēt), v. a. eleve átgondolni, megondolni; magában feltenni.

Premeditate, adj. meggondolt, szándékos, készakaratos; —ly, adv. meggondoltan, szántszándékkal.

Premedita'tion, s. meggondolás, szándékosság.

Premices (prem'isziz), s. pl. zsende.

Premier (pri'miěr), s. miniszter-elnök.

Premise (primeiz'), v. a. előre bocsátani, megelőzőleg elmondani.

Premises (prem'isziz), s. pl. háztelek; épület, ház (mindennel a mi hozzá tartozik).

Prem'iss, s. előtét.

Premit, v. Premise.

Premonish (priman'is), v. a. előre figyelmeketetni; —ment, s. előfigyelmektetés, eleve meqintés.

Premoni'tion, v. Premonishment.

Premonstrants (preman'sztréntsz), s. pl. premontréi szerzetesek.

Prenotion (prino'sǎn), s. előfogalom; előérzés; előtudat.

Prentice, v. Apprentice.

Preoccupate (priak'jupět), v. a. elfoglalni, elébb birtokába venni; elfogulttá tenni.

Preoccupa'tion, s. elfoglalás; elfogultság, előítélet.

Preoc'upy, v. Preoccupate.

Preopinion (priopin'iǎn), s. elővélemény.

Preparation (pripěrě'sǎn), s. előkészítés, hozzákészítés, elkészítés, elkészülés; készítmény.

Preparative (—pěr'ětiv), adj. előkészítő, előleges; s. előkészítőszer; készület; intézkedés.

Prepar'atory, adj. előkészítő.

Prepare (pripěr'), v. a. készíteni, elkészíteni; to — a house for habitation, házat lakhatóvá tenni; to — one's self for .., elkészülni —ra, —re; —, v. n. készülni, elkészülni; készen tartani; készítgetni; —, s. készület.

Prepar'ed (pripěrd'), part. and adj. kész, elkészült; to be — for .., készen lenni —ra, —re: let us be — for the worst, legyünk elkészülve a legroszabbra.

Prepay (—pe'), v. a. előre jízetni; —ment, s. előre jízétés.

Prepense (—pensz'), v. a. előre meggondolni.

Preponderance (—pan'derénsz), s. túlnyomáság.

Prepon'derant, adj. túlnyomó.

Prepon'derate (—rět), v. n. (over) túlnyomónak lenni.

Prepose (—poz'), v. a. előre tenni, elől tenni, clébe áltútani; előljáróvá tenni.

Preposi'tion (—pozis'ǎn), s. előjáró, viszonyszó, előszócska.

Prepossess (—pazzzesz'), v. a. elébb birtokába venni.

Preposses'sing, adj. megnyerő, kellemes; —appearance, s. kellemes külső.

Preposses'sion, s. elfogultság, előítélet.

Preposterons (—paz'terǎsz), adj. fonák, visszás; —ly, adv. fonákul, visszásan;

—ness, s. fonákság, visszáság.

Prepotent (—po'tent), adj. fennhatalmú, fennerejű.

Prepuce (pri'pjuzs), s. előbör, makktýú.

Prerogative (—rag'ětiv), s. előseg, előjog, kiváltság.

Presage (pri'szedzs), s. sejdelem, sejdítés: előjelenseg, előjelentés, jósjel, jóslat.

Presage', v. a. sejdítni; előre jelenteni; jóslani.

Presage'ful, adj. sejdelmes, sejdelemdás, sejdelemteli.

Presage'ment, v. Presage.

Presbyter (prez'biter), s. templomatya, idősbik; pap.

Presbyterian (prezbiti'riên), adj. püspök nélküli; s. presbiterianus.

Prescience (pri'si-ensz), s. clötudat.

Prescind (priszind'), v. a. elmetszeni, elvágni; elmelőzni, nem illetni (vmit), tekintetbe nem venni.

Prescribe (—szkreib'), v. a. rendelni, irni (orvosságot); előszabni, meghagyni; elévesítni.

Prescrip'tion, s. gyógy-irat, gyógy-rendelet; elévesítés; elévülés; rendelvény.

Prescriptive (priszkrip'tiv), adj. elévült, idősült; to become —, elévülni, elidősülni.

Prese'ance (—szi'ěnsz), s. elnökölés, elnöklet.

Presence (prez'ensz), s. jelenlét: get out of my —, menj szemem elől; in my —, jelentétemben; — of mind, s. lélekjelenlét: —chamber, s. udvarló terem.

Presensation (priszenszě'sǎn), s. előérzet.

Present (prez'ent), adj. jelen, jelenlérő; rögtünható; at —, jelenleg; for the —, egyelőre, mostanra; to be — at —, ott v. jelen lenni; (gr.) the — tense of a verb, jelen idő; —, s. by the —, ezzel, ezennel, ez által.

290

Present

Pres'ent, s. ajándék; I got
it as a —, a:t ajándékül
kaptam: to make one a —
of something, rkinek vmit
ajándékül adni.

Present', v. a. elömutatni;
bemutatni; megajándékoz-
ni; ajánlani; átadni, br-
adni, benyújtani; — my
respects to your mother,
jedentse tisztetelemet édes
angjának; to — a bill,
váltát fizetés végett bemu-
tatni; to — one to the
king, a királynak bemu-
tatni vkit; to — one with
a thing, megajándékozni
vkit vmivel; to — a child
at the font, gyermeket
keresztíre tartani: to —
a petition to .., kérelemle-
velet átnyujtani-nak, -nek;
(hadt.) to — arms, tisztel-
legni.

Presentation, s. bemutatás;
elömutatás; átadás; be-
nyújtás; (of) ajánlasi jog.

Presential (prizen'sèl), adj.
jelenvaló.

Presentment (priszen'ti-
ment), s. előcrzet.

Presently (prez'entli), adv.
mindjárt, ezennel, ezen-
töst.

Presentment (prizent'ment),
s. bemutatás; benyújtás;
berúdolás, bejelentés.

Pres'entness, s. lélek-éber-
seg.

Preservation (prizervěšǎn),
s.megácás, megtartás, fenn-
tartás; self —, s. önfenn-
tartás.

Preser'vetive (—vétiv), adj.
óvó: s. óvszer.

Preserve (prizerv'), v. a. meg-
őni, megtartani, fenntar-
tani, épen tartani; beczuk-
rozni, befőzni; to — from,
megárizni, megmenteni-től,
től; heaven — you! az
isten tartsa meg!

Preser'ver, s. megtartó; czuk-
rász; life —, s. álomgombos
bot, bankóshot; preservers,
s. pl. védszemüveg.

Preser'ves, s.pl. befözőtt gyü-
müles.

Preside

Preside (priszeid'), v. n. (at)
elnökölni.

Presidency (prez'idenszi), s.
elnökség, elnöklet.

Pres'ident, s. elnök; kor-
mányó, helytartó.

Press (prезz), v. a. nyomni,
ki-, megnyomni; szorítani;
meyszorítani; sajtolni, meg-
sajtolni; fogadosni (mutrá-
zokat, katonálat); súr-
getni, szorgolni, szoron-
gatni; to — out, kinyom-
ni, kisajtolni; kicsikarni;
to — upon, rátuskolni,
rátukmálni; he pressed
her in his arms, megülelte
ötet; he pressed me to
stay, minden módon azon
volt, hogy maradjak mág;
do not — this question,
ne követeljen feleletet e
kérésre; he is pressed for
time, kerés ideje van: —,
r. n. nyomulni, nyomakod-
ni, tolongant, tolokodni;
to — upon the enemy, az
ellenséget nyomni; this
does not — on my con-
science, nem bánt ezért a
lelkiismeret; to — eager-
ly for a thing, törkedni
vni után; to — forward,
elönyomulni.

Press, s. sajtó, sotu; konyr-
sajtó; nyomás, nyomódás;
sürgetőség; tolongás; wine
—, borsajtó: liberty of
the —, s. sajtászabadság;
in the —, sajtó alatt;
Bramah's —, s. vízsjajtó;
sewing —, s. fűzöszekrény;
— gang, s. fogdozó menet.

Pres'ser, s. sajtoló, nyomó;
nyomász, lerénnyomász.

Pres'sing, part. and adj. sürg-
getö; sürgás, sürgetős.

Pres'sion (pres'an), s. nyo-
más.

Pres'sure (pres'jur), s. sajto-
lás, máslás; nyomás, össze-
nyomás, szorítás; nyomor-
gatás; — water, s. hajtórzó.

Prest (preszt), s. kölesőn;
adj. csínos; kész; — money,
s. foglaló, képénz.

Prestiges (presz'tudzsez), s.
pl. szemfényvesztés.

Pretended

Prestigia'tor, s. szemfény-
vesztő.

Prestigious (presztud'zsiász),
adj. szemfényvesztő, ámitó.

Prestrietion (presztrik'sán),
s. szemtompáság.

Presumable (prizju'mébl),
adj. gyanítható, feltehető.

Presu'mably, adv. gondolom-
ra, vaktába.

Presume (prizjum'), v. a.
feltenni; v. n. vélekedni,
merésleni, vetemedni, elbi-
zakodni; as I —, vélemé-
nyem szerint; azt tartom;
may I — to ask? szabad
kérdezem? to — too far,
vakmerőnek lenni, szemte-
lenkedni; to — upon one's
indulgence, vki engedé-
kenységével cissacelní. he
presumes too much of
himsel, elbizza magát.

Presump'tion (prizám'sán),
s. felterés, gyanítás; vak-
meréség, elbizakodás.

Presum'tive, adj. sejtöle-
ges, gyanítható, feltehető;
elbizakodott; —ly, adv.
sejtölegesen.

Presump'tuous (—tsju-ász),
adj. elbizott, merészletes,
vakmerő; —ly, adv. elbi-
zottan, vakmerően.

Presuppose (priszappoz'), v.
a. előfeltételezni, feltenni.

Presuppos'tion (—zis'an), s.
előfeltét, előfeltétel.

Pretence (pritensz'), s. ürügy,
szín; to obtain money
under false pretences,
pénti kicsalni (ckitől).

Pretend (—tend'), v. a. and
n. állítani, mondani, elő-
adni, ürügyölni, tettetni;
igényelni, körételni; he
pretends to know nothing
about this affair, úgy mu-
tatja, mintha mitsem tud-
na e dolog felől; he pre-
tends to be ill, betegnek
tetteti magát; he pretends
to be the king of Prussia,
a porosz királynak adja
ki magát; to — to a thing,
igényelni vmit.

Pretend'ed, part. and adj.

291

s*

Pretender

állítólagos; színlett, tette-
tett.

Pretend'er, s. igénylő; koro-
na-igénylő.

Preten'sion, s. igénylés;
igény; jogbitorlás; ürülgy.

Preterit (pri'terit), adj. mult;
(gr.) the — tense, múlt
idő; —ness, s. múlt.

Preteri'tion (—ris'an), s. el-
mellőzés; múlt, mult idő.

Preterlapsed (—lépsz'd), adj.
múlt, lepergett, lefolyt.

Pretermis'sion (—mis'an), s.
elmellőzés; kihagyás; ab-
banhagyás.

Pretermit (—mit'), v. a. el-
mellőzni; kihagyni; abban-
hagyni.

Preternatural (—nêt'sjurêl),
adj. természet-ellenes.

Pretext (—tekszt'), s. ürügy,
szín.

Pretor (pri'tar), s. praetor.

Preto'rian (—to'riên), adj.
praetri; bírói.

Pretorium (—to'riám), s. tör-
vényterem.

Pret'tily, adv. szépen, csino-
san.

Prettiness (prit'tinesz), s.
csínosság, takarosság; —
makes no pottage, szépség-
gel jól nem lakhatni.

Pretty (prit'ti), adj. csínos,
takaros, szép; a — girl,
csínos lányka; a — fellow
indeed! szép madár! —
well, adv. meglehetősen.

Prevail (privél'), v. n. tál-
nyomónak lenni, fennural-
kodni; erőt venni, felülke-
rülni (vkin v. vmm); rá-
bírni, rávenni; to — upon
one by entreaties, kévés-
sel rábírni vkit (vmire);
by persuasion he prevailed
upon them to return, rá-
beszélte őhet, hogy vissza-
térjenek; I cannot — on
myself, rá nem vehetem
magamat arra; he was
prevailed with, rá birták;
avarice was his prevailing
passion, fűsvénység volt az
ő fűszenvedőlye; leave her
to herself, till her better
judgement prevails, hagy-

Prevailment

jon békét neki, mig eszére
nem tér; to — over, erő-
sebbnek lenni -nál, -nél,
uralkodni -on, -en, felül-
haladni, felülmúlni; to —
one's self of a thing, hasz-
nát venni vminek, maga
hasznára fordítani vmit.

Prevailment, v. Prevalence.

Prevalence (prevélensz), s.
túlnyomáság, fennuralko-
dás; felsőbbség, nagyobb
hatalom; elharapózás.

Prev'alent, adj. túlnyomó,
fennuralkodó, fennforgó;
hatalmasb, erősebb.

Prevaricate (privé'ikét), v.
a. elcsavarni (beszéd értel-
mét), félrecsavarni, fél-
re magyarázni (törrényt
stb.); v. n. tiszte ellen esé-
lekedni, kötelességéről meg-
feledkezni; furfangoskodni.

Prevarica'tion, s. elmaqyará-
zás, félremagyarázás, elfu-
csarás z furfangoskodás;
tisztfeledés, kötelességsér-
tés.

Prevar'icator, s. tisztfeledő,
kötelességúmlosztó; furfan-
goskodó; törvénycsavaró.

Prevar'icatory, adj. tisztel-
lenes, tisztelleni; fondor;
áruló, hitetlen.

Prevent (privent'), v. a. meg-
előzni; elejét venni (vmi-
nek); megakadályozni,
meggátolni; elhárítani; to —
a misfortune, balságot
elhárítani; that cannot —
me from —, az engem visz-
sza nem tartóztathat -től,
-től.

Preven'tative, v. Preventive.

Preven'tion, s. megelőzés;
megyátolás, megakadályoz-
tatás; elhárítás.

Preven'tional (—sánél), adj.
megelőző, megelőzési.

Preven'tive, adj. megelőző;
s. előző szer, óvser.

Previous (pri'viász), adj.
előbbi, előbbeni; előleges;
—ly, adv. előbb; előlege-
sen.

Prey (prē), s. ragadomány,
préda, zsákmány, marta-
lék; birds of —, s. pl. ra-

Pride

gadozó madarak; —, v. n.
ragadozni, prédálni, zsák-
mányolni; (on, upon)
emészteni, mardosni, fur-
dalni.

Prey'er, s. ragadozó, zsákmá-
nyoló.

Price (preisz), s. ár, becs;
jutalom; to bear a high
—, nagy áron kelni; to set
a — on, árát szabni -nak,
-nek; —, v. a. becsülni,
megbecsülni; to — highly,
nagyra becsülni.

Price'less, adj. megbecsülhetetlen; becsnélküli, érték-

Prick (přik), v. a. szúrni, fel-
szúrni; szurkálni; meg-
sarkantyúzni; (on) hajta-
ni, ösztönözní, sarkallani;
kótázni; (down) irásha
foglalni, fel-, leírni; (up)
feleziezomázní; hegyezni;
menjelezni (kártyát tűszu-
rással); megnyilazni (lo-
vat); megkezdeni (hordó
bort stb.); eczetesítni; to
— up one's ears, füleit he-
gyezni; it early —s that
will be a thorn, ami esá-
lán, csíp az korán; pro-
vender pricks him, az ab-
rik piszkálja alfelét; —,
v. n. kiestpni magát; ezé-
lozni, irányozni; vágtat-
ni, nyargalni; eczetesedni;
—, s. hegye vminek; tövis,
tűske; fulánk; ár; szu-
rás; lélekmardosás; ezél;
hűmessző; nyúlnyom; —
pride, s. priapismus; —
wood, s. orsófa.

Prickle (prik'l), s. tövis, tüs-
ke; fulánk; — back, s.
szálkás durbanes (hal).

Prick'ly, adj. szúrós törises,
fulánkos.

Pride (preid), s. büszkeség;
kevélység; to take a —
in..., to make it one's —,
büszkélkedni emiben; the
— of one's heart, fenn-ér-
zet, magasztos érzelem; —
will have a fall, hidd el ma-
gad ha veszní akarsz; —
goes before, and shame
follows after, hidd el ma-

292

Prideful

gad, ha szégyent akarsz
rallani; the devil wipes
his tail with the poor
man's —, szegény kevélyt
az ördög is neveti; —, v. a
to — one's self in (vagy
on), kevélykedni vmiben;
kérkedni vmivel.

Prideful, adj. büszke; ke-
vély.

Priest (príszt), s. pap.

Priestess (prisz'tesz), s. pap-
nő.

Priesthood, s. papság.

Prig (prig), v. a. elcsenni; v.
n. alkudozni, czigánykod-
ni; s. csenő; legényke,
ficzko, kotnyeles.

Prig'gish, adj. kotnyeles.

Prim (prim), adj. mesterkélt,
negélyzett, feszelgű, be-
gyeskedő; v. a. negélyez-
ni; v. n. begyeskedni, ne-
quedeskedni.

Primary (prei'méri), adj.
elörendű, elősoros; eredeti;
östü'i (ft.); — school,
s. elemi iskola; — matter,
— substance, s. ős anyag,
elemi anyag.

Prime (preim), s. első; kez-
det; reg; tavasz; előkelö-
ség; jara, színe vminek;
— of life, s. életvirága,
ifjúkor; — of the moon, s.
újhold.

Prime, adj. első, fő, főké-
peni; eredeti, ős...; ki-
váló; — cost, s. bevásár-
lási ár; — minister, s. mi-
niszterelnök.

Prime, v. a. serpenyre port
tenni; aljazni, alapozni.

Primeval (prim'vél), adj.
őseredeti, kezdetleges.

Primitive (prim'itiv), s. tör-
zsökszó, töszó; adj. kezdet-
leges, eredeti, ős...; kez-
detleges, egyszerű, műtelen;
szertartásos, negélyzett, te-
ketóriás; — verb, s. tösiče.

Primness (prim'ness, s. szer-
tartás, negédlet).

Primogeniture (preimadzsen'-
itsjur), s. elsőszüllöttség.

Primordial (preimar'diél),
adj. eredeti, kezdetleges;
s. első kezdet.

Primrose

Primrose (prim'roz), s. ta-
vaszi kankalin.

Prince (prinsz), s. fejedelem;
herezeg.

Prince'ly, adj. fejedelmi;
adv. fejedelmileg, nagysz-
riën. [czegnő.

Princess (prin'szesz), s. her-

Principal (prin'szipêl), adj.
fő, főképeni; that was the
— thing, az volt a fődolog;
he was the — actor, ő volt
a főczinkos; —ly, adv. fő-
képen, főleg, királtkép;
—, s. tőke, alaptőke; is-
kola-igazgató, tanoda-kor-
mányzó; főnök, elnök, elő-
járó.

Principal'ity, s. fejedelemség;
főhatalom.

Principate (prin'szipēt), s.
főnökség; főuraság.

Principle (prin'szipl), s. elő,
kűtfő, kezdet; ős-elem;
elv, vezérelv; alaptét;
alapelv; v. a. szabály-el-
vet elfogadtatni vkivel.

Prink (prink), v. n. felcziczo-
máznı magát.

Print (print), s. nyomtatás,
nyomat; nyom; wheel's
prints, s. pl. kerék-nyom;
(könycker.) out of —, el-
kelt; that book is out of —,
azt a könyvet már nem
kaphatni; —, v. a. nyom-
tatni (könyvet stb.); be-
nyomni, rányomni; —, v.
n. nyomdász-kodni; sajtó
alá adni.

Print'er, s. nyomdász; —'s
ink, s. nyomtató festék;
—'s devil, s. a nyomdász
járóinasa.

Print'ing, s. nyomtatás; art
of —, s. nyomdászat; —
house, — office, s. nyom-
da, könyvnyomtató mű-
hely; — press, s. könyv-
sajtó; — types, s. pl. nyom-
dabetűk.

Prior (prei'ér), adj. előbbi;
elsőbbségi; előtti; — claim,
— right, s. elsőbbségi jog;
— to these negotiations,
ezen alkudozások előtt.

Priori (prei'ari), adv. a —,
előleg, tapasztalás előtt.

Privity

Prior'ity, s. elsőbbség; előbb-
ség.

Prison (priz'n), s. börtön; to
put to —, bebörtönöni;
— fee, s. börtönpénz; —,
v. a. tömlöczbe vetni.

Pris'oner, s. fogoly, rab.

Prisonment, v. Imprison-
ment.

Pristine (prisz'tin), adj. haj-
dani, előbbeni.

Prithee (prith'i) = I pray
thee, kérlek.

Privacy (prei'vêszi), s. magá-
nyosság, elvonultság, házi-
ság; rejtettség; meghitt-
ség; without my —, tud-
tom nélkül.

Private (prei'vét), adj. ma-
gán, magányos, külön;
házi; titkos; hivataltalan,
tis'tetlen; in —, bizalma-
san, titokban; a — man,
hivataltalan ember; a —
soldier, tisztetlen katona,
közlegény; — expenses, s.
pl. magánkiadások; —life,
s. magán-élet; — tutor, s.
házi oktató; —ly, adv.
nem nyilvánosan, magán-
lag, magán; —ness, s. ma-
gán-állapot; háziság; el-
vonultság; rejtettség.

Privateer (preivétí'r), s. ka-
lóz; kalózhajó; v. n. to
go a — ing, kalózkodni.

Privation (preivē'sán), s.
megfosztás, megfosztottság,
fogyatkozás; veszteség; nél-
külözés; elvontság, elvo-
nás.

Privative (priv'étiv), adj.
meg'osztó; kizáró; taga-
dó; elvont; the —, "a" in
Greek, a tagadó előrag
"a" a görög nyelvben.

Privilege (priv'ilidzs), s. elő-
jog; királtság, szabadu-
lom; —, v. a. királtságolni,
szabadalmazni.

Privily (priv'ili), adv. titkon,
titokban.

Priv'ities, s. pl. szemérem-
test.

Priv'ity, s. rejtettség, titkos-
ság; meghittség; hozzá-
járulás; without his —,
az ő hozzájárulása nélkül.

293

Privy

Privy (priv'i), adj. titkos; to
be — to a thing, tudomás-
sal bírni emről; to be —
to a crime, bűnrészesnek
lenni; — chair, s. ürsék;
— council, s. titkos tanás;
— counsellor, s. titkos ta-
nésos, titkos tanécsnek;
Lord — seal, s. pecsétör.

Prizable (preiz'ébl), adj. be-
eses; —ness, s. becsesség.

Prize (preiz), s. díj, jutalom,
pályadij; zsákmány; mar-
talékhajó; to carry the —,
megnyerni a pályadijt; —
fight, s. versenyöklözkedés,
versenytusa; — fighter, s.
díjöklész; — money, s.
martalékpénz; —, v. a. be-
csülni.

Pro and con (pro end kan),
= pro and contra, mellette
és ellene.

Probability (prabêbil'iti), s.
valószínűség.

Probable (prab'ébl), adj. valószínű.

Probate (pro'bet), s. meghi-
telestés; behizonyítás; el-
ismerés.

Probation (probē'sǎn), s. bi-
zongitás; kisérlet, praba-
tétel; bizsgálat; prabaídö,
avatonecság.

Probe (proob), s. kutasz; v.
a. kutaszolni.

Probity (prab'iti), s. jámbor-
ság, becsülleisség.

Problem (prab'lem), s. kér-
demény, feladat, rejtvény.

Problematic (prablimêt'ik),
* —al, adj. kérde ményes, kér-
déses, rejtvényes; bizony-
talan; —ally, adv. feladat-
tilag; bizonytalanul.

Proboscis (probasz'szisz), s.
ormány.

Procaucious (prakē'sǎsz), adj.
pajkos, csintalan; szemte-
ten.

Procedure (praszí'dsjur), s.
eljáásmód, eljárás; folya-
mat.

Proceed (praszíd'), v. n. to-
rább menni, előmenni; el-
járni; eredni; származni;
folytatni; to — against
one, pert inditani rki el-

len; to — on one's way,
utját folytatni; to — to
business, hözzá fogni; his
misfortunes — from ...,
a ző szerenesétlensége ered
-hól, -höl.

Proceed'ing, s. eljárás; mene-
tel, folyamat; proceedings
at law, törvényes eljárás.

Proceeds (praszíd'), s. pl.
hason, nyereség, jövede-
lem, hevétl; the neat —,
a tisztja jövedelem.

Procellous (praszel'lász), adj.
viharos.

Process (pro'szesz), s. folyam,
folyamat, menetel; (anat.)
nyúdvány, nyújtvány; tör-
vényes eljárás, perfolyam,
per (n. h.); in — of time,
in the — of time, idővel,
időjártával; chymical —,
s. vegyfolyam.

Proces'sion (proszes'án), s.
bűcsújárás, díszmenet, me-
net.

Proces'sional (—szes'ánél),
adj. bűcsújárásí; s. bucsu-
járásí imakönyr.

Proces'sionary (—szes'ánéri),
adj. vándor; bűcsújárásí;
— caterpillars, s. pl. ván-
dorhernyák.

Procinet (proszmkt'), s. ké-
szenlét; in —, egyszeriben,
tüstént, azonnal.

Proclaim (proklém'), v. a. ki-
kialtani, kihirdetni; to —
some one king of England,
angol királylyá kikiáltani
rkit.

Proclamation (praklêmē'sǎn)
s. kikiáltás, hirdetés, hir-
detmény.

Proclive, v. Proclivous.

Proclivity (prokliv'iti), s. lej-
tösség (n. h.); hajlás;
hajlandóság, hajlam; fo-
gékonyság; sebes felfogás.

Proclivous (—kleiv'ász), adj.
lejtös (n. h.); hajlandó.

Procrastinate (—kresz'tinét),
r. a. holnapozni, halogatni;
v. n. késlekedni.

Procrastina'tion, s. holnapo-
zás, halogatás.

Procas'tinator, s. halogató,
késedelmző.

Proceeding

Produce

Procreant (pro'kri-ênt), adj.
nemző, termő; — cause, s.
szerző ok.

Procreate (pro'kri-ēt), v. a.
nem'eni, szerzeni, teremni.

Procrea'tion, s. nemzés.

Pro'creative, adj. nemző; —
faculty, s. nemző tehetség.

Pro'creator, s. nemző, atya.

Pro'creatrix, s. szülő, anya.

Proctor (prak'těr), s. ügy-
véd; megbizott; egyetemi
bíró.

Procurable (prokju'rêbl), adj.
megszerezhető.

Procuracy (prakju'rêszi), s.
meghatalmazottság, ügyvi-
vőség.

Procuration (prakjurē'sǎn),
s. megszerzés; hatalmazás;
ügyvitel; by —, helyettes
által, hatalmazásból; —
money, s. üzérdíj.

Procurator (prak'jūratěr), s.
ügyész, ügyvitő, ügyvéd,
meghatalmazott.

Procure (prokjur'), v. a. meg-
szerezni, szerét ejteni emi-
nek; kitalálni, kipuhatolni;
v. n. keritősködni.

Procurer, s. hajhász, kerítő.

Prodigal (prad'igel), adj. and
s. pazar; the —, (bibl.) a
tékozló fiú.

Prodigality, s. pazarlás, té-
kozlás.

Prodigious (prodizs'ász),
adj. csudálatos, bámulatos,
szörnyi; —ly, adv. csudá-
latosan, szörnyen.

Prodigy (prad'izsi), s. csu-
da; csudaember, csudaſi,
csudadolog; to perform
prodigies of valour, csudá-
latosan vitézkedni.

Prodi'tion (prodis'án), s. áru-
lás, elárulás.

Proditory (prod'itari), adj.
áru latos; áruló, hitesze-
gett.

Produce (prodjusz'), v. a. elő-
hozni, előállítani, teremni;
előidézni, oko:ni; előmu-
tatni; it produced no
effect, nem volt semmi fo-
ganatja; he produced his
purse, elővette erszényét;
when he produced the do-

294

Produce

Professional

Prohibitory

cument, midön előmutatta
a: okmányt.

Produce (prad'jusz), s. termés, termény, termesztémy; szülemény; műtermény; jövedelem, haszon.

Produ'ver, s. termész, terményező; készítő; előállító.

Product (prad'akt), s. termény, szülemény; eredmény, következmény; művelmény.

Production (prodák'sán), s. termés, termesztés; szülemény, elmeszülemény; előállítás, előmutatás.

Productive (prodák'tiv), adj. (of) szülemző; termő; termelő; termékeny; alkotó; (of) okozó: —ness, s. termékenység, terméség.

Proem (pro'em), s. előszó, betevetés.

Proemial (pro-i'miél), adj. berezetét.

Profanation (prafénésán), s. szentségtelenítés, szenetlenítés.

Profane (profen'), adj. avatatlán, szentségtelen; világi, nem egyházi; v. a. szentségtelenítni, szenetlenítni.

Profane'ness, s. szenetlenleg, istentelenség.

Profan'er (—fe'nér), s. szentségtelenítő, szenetlenítő.

Profan'ity, v. Profaneness.

Profess (profesz'), v. a. vallani, megrallani; állítani, kiadni, mondani; nyilvánosan tanítni; gyakorolni; to — a religion, vmiily hítet callani; I don't — to be a rich man, azt nem állítom, hogy gazdag embert racyok: —, v. u. szerzeti jogadalmat tenni.

Profes'sed, adj. elismert, kijelentett, nyilvránvaló; —ly, adv. megvallólag, nyiltan, nyilvrán.

Profes'sion (profesán), s. hivatalos szak, életmód, életnem; szerzetes jogadalom; nyilvrános vallás; — of faith, s. hitrallás; a man of the legal —, jogász; a

man of the medical —, orvos.

Profes'sional (—fes'ánél), adj. hivatalos, hivatali; — exertion, s. hivatalbeli buzgóság; — dignity, s. tisztí meltóság; a — man, orvos, jogás: stb.

Profes'sor (—fesz'r), s. követetője vmely vallásnak; tanár, tanító; — of music, s. zenetanító.

Proffer (praf'tér), v. a. ajánlatani, jarallani, ajánlatba v. jaraslatba hozni, inditrányozni; s. ajánlat, kinálat; inditrány: kísérlet.

Profi'ciency (profis'enszi), s. előmenetel, haladás.

Profi'cent (profis'ent), s. he is a great — in this science, nagy előmenetelt tett e tudományban.

Proficuous (profik'juász), adj. használatos, hasznos, előnyös.

Profile (pro'fil, profíl'), s. oldalkép, arezél; átmetszés, átmetszet rajza; v. a. oldalról rajzolni.

Profit (praf'it), s. nyereség, haszon; to leave a —, hasznott hajani, nyereségenek lenni; clear —, tisztta nyereség; —, v. a. and u. (by) nyerni, hasznának lenni (rajta v. benné), hasznott nyereséget húzni (-ból, -ből), tamdságot vendni (-ból, -ből): (from) használni, hasznára fordítani; to — in learning, előmenetelt tenni a tudományokban.

Profitable, adj. hasznos, nyereséges, jutányos; —ness, s. hasznosság, előnyösség.

Profitably, adv. hasznosan, nyereségesen; előnynyel.

Profitless, adj. nem hasznos, nem jövedelmes; nyereség nélkülni.

Profligacy (praf'ligészi), s. elveteemedettség, feslettseg.

Profligate, adj. elveteemedett, feslett életi.

Profligateness, v. Profligacy.

Profound (profaund'), adj.

mély; alapos; rarás; —ly, adv. mélyen; —, —ness, s. mélység: —, v. u. mélyen behatni (-ba, -be).

Profundity (profan'diti), s. mélység, alaposság.

Profuse (profjuz'), adj. áraduró; bőséges: feesérlő.

Profusion (profju'zsán), s. áradozás; bőség; düsság; feleslegseg; pazarlás.

Prog (prag), v. n. koldulgatni, kéregetni; esemni; takarmányozni; s. összekoldult életmi szerek; esavarató, kóbor.

Progenerate (prodzsen'érét), v. a. nemzeni, tenyészteni.

Progenera'tion, s. nemzés, tenyészés.

Progen'tor, s. üs, elől.

Progeny (prad'zsini), s. ivadék, maradék; nemzetség, tűrzsök.

Prognosis (pragno'szisz), s. előjáslat, jóslat.

Prognostic (pragnasz'tik), adj. előjelenségi; s. előjelentés, előjelenség.

Prognosticable, adj. előre mondható, előre tudható, előre megismerhető.

Prognosticate (—tikét), v. a. előre megmondani, jósolni.

Progress (prag'resz), s. előmenetel, haladás; he makes no —, nem tesz semmi előmenetelt; in — of time, időrel.

Progress', v. n. haladni, előmenetelt tenni.

Progress'sion (progres'an), s. haladás; haladrány.

Progress'sive (—gresz'iv), adj. haladó; —ly, adv. haladva: lépesőnként, jokunként.

Prohibit (prohibit), v. a. tiltani, eltiltani; megakasztani, meggátolni.

Prohibi'tion, s. tiltás, tilalmazás, tilalom; megakasztás.

Prohib'itive, adj. tiltó, tilalmi.

Prohibitory c. Prohibitive.

295

Project

Project (prodzsekt'), v. a.
hajítni, lókní, kilőni, ki-
sútni; tervezni; v. n. ki-
állani, kinyúlni.

Project (prad'zsekt), s. terv,
jasulat.

Projectile (prodzsekt'il), adj.
hajított; vetített; s. löve-
ték, löket.

Projection (prodzsek'sán), s.
hajítás; vetület; tervezet;
látkép; rajz; kinyulás.

Projecture (prodzsek'tsjur),
s. kiugrás, nyuladék, nyul-
vány.

Prolapse (prolěpsz'), s. eldě-
esés, iszum; v. n. előre
esni; iszamni.

Prolate (pro'lět), adj. lapos.

Prolegomena (praligam'inê),
s. pl. előfigyelmeztetés; elő-
gyakorlat.

Proletaneous (prolitěńiász),
adj. sokgyermekü, gyerme-
kes; alávaló, hitvány, köz-
népi.

Prolific (prolif'ik), —al, adj.
tenyésző, szapora.

Prolix (—liksz'), adj. terje-
delmes, hosszadalmas; túl-
terjeszkedő, túlbő.

Prolix'ity, s. terjedelmesség,
hosszadalmasság.

Prologue (prolag'), s. előbe-
széd, elősző.

Prolong (—lang'), v. a. meg-
hosszabbítni (fizetési ha-
táridőt, váltót), elhalasz-
tani.

Prolonga'tion, s. hosszabbí-
tás; elhalasztás.

Prolusion (prolju'zsán), s.
előjáték.

Promenade (prameněd'), s.
séta, sétálás; v. n. sé-
tálni.

Prominence (pram'inensz),
s. kinyulás, kiemelkedés;
emelvény.

Prom'inent, adj. kinyuló;
szembenzőkő.

Promiscuous (pro-misz'kju-
ász), adj. elegyített, ele-
gyes, vegyes; közös; —ly,
adv. elegyesen; összevisz-
sza; különbség nélkül.

Promise (pram'isz), s. igé-
ret; to make a — to some

one, igéretet tenni vkinek;
promises make debts. igé-
ret adományt vár; the
land of —, az igéret földe;
—, v. a. and n. igérni, meg-
igérni; I promised it to
him, azt megígértem neki;
he who promises runs in
debt, igéret adományt vár.

Prom'issorily, adv. igérőleg.

Promissory (pram'iszari),
adj. igérő; igéreti; —note,
s. irásban tett lekötés v.
kötelezés, kölevél, adósle-
vél.

Promontory (pram'mantari),
s. fok, hegyfok, előhegy.

Promote (promoot'), v. a.
előmozdítani, elősegítni;
siettetni.

Promo'ter, s. előmozdító, elő-
segítő; pártfogó; bujtó-
gató.

Promo'tion, s. előmozdítás;
előléptetés.

Promove (promúv'), v. a.
előléptetni, előmozdítani.

Prompt (pramt), adj. gyors,
kés; haladéktalan, azon-
nali; pontos; —payment,
s. készfizetés; —ly, adv.
gyorsan, haladék nélkül,
azonnal, pontosan.

Prompt, v. a. sürgetni, szor-
golni, inditani, rábirni,
rászorítani, vágajtani; sug-
ni; the step I had taken
was prompted by this very
circumstance, őpen ezen
körülmény indított engem
arra a lépésre; I was
prompted to it by your
letter, az ön levele indított
engem arra.

Prompt'er, s, sugó; indító,
serkentő.

Prompt'itude, v. Prompt-
ness.

Prompt'ness, s. készség,
gyorsaság, haladéktalan-
ság, pontosság.

Promulgate (promál'gēt), v.
a. közzé tenni, kihirdetni.

Promulga'tion, s. közzététel,
kihirdetés.

Promulga'tor, s. hiresztelő;
közzétervő.

Prone (proon), adj. meghaj-

lott, lehajlott; lejtős; haj-
landó; to be — to anger,
könnyen haragra gerjedni.

Prong (prang), s. fog, hegy
(villán, gereblyén stb.).

Pronoun (pro'náun), s. név-
más.

Pronounce (pronáunsz'), v.
a. kimondani, ejteni, kiej-
teni; nyílránítani, kijelen-
teni, mondani; „th" is
not to be pronounced like
„z", a „th" nem ejtetik
„z" gyanánt; it was pro-
nounced perfect, tökéletes-
nek mondák; —, v. n. ité-
letet hozni.

Pronunciation (pronǎnszi-ě'-
sán), s. kiejtés, kimondás;
előadás.

Pronunciative (—ǎǎnszi-
ětiv), adj. elhatározó, dönt-
vényszerű.

Proof (prúf), s. próba, kisér-
let; érv, bizonyító ok, bi-
zonyíték; áthatlanság; le-
vonat, próba-nyomat, jari-
ték ír; to put to the —,
próbára tenni; — bły wit-
nesses, tanubizonyítás, ta-
nupróba; convincing —,
meggyőző ok, döntő bizo-
nyitvány; —sheet, s.jari-
ték-ív; —, adj. próbaálló;
áthatlan; bomb —, adj.
bombát kiálló, ronesálló;
water —, adj. vízhatlan,
vízálló; fire —, adj. tüz-
álló, tüzmentes; — against
bribes, megvesztegethetlen.

Proof'less, adj. bizonyítat-
lan, be nem bizonyított, bi-
zonyítvány nélkül.

Prop (prap), s. támasz; v. a.
támasztani, támogatni; to
— one's self upon ..., tá-
maszkodni -ra, -re, bízni
-ban, -ben.

Propagate (prap'égét), v. a.
tenyészteni; terjeszteni,
szaporítni; v. n. tenyész-
ni; terjedni, szaporodni.

Propaga'tion, s. tenyésztés;
tenyészés; terjesztés, el-
szaporítás; terjedés, elsza-
porodás.

Prop'agator, s. tenyésztő; ter-
jesztő.

Promissorily

Propagator

296

Propel

Propel (propel'), v. a. elő-
lőkní.

Propen'sion, v. Propensity.

Propen'sity (propen'sziti), s.
hajlás; hajlandóság; tö-
rekvés.

Proper (prap'er), adj. tulaj-
don, saját; tulajdonképi,
sajátlagos, nem képleges;
igazi, valódi; alkalmas,
helyes, illendő; a — name,
tulajdonnév; the — sense
of a word, vmely szó igazi
értelme; this is not a —
answer, ez illetlen felelet;
this is not the — place
to.., itt nincs annak he-
lye, hogy...; at the — time,
annak idejében: —ly, adv.
tulajdonképen; illőleg, il-
lendően; helyesen, jól; he
did not know his lesson
—, nem tudta jól leczké-
jét.

Properate (prap'erēt), v. a.
siéttetni, gyorsítni.

Propera'tion, s. siéttetés,
gyorsítás.

Property (prap'ěrti), s. saját,
tulajdon; birtok; saját-
ság, tulajdonság; real —,
s. ingatlan jószág; a spe-
cial —, sajátság.

Prop'erties, s. pl. kellékek,
hozzávalók.

Prophecy (praſ'iszi), s. jö-
vendölés; jóslat.

Prophesy (praſ'iszei), v. n.
jövendőt mondani; v. a.
megjövendőlni, jóslani.

Prophet (praſ'et), s. práféta,
jós.

Prophet'ic (profet'ik), —al,
adj. jós...; látnoki; —ally,
adv. látnokilag.

Prophetize (praſ'iteiz), v. n.
jövendőt mondani.

Prophylactic (profilêk'tik),
adj. óvó, hárító, hárítóla-
gos; a — remedy, óvszer,
hárítószer; —, s. óvszer,
ővszer.

Propline (propein'), v.a. meg-
ízlelni, előre megízlelni,
ráköszönteni (poharat).

Propin'quate (proping'kwēt),
v. n. közeledni, közelegni.

Propin'quity (—kwiti), s. kö-

Propitiable

zel, közelseg; közelről való
rokonság.

Propi'tiable (propis'ïêbl), adj.
engesztelhető.

Propi'tiate (—pis'iet), v. a.
megengesztelni, kibékítni;
v. n. eleget tenni, bűnhödni
(vmiért).

Propitia'tion, s. kiengeszte-
lés; engesztelő áldozat.

Propi'tiatory, adj. engesz-
telő; s. kegyelem táblája.

Propi'tious (—pis'ász), adj.
kedvező, kegyes; —ly, adv.
kedvezőleg, kegyesen; —
ness, s. kedvezés, kegyes-
ség.

Proponent (propo'nent), s.
előterjesztő, javaslattevő.

Proportion (propor'sán), s.
arány; rule of —, s. há-
mas szabály; —, v. a. ará-
nyosítni, arányozni.

Propor'tionable, adj. arány-
lagos.

Propor'tional, adj. arány...,
arányos; — numbers, s.
pl. arányszámok.

Proportionate (—por'sǎnēt),
adj. arányserű, arányo-
sított; v. a. arányosítni.

Propor'tionately, adv. arány-
szerülleg.

Propor'tionateness, s. ará-
nyosság.

Propor'tionless, adj. arány-
talan.

Proposal (propo'zél), s. javal-
lat, javaslat, ajánlat; to
make a —, javaslatba,
ajánlatba hozni.

Propose (propoz'), v. a. ja-
vallani, javasolni, inditvá-
nyozni, ajánluni; to — a
question, kérdést felvetni;
to — to one's self, feltenni
magában; —, v. n. szán-
dékozni, szándékolni; be-
szélgetni.

Proposi'tion (propozis'an), s.
tétel: feladat; inditvány,
jasaslat; állítás.

Propound (propáund'), v. a.
előadni, előterjeszteni;meg-
fontoltatni (vkivel vmít).

Proprietary (proprei'etéri),
adj. tulajdon, tulajdoni,
saját; s. tulajdonos.

Prosperous

Proprie'tor, s. tulajdonos,
birtokos.

Propri'etress, s. tulajdonos-
nő.

Propri'ety, s. saját, tulajdon;
birtok; illedelem, illendő-
ség.

Propugn (propjun'), v. a.
vědní, oltalmazní (p. jo-
got).

Propilaeum (prapilíšm), s.
előcsarnok.

Prorogation (prarogē'sǎn), s.
elnapolás; elhalasztás.

Prorogue (prorog'), v. a. el-
napolni; elhalasztani.

Prosaic (prozě'ik), adj. pró-
zai.

Prosa'ist, s. próza-író.

Prosal, v. Prosaic.

Proscarab (proszkêr'êb), s.
cserebogár, csajva.

Proscribe (proszkreib'), v. u.
számkivetni.

Proscript (—szkript'), s. and
adj. s. ámkivetett.

Proscrip'tion, s. számkivetés.

Prose (prooz), s. próza; kö-
tetlen beszéd; v. n. folyó
beszédben irni.

Prosecute (prasz'ikjut), v. a.
üldözni; bepanaszolni, be-
vádolni; üldlevéllel nyo-
moztatni; folytatni; v. n.
pert indítani.

Prosecu'tion, s. üldözés; foly-
tatás; vád, bűnvád.

Pros'ecutor, s. üldöző; vá-
doló.

Proselyte (prasz'ileit), s. tért-
hítü.

Proselytism (prasz'ilitizm),
s. téritgetés.

Prospect (prasz'pekt), s. ki-
látás; tekintet.

Prospectus (proszpek'tǎsz),
s. elōrajz, értesítvény.

Proster (prasz'pěr), v. n.
boldogúlni; sikerülni; v.
a. boldogítni; sikerelni.

Prosperity (praszper'iti), s.
jólét, boldoglét, szerencse,
vagyonosság, jó mód; —
and vanity are often lod-
ged together, ritka nagy
szerencse kis kevélység nél-
kül.

Prosperous (prasz'perǎsz),

297

Prospicience

adj. kedvező; sikeres; sze-
rencés.

Prospi'eience (praszpis'i-
ensz), s. előrelátás, óvatos-
ság.

Prosternation (praszterne'-
sán), s. leborulás, térdre-
esés; — of spirits, levert-
ség.

Prostitute (prasz'titjnt), adj.
feriöztetett; s. megvásárol-
ható ember; képhölgy; v.
a. bitangra ereszteni, meg-
gyalázni; to — one's self,
árúl adni magát, bitangra
ereszteni magát; magát
meggyalázni.

Prostitu'tion, s. meggyalá-
zás; kurruság.

Pros'tratt (prasztrēt'), adj.
leterített, földre vert; le-
borult, térdenálló; to fall
—, leborúlni, térdre esni;
to lie —, térden állani: —,
v. a. földhez csapni (vkit);
to — one's self before some
one, vki előtt arczra bo-
rúlni.

Prostra'tion, s. leterítés; le-
borúlás, arczra borúlás,
térdre-esés; imádás; le-
vertség.

Protect (protekt'), v. a. oltal-
mazi, védni; pártfogolni.

Protection (protek'sán), s. ol-
talmazás, oltalom; pártfo-
gás; oltalomlevél.

Protec'tor, s. védő; pártfogó;
véd-ár.

Protec'torate (—to-rēt), s.
ország helytartósága; párt-
fogóság.

Protegee (protidzs'), s. párt-
fogolt, védenez.

Protend (protend'), v. a. ki-
nyújtani.

Protest (proteszt'), v. n. to
— against, óvást tenni,
tiltakozni vmi ellen; v. a.
erősen állítani, ünnepélye-
sen kijelenteni; óvatosni
(ráltót); he protested his
innocence, ártatlannak ál-
lította magát.

Pro'test, s. tiltakozás, óvás,
váltó-óvás; to make —,
óvatosni: to order a —,
óvást tétetni; — charges,

s. pl. óvatosási költség,
óvásköltség.

Protestant (prat'esztênt),
adj. and s. protestáns;
—ism, s. protestantismus.

Protestation (prateszt'é'sán),
s. ünnepélyes kijelentés;
elennyilatkozás; tiltako-
zás; óvás.

Protocol (pro'tokal), s. jegy-
zőkönyv.

Prototype (pro'toteip), s. elő-
kép, őskép.

Protract (—trêkt'), v. a. húz-
ni-halasztani, húzni halo-
gatni.

Protract'er, s. elhalogató.

Protrac'tion, s. elhalogatás.

Protrude (protrud'), v. n. ki-
állani, kinyúlni, kilógni;
v. a. eltasítani, előre tol-
ni; kinyújtani.

Protrusion (protru'zsán), s.
kinyulás; eltasítás, tolás.

Protuberance (—tjú'berénsz)
s. kinyúlás; kidudorodás,
dudor.

Protu'berant, adj. kidudoro-
dó; (bot.) gumós.

Protuberate (—tjú'berēt), v.
n. kidudorodni

Proud (pránd), adj. büszke;
pompás, díszes; a — man,
büszke ember; a — palace,
pompás palota.

Proud'ish, adj. egy kissé
büszke.

Proud'ly, adv. büszkén.

Provable (prúv'ébl), adj. be-
bizonyítható.

Prov'ably, adv. bebizonyítha-
tág.

Prove (prúv'), v. a. bebiz-
nyítani, megmutatni; meg-
kisérteni, megpróbálni; ta-
pasztalni; to — the charge,
a vád alaposságát bebiz-
nyítani; nothing was prov-
ed against him, nem bizo-
nyodott rá semmi; —, v. n.
bizonyulni, bebizonyulni,
mutatkozni; it proved true,
valónak bizonyúlt; he prov-
ed a villain, gazembernek
bizonyult.

Provender (prav'endér), s.
takarmány, szüleség, ab-

rak; — pricks him, abrak
piszkálja az al'elét.

Proverb (prav'erb), s. köz-
mondás.

Proverbial (prover'biêl), adj.
közmondási; —ly, adv. köz-
mondásilag.

Provide (proveid'), v. a. to
— with, ellátni -val, -rel;
to — against, for, megsze-
rezni, készen tartani; ki-
kötni; feltételesítni; —, v.
n. to — against, előre gon-
doskodni -ról, -ről; elejét
venni -nak, -nek; elhárí-
ni vmit; to — for the poor,
a szegényekről gondoskod-
ni.

Provid'ed that . . . , feltére
hogy stb.

Providence (prav'idensz), s.
isteni gondviselés; előre-
gondoskodás.

Prov'ident, adj. előregondos-
kodó; —ly, adv. előre gon-
doskodva.

Providential (praviden'sél),
adj. gondviselésszerűi; —ly,
adv. gondviselésszerűleg.

Provider (provei'dér), s. gon-
doskodó, tápláló; beszerző;
felszerelő.

Province (prav'insz), s. tar-
tomány; püspökmegye; já-
rás, megye; tisztí járás;
tevési kör; it is not within
my —, az nem áll tisztem-
ben, az nem tartozik reám;
the woman's —, a nő fel-
adata, a nő hatásköre; —
rose, s. kerti rázsa.

Provincial (provin'sél), adj.
tartományi.

Provin'cialism, s. tájszólás.

Provine (provein'), s. bujtó-
ág; v. n. bujtani, homlítni.

Provision (provizs'an), s.
előregondoskodás, előrelá-
tás; intézkedés, előkészü-
let; ellátás; készlet; szü-
leség, eleség; üzérdíj: to
make —s, intézkedéseket
tenni; to make a — for
some one, vki tartásáról
gondoskodni; till further
— is made, további rende-
lésig; —, v. a. élelemmel
ellátni.

Protestant

Provision

298

Provisional

Provisional, adj. ideiglenes; —ly, adv. ideiglenesen.

Proviso (—vei'zo), s. kikötés, tenntartás.

Provi'sor, s. gondviselő; gondár, sáfár.

Provi'sory, adj. ideiglenes.

Provocation (pravok'sǎn), s. kihívás; ingerlés.

Provocative (pravo'kétiv), adj. ingerlő; s. ingerlősz. er.

Provocatory (provo'kétǎri), s. kihívás.

Provoke (provook'), v. a. kihěri; ingerleni, boszantani; előállítani, előidézni, okozni; v. n. botránkozást okozni.

Provo'kung, adj. boszantó, botrányos; —ly, adv. boszantca, kihívólag.

Provost (pravaszt), s. főnök, elnök; hadbiró; prépost; — of a college, iskolaiagazgató.

Provost (provo'), s. hadbitó; porkoláb; — marshal, s. bűrtönagy.

Prow (prau), s. hajó eleje; adj. bátor, merész.

Prow's, s. bátorság; hősgett.

Prowl (prául), v. n. kőborolni, zsákmányt lesni, tolvajkodni; t. a. bebaranyolni; lopni, orozni; kiszorolni, kicsikarni.

Prow'ér, s. kőborló, tolvajkodó.

Proximity (prakszim'iti), s. közelség; szomszédság; — of blood, s. vérohonság.

Proxy (praksz'i), s. helyetes, képriselő; hatalmaszott, megbizott; ügyevő; helyettesség, ingyvitel; valaszták jegyzéke; választás; by —, helyettes által.

Prude (prud), s. negédes, magatartó, begyves (nö).

Prudence (pru'densz), s. okoság.

Pru'dent, adj. okos; —ly, adv. okosan.

Prudential (pruden'sél), adj. eszélyes, ildomos, okos, előrigyáztos; —ly, adv. eszesen, ildomosan, okosan, óratosan.

Prudery (pru'deri), s. begyesség, magatartóság, negédeskedés.

Prudish (pru'dis), adj. magatartó, negédes, begykes.

Pruinous (prú'inász), adj. deres.

Prune (prún'), s. szilva; v. a. megnyesíni; to — a vine, szőlőt megmetszeni; —, v. n. magát felcziomatázi.

Pruning (prún'ing), s. megnyesés; — knife, s. kaczár.

Prunence (pru'ri-ensz), s. viszketés, viszketegség.

Pru'rient, adj. viszketeg, viszketeges.

Prus'sia (práss'e), s. Poroszország.

Prus'sian (prás'sén), adj. porosz, burkus; — blue, s. berlini kék.

Prus'siate (práss'iét), s. könkéksavas sé.

Prus'sic (prász'szik), adj. — acid, s. kínkékszar.

Pry (prei'), t. n. kandukálni, kémkedni, scemiłcódni; to — into, a: orrát beleütni —ba, —be; —, s. kémkedés; emelőja, emeltyű.

Pry'ing, adj. kandi, kémes, tolárd.

Psalm (szám), s. zsoltár.

Psal'mist (szál'miszt), s. zsoltárkültó, zsoltáriró.

Psalmody (szal'modi), s. zsoltárének.

Pseudo (szju'do), adj. (öszeszetételekben) ál, hamis; — bunium, s. virnáncz; — santalum, s. kislevelű szilfa.

Pseudology (szjudal'odzsi), s. hamis tan, igaztalanság, hazungság.

Pseudon'ymous (—dan'imász), adj. álnevi.

Pshaw (sao), int. dehogy.

Psora (szo'rè), s. rüh.

Psoric (szar'ik), adj. rühnemű.

Pso'ics, s. pl. rüh elleni szerel.

Psyche (szei'ki), s. Psyche; lélek.

Prudery

Puddle

Psychologist (szeikal'od-zsiszt), s. lélektanász.

Psychology, s. lélektan.

Ptyalism (tei'clizm), s. nyálfolyás.

Puberty (pju'běrti), s. serdült-ség.

Pubes'ence (pjubesz'ensz), s. serdülés; szüsz.

Pubes'cent, adj. serdülő; serdült; piheszakállu; szörös.

Public (páb'lik), adj. nyilvános; köztudomású; to make —, közzé tenni; in —, nyilvánosan; — debt, s. államadásság; — funds, s. pl. állampapírok; — house, s. kocsma; — revenues, s. pl. országos jövedelem; — treasury, s. közkincést; — minded; — spirited, adj. hazánú, hazajas; — good, s. közjó; —ly, adv. nyilvánosan; —, s. közönség.

Publican (páb'likên), s. kocsmáros; (bibl.) publikanus.

Publication (—kě'sán), s. nyilvánosítás, hirdetés; hirdetmény; kiadás (könyvé); a monthly —, havilap; a weekly —, hetilap; —s, s. pl. nyomat-áró.

Pub'heist (—sziszt), s. országjogász.

Publ'ity, s. nyilvánosság.

Publish (páb'lis), v. a. nyilvánosítni, közzé tenni; kiadni (könyvet stb.).

Pub'lisher, s. kiadó.

Puck (pākk), s. manó, hegyi manó.

Puck'ér, v. a. összegyűrni, ránczolni; v. n. gyűrűdni, ránczosodni; s. pőfesz; zsák; ráncz; zavar, zavarrultság.

Pudder (pád'děr), s. lárma; v. n. lármát ütni; v. a. zavarba ejteni.

Pudding (pud'ding), s. pudding (étek), plum —, s. malozsás gombócz; white —, s. májas kolbász; black —, s. véres hurka.

Puddle (pád'dl), s. locs, poeséta; v. a. zavarni (vicesetan; v. a. zavarni (vi-

299

Puddly

Puissance

Punctuate

zet); pocskolni; beisza-
polni.

Pud'dly, adj. pocsékos, isza-
pos.

Pudency, v. Pudicity.

Pudieity (pjudisz'iti), s. sze-
mérmesség.

Puerile (pju'iril), adj. gyermekes.

Pueril'ity, s. gyermekesség.

Puerity (pjuer'iti), s. gyermekkor.

Puerperal (pjuer'pirêl), adj.
anyágyt; — fever, s. gyer-
mekágybeli láz.

Puff (păff), s. pöf; pöfeteg;
méhszédítő pöfeteg; duzza-
dozás, pufladás; fuvalom,
lehelet, szusz; szélroham;
puffanes; dűz, dudor; haj-
porbojt; dagályosság (be-
szédben, irásban); díese-
kedés; nyegleség, kajdász-
ság, hűhő; v. n. pöfedni,
felduzzadni, dagadózni;
fűni, líhegni, pihegni; fel-
furódni, felpuffadni; fel-
furalkodni, kevélykedni;
v. a. (up), felpuffászani,
felfújni; borúra derűre di-
csérni (pl. árut hirdeté-
sekben); to — away, elsiet-
ni; elragadni, elhordani;
elfűni; to — by, elrohanni
vmi v. vki mellett; he huffs
and puffs, nagy nehezen
lélekzik.

Puff'er (păff'ěr), s. nyegle,
kajdász.

Puff'in (păf'fin), s. bukrueza;
hosszan bukó (madár), éj-
szaki alka; nyilfarku rája;
poszgomba, pöfeteq.

Puff'iness, s. duzmadtság;
duzzadósság, beszéddagály.

Puff'y (păf'fi), adj. duzma,
felpöffedt; (szón.) dagá-
lyos.

Pug (păg), s. majmocska;
mopsz, fitorka (ebfaj); —
nose, s. piszeorr.

Pugh (pù), int. dehogy, épen
hizony, pih!

Pugihst (pju'dzisiliszt), s. ök-
lőző, öklész.

Pugnacions(păgnē'săsz), adj.
verekedő harczvágyó.

Puisne (pju'ni), adj. ifjabb,

fiatalabb: utóbbi; al..., alűbblévő.

Puissance (pju'iszénsz), s.
hatalom; erő; tehetség;
had-erő. [hetős.

Pu'issant, adj. hatalmas; te-

Puke (pjuk), s. hánytatő,
hánytatószer; okádék; v.
n. okádni.

Pu'ker, s, hánytatószer.

Pulchritude (păl'kritjud), s.
szépség.

Pule (pjul), v. n. pityegni.

Pull (pull), v. a. rántani.
rángatni, hűzni, vonni, von-
gálni; szakasztani; to —
back, visszarántani; to —
down a house, házat le-
rontani v. ledönteni; to —
in the bridle, a gyeplőt
fészesen fogni; to — the
bell, a harangot meghűzni;
to — to pieces, széttépni,
ősszetépni; I pulled off my
hat, levettem a kalapomat;
to — off the mask, az ál-
arezt lerántani; to — out,
kirántani; kilhűzni; to —
up, felhűzni; felemelni;
megállitni (a lovakat, a
kocsit); to — up a good
heart, szivet venni, felbá-
torodni; to — up stakes,
útra készülni, sátorfáját fel-
szedni; —, v. n. evezni, dal-
razni; —, s. rántás, hu-
zás, vonás; huzom; tusa.

Pull'en, (pul'lin), s. baromfi.

Pull'et (pul'lit), s. csibe, tyík.

Pull'ey (pul'li), s. emelő csí-
ga; tekerő csiga.

Pullulate (pál'ljulét), v. n.
csírázni.

Pullula'tion, s. csírázás.

Pulmonary (pál'monéri), adj.
tüdő..; — consumption, s.
tüdővész; —, s. tüdőfü.

Pulmonic (pálman'ik), adj.
a tüdöt illető, a tüdőhez
tartozó; tüdővészes.

Pulp (pălp), s. szak, pép,
gyümöles húsa.

Pulpit (pul'pit), s. szószék.

Pulpous (pălp'ász), adj. hú-
sos (gyűmöles).

Pulsation (pălszé'săn), s. ér-
ütés, ér-verés.

Pulsa'tor, s. famoly, kopogó
termesz.

Pulse (pálsz), s. ér-ütés, ér-
verés; to feel one's —, vki
erét tapintani; (fig.) ki-
ugrasztani a nyulat a bo-
korból.

Pulse, s. ázalék.

Pultise, v. Poultice.

Pulverate, v. Pulverize.

Pulverization (pálverizē'-
sán), s. porrátörés.

Pulverize (pál'vereziz), v. u.
porrá törni, parítni.

Pulverulent (pálver'julent),
adj. poros.

Pulvil (pál'vil), s. illatpor; v.
u. illatosítni.

Pumice (pjú'misz), —stone,
s. sikárkó.

Pump (pámp), s. szivattyú,
sziváreány; tánczoló czi-
pü; v. u. and n. szivattyúz-
ni.

Pumpion (pámp'ian), s. tök;
tökfilkó.

Pumpkin (pámp'kin), s. tök.

Pun (pán), s. szójáték: v.
n. szójátékot csinálni, el-
ménczkedni; v. a. szétzúz-
ni, széttörni.

Punch (páns), s. bohócz (báb-
alakos játékban); árr;
lyuk-ásó vas; betűnélyeg;
köpczös ember; punes; adj.
köpczös, tömött; v. a. lyu-
kasztani, lyuggatni.

Puncheon (páns'án), s. árr;
töris; pénzverőras; betű-
bélyeg; tonna (mérték ne-
me); hasáb.

Punctilio (pánktil'io), s.
agyaskodás; szörszálhaso-
gatás, akadékoskodás; to
stand upon punctilios,
akadékoskodni, teketóriáz-
ni, minden csekélységen
fennakadni.

Punctil'ious (pánktil'iász),
adj. szörszálhasogató: te-
ketóriás; aggósdí, akadé-
koskodó.

Punctual (pánk'tsjuél), adj.
pontos; —ly, adv. ponto-
san.

Punctual'ity, s. pontosság.

Punctuate (pánk'tsju-ēt), v.

300

Punctuation

a. írásjelezni, az írásjeleket felrakni.

Punctua'tion, s. írási jelzés, jelrakás.

Puncture (pánk'tsjur), s. szurat; v. a. megszurálni; felszúrní.

Pungency (pán'dzsenszi), s. élesség, csipősség.

Pun'gent, adj. éles, csipős.

Punic (pju'nik), adj. hamis, csalárd, híteszegett.

Punice, v. Bug.

Puni'ceous (pjunis'ász), adj. biborszínű.

Punish (pán'is), v. a. büntetni, megbüntetni.

Pun'ishable, adj. büntethető.

Pun'isher, s. büntető.

Pun'ishment, s. büntetés.

Puni'tion, s. megbüntetés.
Pu'nitive, adj. büntető; — law, s. büntető törvény.

Pu'nitory, v. Punitive.

Punk (pánk), s. cserfatapló; szajha.

Puny (pju'ni), adj. fiatal, kicsi, gyenge; csekély, apró; s. újoncz; piczinke.

Pupil (pju'pil), s. gyámgyermekek; növendék, tanuló; szemfény.

Pu'pilage, s. gyámkorúság, tanulókor, tanulóság.

Pu'pularity, s. kiskorúság.

Pupilary (pju'piléri), adj. gyám..., árva..., árvabeli; növendékét illető.

Puppet (páp'pit), s. báb, sonyybáb.

Puppy (páp'pi), s. ebkölyök; nyalkafi; v. n. kölykezni.

Pur (pár), v. n. fonni (mint a macska); s. macskafonás.

Purblind (pér'bleind), adj. tompalátású.

Purchasable (pér'tsészébl), adj. megvásárolható.

Purchase (pér'tsész), s. vezés, vásárlás; beszerzés; vétel, vásárlat; szerzémeny; csiga, horgonycsiga; mozgás; by —, vételkint; at twenty years —, ötös százalékra; to make a good —, jól vásárolni;

— money, s. vételpénz; vételár; —, v. a. venni, vásárolni; szerezni.

Pur'chaser, s. vevő.

Pure (pjur), adj. tiszta, mosoktalan; tiszta, szeplőtlen, ártatlan; csupa, merő; tiszta, elméleti; a — virgin, szeplőtlen szűz; — gold, s. mind arany, csupa arany; —ly, adv. tisztán, csupán.

Pureness, v. Purity.

Purfle (pér'fl), v. a. hímezni; s. hímmunka.

Purgation (párge'sán), s. tisztítás, tisztulás; hashajtás.

Purgative (pár'gétiv), adj. tisztító; s. and adj. hashajtó.

Pur'gatory, adj. tisztító; s. purgatorium.

Purge (pördzs), s. hashajtó-szer; v. a. tisztítni, meghajtaní (hasat); v. n. hasmenésének lenni.

Purification (purifiké'sán), s. tisztulás, tisztítás; igazolás.

Purificative (pjurif'ikétiv), adj. tisztító.

Purificatory, v. Purificative.

Purify (pju'ni-tei), v. a. tisztítni, megtisztítni; tisztálni; igazolni; v. n. tisztulni.

Puritan (pju'ritén), s. tisztahitű, puritanus.

Pu'ritanism, s. puritánusok tana.

Pu'rity, s. tisztaság; szüzeség.

Purl (párł, pěrl), s. csörgedezés, csörgedezet; szegély, párta, bodrozat; karikázás; ürmös ser; v. n. csörgedezni, felbillenni; v. a. beszegni, fodorgatni.

Purlieu (pér'lin), s. pagony; vadászkerület; erdőhatár, környezet.

Purloin (pěrlain'), v. a. eltökítni.

Pűrloin'er, s. eltökítő, lopó.

Purnell (pár'nell), s. piros tikszem.

Purparty (pér'párti), s. rész, jutalék.

Purchaser

Pursue

Purple (pér'pl), s. bibor, biborszín; biborköttös; bibornokság; adj. biborszínű; — cow-wheat, s. csormolyafintor; —fish, s. bársonyesiga; — flower, s. jáczint; —, v. a. biborszínűre festeni.

Purples, v. Scarletfever.

Purport (pér'port), s. értelem, szándék, vélemény, jelenték; jelentés; foglalat, tartalom; v. n. jelentésének lenni.

Purpose (pér'pász), s. szándék, czél, feltétel; to what —? mi czélból? mi végett? to no —, hiába; cészítálnúl; for what —? mire? minek? on —, of —, készakarva; on set —, szándékkel; he changed his —, másra gondolta magát; to all intents and purposes, minden tekinetben; this is nothing to the —, ez nem tartozik a dologra; —, v. a. szándéklanı, szándékozni; elhatározni; —, v. n. feltett czéljának lenni.

Pur'posely, adv. készakarva, szándékosan.

Purr, v. Pur.

Purse (pěrsz, pěrsz), s. erszény; v. a. erszénybe tenni; to — up the lips, felpittyeszteni száját.

Pur'ser, s. fizetőmester, pénzkezelő.

Pur'siness, s. szükmellüség.

Pur'siveness, v. Pursiness.

Purslain (pěrsz'lin), s. kövér porcsin; — tree, s. ezüst maglapél.

Pursuable (pěrszju'ébl), adj. üldözhető; követhető; folytatható.

Pursu'ance, s. folytatás; in — of . ., -nak, -nek következtében.

Pursu'ant, adj. — to . ., -hoz, -hez képest.

Pursue (pěrszjú') v. a. üldözni; utána járni; folytatni: he does not know what course to —, nem tudja, hova forduljon (v. mi tevő

301

Pursuit

legyen); to — one's walk,
utját folytatni; to — one's
discourse, folytatni a be-
szédet; they pursued him
to death, halára üldözték;
—, v. n. folytatni.

Pursuit (pěrsjut'), s. üldö-
zés; utánajárás; igyeke-
zet, foglalkozás; in the —
of pleasure, örömöket haj-
hászva. [mellü.

Pur'sy (pěr'szi), adj. szűk-
Pur'tenance, s. tartozvány,
tartozék, hozzávaló; zsüger.

Parulence (pju'rulensz), s.
genyedtség, genyedés.

Pu'rulent, adj. genyedt.

Purvey (pár'vě), v. a. and n.
beszerezni, ellátni; gon-
doskodni -ról, -ről.

Purvey'ance, s. tápgyűjtelék;
ellemmel ellátás.

Purvey'or, s. szűllító, beszer-
ző; élésmester, élelmező;
kerító.

Pus (pász), s. geny.

Push (puss), v. a. tolni, ta-
szítni; hajtani, utána len-
ni; szorgolni, sürgetni, elő-
mozdítani; zaklatni; to
— aside, félre tolni; to —
back, visszatolni, vissza-
taszítani; to — on, haj-
tani; ráhajtani; sürgetni,
előmozdítni; to — out,
kitolni, kitaszítani; to
— the door open, az aj-
tót taszítra kinyitni; to
— one's fortune, ügye-
kezni szerencsére szert ten-
ni, szerencsét próbálni;
I am pushed for an
answer, szoritanak a vá-
laszért; —, v. n. türkölöd-
zeni; to — at, törekedni
-ra, -re; to — forward
with a rapid pace, gyors
lépéssel előrenyomulni; —,
s. tolás, taszítás; döfés;
támádás, roham; sürgetés;
igyekezet; erőltetés; hő-
pers; at one —, egyszerre;
I will have another — for
it, megkisértem még egy-
szer; when it came to the
—, midön próbára kelt a
dolog, midön ütköztre kelt
a dolog; the last —, vég-

let; to bring to the last —,
végöre vinni; — bolt, s.
tolózár.

Push'ing, adj. merész; sze-
rénytelen; s. tolás, taszí-
tás; nyomulás.

Pusillanimi'ty, s. kiselműség,
csüggetegség.

Pusillanimous (pjuszillén'i-
mász), adj. kiselmű, csüg-
geteg.

Puss (pusz), s. czieza.

Pussy (pusz'szi), adj. duzma,
fölpöffedt.

Pussy, v. Pursy.

Pustule (pász'tsjul), s. fakadék, genyedék.

Pustulous (pász'tsjulász),
adj. fakadékos, genyedé-
hes.

Put (putt), v. a. irr. (put,
put), áltítni, tenni, helyez-
ni, fektetni, rakni; to —
aside, félre tenni; to —
away, eltenni, elrakni; to
— away cares, gondjain
túladni; to — back, vissza-
tenni; hátra tenni; hátra
igazitani (órát); to — by,
félretenni, megtakargatni;
to — down, letenni; meg-
alázni, kisebbíteni, ócsá-
rolni; megszégyenítni; meg-
szüntetni; elnyomni; to —
forth, kitenni; előállítani,
előmutatni, előadni; nyuj-
tani, kinyujtani, oda nyuj-
tani; to — one's mind
forth, crzelmét v. vélemé-
nyét nyilvánítani; to —
forward, előmozdítni; sür-
getni; előhozni, napvilágra
hozni; to — one's self for-
ward, kitenni magáért; to
— in, betenni, berakni; to
— in a word for one, vki
mellett szólni; to — con-
fidence in one, bízni vki-
ben, bizadalmát helyezni
vkibe; to — into one's
hands, kézhez adni, kézbe-
sítni; to — in fear, meg-
félemítni; to — in order,
rendbe hozni, rendbe szed-
ni, rendbe rakni; to — in
pledge, elzálogosítni; to —
in bail, kezeseket állítani;
to — one in mind of . . .

Pushing

Put

vkit emlékeztetni -ra, -re;
to — in a passion, haragra
gerjeszteni; to — one's
self in a passion, haragra
gerjedni; to — into writ-
ing, irásba foglalni, felir-
ni, feljeqyezni; to — in
print, nyomtatni, kiadni
(könyret); to — in prac-
tice, gyakorolni, gyakor-
latba venni; to — one's
finger in the fire, kész-
akarva bajba keveredni;
I — a spoke in his wheel,
meghiusítottam törekvését
v. tervét; to — faith in
tale-bearers, hárhordóknak
hitelt adni; to — off, le-
tenni, levenni; vontatni,
halogatni, halasztani, el-
halasztani; háni halasz-
tani, szóval [tartani; I
can't — him off any long-
er, tovább már nem várat-
hatom őt; to — on, felven-
ni, felölteni; to put on a
new dress, uj ruhát felöl-
teni v. felvenni; to — on
a clean shirt, tsztát ven-
ni; to — on one's hat, ka-
lapját feltenni; to — on a
cloak, köpönyeget magára
venni; to — on a public
gown, közhivatalt vállal-
ni; to — on (upon), ráten-
ni; rámérni; rároni; rá-
fogni; — the inkstand
upon the table, tegye a
tintatartót az asztalra; to
— a punishment on (upon)
one, büntetést szabni vkí-
re; to — out, kitenni; ki-
dugni; kinyujtani, kiöl-
teni; kiszakítani, hiszag-
gatni; kitolni; hiszúrni
(szemét vkinek); to —
out a candle, gyertyát el-
'tani; to — out money
to interest, pénzt kamatra
kiadni; to — one out, to
— one out of countenance,
to — one out of his bias,
vkit sodrából kihozni, vkit
zavarba ejteni; to — one
out of heart, kedvét szegni
vkinek, bátortalanítni vkit;
to — out of order, rendet-
lenségbe hozni; to — out

302

Put

Putage

Pyx

of joint, kifizamítni; to — to, hozzá tenni; to — to the test, próbára tenni; to — to the sword, kardra hányíni; to — to account, számításba tenni; to — to auction, elárvere ni; to — to death, kivégezni, megölni; to — to the blush, megpirítni (vkit); to — to the cudgel, meqpáholni, meglasnakolni; to — to shame, megszégyenítni; to — to flight, megszalasztani, megfutamítni; to — one to pains, fáradtságot okozni vkinek, fárasztani vkit; to — one to it, vkit ráhajtani, rászorítni, ráfogni; I — it to you, most már kérdezem önt; to — one to silence, elhallgattatni vkit; to — to the venture, szerencsére retni, koczkáztani; to — horses to the coach, lovakat befogni a kocsiba; to — one's hands to the plough, hozzá fogni a munkához; to — a question, kérdést tenni; to — a question to one, kérdest intézni vkihez; to — a stop to .., megakasztani, gátot vetni —nak, —nek; to — an end to .., véget retni —nak, —nek; to — an end to some one, kivégezni, megölni vkit; to — one to bed, az ágyba fektetni vkit; to — one to bed with a shovel, vkit eltemetni; to — together, összetenni, összeállítni; összerakni; összealkotni, összeszerkeszteni; to — up, feltenni, felállítni, felrakni; összerakni; to — up the sword, a kardot bedugni; to — up a claim to a thing, igényelni vmit; to — a wrong construction on (upon) something, félre magyarázni vmit; to — under the table, az asztal alátenni; to — under one's care, vki gondviselésére bizni (vmit); to — a riddle, talányt feladni; he — his

arms about her neck, megölelte őt; to — the cart before the horse, hátul befogni a lovat, fonákul fogni vmihez; —, v. n. to — to sea, tengerre bocsátkozni; to — forth, kiindulni, kievezni (a kiktötből): előjönni; sarjadni, hajtani, bimbózni; to — in, betérni, befordúlni; to — in at .., behajózni, beállani (révbe); to — in for .., utána jární vminek: folyamodni vmiért; vmit megnyerni igyekezni; (haj.) felétartani; to — off, a parttól távozni, elevezni; — on! hajts! siess! to — over, áthajózni; to — up with .., eltűrní, elviselni (vmit); megelégedni (vmivel); —, s. putt (kártyajáték); szajha; pimasz, bangó; a forced —, szükség, kénytelenség; — off, s. elhalasztás; — on, s. ürűgy, színfogás.

Putage (pju'tédzs), s. szajhálkodás.

Putanism (pju'tênizm), s. kurvaélet.

Putative (pju'têtiv), adj. velt, gondolt.

Putid (pju'tid), adj. bűdös; hitvány, alávaló, ezudar; —ness, s. ezudarság; gyalázatosság.

Putlog (pát'lag), s. állásfa, állásgerenda.

Putredinous (pjutred'inász), adj. bűdös; rothadt.

Putrefaction (pjutrifék'sán), s. rothasztás, rothadás.

Putrefy (pju'trifei), v. a. rothasztani; v. n. rothadni.

Putres'cence (pjutresz'ensz), s. rothadás.

Putres'cent, adj. rothadó.

Putres'cible, adj. rothadékony, rothatag.

Putrid (pju'trid), adj. rothadt; — fever, s. rothastó láz.

Putrid'ity, s. rothadtság.

Putter (pát'tér), s. zaj, lárma.

Putter (put'tér), s. —on, s. bujtogató, kontogató.

Putting (put'ting), s. terés, állítás, helyezés; —on, s. bujtogatás; — stone, s. sarokkő.

Puttoc (pát'tak), s. gatyás ölyv.

Putty (pát'ti), s. üvegragasz; mázföld; v. a. mázitni, mázzal bevonni.

Puzzle (páz'zl), s. bonyodalom, rejtély; megfoghatlanság; zavarultság, hüledezs; it is a — to me, azt meg nem foghatom, az rejtély előtttem; —, v. a. megzavarni, elbámitni, háborítni; it puzzles me, nem tudok eligazodni rajta; —, v. n. háborodni, zavarodni; to — over, hiába törni a fejét —on, —en.

Pybald, v. Piebald.

Pygmy (pig'mi), s. törpe.

Pylorus (pilo'rász), s. gyomorcsuk.

Pyramid (pir'êmid), s. lobor, gulá, kűposzlop.

Pyram'idal, adj. lobordad, loboralakú, guládad.

Pyramid'ical, v. Pyramidal.

Pyrate, v. Pirate.

Pyre (peir), s. máglya, farakás.

Pyretic (piret'ik), s. lázelleni szer.

Pyretology (pirital'odzsi), s. láztan.

Pyriform (pir'ifarm), adj. körtealaku.

Pyrite (pir'it), s. kovand; kova, tüzkő.

Pyrit'ic, adj. kovanemü.

Pyrolatry (piral'êtri), s. tüzimádás.

Pyrotechnie (pirotek'nik), adj. tüzművészeti; —s, s. pl. tüzművészet.

Pyrotech'nist, s. tüzművész.

Pyrotic (pirat'ik), s. marószer.

Pyroxene (pir'akszin), s. fényle, ragyla.

Pyrrhonism (pir'onizm), s. kétkedőség, kétségeskedés; kéttőség.

Pyx (piksz), s. szentségtartó.

303

Quab

Q

Q (kju), s. a Q betű neve.

Quab (kwêb, kwab), s. meny-
hal, folyami menyleg.

Quack (kwêkk), s. javos, ke-
őfenő; kajdász, nyegle,
kérkedi; v. n. nyeglélked-
ni; kuruttyolni; kontár-
kodni.

Quack'ery, s. kenőfenőség;
nyeglélkedés.

Quack'ish, adj. nyegle.

Quack'ism, s. kenőfenőség;
kontárság; nyegleség.

Quack'salver (—szalvër), s.
kenőfenő, javos; nyegle.

Quadragenary (kwad'rád-
zsenéri), s. and adj. negy-
venéves.

Quadragesimal (kwađ'rá-
dzsesz-imél), adj. nagy-
bőjti.

Quadrangle (kwad'rêngl), s.
négyszög.

Quadran'gular (—gjuler), adj.
négyszögű.

Quad'rant (kwa'drênt), s. ne-
gyed, körnegyed.

Quad'rate (qua'drēt), adj.
négyszögű; illő, megfelelő;
s. négyzög; v. n. illení,
megfelelni.

Quadrat'ie, adj. négyzetes;
— equations, s. pl. másod-
foku v. négyzetes egyende-
tek.

Quad'rature, s. négyszögítés,
négyzetítés; holdnegyed,
negyedfény.

Quadrennial (kwêdren'niél),
adj. négyévi.

Quadrilat'eral, adj. négyol-
dalú.

Quadroon (kwêdrűn'), s. fe-
hér és regyencz szülék iva-
dóka.

Quadruped (kwad'rupeD), adj.
négy lábú; s. négy lábú ál-
lat.

Quadru'pedal (—pidêl), adj.
négy lábú.

Quadruple (kwad'rupl), adj.
négyszeres; v. a. négyzse-
rezni.

Quad'ruply, adv. négyzere-
sen.

Quaff

Quaff (kwêf, kwaf), s. korty;
v. a. and n. kortyogni,
kortyongatni, dözsölni.

Quaff'fer, s. kortyondi, dözs;
v. n. tapogatódzni, szíma-
tolni.

Quaggy (kwég'gi), adj. posvá-
nyos.

Quag'mire, (—meir), s. pos-
ványos föld, imolya.

Quail (kwêl), s. fűrj; szajha;
— pipe, s. fürjip; —, v.
n. összegyűni, elájulni; —,
r. a. elnyomni.

Quaint (kwênt), adj. külö-
nös, furesa; csinos; —ly,
adv. különösen, furesán;
csinosan; elmésen; —ness,
s. különösség, furesaság;
csinosság.

Quake (kwék), v. n. reszket-
ni; dideregni; s. reszke-
tés; rengés.

Qua'ker, s. reszkető; quaker.

Qua'kerism, s. quakerek tana.

Qua'king, s. reszketés; — of
the earth, s. földrengés;
— grass, s. reze.

Qualifiable (kwal'ifei-êbl),
adj. módosítható, mérsé-
kelhető.

Qualification (—fikésőn), s.
módosítás, minősítés; meg-
szorítás, mérséklés; kép-
zett ség; megnevezés, cizime-
zés; —s of the mind, s.
pl. elmébeli teljeségek.

Qual'ified (—feid), adj. ügyes,
képes; megszorított, mérsé-
kelt; megnevezett: in a —
sense, némi megszorítás-
sal.

Qualify (kwal'ifei), v. a. mó-
dosítíni; megszorítíni, mér-
sékelni; ügjesítni, képessé
tenni; megnevezni, címez-
ni; to — one's self for.,
ráképülni.

Qualitative (kwal'ítétiv), adj.
minőségi, minőséges, minö-
leyes.

Quality (kwal'iti), s. minőség;
tulajdonság; tekhintély,
czim, rang; people of —,
főbb rangú emberek.

Qualm (kwaam), s. vértódu-
lás; gyomor-émelygés; —s
of conscience, s. pl. lelki-

Quarter

ismereti kétség; lélekfur-
dás.

Qualm'ish, adj. Iam —, éme-
lyeg a gyomrom.

Quandary (kwan'déri), s. za-
varodás, rémülés, habozás;
kétesség, bizonytalanság,
baj: to be in a —, nem
tudni hova lenni, nem tud-
ni magán segíteni.

Quantitative (kwan'titétiv),
adj. mennyiségi, mennyi-
ségbeli, mennyiséges.

Quantity (kwan'titi), s. meny-
nyiség; hangmennyiség,
hangmérték; időmennyi-
ség, időmérték.

Quantum (kwan'tám), s.
mennyiség; öszlet.

Quarantain (kwar'entên'), s.
veszteglés, veszteglő; to
perform —, vesztegelni,
veszteg időt tartuni.

Quarrel (kwar'rel), s. perpat-
var, villongás, cizvódás;
veszekedés; ablak-üveg;
üveg-tábla; to pick a —,
újjat házni, kötekedni, ra-
dászkodni; —, v. n. ciziva-
kodni, veszekedni; perle-
kedni; —, e. a. megszidni.

Quar'reler, s. veszekedő, ra-
dó, cizvódi.

Quar'relous, v. Quarrelsome.

Quar'relsome, adj. rigolyás,
veszekedő; —ness, s. ciziva-
kodóság.

Quarry (kwar'tri), s. köbánya;
négyszög; vadásrész; —
of glass, s. üvegtábla; —
stone, s. bányakö: —, v. a.
fejteni (köret a bányá-
ban); —, v. n. falni.

Quart (kwart), s. negyedgal-
lon (két angol pínt).

Quartan (kwart'en), s. ne-
gyednapos láz.

Quarter (kwart'ér), s. ne-
gyed; városnegyed; ég-
táj; évenegyed; lakás, lak-
hely; kegyelem; a — of an
hour, egy negyedóra: a —
of a mile, egy negyedmér-
föld; a — of a pound, egy
negyed font; a — to eight,
három negyed nyolezra: a
— past seven, egy negyed
nyolezra; to change one's

304

Quarterly

Queen

Quick

—s, más szállásra költözni; to have free —s, ingyen lakni; to cry —, to call for —, kegyelmet kérni; to give —, kegyelmet adni; — of assembly, s. gyülde; —day, s. évnegyed napja; — deck, s. tatfordél; — master, s. szállásmester; — wind, s. oldalszél; —, v. a. felnegyedelni; beszállásozni; to — one's self upon some one, megszállani vkinél, szállani vkihez; —, v. n. szállásolni; beszállani.

Quart'erly, adj. évnegyedi, évnegyedes; négyrészi; adv. évnegyedenként.

Quart'ern, s. negyed, negyednesszly.

Quarto (kwar'to), s. negyedrét.

Quartz (kwartsz), s. varla, kovarcz; violet —, violakő. Quarz, v. Quartz.

Quash (kwess), v. a. zúzni, nyomni; összezúzni, szétzúzni; elnyomni; érvénytelenítni, megsemmisítni; to — a rebellion, zendülést elnyomni; —, v. n. ingani, ingadozni.

Quassation (kwaszszē'sǎn), s. rázás; rendítés; rengés.

Quat (kwat), s. pers, fakadék.

Quater (kwa'ter), s. négyes; — cousins, s. pl. távolról rokonok.

Quaternary (kwater'nêri) adj. négyes.

Quave (kwēv), v. n. reszketni.

Qua'ver, s. nyolczadkóta; hangrezgés, rezgély; v. n. rezegni, rezgélyezni.

Quay (kí), s. partszegély, rakpart, kópart.

Queach (kwits), s. haraszt, cserje.

Queach'y, adj. harasztos, cserjés, bokros; reszketeg, ingadozó.

Quean, Queen (kwín), s. nőszemély; szajha.

Queas'iness (kwi'zinesz), s. émelygés; lankadtság.

Queas'y (kwi'zi), adj. undo-

rodó; lankadt; (with) unt, unatkozott; a — question, bibés kérdés.

Queen (kwín), s. királynő; fejérszemély; need makes the naked — spin, megtanítja a szükség a meztelen nőt fonni; — apple, s. bőr-alma; — post, s. függő oszlop; — gilliflower, s. es tíke.

Queer (kwír), adj. különködő, különös; fonák gondolkozású; a — fellow, különcz, hóbortos, csodálatos szent; —ness, s. különöség, fonákság.

Queest (kwíszt), s. vadgalamb; örves galamb.

Quell (kwel), v. a. megölni; elnyomni; v. n. apadni, csökkenni; s. ölés, gyilkoság.

Quel'ler, s. meggyőző, elnyomó.

Quench (kwens), v. a. oltani, eloltani, megoltani; gyengít ni, elzsibbasztani; elnyomni, elfojtani; it has quenched his thirst, az csillapította szomját; —, v. n. lecsillapodni.

Quench'less, adj. olthatlan, elolthatlan.

Querele (kwer'il), s. vád, kereset.

Querent (kwi'rent), s. panaszló v. keresőfél.

Querimonious (kwerimo'niász), adj. patvarkodó, perlekedő.

Querist (kwi'riszt), s. kérdező, kérdéstevő.

Quern (kwern), s. kézialom.

Querry (kwer'ri), s. ló-istálló; lovász-mester, idomár.

Querulous (kwer'julász), adj. panaszos, panaszolkodó.

Query (kwe'ri), s. kérdés; v. a. kikérdezni; megkérdezni; kétségbe vonni; v. n. kérdést tenni; kétségeskedni.

Quest (kwest), s. keresés; nyomozás, kutatás; kérelem; to be in — of, keresni, keresgetni; to go in —

of, to set out in — of, keresni menni; —, v. a. keresni, nyomozni.

Quest'ion (kwesz'tsǎn), s. kérdés; to put a —, kérdést tenni; to put one to the —, vallatni, kínvallatni vkit; to put in —; kérdésbe tenni, kétségbe vonni; that is out of the — under these circumstances, ily körülmények között arról szó sem lehet; to be or not to be, that is the —, lenni vagy nem lenni, az itt a kérdés; the matter in —, a szőnyegen forgó úgy; to bring into —, kétségbe hozni, kétesítni, veszedelmeztetni; to make it a —, vizsgálat v. vita tárgyává tenni; to call into —, kétségbe vonni; to make no — of it, kétségbe nem vonni, bizonyosnak tartani vmit; —, v. a. megkérdezni; kikérdezni; vallatni; kétségbe vonni; —, v. n. kérdezősködni.

Quest'ionable (kwest'sǎněbl), adj. kérdéses, kérdés alatti; kétséges; gyanús.

Quest'ionary, adj. kérdezkedő; kérdezősködő.

Quest'ioner, s. kérdező, kikérdező; vizsgáló.

Quest'ionless, adj; kétségtelen; adv. kétségtelenül.

Quest'or, s. számtartó, számvevő.

Quest'uary (—sjuéri), adj. nyervágybő.

Quib (kwib), s. bőköszó; v. a. szúrni (szóval).

Quibble (kwib'bl), s. szójáték; elménczkedés; v. n. szójátékot csinálni; elménczkedni.

Quick (kwik), adj. sürge, fürge; gyors, sebes; eleven; élénk, vidor; — with child, közel várandós; — fire, s. lángtűz; a — wit, sebes elme; — of sight, éleslátású; — of comprehension, sebes felfogásu; to be — at —, ügyesnek lenni —ban, —ben; gyorsan véghez vín-

BIZONFY: Angol-magyar szótúr.

305

t

Quick

ni vmit, sürgölődni; be! —
siess! to make a — return,
jál kelni, jó keletének len-
ni: (prov.) good ware
makes — markets, a jó
árú hamar fogy: —at meat,
— at work, ki hamar
eszik, hamar dolgozik; —
set, — set hedge, s. eleven
kertelés; — sighted, adj.
éleslátásu: — work, s. a
hajó vízben járó része;
—ly, adv. fürgén; gyorsan,
sebesen; élénken, vidoran;
—ness, s. sürgeség; eleven-
ség; élénkség; gyorsaság,
sebesség; (tehetségekről)
élesség, finomság.

Quick, s. élő, eleven; elevenje
vminek; the — and the
dead, az elevenek és a hol-
tak; to touch the —, to
touch to the —, elevenjére
hágni, elevenjére találni;
to cut to the — elevenig
vágni; (átv. ért.) nagyon
megbántani.

Quick'beam (—bím), s. veres
berkenye.

Quick'en (kwik'kn), v. a. ele-
venítni; éleszteni; gyorsít-
ni; buzditni; v. n. eleve-
nedni; rángani.

Quick'grass (—grász), s. ebfű.

Quick'lime (—leim), s. öltat-
lan mész.

Quick'silver (—szilvěr), s.
kéneső, higany.

Quid (kwid), v. n. dohányt
rágni.

Quiddity (kwid'diti), s. mi-
ség; szörszálhasogatás, el-
ménczkedés, agyaskodás.

Quidist (kwid'iszt), s. dohány-
rágó.

Quidnunc (kwid'nánk), s.
kormányi dolgokat fesze-
gető.

Quiescence(kwei-esz'szensz)
s. nyugvás.

Quies'cent, adj. nyugvó; —
letter, s. néma betű.

Quiet (kwei'et), adj. nyugal-
mas; csendes, nyugodt,
szende; a — life, nyugal-
mas élet; be — ! légy bé-
kével! maradj veszteg!
hallgass! —ly, adv. nyu-

Quieter

galmasan; csendesen, nyu-
godtan, békérel; —ness,
s. nyugodtság; csillap,
csend, béke; —, v. a. meg-
nyugtatni, csendesitni, le-
csendesitni.

Qui'eter, s. csendesítő; nyug-
tató.

Quietism (kwei'etizm), s.
vágy-elfojtás, érzésteleni-
tés.

Quietude (kwei'etjud), s.nyu-
galom, csend, csillap.

Quietus (kwei'etász), s. vég-
nyugalom, halál; nyugtat-
vány, bizonyíték.

Quill (kwill), s. tollszár, toll-
csév, toll; first —, s. tok
(lúdtoll); — driver, s. fir-
káló, mázoló; —, v. a. re-
dőzni (p. ingfodrot).

Quilt (kwilt), s. paplan, ke-
resztül varrott ágyterítő;
v. a. tűzni, keresztül var-
ni.

Quilt'ing (kwil'ting), s. tüz-
delés, tüzdelet; piké (kel-
me neme).

Quinary (kwei'néri), adj.
ötös; ötszörös.

Quunce (kwinsz), s. birs; —
tree, s. birs'a.

Quinch (kwins), v. n. mocz-
czanni.

Quinquen'nial (kwinkwen'-
niél), adj. ötéves, ötévi.

Quinsy (kwin'zi), s. torok-
gyik.

Quint (kwint), s. ötös.

Quint'al, s. mázsa.

Quintessence (—esz'szensz),
s. legjava, lelke, veleje
vminek.

Quintuple (kwint'jupl), adj.
ötszörös.

Quinzy, v. Quinsy.

Quip, v. Quib.

Quire (kweir), s. koncz (pa-
piros); templomkar.

Quirister (kwir'isztér), s. kar-
énekes.

Quirk (kwěrk), s. ütés, rá-
gás; a law —, jogcsel,
ügyészi fogás; —s, s. pl.
ötletek.

Quit (kwit), v. a. felmenteni;
megszabadítni; elhagyni,
odahagyni; elereszteni, el-

Quiz

ejteni; lemondani, letenni;
elintézni, eligazítni, tisz-
tába hozni; visszafizetni,
kifizetni; kiegyenlítni; to
— one of..., vkit megsza-
badítni -tól, -től; to —
one from..., vkit felmente-
ni, feloldozni vmi alól; to
— an apprentice, inast
mesterlegynynyé tenni; to
— one's ground, hátrálni;
to — a siege, az ostromot
megszüntetni; to — an em-
ployment, szolgálatját, hi-
vatalát odahagyni; to —
one's hold, kezéből eleresz-
teni vmit: to — scores
with some one, kiegyez-
kedni, végezni vkivel, ki-
elégitni vkit; to — one's
self like..., mutatni ma-
gát-nak, -nek.

Quit, adj. ment, szabad; to
be — of..., mentnek lenni
-tól, -től; to go —, felsza-
badulni; — claim, s. le-
mondás.

Quite (kweit), adv. egészen,
teljesen, tókéletesen; igen;
I am — exhausted, egé-
szen ki vagyok merülve; I
am — at your service, egé-
szen szolgálatjára vagyok;
I am — well to-day, ma
nincsen semmi bajom; I
know that — well, azt igen
jál tudom: there you are
— out, abban ön nagyon
csalatkozik.

Quits (kwitsz), adv. we are
— now, most már nem tar-
tozunk egymásnak.

Quit'tal, s. forbútlat.

Quittance (kwit'ténsz), s. ki-
fizetés, kiegyenlítés; vi-
szonás, forbátolás; nyug-
ta, nyugtatrány; v. a. vi-
szonozní, forbátolni.

Quiver (kwiv'ér), s. nyiltok,
tegez; adj. fürge, eleven;
v. n. reszketni; with quiver-
ing lips, reszketeg ajakkal.

Quiz (kwiz), v. n. megtréfál-
ni, ingerelni; ingerkedni,
faggatódzani, aggatódza-
ni, kötedknı (-val, -vel);
s. bököszó; megtréfálás;
ingerkedés.

306

Quizzer

Rachites

Rail

Quiz'zer, s. kötekedő, ingerekedő.

Quoin (kwain), s. sarok, sarkokkő; ék, irány-ék.

Quoit (kwait), s. hajító-korong.

Quota (kwo'tê), s. hányad, jutalek.

Quotation (kwotě'sǎn), s. idézés, idézet, idézmény, hivatkozmány; árjegyzék; —s of specie, pénzek árfołyama.

Quote (kwoot), v. a. felhozni, előhozni, idézni; (ker.) jeyezni, tenni-ra, -re; to be quoted at..., forgalomba jönni -on, -en (p. üt forinton).

Quoth (kwoth), v. def. — I, mondtam; —he, azt mondja, azt mondja vala, azt mondta.

Quotidian (kwotid'ièn), adj. mindennapi, mindennapos.

Quotient (kwo'sent), s. hányados, osztat, osztmány.

R.

R (ár), s. az R betű neve.

Rabate (rébět'), v. a. (solym.) lecsapni.

Rab'bate (réb'êt), v. a. apasztani, csökkenteni; alább szállitni; s. lerovat, leengedés.

Rab'bi (réb'bi), s. zsidópap.

Rab'binie (rébín'ik), adj. zsidópapi.

Rab'bit (réb'ít), s. tengeri nyúl; doe —, s. tengeri nyúl nösténye.

Rabble (réb'bi), s. nép alja, nép söpredéke; —ment, s. csoportosulás, aljnép csoportosulása.

Rabid (réb'id), adj. dühös; —ness, s. dühösség.

Race (rész), s. törzs, törzsök; nem; faj, fajta; versenyfutás; lófuttatás, lóverseny; folyás; the human —, az emberi nem; —horse, s. versenylő, futtató lő; — course, s. futó pálya;

—, v. n. versenyt futni; versenylovakat tartani.

Rachites, v. Rickets.

Rack (rêk), s. kînpad; jászolrács; vasrács; újnok; ruhafogás; nyujtópad; gúszaly; to put to the —, kînpadra huzni; (fig.) to put one's brains to the —, fejét törni; to set one on the —, gyötörni vkit; to go to — and ruin, veszendőbe menni, végromlásra jutni: —, v. a. nyujtani, kinyujtani, elnyujtani; kînpadra húzni; kínzni, gyötörni; nyomorgatni, sanyargatni; —, v. n. vonulni (felhőkörül).

Rack'er, s. kínzó, hóhér-inas, hóhérlegény; a — of laws, törvényesavaró.

Rack'et (rêk'kit), s. labdaverő recze; zaj, lárma; v. n. lármat ütni.

Rack'ing, s. kifeszítés, kinyujtás; —s of conscience, s. pl. lélekmardosás.

Racy (réssi), adj. csipűsízű: élesszagu; szeszes; szelleműs.

Raddle (rêd'dl), s. sövényveszsző; — hedge, s. sövény; v. a. fonni (sövényt).

Radiance (rê'diënsz), s. sugárzás, ragyogás.

Ra'diant, adj. sugárzó, ragyogó.

Radiate (rê'diēt), v. a. sugározni; v. n. ragyogni.

Ra'diated, adj. sugáros; — flowers, s. pl. sátoros virágok.

Radia'tion, s. sugárzás.

Radical (rêd'ikêl), adj. gyökeres; meggyökerezett, vele született, természeti; eredeti; alap...; — word, s. tősző; törzsöksző; a — truth, alapigazság; — sign, s. gyökjel; — moisture, s. életnedv; —, s. (vt.) gyök; (nyt.) gyöksző, gyökérsző; gyökérbetű.

Radicate (réd'ikét), v. n. meggyökerezni; adj. meggyökerezett.

Radica'tion, s. meggyökerezés.

Radiometer (rêdiam'itěr), s. kaszahúgy, kaszáscsillag; hollandi fokiw (műszer).

Radish (rêd'is), s. retek, hónapos retek.

Radius (rê'diǎsz), s. (pl. radii), sugár, félátmérő; orsóesont; — of gyration, s. forgási sugár; — of curvature, s. görbületi félmérő; — of inertia, s. tehetlenségi sugár; — vector, s. vonsugár.

Raff (réff), s. zagyvalék, gyűlevész.

Raffle (rêf'fl), s. koczajáték; pass; to have a — for..., koczák kijátszani; —, v. n. koczákni; to — for, koczák kijátszani.

Raft (ráft), s. tutaj, fatalp, szálhajó, csillehajó; uszafa.

Ra'fter (ráf'těr), s. gerenda, félgerenda.

Rag (rêg), s. rongy; to be all in rags, rongyosnak lenni; to boil to rags, szétfőzni; szétfőni; — man, s. rongyszedő; — stone, s. fenkő; — wort, s. berzedt üszög-ör; —, v. a. megdorgálni; gyalázni.

Ragamuffin (régémáťfin), s. ringy-rongy, gézengűz (ember.)

Rage (rêdzs), s. düh, méreg, bősz, ádázat; to be in a —, dühben lenni; to get into a —, felbőszülni; —, v. n. dühösködni.

Ragged (rêg'ged), adj. rongyos; szakadozott; csipkés, göröngyös, rögös; bojtos, gubanczos; — school, s. szegények iskolája; — stone, s. terméskő.

Ra'gingly (rê'dzsingly), adv. dühösködve.

Ragout (rêgű'), s. húsvagdalék; elegy-belegy.

Raid (rêd), s. ütlet.

Rail (rêl), s. pályasín; vasrúd; rács, korlát; sorompó; keresztfa, zárfa; hars, haris, guvat; — road, —

307

t*

Railer

way, s. vasút; —, v. a. kö-
rülrácsozni, berácsozni,
korlátolni; —, v. n. (at)
trétfát üzni (-ből, -ből), in-
gerkedni (-val, -vel).

Rail'er, s. megtrétfáló, gú-
nyoló.

Rail'ery, s. tréfa, csúfolódás.

Rail'ing, s. râvs, korlát.

Raiment (rē'ment), s. öltö-
zet, öltőruha.

Rain (rēn), s. eső; pl. éjsz.
széles. 4 és 10° közt fekvő
táj; — bow, s. szivárvány;
ég-iv; — time, s. esőszak;
— water, s. esővíz; —, v.
a. and n. esni, esőzni; it
rains, eső esik; it is going
to —, esni fog; if it rains
cats and dogs, ha vasrilla
esik is, ha tűzes eső esik
is; (prov.) it never rains
but it pours, bajjal jár a
baj, v. nem jár társ nélkül
a szerencsétlenség.

Raindeer (rēn'dír), s. iram-
szarvas, iramgím.

Rainy (rēn'i), adj. esős; a —
day, esős nap.

Raise (rēz), v. a. emelni, fel-
emelni; felállítni; felven-
ni; feltámasztani; idézni;
felszállítni, felvinni; ne-
velni; kerítni, szerezni;
felkelteni; felbujtani; ter-
meszteni, tenyészteni; to
— one's eyes, szemeit fel-
vetni; to — one's voice,
szavát felemelni, fentebb
hangon szólani; to — a
loan, kölcsönt felvenni; to
— soldiers, katonákat szed-
ni, ujoncsozni; to — the
siege, az ostromot megszün-
tetni; to — the dust, port
ítni; to — the prize of a
thing, vminek az árát fel-
vinni; to — the devil, az
ördögt idézni; to — from
death, a halálból feltá-
masztani; to — from the
dead, halottaiból feltá-
masztani; to — a wall, fa-
lat felrakni; to — a bank,
gátot felhányni; to — a
monument, emléket emel-
ni v. állítni; to — one's
self, felvenni magát, felver-

gődni, tekintélyre jutni;
to — one's bristles, méreg-
be jönni; —, s. to make a
—, megszerezni, szert ten-
ni vmire, szerét ejteni vmi-
nek.

Rais'in (rēz'n), s. malozsa.

Rajah (rē'dzsê), s. keletindiai
fejedelem.

Rake (rēk), s. gereblye; fes-
lett ember; hajónyom; v.
a. gereblyézni; kaparni;
gyűjteni, összekaparni, fel-
tűrni, összevájni; to —
together riches, kincset
összekaparni; to — up, fel-
tűrni, felvájni; —, v. n.
kutatni, kajtatni, fürkész-
ni; feslett életet élni; to —
into, kukutatni; beleavat-
kozni; he rakes and scrapes
for an estate, minden úton
módon meg akar gazda-
gúlni.

Rakehell (rēk'hel), adj. ki-
kapó, feslett; s. feslett em-
ber.

Ra'ker, s. szénronó, asag;
gereblye; gereblyélő.

Rakish (rēk'is), adj. kikapó,
feslett; —ness, s. 'fesfél-
ség.

Rally (rêl'li), v. a. ismét öss-
szeronni, sorba gyűjteni
(katonáságot); ismét csat-
tarendbe állítani; megtré-
fálni; ingerkedni (-val,
-vel); v. n. ismét sorba
gyűlni; tréfálázi; —, s.
csatarend helyreállítása,
sorbagyűlés; ingerkedés,
tréfa.

Ram (rêm), s. kos; faltörö
kos; — rod, s. töltö vessző:
—, v. a. kosolni, súlykol-
ni; to — in piles, karókat
leverni.

Ramage (rêm'edzs), s. ágak,
galyazat; csiripelés, csi-
csergés; virágos bársony;
to have a — taste, vadsza-
gának lenni.

Ramage, v. to Rummage.

Ramble (rem'bl), v. n. rán-
dulni, kószálni, szerteszét
járkálni; s. kószálás.

Ram'bler, s. kószáló.

Ram'bling, adj. kószá.

Raisin

Rand

Ram'ents (rē'mentsz), s. pl.
vakarék, hulladék.

Ramification (rêmifikē'sǎń),
s. elágazás.

Ramify (rêm'ifei), v. a. el-
ágítni; v. n. elágazni.

Rammer (rêm'měr), s. su-
lyok, kos, ütőkos; töltő vesz-
sző.

Rammish (rêm'mis), adj.
bakbűzű; — stench, s. bak-
bűz.

Rammy, v. Rammish.

Ramous (rē'mǎsz), adj. ágas,
ágas-bogas.

Ramp (rêmp), v. n. mász-
ni, indásodni, kacsolódni;
egyet szökni, egyet ugrani;
s. szükés, ugrás; pajkos
ledny.

Rampal'ian (rêmpêl'iên), s.
hitvány, gőzengűz (ember).

Rampancy (rêm'pênszi), s.
mászás; indásodás, bujál-
kodás, terjedés; bőség, fe-
lesleg.

Ram'pant, adj. mászó; in-
dásodó, buján növő; (ép.)
lejtős.

Rampart (rêm'pêrt), s. vár-
töltés; mellvéd; mellvéd-
út, gátonyút; v. a. körül-
sánczolni.

Rampion (rêm'piǎn), s. ra-
poncz.

Rampire, v. Rampart.

Ramscuttle (rêm'szkát-tl), s.
rima.

Ramsons (rêm'szansz), s. pl.
ziliz.

Ranch (réns), v. a. megrán-
tani (p. lábát); kirándít-
ni; s. megrándulás (lábé).

Rancho (rên'ko), s. kunyhó.

Rancid (rên'szid), adj. avas,
avatag; to get —, avasod-
ni; —ness, s. avasság.

Rancid'ity, v. Rancidness.

Ranc'orous (rêng'karász),
adj. ellenséges, gyűlölséges;
elkeseredett, ellenséges in-
dulatú; —ly, adv. ellensé-
gesen, gyűlölségesen, ellen-
séges indulattal.

Ranc'our (rêng'kár), s. ellen-
séges indulat, gyűlölség, el-
keseredettség.

Rand (rênd), s. szél, szegély.

308

Random

Random (rên'dǎm), s. tör-
ténet, véletlen; at —, ta-
lálomra, véletlenre, vak-
tába.

Range (rēndzs), s. sor, rend;
osztály; létrafog; szita,
rosta; tüzrács; szekérrűd;
szekérnyűjtő; vándorlás;
terjedelem, körület, kör;
lőtávol; elérhetőség; — of
projection, s. löktávol; —
of mountains, s. hegysor,
hegyláncz; to take a wider
—, tovább terjeszkedni; to
give free —, szabad mezőt
engedni (-nak, -nek); ma-
gára hagyni; it is not
within the — of possibil-
ity, ez a lehetség körén túl
esik; —, v. a. sorakoztat-
ni; sorozni, sorba tenni;
sorba állítni; rendbe szed-
ni; rakásolni; —, v. n.
sorban állani; sorakozni;
barangolni, sőrálni; ván-
dorolni; vizslatni; to —
along the coast, part men-
tében vitorlázni; to — from
one topic of conversation
to another, össze-vissza be-
szélni; to — about at one's
own will, kedre szerint kó-
szálni.

Rang'er, s. fürkész-eb; kóbor-
ló; vadmester.

Ran'gle (rêng'gl), v. n. ka-
csolódni; indásodni; ran-
gling plants, s. pl. kacsnö-
vények.

Rank (rêngk), s. rang; rend,
sor; — and file, közlegé-
nyek és altisztek; to turn
one into the ranks, kato-
nát vesszőni; a man of —,
főbb rangú ember; —, v. a.
sorakoztatni, sorba állíta-
ni; to — with, egy sorba
tenni -val, -vel; —, v. n.
sorakozni, sorba v. rendbe
állani; to — with, egy-
rangúnak lenni -val, -vel.

Rank, adj. buja; üzekedő,
koslatag; avas; buján nö-
vő; to be — with, vmi bú-
zünek lenni; —ly, adv.
buján, bőségesen; —ness,
s. bujaság; bőtenyészet;
avasság.

Rankle

Rankle (rêng'kl), v. n. meg-
tüzesedni (seb); genyedni;
harapózni.

Ransack (rên'szêk), v. a. ki-
zsákmányolni, kirabolni,
megfosztani.

Ransom (rên'szǎm), s. vált-
ságdíj; —, v. a. fogságból
kiváltani.

Rant (rênt), v. a. fennen be-
szélni, nyeglélkedni, dagá-
lyoskodni; s. dagályosko-
dás, beszéddagály; nyegle-
ség.

Ran'ter, s. nyegle; dagályos-
kodó.

Rantipole (rên'tipol), s. ki-
csapongó; adj. czéda, dé-
vaj, szilaj; v. n. kicsapon-
gani, féktelenkedni, dom-
bérozni.

Ranula (rên'julè), s. békada-
ganat.

Ranular (rěn'julěr), adj. —
veins, s. pl. nyelv-erek.

Ranunculus(rênǎng'kjunlǎsz)
s. szironták.

Rap (rêp), v. a. and n. ko-
pogni, koczogni, kopogtat-
ni, koczogtatni, dörögni,
dörgetni, zörgetni; verni,
iitni, megütni; elragadni,
elbájulni; elkapkodni; to
— one on the knuckles,
perczére ütni vkinek; to
— out an oath. átkot mon-
dani; he is rapped with
joy, örömében nem tud hová
lenni; —, s. legyintés; üt-
leg; fricska; jillér; kopo-
gás, zörgetés, zörömbölés;
to give a —, kopogni, zör-
getni.

Rapacious (rêpê'sász), adj.
dúvágyű, ragadozó; —ly,
adv. ragadozólag; —ness,
s. dúvágy, ragadozási vágy.

Rapacity (répész'íti), s. ra-
gadozás, ragadozási vágy.

Rape (rêp), s. dúlás, rablás;
préda, ragadomány; erő-
szakos paráználkodás; nő-
rablás; to commit a —,
erőszakot tenni nőszemé-
lyen; — wine, s. szembor;
— oil, s. repczeolaj; —
seed, s. karórépamag, rep-
czemag.

Rase

Rapee (rêpí'), s. derczebur-
nót.

Rapid (rêp'id), adj. sebes,
gyors, ragadó; —ly, adv.
sebesen, gyorsan; —ness,
s. sebesség.

Rapid'ity, s. sebesség, hirte-
lenség.

Rap'ids, s. pl. folyamroha-
nat.

Rapier (rě'piěr), s. virószál;
— fish, s. dögönyhal.

Rapine (rêp'in), s. dúlás,
rablás; erőszakoskodás,erő-
szaktétel; rablott jószág;
v. a. rabolni, megrabolni.

Rapper (rép'pěr), s. ajtóka-
lapács, ajtózörgetyű, ajtó-
koczogó.

Rapt (répt), adj. elbájolt, el-
ragadt; s. elragadtatás.

Rapter (rép'ter), s. rabló, nő-
rabló; erőszaktevő.

Rapture (rép'tsǎr), s. elra-
gadtatás; sebesség; raga-
dozás (n. h.); to be in
raptures, elragadtatni;
poetical —, költői ihlett-
ség.

Raptured (rép'tsǎrd), adj. el-
bájolt, elragadt.

Rapturous (rép'tsurász), adj.
elragadtató.

Rare (rēr), adj. ritka; fél-
főtt; —ly, adv. ritkán;
—ness, s. ritkaság.

Rarefaction (rērifék'sǎn), s.
ritkitás.

Rarefy (rē'rîfei), v. a. ritkit-
ni, higitni; v. n. ritkódni,
ritkulni.

Rarity (rê'riti), s. ritkaság,
ritka dolog; gyérség.

Rasant (rêz'ênt), adj. sodró.

Rasberry, v. Raspberry.

Rascal (rász'kêl), s. gazem-
ber.

Rascal'ity, s. czudarság, alá-
valóság; gaz-nép, ringy-
rongy-nép

Rascallion (rászkêl'jǎn), s.
gézengült (ember).

Ras'cally, adj. hitvány, czu-
dar.

Rase (rēz), v. a. sodorni;
horzsolni; földig lerontani;
kűrtani; kivakarni(irást),
kítörölni; not to be rased

309

Rash

out, kitörölhetlen; —, v. n. csikófogait elhullatni; —, s. horzsolt seb.

Rash (rês), s. szittyó, káka: küteg, pörsenés; félatlasz; adj. hirtelenkedő, sietségés; meggondolatlan; túlért, száradt; — headed, adj. gondolatlan; hirtelenkedő; —ly, adv. sebesen; —ness, s. hirtelenkedés; meggondolatlanság; —, v. a. darabokra vagdalni; agyarolni.

Rash'er, s. — of bacon, s. szalonmaszlelet.

Rasor, v. Razor.

Rasp (rászp), s. málna; ráspoly; v. a. ráspolyozni.

Raspberry (ráz'beri), s. málna, málnabogyó; — jam, s. málnasűrű; — bush, s. málnabokor; — ale, s. málnaser.

Rat (rêt), s. patkány; szökevény; to smell a —, gyánúperrel élni; cset sejteni; — catcher, s. patkányfogó (ember); — trap, s. patkányfogó, patkánykelepcze; —'s bane, s. patkányvesztő.

Ratable (rê'têbl), adj. megbecsülhető; egyértékű, hasonértékű; megadóztatható; arányos.

Ra'tably, adv. aránylag, arányszerüleg.

Ratch (rêts), s. merítő kerék (órában).

Rate (rêt), s. (szabott) ár; illeték; adó; becslés, felvetés; összeg; mérv; mód; fajta, minőség; poor —, szegény adó; water —, víz-adó; — of exchange, váltó-árfolyam; — of interest, kamatláb; at any —, minden áron; minden esetre; at a high —, nagy áron; fennhégázra; to talk at a high —, nagyoskodni, fennen beszélni; to drink at a high —, iszakoskodni; a first — article, elsőfajta, legjava áru; —, v. a. becsléni, becsülni; adót vetni (-ra, -re); megfeddeni,

megdorgálni; to — one for, vádolni vkit-ről, -ről.

Rateable, v. Ratable.

Rater (rê'têr), s. becslő.

Rath (ráth), s. domb; adj. kora.

Rather (rádli'ér), adv. inkább; to have —, inkább akarni; I would — walk than ride in a coach, inkább szeretnék gyalogolni mint kocsin menni; I was — surprised, egy kissé meg voltam lepetve; he came — late, nem igen korán jött; — the egg today than the hen to-morrow, jobb ma egy veréb mint holnap egy tűzok.

Ratification (rêtífikésán), s. megerősítés, clismerés, jóváhagyás.

Ratify (rêt'ifei), v. a. megerősítni, elismerni, jóváhagyni.

Ratio (rê'si-o), s. arány, arányzat.

Ratiocinable, v. Rational.

Ratiocinate (résiasz'inét), v. n. következést hűzni, okoskodni.

Ratiocina'tion, s. következtetés, észlet, okoskodás.

Ratioc'inative (—nêtiv), adj. észletszerű.

Ration (rê'sán), s. rész, adag, étadag, ital-adag.

Rational (rê'sánél), adj. okszzerű, észszerű; végszerű, mérszerű; észszel bíró, eszes; — horizon, s. valódi látkör; —ly, adv. észszerüleg; végszerüleg; eszesen.

Rationale (rê'si-o-né'li), s. okokkal támogatott magyarázat.

Rationality (rêsánél'iti), s. észszerüseg, eszesség.

Rattle (rêt'tl), s. kelep, ke replő, csörgetyű, zörgetyű; kelepelés, csörgés; csacsgás, csevegés; kajmacsór, kahastaréj; red —, s. posvány kajmacsór; — snake, s. csörgekiqyű; — snake-root, s. csészeszár; —, v. n. kelepelni, csörögni; bakzaní; to — in the throat,

Rateable

hörögni; —, v. u. csörgetni.

Rattoon (rêttún'), s. mosómedve.

Raucity (raa'sziti), s. rekedtség.

Raucous (raa'kász), adj. rekedt.

Raunch, v. to Wrench.

Ravage (rêv'edzs), v. a. pusztítni, elpusztítni, feldúlni; s. pusztítás, elpusztítás, dulás.

Rav'ager, s. pusztító.

Rave (rêv), v. n. őrjöngeni; to — upon one, bele bolondultnak lenni vkibe, vki után bolondulni.

Rav'el (rêv'vl), v. a. fosztani, kifosztani, kirostolni; feldontani, feloldani, felfejte ni; összebonyolítni; v. n. foszlani, kirostolódni; összebonyolódni.

Ravelin (rêv'lin), s. vértgát.

Raven (rê'vn), s. holló.

Rav'en (rê'vn), s. ragadomány; v. a. and n. ragadozni, mohókodni, faldokolni.

Rav'ener, s. mohókodó, faldokló, ragadozó.

Rav'ening, s. v. Ravenousness.

Rav'enous (rêv'venász), adj. mohó, falánk, ragadozó; —ly, adv. mohón, falánkul, ragadozólag; —ness, s. mohóság, falánkság, ragadozási vágy.

Raver (rê'vêr), s. őrjöngő.

Ravin (rê'vin), s. mély út, öblös út, hegyzúg, gyugyor.

Ravine (rê'vin'), s. esópatak.

Raving (rê'ving), s. őrjöngés; eszelősködés; — adj. őrjöngő; eszelősködő; —ly, adv. őrjöngve; eszelősködve.

Ravish (rê'vis), v. a. nöszemélyen erőszakot tenni; elragadni, elrabolni; elbájolni, elragadni; —er, s. erőszaktevő, nőrabló, rabló; —ment, s. erőszaktétel (nöszemélyen); rablás; elragadtatás, elbájolás (n. h.).

Raw (rao), adj. nyers, ter-

310

Rawish

mék; készítetlen; fővetlen, sűletlen; zordon (idő); tapasztalatlan, járatlan; — silk, s. termék selyem; — boned, adj. csont-bőr; — materials, s. pl. nyers anyag; —ly, adv. nyersen; tapasztalatlanúl, ügyetlenül; —ness, s. nyerseség; zordonság.

Rawish, adj. zordon (idő).

Ray (ré), s. sugár, fénysugár; rája (hal); vetési konkoly; csík, vonal; — of hope, s. reménysugár; — of light, s. fénysugár; — of gold, s. aranylerél; — of grass, s. perje; borsókás perje: —, v. a. csíkozni; bemocskolni; ömleszteni; —, v. n. sugárzani.

Raze, v. Rase.

Razor (ré'zěr), s. borotva, szakállkés; pacific —, s. óvborotva; — strap, s. borotvaszíj.

Reabsorb (ri-ébszarb'), v. a. ismét beszívni.

Reach (ríts), v. a. érni, elérni; nyújtani, odanyújtani; I cannot — it, it is too high, igen magas, nem érem; to — the bottom, fenekét érni (vminek); — me the saltcellar, nyújtsa nekem ide a sótartót; to — one's hand, kézhez jutni; when it reached my ears, midőn hallottam, midőn értesemre esett; she reached her ends, elérte czélját; to — down, lenyújtani; —, v. n. érni, terjedni; émelyedni, okádozni; to — at one, beperelni, perbe vonni vkit; to — to, érni —ig; to — down, leérni; it does not — so far, odáig nem ér; azzal nem lehet beérni; —, s. érés, elérés; elérhetőség; távol, terjelem, kör, tér; émelygés, okádozás; cselfogás; within —, elérhető; out of —, elérhetlen; within — of gun-shot, lőtávolban; it is not in my —, it is not

within the — of my power, nem áll hatalmamban.

React (ríekt'), v. a. újra játzani, ismét adni (játék színen); v. n. (on) visszahatni, ellenhatni.

Reaction (riék'sán), s. visszahatás, ellenhatás; — wheel, s. visszahatási kevék.

Read (ríd), v. a. and n. irr. (read [red], read), olvasni; kitalálni, kiismerni (n.h.); mondani, beszélni (n. h.); to — the (news)papers, a hírlapokat olvasni; to — a letter to some one, levelet felolvasni vki előtt; to — on, tovább olvasni; to — out, fenhangon olvasni; végig olvasni; to — over, átolvasni.

Read (red), adj. olvasott, sok olvasottságu.

Read'er (rí'děr), s. olvasó.

Readily (red'ili), adv. készen; készségesen; halogatás nélkül; to sell —, jól kelni (portékáról).

Read'ing (rí'ding), s. olvasás, felolvasás; olvasottság; elterő olvasás.

Readiness (red'ínesz), s. készenlét; készség; könnyűség, ügyesség, fürgeség; with —, készséggel, készségesen; to set in —, elkészítni; to keep in —, készen tartani; — of mind, lélek-éberség; — of wit, sebes-elműség; — of speech, beszédkönnyűség.

Readjourn (ri-éd-zsárn'), v. a. újra elnapolni; másodszor idézni.

Readjust (rí-éd-zsászt'), v. a. ismét rendbe hozni.

Readmis'sion (rí-éd-misán), s. isméti bebocsátás.

Readmit (ri-éd-mít'), v. a. ismét bebocsátani.

Readmit'tance, v. Readmission.

Ready (red'i), adj. kész, készen lévő; elkészült; készséges; kész, gyors, ügyes; are my boots —? kész a

csizmám; I am —, kész vagyok; I am — to serve you, szolgálatjára vagyok; to be — to depart, készen lenni az utra; to get —, elkészítni; to get one's self —, elkészülni; — for, kész-ra, -re; — to sail, — for sea, vitorlázní kész, vitorlakész; to be — at hand, kéznél lenni; — of invention, találós, találmányos; — money, s. készpénz; — apprehension, s. sebes felfogás; — reckoner, s. gyors v. ügyes számító; to meet with a — sale, jó keletének lenni; —, adv. készen, könnyen, gyorsan.

Reagent (ri-é'dzsent), s. kémser.

Real (rí'él), adj. dologi; dologbeli; valódi, igazi; valószerű; — estate, s. földbírtok; — property, s. ingatlan jószág; — money; s. pengő pénz; — security, s. ingatlan zálog.

Realgal, v. Realgar.

Realgar (rí'êlgér), s. vörös mírkénle.

Real'ity, s. valóság, valódiság.

Realiza'tion, s. valósítás, létesítés; pénzzétevés.

Realize (rí'éleiz), v. a. valósítni, létesítni; készpénzért eladni; ingatlanokba fektetni (pénzét); valónak tartani v. képzelní (vmit); nyereséget huzni (-ból, -ból).

Re'ally, adv. valóban, igazán, voltaképen; I — don't know, én bizony nem tudom.

Realm (relm), s. ország, királyság. [ság].

Realty (rí'élti), s. ingatlan.

Ream (rí'm), s. rizma; köteg (20 koncez papiros); v. n. rimánkodni, veszékelni; v. a. tágítni, kivájni.

Ream, v. Cream.

Reanimate (ri-én'imét), v. a. ismét feléleszteni, felelevenítni; ismét felvidítni, felbótorítni.

311

React

Reanimate

Reap

Reap (ríp), v. a. sarlózní,
aratni; to — the harvest,
aratni, bearatni; to — ad-
vantage, hasznának lenni
(vmiből); as you sow you
shall —, ki mint vet, ugy
arat; ki mint igyekszik,
ugy veszi hasznát.

Reap'er, s. arató.

Reap'ing, s. aratás; — hook,
s. sarló; — time, s. aratás
ideje.

Reappear (ri-éppír'), v. n. is-
mét vayy újra megjelenni.

Reappear'ance, s. ismétí meg-
jelenés.

Reappoint (—paint'), v. a. is-
mét hivatalba tenni.

Rear (rír), s. utósereg, utó-
véd, hátvéd; háttér; utolja
vmínek; to bring up the
—, az utóhadat vezényelni;
utolsónak lenni; to walk
in the — of some one,
vkit követni (utána men-
ni); — admiral, s. tengeri
alvezér; — guard, s. hát-
véd; utóharczvonal; —
mouse, s. denevér.

Rear (rír), v. a. emelni, fel-
emelni; felállítni; felne-
velni; feléleszteni, felbáto-
rítni; felhajtani, felverni
(vadat); to — up a child,
gyermeket felnevelni; to —
one's self up, emelkedni,
felvenni magát, felvergőd-
ni; —, v. n. ágaskodni.

Reascend (ri-ész-szend'), v.
n. ismét felszállni, újra
felemelkedni; v. a. újra
megmászni; ismét felhágni,
felülni.

Reason (rí'zn), s. ész; ész-ok,
ok; igazság, méltány, mél-
tányosság; észkövetkeztet-
tés; észszerűség; to bring
one to —, eszére hozni
vkit; to hear —, észre hall-
gatni; to speak —, okosan
beszélni; in —, in all —,
igazság és méltány szerint;
to do one —, igazságot
tenni vkinek, igazságosnak
lenni vki iránt; to do —,
állani vkinek (áúdomás-
nál); by — of, azon okból,
azon oknál fogva; (prov.)

Reasonable

there is — in the roasting
of eggs, minden dolognak
megvan a maga csinja;
—, v. n. érvelni, okoskodni;
következtetni; (with) fele-
selni; vitatkozni; értekez-
ni; (of) elmélkedni, gon-
dolkodni, okára menni
(vminek); to — with one's
self, magában tanakodni;
—, v. a. meggondolni, fej-
tegetni.

Reasonable (rí'zn-ê-bl), adj.
eszes; méltányos; mérsé-
kelt; meglehetős; —ness,
s. méltányosság; mérsé-
keltség.

Rea'sonably, adv. eszesen;
méltányosan; meglehető-
sen; okkal-móddal.

Rea'soner, s. okoskodó, el-
mész; eszeskedő.

Rea'soning, s. okoskodás, kö-
vetkeztetés.

Rea'sonless, adj. esztelen, ok-
talan; okatlan.

Reassemble (ri-ész-szem'bl),
v. n. ismét összejönni, is-
mét összgyűlni; v. a. is-
mét egybegyűjteni.

Reassurance (ri-ésju'rênsz),
s. viszonbixtosítás; viszon-
bátorság.

Reassure (ri-ésjú'r'), v. a. is-
mét lecsillapítni, ismét fel-
bátorítni; viszonbixtosítni.

Reastiness (rísz'tinesz), s.
avasság.

Reas'ty, adj. avas.

Reate (rít), s. sás.

Reattempt (ri-êtttemt'), v. a.
újra megkísérteni.

Reave (rív), v. a. irr. (reaved
[rí'vd], reft [reft]); el-
fúni; elrántani, elragadni;
to — of, megfosztani -től,
-től.

Rebaptization (ribêptizē'-
sán), s. újra v. másodke-
res'telés.

Rebaptize (—bêpteiz'), v. a.
újra keresztelni.

Rebaptizer (—tei'zěr), s. ke-
resztség-ismétlő.

Rebate (ribēt'), v. a. rovát-
kolni, vájuzni, hornyolni;
kevesbíteni; enyhítni, csil-
lapítni; levonni, leszám-

Recapitulation

lálni; leengedni; s. rovát-
kolat, hornyolat, vájuzat;
mellékjegy; lerovat.

Rebbit (reb'bit), s. szamárfül
(behajtás a könyvlapon).

Rebel (reb'el), v. n. lázadni,
zenebonáskodni; s. lázadó;
zendülő; adj. lázos, zene-
bonás.

Rebel'ler, s. pártütő, zendítő.

Rebel'lion, s. lázadás, párt-
ütés.

Rebel'lious, adj. lázadozó;
zenebonás, lázas.

Reblossom (riblasz'szám), v.
n. ismét virágzani.

Reboil (ribail'), v. n. újra
felforrni; haragra lob-
banni.

Rebound (ribáund'), v. n.
visszapattanni, visszaug-
rani, visszaverődni; visz-
hangzani; v. a. visszapat-
tantani; visszahangozni;
s. visszapattanás.

Rebuff (ribáffi'), s. visszave-
rés; visszautasítás; to meet
with a —, eligazító felele-
tet kapni; rövidebbet húz-
ni; —, v. a. visszaverni,
visszaúzni.

Rebuild (ribild'), v. a. újra
felépítni.

Rebuke (ribjuk'), v. a. meg-
feddeni, megróni, megdor-
gálni; s. feddés, megrovás.

Rebullition (ribálli'sán), s.
buzongás; forrás.

Rebus (rí'bász), s. képes ta-
lány.

Rebut (ribáť'), v. a. vissza-
verni, elúzni; ellentálla-
ni; v. n. visszavonulni,
hátrálni.

Recall (rikaal'), v. a. vissza-
híni; ismét meghíni; s.
visszahívás; ismétí meghí-
vás.

Recant (riként'), v. a. and n.
visszavenni (szarát).

Recanta'tion, s. visszavétel,
visszavonás, visszahúzás
(szóé).

Recapitulate (riképit'julét),
v. n. röviden ismétleni a
tartalmat.

Recapitula'tion, s. tartalom-

312

## Recognisance

zártság; elvonultság, magányosság; remetelak.

Recognisance (rikag' niszénsz), s. elismerés; írásban tett lekötés v. kötelezés, biztosíték, jót-állás.

Recogni'tion, s. ráismerés; elismerés; átvizsgálás.

Recognize (rek'agneiz), v. a. ráismerni; elismerni; ujra átvizsgálni.

Recoil (rikail'), v. n. (from) visszavonulni, visszahuzódni; visszapattanni; (at) írtózni (-től, -től); (to) visszatérni (-ra, -re); összeszugorodni; v. a. visszáűzni; (back) visszaijeszténi; s. visszavonulás; viszszapattanás, visszaborzadás.

Recoin (rikain'), v. a. ujra verni (pént).

Recollect (rekallekt'), v. a. ismét összeszedni; emlékezni (-ra, -re, -ról, -ről); to — some occurrence, vmely eseményre emlékezni; to — one's self, összeszedni magát.

Re'collect, v. Recollet.

Recollec'tion, s. összeszedés (n. h.); emlékezés, megemlékezés; to my —, to the best of my —, a mennyire emlékezem.

Recollet (ri'kallet), s. kisferenci (szerzetes).

Recomfort (rikám'fart), v. a. ismét megvigasztalni.

Recommence(rikammensz'), v. a. ujra kezdeni.

Recommend (rekammend'), v. a. ajánlani.

Recommend'able, adj. ajánlható. [lás].

Recommenda'tion, s. ajánló; ajánlási.

Recommend'atory, adj. ajánló; ajánlási.

Recommit (rikammit'), v. a. ujra letartóztatni.

Recompensa'tion, s. kárpótláslás, megtérítés; megjutalmazás, jutalom.

Recompense (rek'ampensz), v. a. kárpótolni, megtéríteni; megjutalmazni; s. kárpótlás; jutalom.

## Recompose

Recompose (rikampoz'), v. a. ismét összetenni, összerakni; megnyugtatni.

Recomposition(rekampozis'tán), s. isméti összetétel.

Reconcilable (rikanszei lêbl), adj. (to, with) engesztelhető; —ness, s. engesztelhetőség.

Reconcile (rikanszeil'), v. a. megengesztelni, megbékítni, összebékítni; (to, with) összeegyeztetni, összhangba hozni; (to) megbarátkoztatni; to — one's self to somebody, kibékülni vikivel; they are —d again, összebékültek ismét; —, v. n. összebékülni.

Reconcileable, v. Reconcileable.

Reconcilement(—szeil'ment) s. kibékülés.

Renconciliation(—sziliés'sán) s. összebékítés, összebékülés; összeegyeztetés, összhang.

Reconcil'atory, adj. engesztelő.

Recondense (rikandensz'), v. a. ujra megsírítni.

Recondite (rek'andeit), adj. rejtűkes.

Reconditory (rikan'ditari), s. rejtek, rejtekhely; éléskamra; raktár.

Reconduct (rikandákt'), v. a. visszavezetni, visszakisérni.

Reconnoit'er (rikanai'těr), v. n. ráismerni (n. h.); kifürkészni, nyomozni, kémlelni; szemrevenni.

Reconquer (rikang'kěr), v. a. visszafoglalni, ujra elfogalni.

Reconsider (rikanszid'ěr), v. a. még egyszer gondolóra venni.

Reconvene (rikanvín'), v. a. ismét egybehívni; v. n. ismét összegyűlekezni.

Record (rikaard'), v. a. jegyzőkönyvbe írni, bejegyzéni; lajstromozni; feljegyezni, felirni; emliteni; dicsérettel emliteni; évkönyvbe írni; megénekelni; s. okmány, okirat; jegy-

## Recrement

zőkönyv; évkönyv; old —s, s. pl. oklevéltár; keeper of the —s, s. oklevéltár-nok; the —s of time, s. pl. történet, történetkönyv, időrajz, krónika; it is upon —, fel van irva, fel van jegyezve; történetileg említve van.

Record'er, s. iktató, jegyzőkönyvr-vezető; írattárnok; város írnoka, jegyző; krónika-író, történet-író.

Recount (rikáunt'), v. a. elbeszélni; ismét elbeszélni.

Recount'ment, s. elbeszéls.

Recourse (rikörsz', rikorsz'), s. visszatérés; menedék; viszkereset; the course and — of times, időforgás; to have — to some one, vkihez fordúlni, menekedni; viszkeresettel élni, magát kármentessé tenni.

Recover (rikav'er), v. a. viszszanyerni, visszakapni; megszabadítni; megtérítni, helyrehozni; to — damages, megtéríttetni magát, kárpótlást kapni; to — one's health. egészségét visszanyerni; —, v. n. fel lábadni, felgyógyulni, felépülni; (against) viszkeresettel élni, megtéríttetni magát.

Recov'erable, adj. visszanyerhető; megszabadítható; gyógyúlható.

Recov'ery, s. visszanyerés; fellábadás, felgyógyulás; kártalaníttatás; past —, megtéríthetlen; gyógyulhatatlan.

Recreant (rek'riên't), adj. hiteszegett; gyáva.

Recreate (rek'ri-ét), v. a. ujra teremteni; felüdítni, féléles'teni; megvidámítni, mulattatni; to — one's self, uj erőt venni, felfrissülni, mulatni.

Recrea'tion, s. felüdülés, felfrisülés; mulatás.

Recrea'tive, adj. felüdítő, vidámító, mulattató.

Recrement (rek'riment), s.

314

Recremental

toroczk, salak, ruskó, se-
lejt.

Recrement'al, adj. salakos.

Recriminate (rikrim'inēt), v.
a. visszavádolni, ellenvá-
dat felhozni.

Recrimina'tion, s. viszonvá-
dolás, viszonkodás; viszon-
vád, ellenvád.

Recrim'inatory, adj. viszon-
vádi, ellenvádi.

Recrudes'cent (rikrudesz'-
ent), adj. megújuló, ujra
kifakadó (seb).

Recruit (rekrut'), v. a. helyre-
állítni, megújítni, kiegé-
szítni, kipótolni; felüldít-
ni, feléleszteni; uj erőt ad-
ni; ujonczozní; to — the
fire, a tüzet feléleszteni,
szenet v. fát rakni a tüzre;
to — one's strength, erőre
kapni; —, v. n. felépülni,
új erőt venni; katonát fo-
gadni, toborzani; —, s.
ujonc; toborzás, ujonczo-
zás. [borzó].

Recruit'er, s. hadfogadó, to-

Recruit'ing, s. toborzás, had-
fogadás; — officer, s. had-
fogadó tiszt.

Rect'angle, s. derékszög,
egyenszög; adj. derékszögű,
egyenszögű.

Rectangular(rektêng'gjulêr),
adj. derékszögű; —ness, s.
derékszögűség.

Rectifiable (rek'tifeiêbl), adj.
igazítható, megigazítható.

Rectification (—fike'sán), s.
igazítás, megigazítás; tisz-
títás; görbe vonal kiegyen-
zése.

Rectify (rek'tifei), v. a. igazítni, megigazitni; tisztálni, tisztára párolni; kiegyenlítni (görbe vonalt).

Rectitude (rek'titjud), s.egye-
nesség; őszinteség.

Rector (rek'tár), s. igazgató;
plébános; — ship, s. rec-
torság; —y, s. plébánia;
papház.

Recumbent (rikám'bent),
adj. hátradülö, düleszkedő;
nyugvó; bizakodó.

Recuperate (rikju'perēt), v.
a. visszanyerni.

Recuperation

Recupera'tion, s. visszanye-
rés.

Recur (rikár'), v. n. vissza-
térni, visszajönni; folya-
modni, fordulni (-hoz, -hez);
eszébe jutni; to — to one's
studies, ismét nekifeküdni
a tanulásnak.

Recure (rikjur'), s. segítség,
megmenekvés; v. a. meg-
gyógyítni; v. n. meggyó-
gyulni.

Recurrence (rikà'rensz), s.
visszatérés; ismétlődés.

Recur'rent, adj. visszatérő;
ismétlődő.

Recur'sion, s. visszafutás;
visszatérés.

Recusancy (rikju'zênszi), s.
elszakadás (az uralkodó
egyháztól).

Recu'sant, adj. el nem fo-
gadó; elszakadó (az ural-
kodó angol egyháztól).

Recusa'tion, s. el nem fogadás, visszaretés.

Recuse (rikjuz'), v. u. el nem
fogadni, elvetni.

Recus'sion (rikás'sán), s.visz-
szapattanás.

Red (red), adj. (comp. red'-
der; superl. red'dest), vör-
rös, piros; blood —, adj.
vérpiros; crimson —, adj.
skarlátpiros; dark —, adj.
sötétvörös; to make —, vör-
rösítni, pirosítni; to grow
—, vörösödni, pirosodni;
izződni, tüzesedni; —bird,
s. pirók; — breast, s. vör-
rösbegy; — chalk, s. vörös
irag; — faced, adj. piros
arczű; — aired, adj. vörös
hajú; — hides (—heidz),
s. pl. bagaria; —lead, s.
miniom; — letter-day, s.
ünepnnap; — letter-man,
s. pápista; — pole, s. csi-
cserke; — start, — tail, s.
csipke madár; —wing, s.
csepegő rigő; — wood, s.
berzsenfa.

Redargue (ridár'gju), v. a.
megczáfolni.

Red'den, v. a. vörösítni, pi-
rosítni; v. n. vörösödni, pi-
rosodni. ses.]

Red'dish (—dis), adj. vörö-

Redress

Reddition (reddi'sán), s. visz-
szaadás.

Reddle (red'dl), s. vörös
irag.

Redeem (ridím'), v. a. kivál-
tani, kiszabadítni; bevál-
tani (szavát, igéretét);
helyrehozni, kipótolni; ele-
get tenni (ermiért), meg-
bühnhödni; (bibl.) megvál-
tani; to — one's crime,
vétkeért megbühnhödni v.
eleget tenni; to — one's
promise, igéretét teljesí-
teni.

Redeem'able, adj. kiváltható;
megváltható.

Redeem'er, s. szabadító;
megváltó.

Redeliver (ridiliv'ér), v. a. is-
mét készhez szolgáltatni.

Redemand (ridimánd'), v. a.
visszakövetelni; s. vissza-
követelés.

Redemption (ridem'sán), s.
kiváltás, váltság; megvál-
tás.

Redemp'tory, adj. váltság .;.
— price, s. váltságdij.

Redintegrate (ridin'tigrét),
v. a. ismét kiegészíteni;
adj. kiegészített.

Redintegra'tion, s. isméti ki-
egészítés.

Redisburse (ridiszbörs'), v.
a. visszajötetni.

Redness (red'nesz), s. vörös-
ség.

Redolence (red'olensz), s.
illat.

Red'olent, adj. illatozó, il-
latos.

Redouble (ridábl), v. a. meg-
kettőzni, megkettőztetni; v.
n. kettősödni.

Redoubtable (ridáut'ébl), adj.
félelmet gerjesztő, rettentő.

Redoub'ted, adj. félelmetes,
rettenetes.

Redound (ridáund'), v. n.
visszafolyni; válni, szol-
gálni (-ra, -re); bővelked-
ni (-ban, -ben); származ-
ni, eredni; bekövetkezni.

Redress (ridresz'), v. a. is-
mét kiegyenesítni (n. h.),
jóvá tenni, helyre hozni;
orvosolni, tenni -ról, -ről;

315

Redresser

enyhíteni; vigasztalni; to
— a grievance, bajt orvosolni; to — one's self, magát kármentessé tenni, magának elúgtételt szerezni;
to — pain, fájdalmat enyhítni; —, s. jóvátevés, helyrehozás; orvoslás, orvoslat; enyhítés; past —,
helyrehozhatlan, orvosolhatlan.

Redress'er, s. segítő, helyrehozó.

Redres'sive, adj. jóvátevő, helyrehozó, orvosló.

Redress'less, adj. orvosolhatlan.

Redsear (redszír'), v. n. hötöretüvű lenni; adj. hötöretűl.

Reduce (ridjusz'), v. a. viszavezetni; visszavinni, átváltoztatni; arányítni, kisebb mértékre venni; feloldani (egyenletet); színítni (fémet); kevésbítni; to — to rules, szabályokra vonni (vmit); to — to ashes, hamuvá tenni; to — to beggary, koldusbotra juttatni; to — to nothing, megsemmisítni; to — the price of some commodity, vminek árát leszállítani.

Redu cement, v. Reduction.

Redu'eible, adj. visszavezethető; átváltoztatható; kevésbíthető; leszállítható; kisebbre vehető, színúthető.

Reduct (ridák't'), s. hátsáncz.

Reduct, v. to Reduce.

Reduction (ridák'sán), s. visszavezetés, visszahozás; leszállítás, kevésbítés; kisebbre vétel; egyenlet feloldása; fémszínítés.

Reductive (ridák'tiv), adj. visszavezető; átvevő; viszszavivő; kevesbítő; s. színátöszer.

Redundancy (ridán'denszi), s. bőség, felesleg; hosszudalmasság; szóhalom.

Redun'dant, adj. hosszudalmas, bö (beszéd).

Reduplicate (ridju'plikét), v. a. kettőzni, megkettőzni.

Reduplication

Reduplica'tion, s. kettőzés, megkettőzés.

Ree (rí), v. a. rostálni.

Re-echo (ri-ekk'o), v. a. viszhangozni; v. n. viszhangzani.

Reechy (ríts'i), adj. kormos; füstös; szennyes.

Reed (ríd), s. nád; borda; nyíl: —y, adj. nádas.

Re-edification (ri-edifike'sán) s. isméti felépítés, ujra építés.

Re-edify (ri-ed'ifei), v. a. ujra felépitni.

Reef (ríf), s. sziklahát; —, —line, s. fogás, vitorlamadzag; —, v. a. fogást tenni v. bekötni a vitorlán.

Reek (rík), s. boglya; füst, pára, gőz; v. n. füstölni, párállani, gőzölögni.

Reel (ríl), v. n. tántorogni; v. a. matóálni; s. matóla.

Re-elect (ri'ilekt), v. a. ismét megválasztani.

Re-elec'tion, s. isméti megválasztás.

Re-embattle (ri-embêt'tl), v. a. ismét csatarendbe állítani.

Re-enforce (ri-enforsz'), v. a. megerősítni; öregbítni; —ment, s. megerősítés: öregbités.

Re-enjoy (ri-endzsai'), v. a. ujra élvezni.

Re-enter (ri-en'těr), v. a. and n. ismét bemenni, ujra belépni; —ing angle, s. beálló szög.

Re-establish (ri-esztêb'lis), v. a. helyreállítani.

Reetle (rí'tl), v. a. javít ni, felcsinosgatni.

Reeve (rív), s. soltész; koldusbíró; felvigyázó, felügyelő.

Refect (rifekt'), v. a. feléleszteni, felfrisitni, megújítani.

Refec'tion, s. felélesztés, felüldítés.

Refec'tory, s. étterem.

Refer (rifer'), v. a. vonatkozatni, viszonyítni; utasítni, utalni; meghagyni, rábízni; to — every thing to

Reflexive

one's self, mindent magára érteni v. vonatkoztatni; to — one to, utasítni vkit -hoz, -hez; —, v. n. vonatkozni, hivatkozni, utalni; that does not — to me, az engem nem illet; in reply he referred to, feleletül utalt -ra, -re.

Refer'ence (ref'ferensz), s. vonatkozás, viszonylás; utalás, utasítás; (nyomd.) jegyzésjele; ajánló; in — to, -ra, -re vonatkozólag.

Referen'dary, s. ügymondó; választott bíró.

Refine (rifein'), v. a. megtisztítni; finomítni, tisztálni; to — gold, aranyat megtisztítni; to — iron, vasat készenli; —, v. n. tisztúlni; finomodni, finombálni; to — on, mesterkedni; viszgálódni; hajszálat hasogatni; —d, adj. finomított; megtisztált; kiművelt: mesterkélt; —ment, s. megtisztálás, finomítás; miveltseg; mesterkéltség; —r, s. finomítí, tisztáló, dűsítő; mesterkedő; —r of the language, nyelvtisztító.

Refit (rifit'), v. a. helyrehozni, megtatarozni.

Reflect (riflekt'), v. a. visszavetni, visszaverni, visszatükrözní, visszasugárolni; v. n. visszahajlani, hátrahajlani; visszaverődni, visszasugárzani; to — on, gondolkodni; ról, ről; tekintettel lenni -ra, -re; gáncoskodni.

Reflect'ion, s. visszaretés, visszavetődés, visszaverés, visszaverődés, visszasugárzás, viszfény; elmélkedés, gondolkodás; tekintet, észrevétel, gáncoskodás.

Reflect'ive, adj. visszasugárzó; gondolkodó, meggondoló.

Reflex (ri'fleksz), adj. viszszahajlott, hátrahajlott; meggondolt; s. viszfény.

Reflex'ive, adj. visszavető, visszaverő; visszasugárzó; visszatérő; gáncsoló; —ly,

316

Refloat

Refrigeratory

Regress

adv. visszatérőleg; gán-
esolva.

Refloat (rifloat'), s. vissza-
folyás; apály.

Reflourish (riflár'is), v. n. is-
mét virágzani.

Reflow (riflao'), v. n. vissza-
folyni.

Refluent (ref'ljuent), adj.
visszafolyó.

Reflux (ri'fláksz), s. vissza-
folyás.

Reform (rifaarm'), v. a. át-
alakítani, megváltoztatni,
javitani, ujítni; megszün-
tetni, eltörölni; kimustrál-
ni; v. n. jobbúlni, magát
megjobbítni; s. átalakítás,
javitás, változtatás; —er,
s. javító; országjavitó;
egyházjavitó.

Reforma'tion (rifarmē'săn),
s. javitás, alakítás; val-
lásujítás.

Reform'ist, s. református.

Refound (rifáund'), v. a. ujra
önteni.

Refract (rifrékt'), v. a. törni
(sugarakat).

Refrac'tion, s. sugártörés.

Refrac'tory, adj. ellenszegülő,
konok, makacs, engedetlen.

Refragnable (ref'rêgêbl), adj.
megczáfolható.

Refrain (rifrēn'), v. a. meg-
fékezní, megzabolázni; v.
n. (from) megtartóztatni
magát (vmítől); elfogni
magától (vmit); he could
not — from laughing, nem
állhatta meg a nevetést; —,
s. ísmétlúsor, versismétlet.

Refrenation (rifrinē'săn), s.
türtözkődés, önmegtartóz-
tatás; megzabolázás.

Refresh (rifres'), v. a. hűsítni,
meghüvesítni, megfrisítni,
föléleszteni; —, —ment, s.
megfrisítés, felélesztés, föl-
üdítés; innivaló, ennivaló.

Refrigerant (rifridzs'erênt),
adj. hűtő, hűsítő.

Refrigerate (rifridzs'erēt), v.
a. hűteni, hűsítni.

Refrigera'tion, s. meghűtés,
meghülés.

Refrig'erative, adj. hűtő; s.
hűtöszer.

Refrig'eratory, adj. hűtő; s.
hűtőedény. [dék.

Refuge (ref'judzs), s. mene-

Refugee (refjudzsi'), s. mene-
kült.

Refulgency (rifál'dzsenszi),
s. ragyogás, fény.

Reful'gent, adj. ragyogó, vil-
logó, fénylő, fényes.

Refund (rifánd'), v. a. vissza-
fizetni, visszatérítni.

Refusal (rifju'zêl), s. tagadó
válasz, megtagadás, megvo-
nás.

Refuse (rifjuz'), v. a. and n.
megtagadni, megvonni; el
nem fogadni, visszautasi-
tani; szabódni.

Refuse (ref'juz), s. selejt, alj,
söpredék; the — of the
people, nép alja, nép söp-
redéke; —, adj. selejtes,
aljas, kivetni való.

Refutation (rifjutě'săn), s.
megczáfolás, czáfolat.

Refute (rifjut'), v. a. megczá-
folni.

Regain (rigēn'), v. a. vissza-
nyerni.

Regal (ri'gél), adj. királyi;
—ly, adv. királyilag.

Re'gal, s. emberhang (orgo-
nában); választóvíz; ki-
rályi jog.

Regale (rigēl'), s. felségjog,
királyi jog; vendégség, la-
koma; v. a. megvendégelni,
v. n. lakomázni.

Regality (rigél'iti), s. király-
ság, királyi méltóság.

Regard (rigárd'), s. tekintet;
figyelem; tisztelet; méltá-
tás; to have — to, tekint-
tettel lenni -ra, -re; in —
to, with — to, -ra, -re
nézve; in — of his merits,
érdemei tekintetéből; to
have a great — for some
one, nagyrabecsülni vkit;
—, v. a. tekinteni, megte-
kinteni; tekintetbe venni,
tekintettel lenni (vmire);
méltatni; figyelni (vmire);
as regards me, a mi engem
illet; he does not — what
I say, nem hajt szavamra;
he does not — the expense,
fel sem veszi a költséget.

Regard'ful, adj. figyelmes;
méltányos; tiszteletteljes;
—ly, adv. méltányosan;
tisztelettel.

Regard'less, adj. (of) figyel-
metlen, tekintet nélküli;

—, ness, s. figyelmetlenség,
tekintetnélküliség.

Regency (ri'dzsenszi), s. ural-
kodás; ország helytartó-
sága.

Regenerate (ridzsen'erēt), v.
a. ujra szülni; ujra léte-
sítni; helyreállítani; adj.
ujonnan született.

Regenera'tion, s. ujaszüle-
tés; helyreállítás.

Re'gent, s. uralkodó; biro-
dalmi helytartó.

Regicide (redzs'iszid), s. ki-
rálygyilkolás; királygyil-
kos.

Regimen (redzs'imen), s.
életrend, étrend, étmérsék.

Regiment (ridzs'ment, redzs'-
iment), s. ezred; kormány.

Regimental (redzsiment'êl),
adj. ezredi; —s, s. pl. egyen-
ruha.

Region (ri'dzsen), s. táj; vi-
dék.

Register (redzs'iszter), s.
lajstrom, sorjegyzék; irat-
tárnok; változat (orgoná-
ban); v. a. beirni, beik-
tatni, bejegyezni.

Reg'istrar, s. irattárnok, laj-
stromozó.

Reg'istry, s. lajstrom; laj-
stromozás; lajstromozó hi-
vatal, irattár.

Regnant (reg'nênt), adj. ural-
kodó; túlnyomó.

Regorge (rigaardzs'), v. a.
ismét kiokádni; ismét el-
nyelni.

Regrate (rigrēt'), v. a. elővá-
sárolni, felvásárolni; árul-
ni (kufárként).

Regra'ter, s. felvásárló, ösz-
szevásárló; tarattyús, zsib-
árus.

Regrreet (—rigrít'), v. a. is-
mét köszönteni; viszonozni
a köszöntést.

Re'gress (ri'gresz), s. vissza-
térés.

Regress', v. u. visszatérni.

317

Regression

Regres'sion, s. visszatérés, visszafordulás.

Repret (rigret'), v.a. sajnálni, megbálni; s. sajnálás, sajnálut, bánat; —ful, adj. sajnos; —fully, adv. sajnosan.

Regular (reg'julér), s. szerzetes; adj. rendes, szabályos, szabályszerű; —ly, adv. rendesen, szabályosan.

Regular'ity, s. szabályosság, rendesség.

Regulate (reg'julét), v. a. szabályozni; rendbehozni; elintézni.

Regula'tion, s. szabályozás; elrendezés; elintézés.

Reg'ulator, s. szabályozó, rendező; óraszabályozó, babillegő.

Regurgitate (rigár'dzisítét), v. n. kiáradni, kiömlení; v. a. ismét elnyelni; ismét kihányni.

Rehabilitate (rihébil'ítét), v. a. visszahelyezni az előbbeni állapotba.

Rehabilita'tion, s. visszahelyezés (előbbeni állapotba).

Rehearsal (riher'szél), s. próbakénti előadás, ismétlés.

Rehearse (rihersz'), v. a. próbaként előadni, ismételni; to — one's part, szerépet elmondani.

Reigle (ri'gl), s. hornyolat, vájuzat; horony sáncz.

Reign (rēn), v. n. uralkodni; s. uralkodás.

Reimburse (ri-imbörsz'), v. a. visszafizetni, visszatérítni.

Rein (rēn), s. kantárszár, fékszár; fék, zabola; vese; v. a. felkantározni; féken tartani; —less, adj. féktelen.

Reindeer, c. Raindeer.

Reinforce, v. Re-enforce.

Reinsert (ri-inszert'), v. a. ismét beiktatni (hirlapba).

Reinstall (ri-insztaal'), v. a. ujra beiktatni hivatalba.

Reinstate (ri-insztét'), v. a. ismét beiktatni (birtokba), birtokba visszahelyezni.

Reiterate

Reiterate (ri-it'erét), v. a. ismételni.

Reject (ridzsekt'), v. a. elvetni, el nem fogadni, viszszautasítni.

Rejec'tion, s. elvetés, el nem fogadás, visszautasítás.

Rejoice (ridzsaisz'), v. n. (at, in, over) őrülni, őrvendeni; v. a. megörvendeztetni.

Rejoi'cings, s. pl. vigadás, vigalom.

Rejoin (ridzsain'), v. a. ismét üsszefoglalni, ismét egyesítni; ismét csatlakozni (-hoz, -hez), ismét hozzáállani, ismét hozzákapcsolni magát; ismét találkozni (-val, -vel); válaszolni, viszonozni; v. n. válaszolni, viszonozni.

Rejoin'der, s. válasz, viszonzás, viszonfelelet; v. n. válaszolni.

Rejoint (ridzsaint'), v. a. helyretenni (kifizciamodott tagot).

Rejolt (ridzsolt'), s. zökkenés.

Rejuvenate (ridzsu'vinét), v. a. megifjítni.

Rejuvenes'cence, s. megifjítás, megifjodás.

Rekindle (ri-kin'dl), v. a. ismét meggyujtani, ujra felgerjeszteni.

Relapse (rilépsz'), s. visszaesés; v.n. visszaesni (ugyanazon hibába, betegségbe stb.).

Relate (rilét'), v. a. visszahozni; elbeszélni, megmondani; v. n. (to) vonatkozni (-ra, -re); hozzátartozni; to be —d to —, atyafiságban lenni -val, -vel.

Rela'tion, s. vonatkozás, rávitel, viszonylat, viszony; elbeszélés, előadás; rokonság; rokon; —ship, s. rokonság.

Relative (rel'étiv), s. rokon; viszonyszó; adj. viszonyos, viszonylagos, ráviteles, illetöleges; —idea, s. viszonybeli fogalom; a pronoun —, visszamutató névmás; —ly, adv. viszonyosan, rávitelesen, illetöleg.

Relic

Relax (rilêksz'), v. a. megerezteni; ellankasztani; lágyítni, gyengítni; mér sékelni, könnyebbítni; v. n. petyhűdni, ernyedni; tárgulni, ereszkedni; csökkenni, alábbhagyni, csillapodni; kipihenni; s. megnyugvás; kipihenés.

Relaxa'tion, s. tágulás; petyhűdtség, ernyedség; mér séklés, enyhítés; megnyugvás, kipihenés, felüdülés.

Relay (rilét'), s. pihent lovak; előfogat; lóváltás; —dogs, s. pl. pihent kutyák.

Release (rilíz'), v. a. elereszteni, szabadon bocsátani; felszabadítni, feloldozni, felmenteni; elenqedni; lemondani (vmiről); mérsékelni; to — a prisoner, rabot kiereszteni; to — one from, vkit feloldozni vni alól; —, s. szabadonbocsátás, szabad lábra állítás; feloldás, felmentés; elengedés; nyugtatvány; —ment, s. szabadonbocsátás; feloldás; megszabadítás.

Relegate (rel'igét), v. a. ki tiltani, számkivetni, elutasítni.

Relega'tion, s. tovautasítás, számkivetés.

Relent (rilent'), v. n. lágyúlni, puhúlni; olvadozni, ereszkedni, nedvesedni; engedni; engesztelődni, lágyúlni; v. a. engesztelni, megkérlelni; felolvastani (n. h.); s. nyugvás; késés; without —, késedelem nélkül; —less, adj. kérlelhetlen, irgalmatlan; —ment, s. lágyulás, olvadás; engesztelődés; engedés.

Relevancy (rel'ivenszi), s. alkalmazhatóság; nyomoság, fontosság.

Rel'evant, adj. emelő; alkalmas; nyomos, fontos.

Reliance (rilel'ensz), s. bizalom, bizakodás; there is no — on him, nem lehet bizni benne, nem tartja meg szarát.

Relic (rel'ik), s. maradék, ma-

318

Relict

radvány; ereklye, szent
tetem.

Relict (rel'ikt), s. özvegyasz-
szony.

Relief (rilíf'), s. könnyebbí-
tés, enyhítés; könnyebbü-
lés, enyhülés; örráltás;
segítség, gyámsegítség; jog-
orvoslat; felmentő v. szá-
badító sereg; dombormű;
— of the poor, szegény-
ápolás, szegénypénz; to
come to one's —, segítsé-
gére menni vkinek.

Relieve (rilíf'), v. a. könnyeb-
bítni, enyhítni; segélni,
segélyezni, gyámolítni; fel-
váltani (ört); fölmenteni
(ostrom alól); helyreállí-
tani (sértett jogot); to —
each other (in), egymást
felváltani (-ban, -ben).

Relievo (rilí'vo), s. dombor-
mű; basso —, s. lapos dom-
bormű; demi —, s. féldom-
bormű; to give — (to),
domboritni, kiemelni.

Religion (rilidzs'án), s. egély,
hit.

Religious (rilidzs'ász), adj.
egélyes, hitbeli; ájtatos;
—ness, s. egélyesség, ájtá-
tosság.

Relinquish (riling'kwis), v. a.
odahagyni, elhagyni; abba-
hagyni; lemondani (vmir-
ról); elállani (vmitől); —
ment, s. odahagyás, elha-
gyás; lemondás; elállás.

Relique, v. Relic.

Relish (rel'is), v. a. ízleni,
jóizűnek találni; izesítni;
he does not — my counsel,
tanácsom nincs inye sze-
rint: —, v. n. (with) esni
(jól, roszál); (of), vmely
ízének lenni, —ízűnek len-
ni; it does not — with me,
croszál esik nekem; —, s.
íz; ízlés; iny, tetszés; he-
lyeslés; to have a — of,
vmely ízének lenni.

Relive (riliv'), v. n. ismét
felelevedenii, ismét feléled-
ni; v. a. ismét felelevenitni
(n. h.).

Reluctance (rilák'ténsz), s.
ellenkezés; ellentartás, vo-

nakodás: with —, nem örömest, kedv ellen.

Reluc'tant, adj. vonakodó;
—ly, adv. vonakodva, nem
örömest.

Reluc'tate (—tēt), v. n. ellen-
szegülni, vonakodni.

Rely (rilei', riláj'), v. n. tá-
maszkodni (-ra, -re), bízni
(-ban, -ben); bízni magát
(-ra, -re); he is not to be
relied on (upon), nem bíz-
hatni benne, nem lehet hi-
telt adni szavának.

Remain (rimén'), v. n. ma-
radni, megmaradni, hútra-
maradni; to — with, ma-
radni -nál, -nél; it —s to
be proved, még nincsen be-
bizonyítva; még bebizonyí-
tandó; It —s that I tell
you etc., még meg kell mon-
danom önnek stb.; to —
silent, hallgatni; that
which —s, a többi, a hátra-
lévö; —, s. maradék, ma-
radvány; a — of antiquity,
ódonmű; —s, s. pl. marad-
ványok; az elhűnytaknak
hamvai.

Remain'der, s. maradék, ma-
radvány; — in goods, s.
árukészlet; — of a debt, s.
tartozási hátralék.

Remand (rimánd'), v. a. visz-
saküldeni, visszaküvetel-
ni; marasztalni, fogva tar-
tani.

Rem'anent, v. Remnant.

Remark (rimárk'), v. a. észre-
renni; megjegyezni, meg-
jegyzést tenni; s. észrevé-
tel; megjegyzés; —able, adj.
megjegyzésre méltó, neve-
zetes.

Remarry (rimér'ri), v. a. is-
mét férjhez menni, ismét
megházasodni; ismét meg-
házasítni (n. h.).

Remediable (rimí'diébl), adj.
orvosolható.

Remedial (rimí'diél), adj.
gyógyerejű, gyógyszeres
üdvös, hasznos; helyrehozó,
helyreállító.

Remedy (rem'idi), s. gyógyszer, szer; orvoslat; viszkereset, kártalanítás; — at

Reluctant

Remit

law, törvényes segedelem;
—, v. a. orvosolni.

Remember (rimem'běr), v.
a. emlékezni; emlékeztet-
ni (n. h.); vki emlékezeté-
be ajánlani; do you —
that man? emlékezik ön
még arra az emberre? to —
some one in one's pray-
ers, vkit imájába foglalni;
to — one of ., emlékeztet-
ni vkit -ra, -re; — me
kindly to ., legyen szíves
engem -nak, -nek ajánlani.

Remembrance (rimen'běrnsz),
s. emlékezés, emlékezet;
emlékeztetés; to bear in —,
emlékezetében tartaní; to
put in —, eszébe juttatni,
emlékeztetni.

Remigrate (rem'igrēt), v. n.
visszaköltözni.

Remigra'tion, s. visszaköltö-
zés.

Remind (rimeind'), v. a. to
— one of a thing, emlé-
keztetni vkit vmire, eszébe
juttatni vkinek vmit.

Reminiscence (reminisz'-
szensz), s. visszaemlékezés;
emlékezvény.

Reminiscen'tial (—szen'sǎl),
adj. emlékezvényes.

Remiss (rimisz'), adj. er-
nyedt; lomha, túnya.

Remis'sible (rimisz'íbl), adj.
elengedhető; megbocsát-
ható.

Remis'sion (rimisǎn), s. er-
nyedtség; elengedés, meg-
bocsátás; enyhülés, alább-
hagyás; szünetelés.

Remis'sive (rimisz'iv), adj.
elengedő, megbocsátó; szü-
netelő.

Remit (rimit'), v. a. vissza-
küldeni; átküldeni, meg-
küldeni; engedni, elenged-
ni; megbocsátani; áten-
gedni; hivatkozni; to —
the punishment, a bünte-
tést engedni; to — to
custody, ujra bezáratni,
fogságra vettetni; I —
myself to you, én önre hi-
vatkozom; —, v. n. alább-
hagyni, csillapodni, -en-
gedni.

319

Repacify

Repacify (ri-pêsz'ifei), v. a.
ismét lecsendesiitni.

Repair (ripê'), v. n. indúlni,
menni (vhová); he — ed
to his apartment, szobá-
jába vonúlt; —, v. a. ki-
javitni; jó karba helyezni;
helyrehozni; jóvátenni,
megtérítni; to — a ship,
hajót megtatarozni; to —
a loss, veszteséget megtérí-
teni; —, s. kijatítás; me-
netel; nyúlfekvés; to keep
in good —, jó karban tar-
tani; out of —, rosz kar-
ban.

Reparable (rep'êrêbl), adj.
kijavítható; helyrehozha-
tó, helyreállítható; kipó-
tolható.

Reparation (repêre'sán), s. élczes
felelet, gyors válasz; v. n.
gyorsan s élczesen felelni.

Repartee (repêrtí'), s. élczes
felelet, gyors válasz; v. n.
gyorsan s élczesen felelni.

Repass (rípász'), v. a. ismét
átmenni (-on, -en); ismét
mellette elmenni; v. n. visz-
szamenni, visszatérni.

Repast (ripászt'), s. erés;
ebéd, vacsora, ozsonna stb.

Repay (ripê'), v. a. visszaf-
zetni, viszonozni; to —
one's self, magát megká-
ratlanítni: —ment, s. visz-
szafizetés.

Repeal (ripíl'), v. a. vissza-
venni, visszahúzni, eltöröl-
ni; s. visszavétel, visszahu-
zás, eltörlés, megszűntetés.

Repeat (ripít'), v. a. ismét-
telni; el-, elő-, felmondani;
s. ismétlés.

Repeat'edly, adv. ismételve,
többször, több ízben.

Repel (ripe'), v. a. vissza-
űzni; visszalökni; to — an
objection, ellenvetést meg-
czáfolni.

Repent (ripent'), v. a. and
n. bánni, megbánni; I —
of it, it —s me (n. h.), bá-
nom, megbánom; —ance,
s. bánás, megbánás, bá-
nat; —ant, adj. bánatos.

Repeople

Repeople (ripí'pl), v. a. is-
mét megnépesítni.

Repercuss (riperkász'), v. a.
visszalökni.

Repercus'sion (-kǎ'sǎn), s.
visszalőkés.

Repetory (rep'ertari), s.
lajstrom, sormutató; tárgy-
mutató.

Repetition (repiti'sǎn), s. is-
métlés.

Repine (ripein'), v. n. (at)
bánkodni.

Replace (riplész'), v. a. he-
lyére visszatenni.

Replant (riplánt'), v. a. ujra
ültetni, átültetni; ismét
beültetni.

Replenish (riplen'is), v. a.
megtölteni; v. n. megtelni.

Replete (ripílt'), adj. töltött,
tömött, teli.

Repletion (riplí'sǎn), s. tele-
ség, tomöttség; gyomor
megtterhelése; vérmesség,
bönedvüség, bővériüség.

Replevin (riplev'in), s. ki-
válás; birtokba visszahe-
lyezés.

Replication (replikés'an), s.
viszhang; válasz, viszon-
zás; viszonfelelet.

Reply (riplei'), v. a. válaszol-
ni; s. válasz; in — to
your favour, becses soraira
válaszolólag.

Report (ripaart'), v. a. jelen-
tést tenni, hírül adni; elő-
adni, előterjeszteni; elbe-
szélni, e mondani; it is
reported, azt mondják; he
is reported to have been a
good man, azt mondják,
hogy jó ember volt; —, s.
jelentés, értesítés; előadás;
hár, szó szele; — of ord-
nance, s. ágyűsző; to make
—, jelentést tenni; the —
goes, azt beszélik; to have
an ill —, rosz hárben áll-
ni; — at the custom-
house, árubevallás.

Report'er, s. jelentéstévő,
híradó.

Repose (ripoz'), s. nyugalom,
nyugvás; nyuqpont; v. n.
nyugodni; (on) bizni(-ban,
-ben); v. a. lefektetni,
nyugtatni; (in, on, upon)
letenni, lerakni (-ra, -re);
hizodalmát helyezni (vki-
be).

Repression

Repos'it (ripaz'zit), v. n.
visszatenni; helyreigazí-
tani; letéteményezni, őri-
zet alá adni.

Reposi'tion (ripozisǎn), s.
helyreigazítás; letétemé-
nyezés.

Repos'itory (ripaz'zitari), s.
tár, páho, rakhely; ét-
szekrény; börtön.

Repossess (ripaszesz'), v. a.
ismét birni; to — one's
self of .., ismét elfoglalni,
ismét birtokába kerítni.

Reprehend (reprihend'), v.
a. megfeddeni.

Reprehen'sible, adj. fedden-
dö, feddelmes.

Reprehen'sion, s. feddés,
megrovás.

Reprehen'sive, adj. feddö.

Represent (reprizent'), v. a.
előadni, elbeszélni, leirni,
festeni, rajzolni; feltüntet-
ni; elébe terjeszteni, lelké-
re adni; képviselni; sze-
mélyesítni; they represent-
ed the affair differently,
máskép tüntették azt fel;
to — a borough (in parlia-
ment), mezővárost képvi-
selni.

Represen'tant, s. képviselő.

Representa'tion, s. képviselés; clébe terjesztés, intés; előadás, leírás, lerajzolás; képmásolat, ábrázolat.

Represen'tat ve, adj. képviselő; képviseleti; ábrázoló, ábrázolt; s. képviselő.

Represen'ter, s. előadó; sze-
mélyesítő; képviselő, he-
lyettes.

Represent'ment, s. képmás,
kép, ábrázolat; előadás:
előterjesztés; külső alak.

Repress (ripresz'), v. a. el-
nyomni; elfojtani; gá-
tolni, akadályozni; fékez-
ni, zabolázni.

Repres'sion (ripres'sǎn), s. el-
nyomás, elfojtás; akadá-
lyozás.

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

321

u

Reprieval

Reprieval, s. halasztás, halastási idő.

Repriewe (ripńv'), s. halasztás; megkegyelmézes; v. a. halasztási időt engedni; megkegyelmézní.

Reprimand (reprimánd'), v. a. megfeddeni, megróni; s. feddés, megróvás.

Reprint (riprit'), v. a. újra nyomtatni, újra nyomatni, kiadni (könyvet).

Repri'sal (ripreiz'él), s. viszstatorlás; letter of —, s. kalózlerél, kalózásra fehatalmazó levél; to make —s (on one), visztorlani.

Reprise (ripreiz'), v. a. viszsa'oglalni; visszatorlani; s. visszafoglalás; visszatorlás; at three —s, három őben; at several —s, ismételre, többször.

Reproach (repraots'), v. a. szemére hányni; to — one with —, szemére vetni eiknek vmit; —, s. szemrevetés; gánes, hiba, vétek: gyalázat; — ful, adj. hánytorgató, szízdalmas, sértő; gyalázatos; — fully, adv. hánytorgatva; gyalázatosan; — fulness, s. gyalázatoság.

Reprobate (rep'robét), v. a. félrevetni, elkáhoztatni; s. and adj. elvetemedett; —ness, s. elvetemedettség.

Reproba'tion, s. félrevetés; káhoztatás.

Reproduce (riprodjusz'), v. a. újra előhozni, újra létesítni; újra megindítni (vmit).

Reproof (ripŕú'), s. rozalás; feddés, megrovás, megdorgálás.

Reprovable (ripŕú'ébl), adj. feddendő, feddelmes.

Reprove (ripŕú'), v. a. rozszelni; feddeni, megróni, meydorgálni.

Reptile (rep'til), adj. csúszó, mászó; s. csúszó-mászó, hüllő.

Republican (ripǎb'likén), adj. köztársasági; s. republikánus.

Republish

Republish (ripá'lis), v. a. újra kiadni (könyvet); újra kihirdetni.

Repudiate (ripju'di-ét), v. a. elesapni; el nem fogadni, el nem ismerni; el-, visszatásítni.

Repudia'tion, s. elesapás; el nem ismerés, el nem fogadás, visszatásítás.

Repugu (ripjun'), v. a. ellenkezni; ellenére lenni; v. a. ellenzeni, ellene lenni, elletörni.

Repugnancy (ripǎg'něnszi), s. ellenkezés, ellenkezőség, egyéhetleuség; ellenkező indulat, idegenkedés.

Repug'nant, adj. ellenkezetes, ellenes, ellenkező; egyéhetlen; —ly, adv.ellenesen; ellenkező indulat-tal, idegenkedre.

Repulse (ripálsz'), v. a. viszszájúni, visszaverni; elikni; elutasítni; s. viszszaverés; elutasítás; to meet with a —, visszavereti; elutasíttatni, tagadítálaszt kapni.

Repul'sion, s. ellokés; viszszájűs, visszaverés; power of —, ellokési erő.

Repul'sive, adj. ellokő;ellenes, kellemetlen, visszatásító.

Repurchase (ripór'tsész), v. a. visszavásárolni; s. viszszavásárlás.

Reputable (rep jutébl), adj. jóhűrű. [sen].

Rep'utably, adv. dicséretetés.

Reputa'tion, s. jóhűr; becsület, tekintély.

Repute (ripjut'), v. a. tartani, vélni, gondolni (-nak, —nek); s. jóhűr, hírnév.

Request (rikweszt'), v. a. kérni, megkérni; elkérni; to — one's permission, vkitől engedelmet kérni (vmire); to — a thing of one, vkitől vmit kérni; —, s. keresettség; megkeresés, kérelem; in great —, igen keresett; at the — of, —nak, —nek kivánatára v. kérelmére.

Resemblance

Requick'en (rikwik'kn), v. a. ismét feléleszteni.

Requiem (ri'kwi-em), s. gyász-mise, halottmise.

Requietory (rikwei'etari), s. nyughely.

Requirable (rikweir'ébl), adj. megkivántató, kellő.

Require (rikweir'), v. a. kiránni, megkivánni; kellékezni, szükségelni: that is not —d now, az nem kirántatik most; you are —d to sign the document, ünnek kell az okmányt aláírni; what does he — of me? mit kivántőlem? that —s much time, ez sok időt kirán; —ment, s. kellék, kivántatóság.

Requisite (rek'vizit), adj. megkivántató, kellő, szükséges; s. kellék, kivántatóság.

Requisi'tion, s. megkeresés; köretelés; zsarolás; to be called into —, igénybe rétetni.

Requital (rikwei'tél), s. forbátlat, jutalom.

Requite (rikweit'), v. a. forbátolni, visszantetni, megjutalmazni: kölesönt viszszaadni, lakoltatni.

Rescind (riszind'), v. a. eltörölni, megszintetni, megsemmisítni; elmetszeni (n. h. i.).

Reseis'sion (riszis'án), s. eltörlés, megszüntetés, megsemmisítés.

Rescribe (riszkreib'), v. a. visszairni; újra megírní; ismét leírni.

Re'script (risz'kript), s. viszszairat, válasz, felelet; rendelet.

Resene (resz'kju), v. a. kiszabadítani, kimen'eni; s. kiszabadítás, kimentés; to the —! segítség!

Research (riszerts'), s. nyomozás, buvórlás; buvárlat, fűrkészet, vizsgálat; v. a. nyomozni, buvárolni, kutatni; újra keresni, újra megriszgálni.

Resemblance (rizem'blénsz),

322

Resemble

s. hasonlóság, hasonlatóság; to bear — to..., hasonlónak lenni-hoz,-hez.

Resemble (rizem'bl), v. a. and n. hasonlítni (-hoz, -hez).

Resent (rizent'), v. a. megtorolni, meghoszúlni; — ful, adj. boszús, boszú-vágyó; —ment, s. neheztelés, boszankodás, boszúvágy, boszállás.

Reservation (rizerve'sán), s. fentartás, kikötés; mental —, tartalék gondolat.

Reser'vetory, s. tartó, fogó, tartály.

Reserve (rizerv'), v. a. fenn tartani, kikötni; tartogatni, megtartani, visszatartani; s. tartalék; tartaléksereg; fentartás: tartóztatás; tartózkodás.

Reserv'ed, adj. tartózkodó.

Reser'vedly, adv. tartózkodva.

Reser'vedness, s. tartózkodóság, tartózkodás; óvatososság, zárkozottság.

Resettle (riszet'tl), v. a. ismét rendbe hozni, ismét helyreállítani; ismét megnyugtatni. [székelni.

Reside (rizeid'), v. n. lakni.

Residence (rez'idensz), s. lak, lahely, székhely; üledék.

Res'dent, adj. sémékelő; s. ügyviselő, alkötet.

Resid'uary (—ju'éri), a lj.maradék., megmaradt; —legatee, s. főörökös.

Residue (rez'idju), s. hátrálék, maradék; üledék.

Resign (rizein'), v. a. lemondani (-ről, -ről); to — one's self to..., megnyugodni -ban, -ben.

Resignation (rezign'e'sán), s. lemondás: belenyugvás; megadás, maga megadása.

Resigned (rizein'd), adj. belenyugvó, magát alávető; —ly, adv. belenyugvólag.

Resile (rizeil'), v. n. el-, lepattanini, visszaugrani.

Resilience (rizil'iensz), s. el-, lepattanás, visszaugrás.

Resin

Resin (rez'in), s. gyanta, fagyanta.

Resina'cious, v. Resinous.

Resinous (rez'inász), adj. gyantás.

Resipiscence (reszipisz'-szensz), s. megházánodás; meghánás; jobb utra térés.

Resist (riziszt'), v. a. ellentállani; nem engedni.

Resist'ance, s. ellentállás.

Resist'ible, adj. ellenállható.

Resist'less, adj. ellenállhatlan; —ly, adv. ellenállhatlanál.

Resoluble (rez'oljubl), adj. elolvasztható, feloldható.

Resolute (rez'oljut), adj. elhatározott, elszánt, eltökélt; bátor, merész; —ly, adv. eltökélten; látran; —ness, s. eltökéltseg, elszántseg; bátorság; merészség.

Resolution (rezolju'sán), s. feloldás, eloszlatás; elhatározás; eltökélés; eltökéltseg.

Resolutive (rez'oljutiv), adj. feloldó (n. h.).

Resolvable (rezal'vebl), adj. feloldható; megfejthető; eloszlatható.

Resolve (rizalv'), v. a. fel-, megoldani; eloszlatni; elszéleszteni; megfejteni, megrilágosítni; rábirni, határozni; to — a doubt, kétséget eloszlatni; to — difficulties, nehézségeket elhárítani; —, v. n. felolvadni: feloldázani; eloszlani; végzést hozni, elhatározni; eltökélni, elhatározni magát; she resolved on (upon) leaving, elhatározta magát tározásra; to — into matter, elgenyedni; —, s. határozat, végzés; feltett szándék, eltökélés, tökélet; megfejtés, felvilágosítás.

Resolv'ed, part. and adj. elhatározott, meghatározott; elhatározott, eltökélt, elszánt.

Resol'vedly, adv. eltökélten, elszántan.

Respectless

Resol'vedness, s. eltökéltseg, elszántseg.

Resolvent (rizal'vent), s. feloldó szer.

Resonance (rez'annénsz), s. viszhangzat; hangzat; összsezenés.

Resonant, adj. viszhangzó, utánhangzó.

Resorb (rizarb'), v. a. magába színi.

Resort (rizart'), v. n. (to) járni (vhová); gyülekezni (chol); fordúlni (vkihez); to — to artifices, fogásokkal élni; —, s. gyülhely; gyülekezés; összejövet; menedék, menhely; törényhatósági kerület; last —, végmenedék.

Resound (rizáund'), v. n. viszhangzani; harsogni; v. a. riszhangozni; harsogtatni.

Resource (riszoorsz'), s. segédforrás, eszköz, útmód; menedék; pénuzforrás.

Respect (rizspekt'), s. tekintet; tisztelet, becsület; to have — of persons, sémélyre tekinteni: in some —, némely részben, bizonyos tekintetben; in many —s, sok tekintetben; give my —s to ..., present my —s to..., jelentse tiszteletemet-nak, -nek; —, v. a. tekintetbe venni, tekinteni (vmit), nézni (vmire); illetni (érdekl ni); tiszteletni, becsülni.

Respectabil'ity, s. tiszteletreméltóság; tiszesség.

Respectable (rizspekt'ébl), adj. tiszteletreméltó; tiszességes. [jes.

Respect'ful, adj. tisztelettel.

Respect'ing, part. illető, vonatkozó.

Respect'ive (rizpek'tiv), adj. illető, vonatkozó; viszonos, kölcsönös; szemes, óvatos; —ly, adv. illetőleg; viszont, kölcsönösen; külön.

Respect'less, adj. tekintet nélküli; tiszteletlen; —ness, s. tekintet nélküliség; tiszteletlenség.

323

u*

Respirable

Respirable (riszpei'rêbl), adj. beszívható.

Respiration (reszpirê'săn), s. lélekzés, lélekzet.

Respire (riszpeir'), v. n. lélekzeni, lehelní, leheletet venni; v. a. beszívni, kilehelní.

Respite (resz'pit), s. halaszték, halasz; days of —, kimeleti napok; —, v. a. elhalasztani; halasztékot engedni.

Resplendency (riszplen'-denszi), s. fény, csillogás, ragyogás.

Resplen'dent, adj. fénylő, csillogó, ragyogó.

Respond (riszpand'), v. a. felelni; megfelelni; s. felelgető egyházi ének.

Respond'ent, s. alperes.

Response (riszpansz'), s. felelet, válasz; felelgető ének.

Responsibil'ity, s. felelősség.

Respon'sible, adj. (for) felelős.

R spon'sive, adj. válaszoló, felelő; megfelelő.

Rest (reszt), v. n. nyugodni, pihenni; veszteg maradni; maradni, megmaradni (a helyen); nem játszani, szünetelni (játékban); (from) kipihenni; (on, upon) alapúlni, nyugodni (vmin); támaszkodni (vmire); it rests with me, rajtam áll, tőlem függ; you may — assured, ön biztos lehet benne; —, v. a. nyugasztani; megnyugtattni; (on) támasztani (vmire); God — his soul, isten nyugassza őt; —. s. nyugalom, nyugvás, pihenés; maradék, hátralék; végremény, végmenedék: támasz, gyámol; szünet; versnyug; a többi; a többiek; day of —, nyugnap, szünnap; to go to —, to retire to —, lefeküdni, lenyugodni; to take one's —, nyugodni, pihenni; for the —, egyebíránt; —ful, adj. nyugalmas; —less, adj. nyugtalanság.

Restagnate (risztêg'nēt), v. n. tespedni, pangani.

Restagna'tion, s. tespedés, pangás.

Restauration, v. Restoration.

Restif, Restiff, v. Restive.

Restitute (reszt'itjut), v. a. visszaállítni; visszaadni; megtéritni; kiegészítni.

Restitu'tion, s. visszaállítás; visszaadás; visszatérítés; kiegészítés.

Rest'ive, adj. csökönös, bokros (ló); csökönösség, bokrosság.

Restora'tion, s. helyreállítás, felgyógyulás; tisztujítás (n. h.); trónba visszahelyezés.

Restore (risztoor'), v. a. helyreállítani, megujítani; visszaadni; visszaszolgáltatni; felgyógyítni; to — to reason, eszére térítni; to — to life, feléleszteni, ujra felelevenítni; to — one to liberty, felszabadítni, szabadon bocsátani vkit.

Restrain (risztrén'), v. a. (from) visszatartóztatni; korlátozni, féken tartani; to — one's anger, haragját elnyomni.

Restraint', s. fel-, visszatartóztatás; korlátozás; fékezés; megszorítás; szorítkozás.

Restrict (risztrikt'), v. a. megszorítani, korlátozni; to — one's self to, szorítkozni-ra, —re.

Restrict'ion, s. megszorítás, korlátozás.

Restrict'ive, adj. megszorító, korlátozó; —ly, adv. megszorítva, korlátozva; fenn tartás mellett.

Restringe (risztrindzs'), v. a. összehúzni, szoritani, szorulást okozni; korlátozni, megszoritani.

Restrin'gent, adj. összehúzó: s. szorítószer.

Resty (resz'ti), adj. csökönös; makacs.

Result (rizált'), s. eredmény,

Restagnate

Retain

következmény; végzés; házározat; v. n. (from) következni, eredni, folyni, kerekedni; (in) kimenni, vezetni (-ra, -re); végezni, elhatározni.

Resul'tant, s. középerő, középgyorsaság.

Resume (rizjum'), v. a. viszszavenni; ismét felvenni, ujra kezdeni; visszafoglalni; röviden ismétleni; to — a discourse, a beszéd fonálát ismét felvenni; to — one's journey, ismét tovább utazni, utját folytatni; to — one's seat, ismét leülni, ismét helyére ülni.

Resumption (risám'sán), s. visszavétel; isméti felvétel, ujra kezdedés; rövid ismétlés.

Resupine (riszju'pein), adj. hanyatt fekvő.

Resurrection (rezzárrek'sán) s. feltámadás; —man, s. halottrabló.

Resurrec'tionist, s. feltámadáshicő; halott-or.

Resurvey (riszárvé'), v. a. ujra megnézegetni, ujra megrizsgálni.

Resus'citate (riszászítét), v. a. ujra felelevenítni, ismét feléleszteni; feltámasztani; v. n. ismét felelevenedni.

Resuscita'tion, s. feltámasztás, ujra felelevenités, ujra felelevenedés.

Retail (rí'tel), s. részlettőzs, aprókereskedés; to sell by —, kicsiben árulni; to deal wholesale and —, nagyban és kicsiben árulni.

Retail (r'tel'), v. a. kicsiben árulni; részletezni; részleteesen előadni.

Ret'tailer, s. kiskereskedő, kiskalmár, aprószeres, boltos.

Retain (r'ten'), v. a. visszatartani; megtartani; emlékezetében tartani, el nem felejteni; bérelni, fogadni; while he retains his senses, míg eszén van; —, v. n. foganni, meghasasodni; eltűrní; tartozni (vmihez); —er, s. visszatartó; pártív, követő; bérszolga, bér-

324

Retake

futnok, bérinas; foglaló, elúpénz, előre fizetett díj.

Retake (riték'), v. a. irr. (v. to Take), visszavenni; viszszafoglalni.

Retaliate (ritêl'îet), v. n. (upon one with) visszatorlani; v. a. forbátolni, visszonozni.

Retalia'tion, s. visszatorlás; law of —, visszatorlási jog.

Retard (ritárd'), v. a. késleltetni; v. n. késni; —ment, s. halasztás, késleltetés.

Retarda'tion, s. késleltetés; késedelem; haladék.

Retch (rets), v. n. émelyegni, okádní.

Reten'tion, s. visszatartás; megtartás; emlékezet, emlékező tehetség; —of urine, húgyfelakadás.

Reten'tive, adj. visszatartó; megtartó; tartékony; —faculty, emlékező tehetség; to have a —memory, nagy emlékező tehetséggel birni; —ness, s. tartékonyáság, jó emlékező tehetség.

Reticence (ret'iszensz), s. hallgatagság; elhallgatás.

Reticency, v. Reticence.

Ret'icent, adj. hallgatag, titoktartó.

Reticular (ritik'julêr), adj. hálódad, reczés.

Ret'iform, v. Reticular.

Retinue (ret'inju), s. kiséret, kisérök.

Retiracy (ritei'rêszi), s. viszszavonulás; megtakarított vágyon; he has a —, rendén van a szénája, nyugalomba vonulhat.

Retire (riteir'), v. n. visszavonulni; visszalépni; eltározni; to — to rest, aludni menni; to — from, visszavonulni -től, -től; —, v. a. visszavonni, elvonni (n.h.).

Retired (riteird'), adj. elvonult, magányos; —life, s. magány-élet; —ly, adv. elvonultan, elvonulva; —ness, s. elvonultság, magányosság.

Retire'ment, s. visszavonulás, visszalépés; elvonultság, magányosság.

Retort

Retort (ritaart'), v. a. and n. visszahajtani, visszavetni; (upon one) visszatorolni, viszonvádolni, letromfolni, gorombáil felelni; —, s. visszatorlás, viszonvád; göreb.

Retor'tion, s. visszatorlás, viszonvád, letromfolás.

Retoss (ritasz'), v. a. visszalökni.

Retrace (ritrész'), v. a. ujra rajzolni, ujra leirni; nyomozni; to — one's steps, visszamenni.

Retract (ritrêkt'), v. a. viszszahuzni, visszavonni, viszszavenni; to —one's words, szavát visszavenni.

Rettracta'tion, s. visszahuzás.

Retrac'tion, s. visszavonulás, hátrálás; összehuzás, zsgorgodás; visszahuzás.

Retreat (ritrít'), v. n. hátrálni, visszavonulni; menekülni; —, s. hátrálás, viszszavonulás, há rálat; elvonultság, magányosság; menedék, menhely; hátráló: to sound the —, hátrálót fűni; to beat a hasty —, kereket oldani.

Retrench (ritrents'), v. a. el, levágni; kevesbítni; szükitni; elsánczolni; v. n. megvonni magát, takarékosan élni; —ment, s. el, levágás; sánczolat, elsáncszolás; kurtítás; elvonás, kevesbítés.

Retribute (ritrib'jut), v. a. viszonozni, visszafizetni, risszatérítni.

Retribu'tion, s. viszonáz, visszafizetés, visszatérítés; megutalmazás; meglakoltatás.

Retrievable (ritrív'ébl), adj. megtéríthető, visszanyerhető.

Retrieve (ritrív'), v. a. visszanyerni, megtérítni, helyrehozni; ismét felverni, felhajtani (vadat); to —one's error, hibáját helyrehozni; to — one's liberty, szabad-

Reunite

ságát visszanyerni; —r, s. vizsla.

Retrograde (ret'trogrêd), adj. visszamenő, hátráló; v. n. hátrálni.

Retrogres'sion (—gres'án), s. hátrálás, visszamenés.

Retrospect (rit'traszpekt), v. n. visszatekinteni; s. viszszapillantás, visszatekintés.

Retrospec'tion, s. visszanézés; visszatekintés.

Retrospec'tive, adj. visszatekintő; — view, s. visszatekintés.

Return (ritárn', ritörn'), v. n. visszatérni, visszajönni, visszamenni; visszaérkezni; to — to one's parents, szüleihez visszamenni; let us — to the business in hand, térjünk vissza a mi ügyünkre; to — to the skies, elmúlni, abbanmaradni, létre nem jönni; —, v. a. visszaadni, visszaküldeni, visszaszolgáltatni; viszonozni, visszaszolgálni; to — a book, könyvet viszsaadni; to — thanks, hálát adni (vmiért), megköszönni (vmít); she returned no reply to our inquiries, tudakozásainkra semmi feleletet nem adott; —, s. visszajövetel, visszatérés; visszautazás, visszamenés; visszaadás, visszaszolgáltatás; viszonozás, visszaszolgálás; viszonszolgálat; a választott képviselők névsora; jövedelmezés; pénzküldemény; viszszahajlás, kanyarulat, gérbület; to make a — to one's love, viszontszeretni; to make good —s, sok hasznot hajtani; to yield a quick —, jól kelni, hamar elkelni (portékáról); by — of post, postafordultával; in —, viszonozásul.

Reunion (rijun'ян), s. isméti egyesülés; kibékülés; összeforradás.

Reunite (rijuneit'), v. a. ujraegyesítni; ismét összebé-

325

## Reunition

kitni: v. n. njra egyesülni, összetorradni.

Reunition (rijunisán), s. njraegyesítés, összebékélte- tés; visszakapesolás.

Reveal (rivíl'), v. a. feltiedez- ni, feltárni (p. titkot); nyilatkoztatni, kinyilat- koztatni; —er, s. kinyi- latkoztató; eláruló.

Revel (rev'el), v. n. dombé- rozni; s. dombérozás; —ler, s. dombérozó.

Revelation (revvile'sán), s. kinyilatkoztatás; Jánosje- lenései.

Rev'elry, s. dombérozás, dö- zsöls, zajonqás, dáruó.

Revenge (rivendzs'), v. a. megboszúlni; s. boszúllás, boszú.

Revenge'ful, adj. boszúvágy- gyú: —ness, s. boszúvágy.

Reven'ger, s. boszúló.

Revenue (rev'inju), s. jöve- delem.

Reverberate (river'berét), v. a. visszavetni, visszaverni; v. n. visszaverödni.

Reverbera'tion, s. visszave- rés, visszaverődés.

Revere (rivír'), v. a. tisztelni.

Rev'erence, s. tisztel't; tis- telendűséged (czim); bóko- lás, meghajlás; v. a. tis- telettel viseltetni (vki v. vmi iránt).

Rev'erend, adj. tisztletes, tisztelendő; very —, fötisztelendő (esperes); right —, fötisztelendő (megyés püs- pök); most —, fötisztelendő (érsek).

Rev'erent, Reveren'tial, adj. tisztelletteljes.

Reveren'tially, adv. teljes v. mély tisztelettel.

Reve'ner, s. tisztelő.

Reverse (riversz'), s. hátfél, hátlap, fonák; ellentét, el- lenkezet, ellenkező; v. a. megfordáni; felforgatni; megsemmisítni; érvényte- lenítni; v. n. visszatérni.

Reverse'less, adj. semmisit- hetlen, érvénytelenítetlen.

Reversion (river'sán), s. visz- szaháramlás, visszaszállás;

## Revert

váromány; —ary, adj. vá- rományi; visszaháramló (birtok).

Revert (rivert'), v. n. vissza- térni; visszaháramlani, visszaszállani; v. a. meg- fordítani; megváltoztatni.

Revery (rev'eri), s. ábrándo- zás, elmélkedés.

Review (rivju'), s. átvizs- gálás, vizsgálat; szemle; hadiszemle; irodalmi szem- le; v. a. átnézni, átvizs- gálni; szemlélni, szemlét tartani (vni felett); to — a book, könyvet birálni; —er, s. szemlészkedő; biráló, könyvháráló, ismertető.

Revile (riveil'), v. a. ócsá- rolni; —, —ment, s. ócsár- lás; —r. s. ócsárló.

Reví'lingy, adv. ócsárolva.

Revisal (rivei'zél), s. átnézés, á'tekintés, vizsgálat.

Revise (riveiz'), v. a. átnézni, áttekinteni, átrizsgálni.

Riviser (rivei'zér), s. vizs- gáló; javitnok, hiba-nyo- mozó.

Revision (rivizs'án), s. átné- zés, átvizsgálás, megvizs- gálás.

Revisit (reviz'it), v. a. ismét meglátogatni; ujra átnézni.

Revival (rivei'vél), s. felele- venedés, nj életre ébredés; megujítás.

Revive (riveiv'), v. n. felele- rencdn, nj életre ébredni; ujra felirágzani; v. a. felelevenítni: megujítani; to — the memory of . . ., vminek emlékét megujítani.

Revivificate, Revify, v. a. — v. Revive.

Revocable (rev'okébl), adj. visszahírható; visszavon- ható.

Revocate (rev'okét), v. a. visz- szahívni; visszahúzni, visz- szavonni.

Revoca'tion, s. visszahávás; visszahúzás, visszavonás.

Revoke (rivook'), v. a. vissza- hivni: visszahúzni; meg- akadályozni, megakaszt- ni, tartóztatni; —ment, s. visszahírás, visszahúzás.

## Rhombic

Revolt (rivalt'), v. n. lázad- ni, fellázadni, zendílni; v. a. fellázítni; s. lázadás, forradalom.

Revolution (revolju'sán), s. forgás, keringés; görgetés; forradalom; —ary, adj. forgási; forradalmi; s. for- radalmár; —er, —ist, s. forradalmár.

Revolve (rivalv'), v. a. for- gatni; to — in one's mind, elméjé' en v. eszében for- gatni vnit; —, v. n. forog- ni, görgézni, hengeredni, peregni, keringeni.

Reward (riwood'), s. jutal- om; v. a. megjutalmazni.

Rewardable (riwood'ébl), adj. megjutalmazható, jutalom- ra méltó.

Reward'er, s. jutalmazó.

Rewbarb, v. Rhubarb.

Rewrite (rireit'), v. a. irr. ujra megirni, ismét leirni.

Rennard (ren'árd), s. róka.

Rhachitis, v. Rickets.

Rhapsodic (répszad'ik), —al, adj. összefüggetlen, töre- dékes.

Rhenish (ren'is), adj. rajnai.

Rhetor (rí'tár), s. szónok, szónoklattanár.

Rhetoric (ret'orik), s. szónok- lat, szónoklattan.

Rhetorical (ritar'ikél), adj. szónoki, szónokius, szónok- la'i; —ly, adr. szónokilag, szónoklatilag.

Rhetorician, v. Rhetor.

Rheum (rúm), s. nátha, csúz. [csúzos].

Rheumatic (rumêt'ik), adj.

Rhematism (rú'mêtizm), s. csúz, csúzos állapot.

Rhine (rein), s. Rajna (fo- lyam).

Rhino (rei'no), s. pénz; ready —, készpénz.

Rhinoceros (reinasz'irasz), s. szarvorrú; pimasz.

Rhodium (ro'diám), s. rö- teny.

Rhomb (rámb), s. ferdény, dült négyszög, rézsut-négy- szög.

Rhomb'ic, adj. csürlöded, ferdényadakú.

326

Rhombohedron

Rhombohedron (rámbohí'dran). s. ferdénylap.

Rhomboid (rámbaid). s. ferdényded, dülényded.

Rhombus. v. Rhomb.

Rhubarb (ru'bárb), s. rabarbara; — pie, s. rabarbaralevél-pástétom; bastard —, s. havasi lórom.

Rhumatic, v. Rheumatic.

Rhumb (rámb). s. szélvonal.

Rhyme (reim), s. rím: here is nor — nor reason, se füle, se farka; —, v. a. and n. remélni.

Rhymeless, adj. rímetlen.

Rhymémer, s. rímelő; rímgyártó, rímfaragó.

Rhythm (rithm), s. hangidom, hangarány, hanglejtem.

Rhyth'mical, adj. hanglejtemes, haügidomos.

Rib (rib), s. borda; bolt-él; the seven true —s, a hét valódi borda; the five false —s, az öt állorda; his —, oldalbordája, a felessége; — saw, s. ívelő fürés; — wort, s. keskeny útítjú.

Ribald (rib'áld), s. feslett életű ember; adj. hitvány.

Rib'aldish, adj. vásott, feslett, korhely; trágár.

Ribald'ry, s. trágárság, szutyárság; feslettség.

Riband (rib'bán), s. galand; pántlika; silk —, selyemgaland; — trade, s. galandkereskedés; — weaver, s. szalagszövő.

Ribbault, v. Ribald.

Ribbed (ribbd), adj. bordás.

Ribbon (rib'bán), s. szalag, galand; (haj.) mesterlécz; — fish, s. csikos gadócz; —laver, s. fattyű mohfaj: —, v. a. felszalagolni, felpántlikázni.

Rice (reisz), s. ris, riskása; motóla; — flour, s. rizsliszt; — paper, s. sinai papiros.

Rich (rits), adj. gazdag; vagus (étel); szeszes, zamtos (p. bor); a — banquet, nagyszerű lakoma; a —

Richard

man, gazdag, ember; the —, a gazdagok.

Richard (rits'érд), s. Rikárt (fin.).

Rich'es, s. pl. gazdagság.

Rich'ly, adv. gazdagon, bőven.

Rich'ness, s. bőség; zsiroság; szeszesség; zamatosság stb.

Rick (rik), s. boglya, kepe, kalangya.

Rickets (rik'kitz), s. pl. angolkór, csontsenyv.

Rickety (rik'kiti), adj. angolkóros.

Ricochet (rik'koset), s. szökeltetés; szökeltetett lövés.

Rid (rid), adj. to get — of..., megszabadulni —tól, —töl, túladni —on, —n, —en; nyakáról lerázní (vkit v. vmit); I could not get — of that bore, nem tudtam megszabadulni attól az unalmas embertől; to be — of..., megszabadulva lenni —tól, —töl.

Rid, v. a. irr. (rid, rid), ki, megszabadítani; (of, from) megtisztítni (—tól, —töl); (out of, from) megmenteni (—tól, —töl): to — one's self of some troublesome business, kellemetlen ügyet nyakáról lerázní; I'll — you of your anxiety, megmentem önt aggo lalmaitól; to — one of his money, pénzéből kipuszítni vkit.

Rid'dance, s. megszabadítás, megszabadulás, megmentés, megmenekedes, kibontakozás; elmozdítás, tuladás, levetés, lerázás.

Riddle (rid'dl), s. talány; rosta; to propose a —, talányt feladni; —, v. a. megrostálni; meqfej'eni; —, v. n. rejtélyeskedni.

Rid'dler, s. rejtélyeskedő.

Rid'dlingly, adv. rejtélyesen, talányosan.

Ride (reid), v. n. irr. (pret. rid, rode; part. rid, riden), kocsín, lóháton mení; (on, upon) támaszkodni —ra, —re, vitetni; to —

Rifle

out, kimenni (kocsín, lóháton); to — at anchor, horgonyon állani; to — upon the main, a sík tengeren hajózni; —, v. a. lovagolni, megülni (lorat); to — the great horse, (lovon) kanyarogni tamulni; to — a horse off his metal, lovaglással megrontani a lorat.

Ride (reid), s. menés (kocsín, lóháton), kilovaglás, kikocsiszás; to take a —, kikocsiszni, kilovagolni.

Rider (rei'der), s. lóhátas ember, lorcász, idomár; horog: (haj.) vasmacsa; keresztgerenda.

Ridge (ridzs), s. gerínez; él, szél, csín; csúcs, orom; tetől, gerínez (házfödété); heggygerínez, hegyorom; a — of hills, hegysor; — of the nostrils, orrközfal: — tile, s. gerínezcsérép; —, v. a. gerínezczel ellátni; szöletezni; bordásan ki-dolgozni; hancsikolni, barázdálni; redőzni.

Ridicule (rid'ikjul), s. nevetség, nevetségesség; to turn into —, to put a — upon —, nevetségessé tenni; to fall into —, nevetségessé lenni; —, v. a. nevetségessé tenni, csúpta tenni.

Ridiculous (ridik'julász), adj. nevetséges; —ly, adv. nevetségesen; —ness, s. nevetségesség.

Riding (rei'ding), s. lovaglás, kocsizás: adj. lovagló; — habit, s. női lovagló ruhá; — hood, s. női csuklyás köpeny.

Rie (reii), s. rozs; — bread, s. rozskenyér.

Rife (reif), adj. gyakori, ural-kodó, közönséges.

Riff (riff), s. zátony, szirtzátony.

Rifle (rei'fl), s. puska, vontcsövű puska; — barrel, s. puskaeső; —, v. a. fosztáni, meg-, kifosztani, kipuszítni; vonni, vonalokkal,

327

Rioter

dást ütni, zenebonáskodni;
tobzódni, csapongani, zajongani.

Rioter (rei'át-er), s. zendiülő,
zavargó; zajgó, zsivajgó;
tobzódó.

Riotous (rei'átász), adj. zene-
bonás, lázás; tobzódó, esa-
pongó; —ly, adv. zenebo-
náskodva; zsivajogva; tob-
zódva.

Rip (rip), s. repedék; halko-
sár; a — of a horse, gebe;
—, v. a. felhasitani (pl. a
hasat); to — off, el-, lesza-
kasztani: to — out of, ki-
szakasztani; to — open,
felrepeszteni, felhasitni;
felbontani.

Ripe (reip), adj. érett, meg-
ért; —ly, adv. éretten; jól
megfontolva; —ness, s.
érettség, megértség.

Ripen (rei'pn), v. n. megérni,
érelemre jutni; v. a. ér-
lelni, megérlelni.

Ripping (rip'ping), s. felre-
pesztés; adj. felrepesztő;
—chisel, s. ütővéső.

Ripple (rip'pl), s. gereben;
v. a. meggerebenezni, meg-
szöszölni; v. n. folydogálni,
fodrosodni.

Riptowel (rip'tául), s. aratási lakoma.

Rise (reiz), v. n. irr. (rose
[rooz], risen [riz'zn]),
kelni; fölkelni: emelkedni;
feltámadni; duzzadni; drá-
gábbodni; keletkezni; I
rose early, korán keltem
föl; it is time to —, ideje
van fölkelni; to — from
one's seat, a székről föl-
kelni; the tears rose in
his eyes, könybe lábadtak
szemei; to — from the
dead, halottaiból feltámad-
ni; to be rising in the
world, felvergődni, maqát
fölvenni; to — to great
eminence, magas polczra
eljutni, nagyra vinni; to
— from the table, asztal-
tól fölkelni; to — up in
arms, fegyverre kelni; fel-
lázadni: corn is rising, a
gabona ára emelkedik; —,

Riser

s. emelkedés; áremelkedés;
keletkezés; fölvergődés, fel-
virágzás; to give — to ...,
okot szolgáltatni, alkalmat
adni -ra, -re; keletkez-
tetni.

Riser (rei'žěr), s. an early —,
koránkelő.

Rising (rei'zing), adj. kelő;
emelkedő; a — ground,
magaslat, emelkedés; the
— sun, kelő nap; —, s. ke-
lés; felkelés; támadás, lá-
zadás.

Risk (riszk), s. veszélyezte-
tés, koczkáztatás; merész-
let; to run the —, koczkáz-
tatni; at the — of his life,
életét koczkáztatva; —, v.
a. veszélyeztetni, koczkáz-
tatni.

Rite (reit), s. szertartás: fu-
neral —s, s.pl. temetési szer-
tartások, halotti pompa.

Ritornel (rit'arnel), s. ritor-
nell.

Ritornel lo, v. Ritornel.

Ritual (rit'suêl), adj. szertar-
tási; s. szertartások könyve.

Rival (rei'vêl), s. vágytárs:
versenytárs; vetélytárs;
adj. vetélkedő, versenyző;
v. a. (in) vkit kitűrni, le-
győzni, felülmulni akarni;
v. n. (with) vetélkedni.

Rival'ity, v. Rivalry.

Rivalry (rei'vêlri), s. vetélke-
dés, vágytárskodás.

Rivalship, v. Rivalry.

Rive (reiv), v. a. irr. (rove
[roov], riven [riv vn]),
hasitni; v. n. hasadni;
riving knife, s. hasitó kés.

Rivel (riv'vl), s. ráncz; v. n.
ránczosodni, zsugorodni,
töppedni.

River (riv'ér), s. folyam, fo-
lyó: up the —, riz elle-
nében; down the —, víz
mentében; —boat, s. fo-
lyami hajó; — driver, s.
tutajos; —horse, s. vízilő;
— horse-tail, s. parti surló,
úszszakál; — lamprey, s.
folyami orsóhal; — navi-
gation, s. folyamhajózás;
— water, s. folyamvíz; —
weed, s. vízfonal.

Robert

Rivet (riv'it), v. a. szegecsel-
ni; s. szegecs, kapcs; —s,
s. pl. szegecskék.

Riv'eting, s. szegecselés; —
hammer, s. szegező kala-
pács.

Rivulet (riv'julet), s. folyóka,
patak.

Rixation (rikszés'sán), s. ve-
szekedés, czivakodás, vi-
szálykodás.

Roach (raots), s. rája (hal).

Roach, v. Rock.

Road (raod), s. út, szekérút;
révszél; —way, s. nagyút,
országút.

Roam (raom), v. n. baran-
golni, csatangolni, kószá-
ni, szerteszét járkálni: —,
ing, s. barangolás, kószá-
lás.

Roan (raon), adj. a — horse,
pirosszúrke.

Roar (roar), v. n. ordítni,
bógni; kiabálni; to — for
help, segítségért kiabálni;
the sea —s, zúg a tenger;
the wind is — ing, zúg a
szél; —s, s. ordítás; zugás;
kiabálás; the — of cannon
s, ágyudörgés; a — of
laughter, hahota.

Roast (raoszt), v. a. sütni,
megsütni; pörkölni (ká-
vét); gúnyorolni.

Roast, Roasted, adj. sült;
roastmeat, s. pecsenye;
roastbeef, s. marhasült,
marhapecsenye.

Rob (rabb), s. szörp; v. a.
rabolni, kirabolni, megra-
bolni; to — one of a thing,
ellopni vkitől vmit; to —
one of an anvil, rmely baj-
tól megszabaditani vkit.

Rob'ber, s. rabló; zsivány;
—y, s. rablás.

Robe (roob), s. díszöltöny,
diszruha, díszpalást; gen-
tlemen of the long —, tör-
vényszéki személyzet, ügy-
védek, birák; master of
the robes, kamarás; — v.
a. díszpalástot adni vkire;
(átr. ért.) ruházni, felru-
házni.

Robert (rab'běrt), s. Robert
 finér); bakbüzű gerely.

329

Robin

Robin (rab'bin), s. Robert;
—, —red-breast, s. rörös-
bejy; — wake, s. konty-
virág; — Hood, egy ha-
rambasa nere; many talk
of — Hood that never
shot in his bow, nem mind
szakés, a ki a kalánt ke-
zébe veszi; nem mind tu-
dós, ki pápaszemet hord.

Roborant (rad'orènt), adj.
erősítő, s. erősítőszér.

Robora'tion, s. erősítés.

Robust (robászt'), adj. erős,
izmos, markos.

Robustious (robászt'sjász),
adj. tenyerestalpas, izmos,
erős; —ly, adv. erősen;
—ness, s. erősséig, izmos-
ság.

Rocambole (rak'embol), s.
spanyol foghagyma.

Roch, v. Rochel.

Rochet (rats'it), s. oltári fel-
ruha szűk ujjakkal.

Rock (rakk), s. köszikla, kö-
szint: kötömeg; rokka,
jüllér; — crystal, s. hegyi
jegyzé; —doi, s. köszáli
zerge; — fish, s. fölesér-
hal; — ray, s. tüskés rája;
— rese, s. sziklai szuthar;
— salt, s. kőső, aknasó;
— wood, s. fakölen; —,
t. a. ringatni; rázni, to
— a child to sleep, gyer-
meket ringatra elaltatni;
—, v. n. ringadozni; inga-
dozni.

Rocket (rak'kit), s. röppen-
tyű, rakéta, rajka, rajáó,
zsombor: double —, estike.

Rockette, v. Rockett.

Rock'ing, s. ringatás: inga-
dozás; adj. ingadozó.

Rock'y, adj. sziklás.

Rod (rad), s. vessző, supra;
mérőpőzna; I have a — in
pickle for him, majd meg-
adom én neki; to give the
— to a child, gyermehet
megysuprálni; — horse, s.
ridasló.

Rode, v. Rood. [s. nyegle.

Rod'omont, Rodomontavdor,

Rodomontale (radomantéd')
s. nyeglélkedés, nyegleség:
c. n. nyeglélkedni.

Roe

Roe (roe), s. öz, öztehén;
hal-ikra; — buck, s. öz-
bak; — calf, s. özborjú,
özolló; — stone, s. ikrás
mészkö.

Rogation (roge'sán), s. kérés,
ima, letenye; — days, s.
pl. keresztjáró napok; —
week, s. keresztjáróhét,
imahét.

Roger (rad'zsér), s. Roger
(tinér); köpeny-sáh: him-
ressző; v. n. paráználkodni.

Rogue (roog), s. kóbor; hunez-
fut: kápé, lurkó; she
played the — with him,
megjátszotta őt: —, v. n.
kóborolni; csinyt tenni:
—, v. a. megdorgulni.

Rogue'ry (ro'géri), s. kóbor-
lás; gazság; lurkáság.

Rogn'tsh (ro'gis), adj. kó-
borló; gaz; kápés; —ly,
adr. kóborolra; gazul;
dévajul.

Roil (rad), v. a. felkararni,
zavarosítani.

Roil'y, adj. zavaros.

Rom (rain), s. rar, kosz.

Rost (rászt), v. n. zajonga-
ni; száhűsködni, nyeglél-
kedni; —er, s. zajűtő;
szájhős, nyeglye.

Ro.st'ing, adj. nyegle; s.
nyegleség; — erow, s. kö-
zönséges varju.

Rokambole, v. Rocambole.

Roke (rook), s. füst; gőz;
küd.

Rokelay (rok'lē), s. lovagkö-
peny.

Roll (rol), c. n. hengeregni;
hempelyegni, hemperegni,
tekeregni, görgent; to —
in wealth, a ragyonban
űszni; to — in duty, szol-
gálatban egymást felváltan-
ni; to — down, legördülni;
to — off, elgördülm, elhőm-
pölöyögni; to — away, el-
peregni, leperegni; years
rolled away since, sok ér
folyt le azóta: the thun-
der rolls, dörög az ég: —,
v. a. hengerelni, hengerit-
ni, hempelygetni, görgetni;
forgatni (szemet); kinyuj-
tani (pl. a tészített nyújtó-

Rompish

fával): to — up, félteker-
ni, felgöngyölgetni; to —
a thing up in paper, papí-
rosba takarni vemit; rolled
tobacco, s. tekeresdohángy:
rolled iron, s. hengerezett
vas; — timber, s. széltörte
fa; —, s. hengergés, gör-
dülés: hengergetés, görge-
tés, forgatás, tekergetés;
henger, görge; görgécz;
görkarika: tekeres: hajte-
keres: tekerék: rédkalap
(gyermekknél); hot —,
meleg zsemlye; — brim-
stone, s. rádkén: rolls, pl.
iratok, okiratok, okmá-
nyok; master of the rolls,
főleréltárnoh.

Roll'er (rol'el), s. henger:
görö: hengermalom; gör-
ge; görgécz; rédkalap,
fejmentő (gyermekknél);
garden —, kerti henger:
— of a weaver, zugoly, zu-
golyfa.

Roll'ing (rol'ing), adj. —
chair, s. gőrszék; — pin,
s. nyújtófa, sodráfa.

Romac (rom'éik), s. új gő-
rőj nyelr.

Roman (ro'men), adj. római
— letters, s. pl. álló betük:
— nose, s. sasorr; —, s.
római.

Romance (ro'ménsz), s. ro-
mán nyelv: regény; lantos
regedal, románecz.

Roman'cer, s. regényi, re-
gényköltő; regedalköltő.

Roman'cist, v. Romanceer.

Romanism (ro'ménizm), o.
pápiistaság.

Romantie (romén'tik), —al,
adj. regényes: —ally, adv.
regényesen.

Romansch (ro'méns), s. gran-
bündtem: román nyelr.

Rome, v. Roam. [ros].

Rome (room), s. Róma (vá-

Romish (rom'is), adj. római;
pápiás.

Romp (ramp), s. szilaj le-
ány: v. n. szilajkodni, dé-
rajkodni.

Romp'ish, adj. szilaj, déraj:
—ness, s. szilajság, décaj-
ság.

330

Rondeau

Rondeau (rondoo'), s. kör, kerék; körvers, kördal.

Rondel (ran'dl), s. körmű, körfok.

Ronion (răn'ján), s. zömök nőszemély.

Rood (rúd), s. keresztfa, fészület; hosszmérték neme.

Roof (rúf), s. födél, házfödél; pointed —, high —, nyereghátu födél; flat —, lapos födél; curved —, manzardfödél; hipped —, sátorfödél, holland födél: — of a coach, hintó födél, kocsiernyő: —, v.a. födelezni, födéllel ellátni.

Roof'ing, s. födélfa; födélzet; — slate, s. födpala.

Roofless, adj. födeletlen.

Rook (rúk), s. fekete rarju; torony (sakkjátékban).

Room (rúm), s. hely; szoba; make — ! helyet! there is no — for hope, itt már mitsem lehet reményleni he is in the —, ő a szobában van; bed —, háloszoba; drawing —, társalgó szoba; dining —, ebédlő.

Room'age, s. térhely.

Room'y, adj. téres, tágas.

Roop (rúp), s. rekedtség; —y, adj. rekedt.

Roost (rúszt), s. tyűk-ülő; v. n. aludni (madarakról).

Root (rút), s. gyökér: gyök; to take —, gyökeret verni; — of scarecity, nagy fehér répa; cubic —, koczkagyök, köbajyök; —, v. n. gyökeredzeni, gyökerezni; tűrni (disznőkról); —, v. a. beültetni; beléoltani; feltűrni; to — out, kiirtani; to — from one's heart, szíréből kitépni.

Root'er, s. írtó.

Root'let, s. gyökfan.

Rope (roop), s. kötél; —r, — maker, s. kötélgyártó; — dancer, s. kötéltánczos; — ripe, adj. akasztani való, akasztófára való: — walk, — yard, s. kötélgyártóhely; —, v. n. nyúlásodni; —, v. a. rászedni.

Ro'py, adj. nyúlós, ragadós.

Roral

Roral (ro'rêl), adj. harmatos.

Ro'rid, adj. harmatos, nedves.

Rosary (ro'zéri), s. rózsakert; olvasó (pápistáknál).

Roseid, v. Rorid.

Rose (rooz), s. rózsa; attar of roses, s. rózsaolaj; no — without a thorn, nincs rózsa tövis nélkül, nincs ööm bű nélkül; — bay, s. oleander torokrojt: — bud, s. rózsabimbó: — diamond, s. rózsagyémánt; —water, s. rózsaviz.

Rosier (ro'zsi-ér), s. rázsabokor.

Rosin, v. Resin.

Rosy (ro'zi), adj. rózsa..., rózsás, rózsaszínű.

Rot (ratt), v. n. irr. (rotted, rotten), rotadni, rothadni; v. a. rothastani; s. rothadás; csapat; juhhimlő.

Rotation (rotésőn), s. forgás, kerengés, tengely körülí forgás.

Rote (root), s. kintorna; gyakorlottság, készség; by —, gépszerűleg, gyakorlatilag, gyakorlás óltal; —, v. a. begyakorolni.

Rotten (rat'tn), adj. rothadt; — apple, s. rothadt alma; — borough, s. hanyatlásban lévő mezőcáros; —ness, s. rothaungság.

Rotula (rat'sjulé), s. térdkallács.

Rotund (rotänd'), adj. kerek, gömbölyű: körded; —ity, s. kerekség; körély.

Rouge (rúzs), adj. piros; s. pirosű: she puts on —, kendői magát; —, v. n. pirositni; she —s, kendői magát.

Rough (ráff), adj. zord, zordon; darabos, érdes, durva; rógös; faragatlan; a — way, rógös út; to be — with one, durván bánni vkivel; the roughs, s. pl. betyárok, utczalesők, sőpredéknép; — footed, adj. kóczos lábu; — draught, s.

Roup

vázlat; to — draw, v. a. vázolni; to — hew, v. a. nagyá —ál kifaragni; to — work, v. a. irr. durván v. nagyjából kidolgozni; —ly, adv. durván, zordonan, faragatlanul; —ness, s. durvaság: zordonság; érdeség: faragatlanság.

Rough'en, v. a. simátlanná tenni; duritni; v. n. durvadni.

Rough'ings, s. pl. sarju.

Ronn (ráun), v. a. and n. suttogni, súgni.

Round (ráund), adj. gömbölyű; kerek; körded, köralakú; adv. köröskörül; meg..., másfelé; prep. körül: a — shield, kerekpaízs: — number, s. kerkszám; — trot, s. ügetés; to turn —, meqfordulni; to turn (a thing) —, meqfordítani, más felé fordítani; to go — about, köröskörül jární (vmit) széles feneket kerítni (vminek); the cities — about, a körültekvő városok: all the year —, az egész éven át; — the table, az asztal körül — the house, a ház körül.

Round, s. körönd; gömb, gömböly, kör, kerék; kerület: örkerülés; kerengör: közöntűz: — of visits, körlátogatás: — of beef, marhahústekeres, (csontatlan) marhasült.

Round, v. a. kerekítni, gömbölyitni; körben jártatni; v. n. kerekülni, gömbölyödni; őröket kerülni.

Roundel, v. Roundelay.

Roundelay (ráund'ile), s. körének, kördal, körvers; körtáncz. [ritánus.

Round'head, s. kerekfej, pu.

Round'ish, adj. kerekded, gömbölyed.

Round'ly, adv. gömbölyűen; kereken.

Round'ness, s. gömbölyűség, kerekség; öszintesség.

Roup (ráup), s. csirakelés, csiradagadás.

331

Rouse

Rouse (ráuz), v. a. felkelteni, fölserkenteni; felverni, felhajtani (vadat); felzgatni, felbuzdítni; to — one's temper, haragra gergeszteni vkit; —, v. n. felserkenni.

Rousing (ráu'zing), adj. iszonyú, roppant; felserkentő; s. felserkentés; felbuzdítás.

Rout (ránt), s. csödülés; zenebona: csoportosulás; csoport; to put to the —, megfutamítni, megszalaztani; —, v. n. összeecsoportosulni.

Route (rút), s. út, útirány, utazási irány.

Routine (rutín'), s. gyakorlottság.

Rove (roov), v. a. barangolni, kalézolni; v. a. bebarangolni, keresztülkasul bejárni.

Rov'er, s. kószáló; rabló, tengeri rablú, kalóz.

Row (rao), s. sor: házsor; csödülés, verekedés, zenebona; to get into a — with one, összeveszni vkiel; to kick up a —, lármát esapni, veszehedést indítni; —, v. a. and n. evezni; to — in the same boat, egy hájóban evezni.

Rowdy (rao'di), s. betyár, lármásó, verekedő.

Rowel (rao'il), s. sarkantyútaraj.

Row'en, s. tarlóföld; sarju.

Row'er, s. erező (ember).

Roy (rai), s. (poet.) király.

Royal (rai'él), adj. királyi; —ly, adv. királyilag.

Royalism (rai'élizm), s. királypártiság.

Roy'alist, s. királypárti, királypártur.

Roy'alty, s. királysága.

Royne (rain), v. a. rágni.

Roytish (rai'tis), adj. szilaj, rendetlen.

Rub (ráb), v. a. dörzsölni, dörgölni; to — off, el-, ledörgölni; to — up, sikárolni, kisimítni; to — out, kidörgölni; kitörölni; —, v. n. dörzsöldödni, dörgöldödni; magán segíteni, elélni; —, s. dörgölés, dörzsölés, surlás; dörzsöldödés, surlódás; kefélés; akadék, akadály, nehézség; cagdalódzás, bökésző, aggatódzás; megdorgálás; there is the —, ez ám a bökkenő; ez a bökkenője.

Rub'ber, s. dörzsöld, dörzsszer; öreg ráspoly; fenkö; robber (csittjátékban); India —, ruggyanta, ruqany; a — of cuffs, verekedés.

Rubbish (ráb'bis), s. sőpredék, hitványság: ringyrongy; rom, murnya, omladék.

Rubble (ráb'bl), s. sőpredék; — stone, s. görkö; — stones, s. pl. omlék.

Rubellit (ráb'illit), s. raggylagta.

Rubicell (ru'biszel), s. vörös-sárga rubin.

Rubicund (ru'bikänd), adj. vörös, piroska.

Rubify (ru'bifei), v. a. vörösítni, pirosítni.

Rubric (ru'brik), s. rovat; rovatezim; egyházi szer tartás; adj. vörös; v. a. rovatozni; vörös betükkel kijelölni.

Rubricate (ru'brikét), v. a. veresítni; rovatozni; adj. vörösített.

Ruby (ru'bi), s. rubin; adj. vörös; v. a. vörösítni.

Ruck (rák), s. kondor, grifkeselyü.

Ructation (rákt'é'sán), s. bőfögés.

Rud (rád), s. vörös irag, vörös czeruza; adj. vörös.

Rud'der, s. erező, kormánylapát, kormány.

Ruddes (rád'dezs), s. gyűrűvirág, peremér.

Rud'diness, s. pirosság, pir; vörös-ség.

Ruddle (rád'dl), s. vörös czeruza.

Ruddy (rád'di), adj. piros, piroska.

Rude (rúd), adj. rögös: darabos, durva; goromba;

Rubber

Rugose

zordon: tudatlan, műveletlen; —ly, adv. rögösen; darabosan, durván; gorombául; —ness, s. darabosság, durvaság; tudatlanság, műveletlenség; gorombaság.

Rudenture (ru'dentsjur), s. léezezet.

Rudiment (ru'diment), s. alap, alapzat; elemek, első elemek.

Rudiment'al, adj. elemi.

Rue (rú), v. a. megbánni, megkeserülni, siratni, fájlanú, megsínleni; s. bánat, megbánás; ruta; goat's —, holdruta.

Rue'ful, adj. bás, bánatos, szomorú, gyászos, síralmás; —ly, adr. búsan, gyászosan, szomorúan; —ness, s. bánatosság, szomorúság.

Ruff (ráff), s. bodor, fodor; nyakfodor, kézbodor; csuklyás galamb; v. a. tromffal megütni (kártyajátékban); rendetlenségbe hozni, összezavarni.

Ruffian (ráff'iên), s. betyár, durra, goromba ember, verekedő; gyilkos, orgyilkos; zsivány; —ly, adj. betyáros, durva, goromba; elvetemedett.

Ruffle (ráff'l), s. bodor, fodor; nyakfodor: kézfodor; izgalom, izgatottság, forrongás: — of the blood, vértódulás: laced —, csipkefodor; —, v. a. redűzni (p. ingfodrot): összegyűrűni; megzavarni, elrémítni; to — one in his temper, kedvét szegni rkinek, elkedvetlenítni vkit; —, v. n. zordonodni; lobogni; ezirakodni.

Rug (rág), s. keskeny lábszönyeg; bolyhos darócz.

Rug'ged, adj. bolyhos, kóczos, gubanczos, lompos; durva; rögös: —ly, adv. kóczosan; durván; rögösen; —ness, s. kóczosság; durvaság; rögösség.

Rugose (ru'gooz), adj. rán-czos.

332

Rugosity

Rumination

Run

Rugosity (rugo'ziti), s. rán-
czosság.

Ruin (ru'in), s. összedulés, összeomlás, össze roskadás; romlás, végromlás; pusztulás; omladék, rom: tönk; to fall to —, romba dőlni; to come to —, tönkre jutni; to bring one to —, tönkre tenni, tönkre juttatni chit. —, v. a. földűlni, elpusztítni; tönkre tenni; to — a girl, leányt megejteni; to — one's self, megrontani magát, tönkre jutni.

Ruinate (ru'inēt), v. a. el-
rontani, elpusztítni; tönkre
tenni.

Ruina'tion, s. elrontás, el-
pusztítás.

Ruinons'(ru'inász), adj. pusztító, részhozó: didékeng, roskatag.

Rule (rúl), s. szabály, határozat; conaldeszka; uralom; as a —, szabályszerrint, rendesen, közönségesen: to bear —, uralogni, paranesolni mint ár: —, v. a. and n. uralkodni; konalozni; (törr.) elhatározni, meghatározni, meghállapítni, megszabni.

Ru'ler, s. uralkodó; conal-
deszka.

Ra'ling, adj. uralkodó, fö;
— price, s. árfolyam: cál-
sári ár: — rod, s. büntető
vessző; his — passion, az
ő főszenvedélye.

Rum (rám), adj. furcsa, kü-
lonös; he is a — one, esu-
dálatos szent, furcsa ember
ő; — beck, s. rendörbirő:
— diver, s. igyges zsebelő;
— padder, s. lorás hara-
mia.

Rum (rám), s. rum, ezukor-
szesz; — bud, s. rumhimlő,
borhimlő.

Rumble (ráml'bl), v. u. zö-
römbölni; his guts —, ko-
rog a hasa.

Ruminate (ru'minet), r. a.
and n. kérődzeni; to —
upon, gondolkodni vni fe-
lől v. vmin.

Rumina'tion, s. kérődzés;
gondolkodás, megfontolás.

Ru'minator, s. gondolkozó,
nyomozódó, tépelődő.

Rummage (rám'medzs), v. a. and n. kajtárkodni, kurkászní, kajtatni, keresgél ni, mindent felhányni, megmotozni; I have been rummaging my whole memory, but it does not occur to my recollection, eléggé törtem fejemet, de nem jut eszembe.

Rumour (ru'már), s. hír, nesz, szászele: there is a — abroad, a hír foly —, v. a. elhíresztelni.

Rump (rámp), s. kereszt-
esont tája, derék: — of
beef, bagdámpcsenye: —
steak, s. rostélyon sult v.
sütni való darab vesehűs.

Rumple, v. Crumple.

Run (rá), v. n. irr. (ran,
run) futni, szaladni, ira-
modni; folyni, csurogni;
folyára lenni, olradni: to
— about, szaladgálni, ide
s tora jární-kelni; to —
after one, utána eredni,
utána szaladni; to — away,
elszaladni: megszökni; to
— away with another
man's wife, rki feleségét
elszoktetni; the horse ran
away with him, lora elra-
gadta; to — away with a
thing, elhitetni magával
rmit, fejébe venni rmit:
to — against, nekiszalad-
ni; ütkozni -ba, -be; that
runs against reason, az
ellenkezik a józan észszel:
to — back, risszafutni,
risszaszaladni; risszajoly-
ni; risszatérni; to — coun-
ter (to), ellenére lenni, el-
lenkezni -val, -rel; to —
down, leszaladni; lefolyni,
lesepegny; to — in (into),
beszaladni, belefolyni; to
— in (into) debt, adós-
ságba verni magát; to —
into confusion, zavarba
esni, zavarodásba jönni:
to — in with, megegyezni
-val, -vel; to — in with

the land, partfelé hajózni;
that runs ever in his mind,
(raggy) his mind runs con-
tinually on that matter,
mindig csak ez forog fejé-
ben, to — off, elszököni,
elszaladni; to — off read-
ily, jól kelni (áru); to —
on, folyást futni; foly-
rást tartani; torább foly-
tattatni; to — out, kisza-
ladni; lefolyni, lejárni, ki-
telni (idő); to — out of
one's wits, megholondulni;
to — out of cash, pénzből
hifogyni; to — over, át-
szaladni; kiömlen, kijut-
ni, kiesordulni; his eyes
— over, köny csodul ki
szemeiből; to — up, felsza-
ladni; felmenni, rugni-ra,
-re: the anecdote runs
thus, így beszélik az eset-
két; the words of the stat-
ute — thus, a törvény így
szól; this vessel runs, ez
az edény foly v. esepg; to
— distracted, megyírni;
to — mad, megreszi; that
is enough to make one —
mad, az ember megőrülne
belé: the ice begins to —,
a jég fölenged; six times
running, hatszor egymás-
ntán; to — high, háng-
kodni (tenger) (átv. ért)
nagy mércéket ötteni; —,
v. a. to — the gauntlet,
vesszöt futni; to — the
risk, to — the hazard, re-
szélyeztetni, koczkáztatni;
he runs the risk of his
life, életét koczkáztatja;
to — a race, versenyt
futni; versenyt juttatni;
to — one hard, szorongatni,
sarokba szorítani rhit: to
— one down, órsárolni, ki-
schbitni ekit to — down
a vessel, hajót elsülyez-
teni; to — over, elczárolni;
to — over a book, könny-
vet jutólag átlapozni; his
course of life is run, végét
érte földi pályájának; to
— one's head against the
wall, fejét a falba ütni.
to — one through with a

333

Runagate

sword, karddal átdöfni
vkit; to — up, felszállítni;
felrugtatni, felverni; sa-
porodni hagyni; to — one
up, feldieserni vkit; to —
up a thing too high, tú-
lozni, tálsgig vinni vmit;
—, s. futás, szaladás; tódulás;
folyás; folyamat, me-
netel; there was a — on,.
tódultak -hoz, -hez, rohan-
tak -nak, -nek; to get the
— upon one, tréfa-czégérré
v. gúnytárgyává tenni vkit;
to put one to the —, vkit
megugrasztani; good — at
play, játékszerencse; at the
long —, in the long —, so-
kára, idővel, végtére.

Runagate (ván'éget), s. el-
pártolt; szökerény; ország-
jutó.

Runaway (rán'évē), s. szöke-
vény.

Runcation (ránkēsǎn), s.
gyomlulás.

Rundle (rán'dl), s. fok, hág-
esó, létrafok; ernyő, bog-
ernyő.

Rune (run), s. róbetű, rovátk,
szálhás betűjégy.

Rung (ráng), s. fok, hágesó;
fenékgerenda.

Run'ner, s. futó, szaladó;
futtató ló, versenyló; haj-
du, poroszló; futnok; os-
torinda; töhajtás.

Run'ning, s. futás, szaladás;
folyás; adj. futó, szaladó;
—horse, s. futató ló, ver-
senyló; — place, s. futó-
pálya, —ly, adv. futra;
futásban.

Rupee (rupí'), s. egy pengö-
forint értékű ezüstérme
(Keletindíában).

Ruptión (ráp'sán), s. repe-
dés, szakadás.

Rupture (ráp'tsjur), s. sére;
repedék, szakadék; meg-
hasondás, üszevesztés, el-
idegenedés.

Rural (ru'rel), adj. mezei;
falusi; a — excursion, fa-
lura rándulás.

Ruse (rúz), s. esel, eselfogás.

Rush (rás), s. káka, szittyó;

Rush

bul —, lapos káka; flower-
ing —, virágos káka; soft
—, békaszittyá; it is not
worth á —, egy babkát sem
ér; to seek a knot in a
bul —, kákán csomót ke-
resni — grass, s. árta
káka, bütykös szittyá; —
light, s. éjjeli lámpácska.

Rush (rás), v. n. rohanni,
zuhanni; to — out of the
room, a szobából kiro-
hamni; to — into the house,
a házba berohanni; he
rushed into my arms, heb-
lemre borult; to — to
one's assistance, segítsé-
gére sietni vkinek; to —
by, elsietni mellelte; to —
upon one, rohanca megtá-
madni vkit; to — in upon,
nekiesni, meglepni, rajta-
ütni; —, s. rohanat, roha-
nás; zuham; zuhanás;
esés.

Rush'y, adj. kákás.

Russet (rász'szit), adj. rót;
pórias; s. parasztruha; —,
v. a. rótre festeni.

Russia (rás's [i]ê), s. Orosz-
orszáj. [adj. orosz.

Russian (rás's [i]ěn), s. and

Rust (rászt), s. rozsda; v. n.
rozsdásodni, rozsdálni; v.
a. rozsdásítni; —eaten,
—y, adj. rozsdás.

Rustic (rász'tik), s. paraszt;
adj. mezei, falusi; —people,
s. falusi nép; —al, adj.
parasztos; —ally, adv. pa-
rasztosan.

Rusticate (rász'tikét), v. n.
falun lakni; v. a. ideiglen
kitiltani az iskolából.

Rustica'tion, s. falusi v. me-
zei élet; ideiglenes kitiltá-
 az iskolából.

Rusticity (rásztisz'títi), s. pa-
rasztsgá; faragatlanság,
parasztosság, gorombaság.

Rustle (rász'szl), v. n. szü-
szögni, siseregni, ropogni,
sustorogni.

Rut (rát), v. n. bagzani, üze-
kedni, folyatni; s. bagzás,
üzekedés, folyatás; the —
of the sea, hullámtorlás.

Sacchariferous

Ruth (rúth), s. könyörület;
nyomorúság; —ful, adj.
könyörületes (n. h.); nyo-
morú, nyomorúlt; —fully,
adv. nyomorúltan, nyomo-
rúságosan; —less, adj. kö-
nyörületlen, kegyetlen; —
lessly, adv. könyörület nél-
kül, kegyetlenül; —less-
ness, s. könyörületlenség,
kegyetlenség.

Rutilant (ru'tilén t), adj.
fénylő, villogó, aranylő,
tűzszínű.

Rutilate (ru'tilét), v.n. arany-
lani; v. a. aranylóvá tenni.

Rutilte (ru'til), s. ragyogla.

Ruttish (rát'tis), adj. kos-
la'ó, üzekedő; buja.

Ruttle (rá't'l), s. kerep, ke-
replő, zörögyű; — m the
throat, lúrgés; —, v. n.
kelepelni, kerepelni; hö-
rögni.

Rye (rei), s. rozs: rozsföld;
— bread, s. rozskenyér;
— grass, s. kutyazab.

Ryot, v. Riot.

Rythmic, v. Rhythmical.

S

S (esz), s. az S betű neve.

Sabaism (széb'éizm), s. csil-
lagimádás.

Sabbath (széb'bêth), s. sab-
besz, nyugnap; to break
the —, sabbeszt megszegni.

Sabbat'ic, adj. nyug ..., sab-
beszi; —year, s. nyugév.

Sabine (széb'in), s. cíprus-
fenyő, nehézszagú boróka.

Sable (szé'bl), s. ezoboly, czo-
bolybör, ezobolyprém.

Sable (szé'bl), adj. fekete,
koromfeke e.

Sabot (szébot'), s. fasarú,
czákó.

Sabre (szé'br), s. kard.

Sabulous (széb'julász), adj.
fővénytartalmú (húgy).

Saccade (székkéd'), s. zablá-
val rántás.

Sacchariferous (székkérif-
erász), adj. czukortartal-
mú, czukortermő.

334

Saccharine

Saccharine (szêk'kêrein), adj.
czukor ..., czukornemű;
—acid, s. czukorsav.

Sacerdotal (szészerdo'tél),
adj. papi.

Sachel, v. Satchel.

Sachet (szés'set), s. illat-
zacskó.

Sack (szék), s. aszúbor; zsák;
megvétel (ostrommal), ki-
zsákmányolás; — cloth, s.
zsákvászon; — but, s. pú-
zon; —, v. a. zsákba tenni,
zsákba tölteni; ostrommal
bevenni és kizsákmányolni
(p. várost).

Sack'age, s. kizsákmányolás.

Sack'ing, s. darócz, zsákvá-
szon; zsákmányolás.

Sack'tess, adj. ártatlan, jám-
bor; együgyűjű.

Sacrament (szék'rêment), s.
szentség; szentvacsora, ur-
vacsora; eskü, hittétel.

Sacrament'al, adj. szentségi;
—ly, adv. szentségileg.

Sacrate (szék'kret), v. a. szen-
telni, meg-, fölszentelni;
felavatni; áldozni; aján-
lani.

Sacre (székъr), v. a. szentelni;
fölkenni, fölszentelni.

Szered (székrid), adj. szent,
szentséges; (to) szentelt;
—ly, adv. szentül; —ness,
s. szenteltség, sérthetetlen-
ség.

Sacrificable (székfrí'ikêbl),
adj. áldozható, feláldoz-
ható.

Sacrifica'tor, s. feláldozó; ál-
dozó pap.

Sacrifice (szék'rifeisz), t. a.
áldozni, feláldozni; to —
one's life for some one,
életét feláldozni vkiért;
—, s. áldozat, áldozás; fel-
áldozás.

Sacrificer, v. Sacrificator.

Sacrilege (szék'rileds), s.
templomrablás; szentség-
telenítés.

Sacrilegious (székrili'dzsász)
adj. qonosz, szentségtele-
nítő; templomrablási.

Sac'rílegist, s. templomrabló.

Sacring (szék'kring), s. szen-
telés, fölszentelés.

Sacrist

Sacrist, v. Sacristan.

Sacristan (szék'risztén), s.
sekrestyés, egyházfű.

Sac'risty, s. sekrestyé, szer-
hely.

Sad (széd), adj. szomorú,
bűs; —ly, adv. szomorúan,
bűsan; —ness, s. szomorú-
ság; in sober sadness, ko-
molyan, valóban, trétán
kirül.

Sad'den, v. a. megbűsítni,
megszomoritani; v. n. (at)
megszomorodni.

Saddle (széd'dl), s. nyereg;
one — is enough for one
horse, elég egy lóra egy
nyereg; —, v. a. megyen-
gelni; (with) megterhelni.

Sad'dler, s. nyereggyártó.

Sad'dlery, s. nyerges munka,
szerszámtár.

Safe (széf), adj. bátorságos,
biztos; ép, sértetlen, veszé-
lyen túl vagy kirül lévő;
he is — now, túlesett a
reszedelmen, most bátorság-
ban van; — conduct, s.
szabad menet; letter of —
conduct, s. szabadlerél,
védlevél, menedéklevél; —
guard, s. ürkiséret, védki-
séret: —ly, adv. bátorsá-
san, biztosan; épen, sértet-
lenül; veszedelem nélkül,
veszélytelenül.

Safe, s. tüzhatlan pénzes-
láda; étszekrény.

Safety (széfti), s. bátorság,
biztonság, biztonlét; ép-
ség; veszélytelenség. —
lamp, s. biztosító lámpa;
— valve, s. biztosító sze-
lep.

Safflower (széf'fláuř), s. tót
sáfrány.

Saffron (széf'frǎn), s. sáf-
rány; — of gold, durr-
arany, rop-arany.

Sag (szég), v. a. megterhel-
ni; v. n. lelőgni, meggör-
bülni, meghajlani.

Sagacious (szégé'sász), adj.
éleselmejű; —ly, adv. éles-
elmüleg.

Sagacity (szégész'ity), s.éles-
elműség.

Sage (szédzs), s. bölcs em-

Sale

ber; adj. biles, okos, eszes;
—ly, adv. bölcsen, okosan;
—ness, s. bölcseség, okos-
ság.

Sage, s. zsálya; —tree, s.
zsályabundi, zsályafűz; —
royal, s. kerti zsálya.

Sagittarius (szédzsite'riász),

s. nyilas (az állatkörben).

Sago (szé'go), s. szágo.

Sail (szél), s. vitorla; vitor-
lázat; vitorlahajó; to set
—, elvitorlázni; to make
—, a vitorlákat kifeszíteni;
— cloth, s. vitorlarászon;
— maker, s. vitorlagyártó;
— yard, s. vitorlafa; —, v.
n. vitorlázni; —, v. a. át-
vitorlázni.

Sail'ér, s. vitorlahajó; mat-
ráz. [ráz.

Sail'or, s. hajáslegény, mat-

Saim (szem), s. zsír.

Sainfoin (szén'fain), s. takar-
mány báltaczim.

Saint (szênt), adj. and s.
sent; — seeming, adj.
szenteskedő; —ship, s.szent-
ség.

Sake (szék), s. ok; for the
— of..., ért; for God's
—, az istenért; do it for
my —, tegye meg miattam;
for good fellowship's —,
a jó barátság kedveért;
for glory's —, diesőségért;
for the — of gain, nyere-
ség végett, nyervágyból.

Salacious (széle'sász), adj.
buja; —ly, adv. buján.

Salacity (szélêsz'iti), s. buja-
ság.

Salad (szêl'éd), s. saláta;
—dish, s. salátatál; —oil,
s. faolaj.

Salamander (szêl'êmênděr),
s. tüzgyik; gőte.

Salary (szél'éri), s. díj, járo-
mány, fizetés.

Sale (szél), s. eladás, árulás;
kelendőség, kelet; public
—, open —, — by auction,
s. árverés, kötyavetye; for
—, eladni való; to have a
ready —, to meet with a
ready —, jól kelni, ke-
lendőségének lenni (por-
tékáról); to offer for —,

335

## Saleable

áruhná, áruba bocsátani; these goods find no —, ezen árunak nínes kelete; bill of —, s. eladási okmány.

Sale'able, adj. eladható, kellendő (áru).

Salesman (szelz'mén), s. kalmár-legény; ruhaárós.

Salfern (szél'férn), s. mezei kömáy.

Saliant, v. Salient.

Salicine (szél'iszein), s. füzeny.

Salient (szé'lient), adj. szökdélő, szőkelő, ugró; szembeszökő, felültő; a — angle, kihajló szőg.

Saligot (szél'igat), s. sulyom, zsiők.

Saline (szélein'), adj. sós; s. sófőzökumhó, sófőzés.

Saliva (szélei've), s. nyál.

Salivate (szél'ivét), v. a. nyálfolyást okozni; v. n. nyálfolyásban szenvedni.

Saliva'tion, s. nyálfolyás.

Sallet (szél'lit), s. sisak, vasföveg; erdei sóska lórom.

Sallow (szél'lo), s. kecskefűz; adj. sápadt; halványosárga.

Sally (szél'li), s. Sári (növév); kirontás, kiutés, kirohanás (várból); kirándulás, ránduló; — of youth, ifjúni csány; — of wit,elmés ötlet; —, v. n. to — out, to — forth, kirontani, kirohanni; kirándúlni; útnak eredni.

Salmagundi (szélmégőn'di), s. elegy-belegy.

Salmiac (szél'miék), s. szalámia.

Salmon (szém'án), s. lazacz.

Saloon (szél'ún'), s. terem.

Salope (szél'ap), adj. piszkos, lueskos; s. piszkos nöszemély.

Salsify (szél'szifei), s. kecskedisz., bakszakáll.

Salt (szaalt), s. só; smelling —, szénsarvas hugyag; common —, konyhasó; an old —, vén tengerész; — cellar, s. sótartó; —maker, s. sófőző; — making, s. sófőzés; —mine, s. sóbánya;

## Saltant

—pit, s. sóakna; — spring, s. sóforrás, sókút; — water, s. tengerri; — water-man, s. tengerész, tengerjáró; — wort, s. savar; —, v. a. sózni, megsózni; besózni.

Saltant (szél'tént), adj. ugró, tánczoló, szőkelő.

Salta'tion, s. ugrálás, tanczolás.

Salt'ed, Salt, adj. megsózott; besózott; salt beef, s. besózott marhahús.

Saltern, v. Salt-work,

Saltish (saalt'is), adj. egy kissé sós.

Saltpetre (saaltpí'tr), s. salitrom; — house, s. salitromtözház; — maker s. salitromföző.

Saltus (szél'tász), s. szálas erdő, lábas erdő.

Salubrious (szélju'briász), adj. egészséges, üdvös; —ly, adv. üdrösen.

Salu'brity, s. üdvösségesség, egészségesség.

Salutary (szél'jutéri), adj. üdrös, egészséget előmozdító.

Salutation (széljuté'sán), s. üdrözlés, köszöntés.

Salute (szeljút'), v. a. köszönteni, üdvözleni; tisztelkedni (katonásan); s. üdrözlet.

Salutiferous, v. Salutary.

Salvabil'ity, s. üdvözülhetőség.

Salvable (szél'vêbl), adj. üdrözülhető.

Salvage, adj. v. Savage.

Salvage (szél'vedzs), s. mentőbér.

Salvation (szélvě'sán), s. üdvözítés.

Salvatory (szél'vétari), s. tartály, láda, szekrény; írszeleneze.

Salve (száv), s. ír, kenőcs; v. a. kenetelni, kenni; segíteni, orvosolni.

Salver (szá'lvér, szál'vér), s. kinatál.

Salvo (szél'vo), s. fenntartás; szabadkozás.

Sam (szém), s. Samu (fívév.

## Sand

Same (szém), adj. ugyanaz, épenaz; the — man, ugyanazon ember; at the — time, ugyanazon időben, ugyanakkor:egy füst alatt; it comes to the —, az mindegyre megy; —ness, s. ugyanazonosság.

Sample (szám'pl), s. mustra, mutaték; példa (n. h.).

Sam'pler, s. hámminta.

Sanable (szén'ébl), adj. gyógNyítható.

Sanamund (szé'nêmánd), s. szegfüszagú gyökér, szegfüszagú eziklász.

Sanation (széne'sán), s. gyógNyítás.

Sanative (szên'étiv), adj. gyógNyító.

Sanctificate (széngk'tifikét), v. a. szentelni; szenttétenni.

Sanctifica'tion, s. szentelés, szentesítés.

Sanctifier (széngk'tifeir), s. szentesítő.

Sanctify, v. Sanctificate.

Sanctimonious (—mo'niász), adj. szenteskedő; —ly, adv. szenteskedve.

Sanctimony (széngk'timani), s. szenteskedés.

Sanction (széngk'sán), s. szentesítés, megerősítés; v. a. megerősítni; törvényerőre emelni.

Sanctitude (széngk'titjud), s. szentség.

Sanctity (széngk'titi), s. szentség, erkölcsi tökély.

Sanctuary (széngk'tsjuéri), s. szentség, szenthely; menedék hely: to take —, a templomba menekedni.

Sand (szênd), s. homok, fövény, porond; — bag, s. homokszák; — beetle, s. czingolány; — crack, s. patacsorba, patahasadék; —eel, s. fövénybuvár; — heat, s. fövényfürdő; — piper, s. homoki libucz; — pit, s. fövénybánya; —stone, s. homokkő, fövénykö; — swallow, s. parti fecske; — walk, s. fövényzett sétasor; — wort, s.

336

Sandal

homokhúr; —, v. a. megfö-
venyeknű.

Sandal (szén'dél), s. sólya;
— wood, s. szántalfa.

Sanderling (szén'derling), s.
rízi szalonka, sár-szalonka.

Sanders, v. Sandal-wood.

Sandever (szén'divér), s.
üvegtajt.

Sand'ing, Sand'ling, s. tar-
sony, [nyes].

Sand'y, adj. homokos, főré-

Sane (szén), adj. egészséges:
józaneszű.

Sanfoin, v. Sainfoin.

Sange (széndzs), s. holgyo-
mál.

Sanglant (szèng'glènt), adj.
vérö, réves.

San'guinary (széng'gwinéri),
adj. rérszomjas.

San'guine (szèng'gwin), adj.
vérmes; vérszínű; —ness,
s. vérmesség.

Sanguineous (szénggwin'-iász), adj. bövérű, véres; vérvéz tartozó; —rod, s. veresgyűrű.

Sanicle (szén'ikl), s. gomb-
ernyő; Yorkshire —, hi-
zóka.

Sanitary (szén'itéri), adj.
egészségi; — board, s.
egészségügyi tanács.

Sanity (szén'iti), s. egészség:
józan ész.

Santonine (szén'tanin), s.
űrűndék.

Sap (szép), s. nörvénynedv;
gátna; — colour, s. ned-
festék; — green, s. and
adj. nedvöld; —, v. a. and
n. gátvázni, árkászni, alá-
árkolni.

Sapid (szép'id), adj. ízletes.

Sapid'ity, s. ízletesség.

Sapience (sze'piensz), s. böl-
eseség.

Sa'pient, adj. bőles.

Sapless (szép'lesz), adj. ned-
vetlen.

Sapling (szép'ling), s. fácska,
cseméte.

Saponacious (széponé'sász),
adj. szappannemű.

Saponary (szép'onéri), s.
szappanfü; adj. szappan-
nemű.

Saponification

Saponifica'tion, s. szappano-
sítás; szappanodás.

Saponify (szépan'ifei), v. a.
szappanosítni.

Saporosity, v. Sporousness.

Sporous (sze'porász), adj.
zletes; —ness, s. izletes-
ség.

Sapper (szép'pěr), s. árkász.

Sapphre (sze'f'ir), s. zajír
(drágakö).

Sap'plurine (széf'tirein), adj.
zajír...; — blue, adj. za-
fírkék.

Sappiness (szép'pínesz), s.
nedresség, bönedrűség.

Sap'py, adj. nedves, bönedrű;
gyenge.

Saque, v. Sack.

Sahal (sze're), s. Sára (nö-
nér).

Sarcasm (szár'kézm), s. esí-
pós gény, fulánkos gény,
metszó gény.

Sarcastic (szárkész'tik), —al,
adj. gényos, fulánkos, esip-
kedő; —ally, adv. gényo-
lólag, fulánkosan.

Sarele (szár'kl), v. a. gyom-
lálni.

Sarculation (szárkjulé'sán),
s. gyomlálás.

Sarcocele (szár'koszıl), s. hűs-
sérr.

Sarcoma (szárko'mè), s. hűs-
kínövéés.

Sarcophagous (szárka'fegász)
adj. hűsöv.

Sarcophagus (szárka'fegász),
s. koporsó; kőkoporsó.

Sarcootic (szárkat'ik), adj.
húsnövesztő.

Saidin (szár'din), s. apró
ajók.

Sardline (szár'dein), s. drága-
kő neme.

Sardonian, v. Sardonic.

Sardonic (szárdan'ik), adj.
— laughter, v. göresös ne-
vetés; fárkasneretés.

Sardonyx (szár'doniksz), s.
sötétpiros drágakö.

Sarge, v. Serge.

Sak (szárk), s. ing; vászon
felső ruha.

Sarmentous (szármen'tász),
adj. indás.

Sarp-cloth, v. Sarpher.

Satirize

Sarplier (szárplír'), s. borí-
tékvászon, zsákvászon.

Sarrasine (szér'részim), s.
hulló rostély, emelesős ka-
pú; líkasír.

Sarsa (szár'szé), s. száreza-
gyűkér.

Sarsaparilla, v. Sarsa

Sarsa (szársz), s. szűrszita.

Sart (szárt), s. ítrány, írt-
rányföld, újtörés.

Sarver, v. Salver.

Sash (szés), s. szalagboker
(ruhán); üv, vítéször, tisz-
ör; — window, s. toló-
ablak, tol-ablak; — buckle,
s. öreszt; — fastener, s.
ablak-kallantyú; —, v. a.
szalagbokorral ékesítni;
tol-ablakkal ellátni.

Sassafras (szész'szefrész), s.
szaszafrász.

Satan (sze'tin), s. sátán.

Satanic (szétén'ik), adj. sá-
tánı.

Satchel (széts'il), s. zacskó.

Sate (szet), v. a. megelégítni,
tönni.

Sate'less, adj. telhetetlen.

Satellite (szét'eleit), s. po-
roszló, testör; mellékoly-
gó, csatlás, ho'd.

Satiate (sze'siét), v. a. meq-
elégítni; telítni; adj. túl-
telt.

Satura'ton, s. megelégítés;
telítés.

Satiety (széte'l'iti), s. megelé-
gütség, jóllakottság; te-
lülét; túltelülét; unalom.

Sat'in (szét'tin), s. atlacz;
— flower, s. lapicz; —
ribbon, s. atlaczszalag;
—ed, adj. sinútott (papi-
ros); atlacznemű.

Satinet (szét'tinet), s. félat-
lacz.

Satire (szétír', szét'téir), s.
gényor, gúnyvers, gúny-
irat.

Satire (szétí'rík), —al, adj.
gényoros; —ally, adv. gu-
nyorosan.

Satir'st (szét'iriszt), s. gúny-
iró.

Sat'rize (szét'ireiz), v. a. gú-
nyorolni; rostálgatni, meg-
rostálni.

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

337

v

Satisfaction

Satisfaction (szétiszfék'sán),
s. kielégítés, elégtétel, elégtét; to my —, megelégedé-
semre: to give — to one,
elégtételt adni vkinek; to
demand — for . ., elégtét-
telt követelni vmiért.

Satisfac'torily, adv. kielégi-
tőleg.

Satisfactory (szétiszfék'tári),
adj. kielégitő.

Satisfy (szét'iszfei), v. a.
and n. kielégítni; elégté-
telt adni; eleget tenni; be
satisfied with it, elégedjél
meg azzal; I am satisfied,
meg vagyok elégedve.

Sative (szé'tiv), adj. kerti
(vetemény).

Satrap (szé'trèp), s. szatrapa,
helytartó.

Satrapy (szét'rêpi), s. hely-
tartóság: zsarnokság.

Sat-squirrel (szét-szkwěr'-
rel), s. alamár.

Saturable (szét'sjurêbl), adj.
telithető.

Saturant (szét'sjurênt), adj.
telítő.

Saturate (szét'sjurēt), v. a.
telitni.

Satura'tion, s. telítés; telü-
lés, telület.

Saturday (szét'árdē), s. szom-
bat.

Saturity (szétsju'riti), s. te-
lültség, telület.

Saturn (szé'těrn, szét'törn),
s. Saturnus; ólom.

Saturnalia (szét'rné'liè), s.
pl. Saturnus-ünnepély; dö-
zsülés, kicsupongás.

Saturnals, v. Saturnalia.

Saturnine (szét'těrnein), adj.
komor, zehernye.

Sat'urnist, s. komor, zeher-
nye, mord kedvű ember.

Satyr (szé'tár), s. liget-isten,
szatírus.

Satyriasis (szétirei'êziz), s.
nöszüh (férfiban).

Satyrion (szétir'ián), s. kos-
bor.

Sauce (szaasz), s. mártalék.

Saucer (szaa/szěr), s. alsó
csézsze.

Saucily (szaa'szili), adv.
makranczosan, szemtelenül.

Sauciness

Sauciness (szaa'szinesz), s.
durczásság, makranczos-
ság, szemtelenség.

Saucy (szaa'szi), adj. dur-
izás, makranczos, szemte-
len.

Saugh (szao), s. fekete nyár-
fa.

Saunders, v. Sanders.

Saunter (szán'těr), v. n. bal-
lagni; to — about, őgye-
legni; —er, s. járdakop-
tató, nap-őlő.

Sausage (sza'szedzs), s. kol-
bász.

Sauterelle (szaterel'), s. szög-
letmérő.

Savage (szév'idzs), s. vad-
ember; adj. vad; durva,
kegyetlen: —ly, adv. va-
dan; vadúl; —ness, s. vad-
ság.

Sav'agery, s. vadon, vadon-
ság; durvaság, kegyetlen-
ség. [ség]

Savanna (szévén'né), s. rét-

Save (szév), v. a. menteni,
megmenteni, ki-, megsza-
badítni; kimělni; taka-
rítni, megtakarítni, meg-
takargatni; to — one's
life, vkinek életét meg-
menteni; to — one from
drowning, a víz'e fulástól
megmenteni vkit; to —
one's self, menekedni, meg-
menekedni; to — up mo-
ney, pénzt megtakarni; in
order to — myself the
trouble, hogy ne kelljen
fáradnom; (God — you!
isten tartsa meg !

Save, adv. and prep. kivévén,
kivéve, -on, -en kicül.

Saving (szé'ving), s. meg-
mentés, megtartás; megtak-
karás; adv. kivévén, ki-
véve; — your presence,
tisztelettel legyen mondra;
—, adj. takarékos; to be
—, takarékoskodni; to be
— of . ., takarékosan bánni
—val, —rel; —ly, adv. taka-
rékoskodva, takarékosan;
—ness, s. takarékoskodás,
takarékosság.

Saviour (sze'viár), s. meg-
ráltó; megmentő.

Saying

Savonet (szév'onet), s. szap-
panteke.

Say'our (szév'ár), s. íz; szag;
illat; zamat; v. n. to —
of . ., vmely ízzel birni,
vmely ízének lenni; this
—s of insanity, ez már
örültségre mutat, ugy lát-
szik, hogy ez már örültség-
nek a jele. [ízűség.]

Say'ouriness, s. ízesség, jó-

Say'ourless, adj. íze len.

Say'oury, adj. jóízű, ízes, íz-
letes.

Savoy (szévai'), s. fodorkel;
— cake, s. bábakenyér.

Savoy, —ard (—árd'), s. sza-
vójai.

Saw (szaa), s. fürész; monda;
—dust, s. fürészpor, fi-
részhhulladék; —file, s. fi-
részrészpoly; —fish, s. kard-
hal; — frame, s. fürészfa,
fürésznyél; — mill, s. fi-
résznomol; —wort, s. zsol-
tina; —, c. a. and n. für-
részelní; to — off, el,
lefürészelní; to — through,
ketté fürészelní.

Sawny (szaa'ní), s. skót pi-
masz.

Sawyer (szaa'jér), s. fürészlö,
deszkafürészlö.

Saxafrass, v. Sassafras.

Saxifrage (szék'szifrédzs), s.
kötör.

Saxon (szék'szán), s. szász.

Say (szé), v. a. and n. irr.
(said [széd], said), mon-
dani: to — one' prayers,
imádkozni; to — mass,
misét mondani; to — one's
lesson, felmondani leczké-
jét; you don't — so! ugyan
ne mondja! that is to —,
azaz; I never said so, én
azt sohasem mondtam; I
have nothing to — to him,
szóba sem akarok bocsát-
kozni vele; I —! hallod-e !
— you so? valóban? nem
tréfál ön? it is said, azt
mondják, azt beszélik; —,
s. beszéd, mondani való;
let me have my —, let me
— my —, hadd mondjam
el, a mit akarok.

Say'ing, s. mondás, jelmon-

338

Scapement.

Scape'ment, s. ketyegő (az árában).

Scaphoid (szkéffaid), adj. csónakdad.

Scapple (szkép'pl), v.a. nagyjából kifaragni.

Scapula (szkép'julé), s. lapoczka.

Scapulary (szkép'juléri), adj. vállapoczkához tartozó; s. vállruha.

Scapus (szke'pász), s. osztópderék.

Scar (szkár), s. sebhely, forradás; bibe, csűcs (nőrémyeken); v. a. megjegyezni vkit(pl. kardcsapással); v. n. behegedni, beforradni.

Scarabee (szkérébi), s. bogaár.

Scaramouch (szkér'émáuts), s. bohócz, köznevtető.

Scarce (szkérsz), adj. szük, kerés, ritka, gyér: disinterested men get —, ritkulnak az önzetlen emberek; ready money is —, a készpénz igen ritka; —, —ly, adv. alig; alighogy.

Scaree'ness, s. szüke vminek, eskehely volta vminek; ritkaság.

Scare (szkér), v. a. íjeszteni, megijeszteni, megtélemítni; to — away, elijeszteni; he is not to be scared, őt el nem rémithetni.

Scarecrow (szker'kro), s. íjesztő, madárváz

Scarf (szkárf), s. vállszalaq: sál, vállravaló; ereszték, toldás; v. a. összeereszteni, összejoglalni, összetoldani.

Scarification (szké rifike'sán), s. karczozás; köpölyözés.

Scarifica'tor, s. köpölyvas.

Scarify (szkér'ifei), v. a. karczozni; köpölyözní.

Scarlet (szkár'let), s. skarlát, skarlátszín; — cloth, s. skarlátposztó, skarlátzövet; — fever, s. vörhenyláz, vörheny; — horse, s. bérlő; — jasmine, s. bigebecsö; — lychnis, s. csillag mécsvirág.

Scarletina

Scarletina (szkárleti'né), s. vörheny.

Scarf'mage, v. Skirmish.

Scarn (szkárn), s. tehénganaj; — bee, s. ganajturny.

Scarp (szkárp), s. horolat.

Scary (szkár'ri), adj. sebelyes, forradásos.

Scary (szke'ri), adj. kopár, puszta; s. terméketlen föld, puszta.

Scat (szkét), s. záporeső.

Scate, v. Skate.

Scath (szkéth), s. hátrány, kár: — ful, adj. káros; —less, adj. átalmatlan.

Scatter (szkét'tér), v. a. szét-hinteni, szétszórni, elszórni: eloszlatni, elszéleszteni v. n. elszörődni; elszéledni, eloszlani.

Scat'tered, adj. elszórt, szét-szórt, elszöródott; —ly, adv. elszórtan.

Scat'teringly, adv. szétszórra, elszórra.

Scat'terling, s. bitang, kóbor, esarargó.

Scatty (szkét'ti), adj. esős, nedves.

Scavage (szkév'vidzs), s. helypénz, sátorpénz.

Scavenger (szkév'indzsér), s. utkaseprá, szemétszedő.

Scelerat (szel'erút), s. gonosz, gonosztérű.

Scene (szín), s. színpad, szín, színhely; színful; jelenet, jelenés (színpadon); jelenet, látrány, esemény; the — of war, hadszín, esatatór; — of nature, természeti jelenés; drop —, zárjelenet; — shifter, s. színhází gépész.

Scenery (színeri), s. jelentezés, jelenetekbe foglalás; jelentek sora; színi készület; tájkép.

Scenic (szin'ik), —al, adj. színszerinti; jelenetes.

Scenography (szinag'réfi), s. külső tükrörrajz.

Scent (szent), s. szaglás; szimat, nyom, szag; illat; illatszer; to take the —, kineszelni, kiszimatolni;

Schomburger

to be on the wrong —, téruton jární; to put a wrong — upon..., tévutra vezetni; —, v. a. illatosítni; neszelni, szimatolni.

Scent'ful, adj. illatos; jó szaglásu.

Scent'less, adj. szagtalan.

Sceptic, v. Skeptic.

Sceptre (szep'tr), s. kormánypálcza.

Scheanwing, v. Scavage.

Schedule (szed'jul), s. iratka, levelke, jegyzék, sorjegyzék, mutató tábla.

Schellent (szkel'lent), s. kerčerucza. Thal.

Schelley (szkel'ti), s. bibor.

Schematism (szkímétizm), s. alakképesség: alakzat; bolygó csillagok állása.

Scheme (szkím), s. alak; mértami ábra; terv, tervezet; the outward — of a thing, vminek külső alkja, kiileme; —, v. a. and n. tervezni; —r, s. tervező, terenkohó.

Schesis (szk'sziz), s. viszony; természeti tulajdon; természe i testalkotás.

Schiefer-spar, v. Slate-spar.

Schiller-stone (szkil'lér-szton), s. csillpat.

Schirrus, v. Scírrhus.

Schism (sz'zm), s. szakadás, elszakadás; hitszakadás.

Schismat'e (szizmét'ik), —al, adj. szakadási; hitszakadási; —ally, adv. szakadásilag; hitszakadásilag.

Schist (szk'szt), v. Slate.

Schistose, v. Slaty.

Scholar (szkal'ér), s. tanuló; tudós — he was a great —, ő igen tanult ember volt.

Scholast'e (szkol'sz'tik), adj. iskolai, iskolás: s. iskolatudós.

Scholiast (szko'liészt), v. jegyzetíró, magyarázó.

Scholion (szko'lián), s. magyarázat, magyarázó jegyzet.

Schomburger (szkám'börger), s. amerikai tenge lieze.

340

School

School (szkúl), s. iskola;
fencing —, vivó iskola;
vívárda; — for girls,
leányiskola; — girl, s. is-
kolás leány: — master, s.
iskolamester; — mistress,
s. tanítónő, mesternő: —,
v. a. tanítni, (to) beta-
nítni.

School'ing, s. tanítás, okta-
tás; tanultság.

Schooner (szkuňer), s. köny-
nyű kétárboczos.

Sciatica (szei-ét'ikê), s. csip-
fájdalom.

Science (szei'ensz), s. tudomány; tudományosság.

Scientific (szeientif'ik), —al,
adj. tudományos; —ally,
adv. tudományosan.

Scintillate (szin'tilét), v. n.
szíkrázni

Scintilla'tion, s. szíkrázás.

Sciolist (szei'oliszt), s. féltu-
dós.

Scirrhus (szkir'társz), s. meg-
keményedett mígígydag.

Seis'sion (szis'an), s. hasadás, metszés.

Scissors (sziz'zárz), s. pl.
olló.

Seis'sure (sziz'sjur), s. hasadék.

Sclerotics (szklera'tiks), s.
pl. megkeményítő szerek.

Scoat (szkaot), v. a. kereket
kötni, alabort vetni.

Scobs (szkabsz), s. pl. resze-
lék; toroczk; szalaj.

Scoff (szkaff), v. n. to — at
one, csúfolni vkit; —, s.
csúfolódás.

Scoff'er, s. csú'olódó.

Scoff'ing, s. csúfolás; —ly,
adv. csú'olódva, csúfoló-
lag.

Scold (szkaold), v. a. meg-
szidni, megdorgálni; s.
zsémbes nő.

Scold'er, s. zsémbők.

Scold'ing, s. megdorgálás,
megrovás; to give one a
good —, jós lehordani vkit.

Scollop, v. Scallop.

Scolopendra (szkolopen'drê),
s. százlábú pinczeboqár;
szarvasnyelvű bordalap.

Scomber, v. Mackarel.

Scomm

Scomm (szkam), s. csúfbeszed, bökő szó.

Sconce (szkansz), s. sánecz,
védfal, védgát; falgyertya-
tartó, karos gyertyatartó;
polezdeszka: agy; v. a.
bírságotni.

Scooner, v. Schooner.

Scoop (szkúp), v. a. kílapátolni, kimerítni, elmozdítíni, elhordani: kivájni, kíöblőzni s. lapát, rízlapát; merítő edény; vágás, csapás, lökés.

Scoop'er, s. lapátoló: póling.

Scope (szkoop), s. czél, szán-
dék: moztér, korlátlanság,
szabadság; darabföld; to
afford, — to give full —,
moztért engedni: szabadjá-
ra hagyni; to have full
—, szabadon mozoghatni,
szabadon intézkedhetni.

Scopulous (szkap'julász), adj.
szíklás, szírtes.

Scopus (szko'pász), s. gázló
madár.

Scorbute, s. v. Scurvy.

Scorbutic (szkarbju'tik), —al,
adj. súlyös.

Scorch (szkaarts), v. a. meg-
perzselni, elperzselni, süt-
ni; a — ing heat, rendki-
vüli forróság.

Scordium (szkar'diám), s.
hagymaszagú tarorja.

Score (szkoor), s. rorás: ro-
vat; költség, számla (ven-
déglőházban); ok; husz;
he is four — and odd, felül
van nyolezvan esztendőn;
to pay one's —, tartozását
leróni; he may rest easy
on that —, a miatt nem
kell aqqódnia; upon what
—, miért? mi okból? mire?
to run in —s, adósságot
csinálni; —, v. a. róni, fel-
róni, tartozásul irni; to —
out, kitörölni.

Sco'rer, s. feljegyző; játékör.

Scoria (szko riê), s. salak.

Scorification (szkarifiké'sán)
s. salakulás.

Scorify (szko'rifei), v. a. salakítni.

Scorious (szko'riász), adj.
salakos.

Scourge

Scorn (szkaarn), v. a. meg-
vetni, fitymálni, gúnyolni;
v. n. (at) gúnyolódni; s.
megvetés, fitymálás, gúny.

Scorn'er, s. megvető, fitymálgató.

Scorn'ful, adj. megvető, fity-
máló, gúnyoló; —ly, adv.
megvetéssel, megvetőleg,
fitymálgatra, gúnyolólag.

Scorpion (szkaar'pián), s.
skorpió, büköl; oil of —,
s. skorpióolaj; —fly, s. pa-
narpa; —spider, s. kászás
pák; —thorn, s. villongó
sülbige.

Scot (szkatt), s. adó; számla,
tartozás; to pay — and
lot, mind egy fillérig meg-
fizetni; —free, adj. adó-
ment; bűntletlen.

Scot (szkatt), s. skót.

Scotch (szkats), adj. skót,
skótországi; —man, s. skót;
— woman, s. skót nő; —
fiddle, s. ríih: —ordinary,
s. árnyékszék; —warming-
pan, s. ágyas.

Scotch, s. bevágás, bemet-
szés; v. a. berágni, bemet-
seni; to — a wheel, kere-
ket kötni.

Scotish, Scottish, adj. v.
Scotch.

Scotia (szkas'siê), s. horny;
öblözet.

Scotland (szkat'lênd), s. Skót-
ország, Skóthon.

Scoundrel (szkáun'drel), s.
czudar.

Scoun'drelism, s. czudarság.

Scoup, v. Scoop.

Scour (szkáur), v. a. surolni:
tisztitni; (hadtud.) sodor-
ni; to — the room, a szoba
talaját súrolni; to — the
wool, kifőzni (főzés által
megtisztítni) a gyapjut;
to — the seas, kalózkodni;
—, v. n. hasmenésének len-
ni; kalézolni, csatangolni;
to — off, to — away, eltisz-
túlni, ellődulni; elballagni.

Scour'er, s. sikárló, súrló,
tisztító; csatangoló; futó;
hashagtó szer.

Scourge (szkárdzs, szkördzs),
s. ostor; v. a. ostorozni.

341

Scouring

Scour'ing, s. surolás, tisztítás; hashajtó szer; —ball, s. folttisztító gomb; —sand, s. surlófőrény.

Scout (szkánt), s. kém; csapang-ör; csizmatisztító; járó-inas; görbecsönű bukkár; v. n. kémlelődni; őrt járnı, czirkálnı; v. a. csúfolni, taquatódzani.

Scowl (szkánl), s. mogorva tekintet; v. n. (at, upon) mogorrán, görbe szemmel nézni (vkit).

Scabble (szkréb'bl), v. n. kaparni, rakharni, vakarászni; v. a. befirkálni.

Seraffle, v. to Scramble.

Scragged (szkrêg'ged), adj. egyenetlen, szakadozott, hoporjas, sovány, rézna; —ness, s. egyenetlenség, hoporjasság, soványság, réz-naság.

Scrag'gy, v. Scragged.

Serall, v. Scrawl.

Scramble (szkrém'bl), v. n. mászni, kúszni; kapkodni, tusakodva elkapni akarni (vmit); to — up, felmászni (-ra, -re), megmászni; to — for, kapkodni, tusakodva elkapni akarni vmit; —, s. kapkodás, tusakodás, küszködés; mászás.

Serap (szkrép), s. darabka, metszetke, töredék, morzsa; vakarék.

Serape (szkrēp), v. a. and n. vakarni; meyrakarni, megkaparni; to — off, levakarni; to — out, kivakarni; to — together, összekaparni; to — potatoes, burgonyát vakarva meghámozni; —, v. n. bókolgatni; dövölni (hegedűn); vakarászni. —, s. rántabócz; vakarás; szorultság, szorongás, hinár; to get one's self into a —, bajba keveredni; he is out of the —, kin van a hűnárból.

Seraper (szkré'pěr), s. rakaró, vakarószer, vakaróvas, vakarókés; vakarókapa; sárkefe; vonópenge

Scratch

(asztalosoknál); káaró; zsugori; rosz hegedűs.

Scratch (szkréts), v. a. körmölni, karmolni, karczolni, rakarni; to — out some one's eyes, vkinek szemét kikaparni; to—one's head, fejét rakarni; (átv. ért.) hüledezni; to — one's head for . ., fejét törni, töprenkedni vmin; — my breech and I'll claw your elbow, kéz kezet mos, (ragy) nyalogatják (dicsérk jegymást a szamarak (mutuum muli scabunt); —, s. körmölés okozta sérelem; karcz, karczolat; old —, órdög.

Seraw (szkrao), s. felület; gyep; to cut seraws, gyepet szelni.

Scrawl (szkraol), v. a. írkálni, firkálni; s. írkafírka.

Scrawl, v. to Crawl.

Scrawl'er, s. firkáló.

Scrawl'ings, s. pl. firkálás, fírka.

Screak (szkrík), v. n. sivitni, süvölteni; nyikorogni, esikorogni; s. csíkorgás.

Scream (szkrím), v. n. sikitni, visítni, riadó hagón felkiáltani, reszékelni; s. visítás, riadó felkiáltás, veszékelés; to set up a —, elsikitni magát.

Scream'er, s. rivalgó, veszékelő.

Sereech (szkríts), v. n. rikoltani, rikácsolni, rikkanni; kuvikolni; s. rikkanás; kuvikolás; —owl, s. kurik, esuvik, halálmadár.

Screen (szkrín), s. ernyő, ellenző; tüzellenző, kályhellenző; kályhaernyő; otalom; folding —, olász fal; —, v. a. oltalmazni, pálástolni, elfödözní; to — one from . ., vkit megvédelmezni —től, —től; to — one's self from observation, rejtekezni.

Screen (szkrín), s. rosta; v. a. rostálni.

Screw (szkrú), s. csavar, sróf; — and wheel, vég nélküli csavar; female —,

Serotocele

nőcsavar, csavartok, anyasróf; Archimedean —, vízcsavar, vízmű csavar; main —, csavar orsó; —driver, s. srófluzó; —nail, s. srófszeg; —nut, s. nőcsavar; — propeller, s. csavargőzös; — wrench, s. csavarkules; —jack, s. szekér-emeltyű.

Serew, v. a. srófolni, csavarolni; szorongatni, sanyargatni; nyomorgatni; zsavarolni; to — in, besrófolni, becsavarolni; to — off, kisrófolni; to — up, felszöktetni (p. vminek az árát); to — one's self into . ., befírni magát; beléártani magát; to — a thing out of one, kifacsarni vkiiből vmit; titkot kivenni vkiből; to — up a dismal face, fanyar pofát vágni; to — one's mouth, száját félrehúzni (megvetőleg).

Seribble (szkrib'bl), v. a. and n. firkálni; —, —scrabble, s. írkafírka.

Serib'bler, s. firkáló, firkász, írkász.

Scribe (szkreib), s. írnok; író, szerző; jegyző.

Scrimer (szkreí'mér), s. vívomester.

Serine (szkrein), s. szekrény.

Serip (szkrip), s. lapka, czédula; levéltáska; zaeskó.

Scriptural (szkrip'tsjurél), adj. bibliai, szent-írási.

Serip'ture, s. írás, írat, íromány; szent írás.

Seritch-owl, v. Sereech-owl.

Scrivener (szkiv'něr), s. jegyző; pénzalkusz.

Serofula (szkraf'julé), s. görvély.

Serofulous (szkraf'julász), adj. gorrélyes.

Serog (szkrag), s. bokor, tövisbokor.

Roll (szkrol), s. tekeres, irattekercs; — of parchment, pergamentekercs.

Serofulary (szkraf'juléri), s. tákajak.

Serotocele (szkrotoszíl'), s. heresérv, töksérv.

342

Scrotum

Scuttle

Sea

Scrotum (szkro'tám), s. bo-
rék, tökzaeskő.

Scrow, v. Scroll.

Seroyle (szkrail), s. yézengúz
(ember).

Seruh (szkráb), v. a. surolni,
dörzsülve tisztítni; to —
the floor, a szoba talaját
surolni: —, s. elhasznált
seprű; pö tön; bokor; kó-
tyomfitty.

Serul'ung, s. surolás; —
brush, s. surlőkefe.

Serumptious (szkrámp'tsász)
adj. kényes, finnyás.

Seruple (szkrű'pl), s. terecs:
kétség, aggály; lelkiisme-
reti kérdés; v. n. to — at,
átallani, kéteskedni, lelki-
ismeretes dolognak tar-
tani.

Seru'pler, s. kétkedő, akadé-
koskodó.

Seru'pulist, v. Scrupler.

Serupulize (szkrű'pjuleiz), v.
a. kétkedésbe ejteni, ag-
gasztani.

Serupulosity (—lasz'iti), s.
lelkiismeretesség; kétke-
dés, habozás.

Serupulous (szkrű'pjulász),
adj. lelkiismeretes: akadé-
kos, aggódó, kétkedő; —ly,
adv. lelkiismeretesen: két-
kedőleg; —ness, s. lelkiis-
meretesség; kétkedés, aká-
dékoskodás; órátosság.

Serutable (szkrű'tébl), adj.
kifürkészhető, végére jár-
ható, kitanálható.

Serutation (szkrute'sán), s.
vizsgálódás, fürkészet; ki-
tanulás.

Seruta'tor, s. vizsgáló, für-
kész; kitapogató.

Serutinize (szkru'tineiz), v.
a. and n. vizsgálni, nyom-
ni, fürkészni; buvár-
kodni.

Seru'tiny, s. fürkészet, nyomozat, vizsgálat.

Scruze (szkrúz), v. a. nyom-
ni, zúzni; to — out, ki-
sajtolni; kinyomni, kiszo-
rítni.

Sery (szkrej), s. falka, folt.

Seud (szkál), v. n. futni,
szaladni, tramodni; szá-

guldani; to — off, to —
away, elfutni, megugrani;
light clouds are scudding
over the blue skies, vilá-
gos fellegek száguldanak
az égen.

Scuttle (szká'dl), v. n. se-
besen menni, futni.

Scuffle (szká'fl), v. n. össze-
kapni, tusakodni, rereked-
ni; tolongani, taszigálhod-
ni; s. összekapás, verekedés;
tolongás; láborgás.

Sulk (szkálk), v. n. lappan-
gani, rejtkezni; to —
after, ntána hódzni; —,
s. csoport, kisebb csapat
állat.

Sculk'ing, s. lappangás; —
place, s. rejtek, rejtekhely.

Sull (ská'll), s. koponja;
esónak, ladik; evező; v.
n. (haj.) fúrni.

Seuller (szkál'lér), s. sajka:
sajkás.

Seu'lery, s. öblögetés, öblö-
gető kamra; — maid, s.
öblögetű szolgáló.

Seullion (szkál'ján), s. kony-
hapeszér; konyhaszolgáló.

Sculp (szkálp), v. a. faragni,
kifaragni, kimetszeni.

Sculptile (szkál'ptil), adj.
faragott, céset.

Sculp'tor, s. képfaragó, szob-
rász; vésműk.

Sculpture (szkál'tsjur), s.
képfaragás, szobrászat;
vésműrészet; rézmetszes;
szobrászmű, vésmű; v. a.
faragni, césní, metszeni.

Scum (szkám), s. hab, taj-
ték; leszedett hab v. taj-
ték; sepreje cminék; v. a.
lehabozni, letajtékozni.

Scum'mer, s. habszedő, taj-
tékszedő.

Scupper-hole (szkáp' per-
haol), s. cizlék.

Seurf (szkárf), s. var, kosz;
galóeza.

Seurrile (szkár'ril), adj. csú-
fos, sértő; aljas; a —taunt,
gényolódó cézlás.

Seurril'ity, s. bohúság, bohás-
kodás, trágárkodás, vastag
tréfa.

Scurrilous (szkár'rilász),
adj. bohós, aljas.

Scurvy (szkár'vi), s. süly:
adj. sülyös; varas, koszos;
cudar, alávaló; — grass,
s. kalánfü; — ale, s. ka-
lánfü-sör.

Seuse, v. Excuse.

Scut (szkát), s. kurta fark:
billegény, fark (a rót vad-
nál); nyúlfark.

Sentcheon (szkáts'án), s. czi-
mer; paízs.

Scutiform (szkju'tifaarm),
adj. paízsalaku.

Scuttle (szkát'tl), s. árbocz-
kosár; sikhéjkosár; rácés;
lis; thullatá; gyors lépés;
futás; födéllyuk; v. a.
hajú tenekét megfúrnu, ha-
jót (fenekét megfúrva) el-
süljeszteni; v. n. sebesen
menni, futni, szaladni.

Scymeta, v. Cimeter.

Scythie (szeidh), s. kasza; v.
a. kaszálni.

Sdeignful, v. Disdainful.

Sea (szí), s. tenger; main —,
sik v. nyilt tenger; heavy
—, habzuhany; to put to
—, tengerre szállani; to be
at sea, a tengeren lenni,
a tengeren hajózni; to
travel by —, a tengeren
utazni; to be half —over,
pityókosnak lenni; praise
the —, but keep on land,
dicsérheted a tengert, de
maradj a szárazon; he
complains wrongfully of
the — who twice suffers
shipwreck, ki magát két-
szer adja veszedelmenre, a
szerencsét ne vádolja; nar-
row —, tengerszoros, ten-
gerszorulat; — anemone,
s. virágférég; — ape, s.
kimérahal; — bank, s. ten-
gerpart; tengeri gátpart;
— bear, s. medrejóka; —
boat, s. tengeri hajó; —
breeze, s. tengeri szellő,
tengeri szél; — calf, s. teu-
geri borjú; — captain, s.
kapitány (hadihajón); —
cat, s. kutyaészpa, tigris
foltúészpa; — chart, s.

343

Sea

Seal

Second

tengerabrosz, tengerkép; —coast, s. tengerpart; — cob, s. tengeri csüllő; — cormorant, s. kormorán; — dog, s. tengeri kutya; — dragon, s. sárkány-ri-paeschal; — drake, s. kor-morán; — duck, s. rőt ré-eze; — eagle, s. ráró, ha-lászas; —eel; s. tengeri angolna; — engagement, s. — fight, s. tengeri ütkö-zet; — farer, s. — faring man, s. tengerjáró, tengeri hajós; — gate, s. tenger-hullám; — girdles, s. ten-geri szívaes; — girt, adj. tengerövezte; — grass, s. hűnár, omboly; — green, adj. tengerszínű; s. ostor-indás haramag; — hen, s. vöcsök; — hog, s. disznó-hal; — language, s. hajós-nyelv; — lamprey, s. gá-lyagáncs; — lark, s. parti-lile; — lavender, s. vörös kukuba; —lion, s. oroszlánfúka; — man, s. ten-gerész, hajós, matróz; — men's wages, s. pl. mat-róhbér; — monster, s. ten-gerszörny; — moon, s. holdas küllöny; — needle, s. tühal, tűves csuka; — owl, s. lompos tasza; — pheasant, s. kanalas récze; — plant, s. tengeri növény; — pool, s. sós tó; — port, s.tengerrév, tengeri kikötő; — purslain, s. parti mag-lapél; — quadrant, s. hol-landi fokiv; — robber, s. tengeri rahló; — rover, s. kalóz; —salt, s. tengeri sá; — serpent, s. tengeri kiqyó; — service, s. tengerész-szolgálat; — shore, s. tengerpart; — sick, adj. tengerkóros, tengerkórban szenvedő; — sickness, s. tengeri kórság; — term, s. hajózási műsző; — uni-corn, s. kétfogú (hal), agyard; —voyage, s. ten-geri utazás; — ward, adv. tengerfelé; — water, s. tengervíz; — wrack, s. om-boly, moszat.

Seal (szíl), s. tengeri kutya, tengeri borjú; pecsét, pecsétnyomó; — skin, s. bor-júfókabör, borjúfókaprém; to put the — upon . ., meg-pecsételni; to put under —, lepecsételni; our lady's —, bűdös gönye; — engrav-er, s. pecsétmetsző; — ring, s. pecsétgyűrű; —, v. a. pecsételni, lepecsételni; megpecsételni; hitelesítni.

Seal'ing s. pecsételés; begip-szelés; beölmozás; — wax, s. pecsétriasz.

Seam (szím), s. szegély, sze-gés; varrat, varrány, te-her, lóteher; sebhely; zsír; ereszték, választék; v. a. szegni, beszegni.

Seamstress (szem'sztresz), s. varrónő.

Sean (szín), s. hazóháló, gyalom.

Sear (szír), adj. száraz, aszott; r. a. égetni, meg-égetni, megsütni, rásütni; megbélyegezni; megsérteni; megriaszolni.

Search (szérts, szörts). v. a. and n. nyomozni, kutatni, kurkásni, vizsgálódni; ke-resni; to — out, kukutatni, kifürkészni, kitalálni; to — after truth, az igazságot nyomozni; to — for one, rikit keresni; —, s. keresés; nyomozás, vizsgálódás; to be in — of a wife, feleséget keresni; — warrant, s. házkutatási paranes; — after truth, igazságnyomozás.

Search'er, s. kereső; tudakozá; vizsgáló, nyomozó; — for mines, bányakutató; — after truth, igazságnyomozó.

Sear'ed, adj. megégetett; — conscience, s. rosz lelkiis-meret; — bough, s. elaszott ág; — up, aszú, kiszáradt, elaszott; kiégett.

Season (szí'zu), s. évszak, i lény; kellő idő; every thing is good in its —, minden jó annak idejében; out of —, idején kívül,

roszkor; hares are out of — in March, márcziusban nem eszünk nyúlpecsenyét; —, v. a. megérlelni; fűszerezni, megfüszerezni; szá-rítni; to — with salt, meg-sózni; —, v. n. megérni, érelemre jutni; megszúradni; to — of, vmely ízzel birni, vmely ízének lenni.

Sea'sonable, adj. idényszerű; jókori; kellő, alkalmas.

Sea'sonably, adv. annak idejében.

Sea'sonage, s. fűszerezés; fűszer.

Seat (szít), s. ülőhely; szék; székhely, lahkely; to take a —, helyet foglalni, leülni; reserved —, zártsék; — of war, hadszín; —, v. a. ültetni, leültetni; to — one's self, leülni; —, v. n. fekudni (n. h.); lakni, tartózkodni.

Seat'ed, adj. fekvő, lévő.

Sebaceous (szibe'sász), adj. faggyű . ., faggyas; — glands, s. pl. faggyútűszök.

Sebate (szí'bét), s. zsírsavas ső.

Sebatic (szibét'tik), adj. — acid, s. zsírsav.

Sebesten (szibesz'tn), s. mell-bogyó. [sző.

Secant (szi'kënt), s. átmet.

Secede (sziszíd'), v. n. elválni, különválni.

Secern (sziszern'), v. a. elválasztani.

Seces'sion (sziszés'an), s. elválás, különválás; eltávozás.

Secle (szi'kl), s. évszázad.

Seclude (szikljud'), v. a. kirekeszteni.

Seclusion (sziklju'sán), s. kirekesztés; elvonultság, magányos élet.

Second (szek'and), adj. második; a — time, másodszor; every — day, minden másod nap: he is — to none, nem alábbvaló ő egyiknél sem, egy sorba állhat akárkivel; — thought, utógondolat; upon — thoughts, jobban megyondolván, jobban meg-

344

Secondary

Secretion

Seed

hányván-vetvén a dolgot;
at — hand, második kéz-
ből; —, s. párbaj-segéd,
párbaj-tanú; másodpercz;
második lökés a virásban;
harmadik lap őrszeme: —
of exchange, másodváltó;
—'s pendulum, s. másod-
percz-inga; —s-hand, s.
másodperczmutatá; —, v.
a. segítni, segédkezni; má-
sodikká tenni.

Secondary (szek'ándéri), adj. másod, másodszérű; alásorolt; mellék..., mellékes; s. helyettes, altiszviselő, alhiratalnok; (csillagászat) csatlás.

Second-hand, adj. második kézből való, használt, nem új: — furniture; s. második kézből vett, használt butorok; (tréf.) I won't have a — husband, nem megyek özvegy emberhez férjhez.

Second'ly, adv. másodszor.

Sec'ond-rate, adj. másod-
rendű.

Sec'ond-sight, s. tünetlátás;
—ed, adj. tünetlátó, tünde-
látó; —ed person, s. lát-
nok.

Secrecy (szi'kriszi), s. titkos-
ság; titoktartás; bound
to —, titoktartásra köte-
lezett.

Secret (szí'kret), s. titok; to
be in the —, a titokba be-
avatottnak lenni, tudni
vmiről; to let one into
the —, a titokba beavatni
vkit, titthot bízni vkire, tit-
kot közölni vkivel; to keep
a —, titkot megtartani; to
keep it a —, titokban tar-
taní; —, adj. titkos; —
society, s. titkos társaság;
— grief, s. titkos bú; —ly,
adv. titkon, titkosan, ti-
tokban; —ness, s. titkos-
ság.

Secretarship (szek'ritêrisip),
s. titkárság.

Secretary (szek'ritêri), s. tit-
kár, titkárnok.

Secrete (szikrít'), v. a. el-
rejteni, alattomban félre

tenni (vmit); eltitkolni;
elválasztani.

Secretion (szikri'sán), s. el-
választás.

Secre'tory, adj. elválasztó.

Sect (szekt), s. oltóág, olt-
vány; felekezet, szakadék;
hitfelekezet; tanfelekezet.

Sectarian (szektérien), s.
and adj. felekező, felekeze-
tes.

Secta'rianism, Sect'arism, s.
felekezetiség, felekezetes-
ség.

Sect'arist, Sect'ary, s. fele-
kező; felekezetkövető.

Section (szek'sán), s. met-
szés, metszet; osztály; sza-
kasz; kerület; megye; bon-
czolás (n. h.); conic —,
kúpmetszet, kúpszelvény.

Sect'or, s. körkiszelmény, ka-
raj.

Secular (szek'julér), adj. százéres; világi, világren-dii; — ecclesiastic, s. világi pap; —, s. világi.

Secularization (szekjulérizés-
sán), s. világiasítás.

Secularize (szek'juléreiz), v.
a. világiasítni, világren-
dűvé tenni.

Secundine (szek'ándein), s.
szülep.

Secure (szikjúr'), adj. biztos;
he is — from . . . , bizton-
ságban van -ra, -re nézve,
nem kell tartania-tól, -től;
to be — of, bizonyosnak
lenni -ban, -ben; —ly, adv.
bizton, biztosan.

Secure', v. a. biztosítni —
to — one from (against), biz-
tosítni vkit vmi ellen; meg-
ővni vkit vmitől; to — one
of, bizonyossá tenni vkit
vmi felől; to — one, vkit
elfogatni, ckit börtönbe
zárni; to — a harbour,
kikötőt elzárni.

Secureness, v. Security.

Security (szikjú'riti), s. biz-
tosság, biztonság, bátorság;
biztosíték; ingatlan zálog;
kezesség; kezes, jótálló;
to stand —, kezeskedni.

Sedan (szidên'), —chair, s.
gyaloghintó.

Sedate (szidét'), adj. komoly,
nyugodt, csendes; —ly, adv.
komolyan, nyugodtan, csen-
desen; —ness, s. komoly-
ság, nyugodtság.

Sedative (szed'étiv), adj.
enyhítő, nyugtató.

Sedentary (szed'entéri), adj.
ülő; a — life, ülő életmód.

Sediment (szed'iment), s.
illedék, szálladék.

Sedi'tion (szedis'an), s. láza-
dás, zendülés.

Sedi'tious (szedis'ász), adj.
lázadó, zendiől; —ly, adv.
lázadólag; —ness, s. lá-
zongás.

Seduce (szidjusz'), v. a. el-
csábítni.

Seduce'ment, s. elcsábitás.

Sedu'cer, s. elcsábitó.

Seduction (szedák'sán), s.
csábitás, elcsábitás.

Seduc'tive, adj. csábitó.

Sedulity (szedjul'iti), s. szor-
galmasság, serénység.

Sedulous (szed'julász), adj.
szorgalmas, serény; —ly,
adv. szorgalmasan, seré-
nyen; —ness, s. szorgal-
masság, serénység.

See (szí), s. szék, püspöki
szék; püspökség; the holy
—, szent szék.

See (szí), v.a. and n. irr. ( saw
[saa], seen [szín]), látni;
utána látni; hozzáálni;
kisérni; látogatni; észre-
renni; did you ever — the
queen? látta-e valaha a ki-
rálynöt? did you ever — the
like? látott-e valaha ilyes-
mit? I shall come to — you
to-morrow, holnap meg fo-
gom önt látoqatni; to —
one home, haza kisérni
vkit; I at once saw his
drift, mindjárt észrevettem
az ő szándékát; I shall —
to it, majd én utána látok;
as I —, a mint látom; I'll
— about it, majd meglá-
tom; to — through, fene-
kére látni (vminek); you
cannot — wood for trees,
sok fától nem látja az
erdőt.

Seed (szíd), s. mag, vetőmag;

345

Seedling

ivadék, maradék; — bed,
s. melegágy; — bud, s.
maghon; — coat, s. bél-
hártya (magban); — down,
s. bóbita; — field, s. vető-
föld; — lobe, s. szík; —
man, s. magkereskedő;
magvető; — pearl, s. igen
apró gyöngy; —'s man, s.
magvető; magkereskedő;
—vessel, s. magbur, mag-
tok; —, v. n. magba indul-
ni; magrasodni.

Seedling, s. magból kifejlődött növény.

Seed'y, adj. magvas; vásott; kopott.

See'ing, s. látás; part. látó;
ger. látván; — how mat-
ters stand I did not want
to etc., látván a dolog ál-
lását, nem akartam stb.

Seek (szík), v. a. and n. irr. (sought [szaat], sought), keresni, törrekedni, törni (vmire v. vmi után); to — one's life, vki életére törni; to — the truth, az igazságot nyomozni; to — some one's affections, vkinek kedvét keresni; to — work, munkát keresni; he sought to set me thinking, gondolkozásra akart engem inditani; to — after an office, szolgálatot, helyet keresni; to — for help, sedgedelmet keresni.

Seek'er, s. kereső; — after
novelty, ujsághajhász.

Seek-sorrow (szík'szarro), s.
búkereső.

Seem (szím), v. n. látszani,
tetszeni; if I — a little se-
vere, ha látszólag egy kis-
sé szigorú vagyok; you —
disheartened, ön elcsüg-
gedtnek látszik; he seems
to know nothing about it,
úgy látszik, hogy ő nem
tud róla semmit; this
seems to me too short, ez
nekem rövidnek tetszik; it
seems as if etc., úgy lát-
szik, mintha stb.; it seems
to me that etc., nekem úgy
látszik, hogy stb.

Seem'ing, s. látszat, tetszet;

Seemless

adj. látszó, látszólaqos;
—ly, adv. látszólag; tet-
szőleg; —ness, s. látszó-
ság.

Seem'less, adj. illedelmetlen.

Seem'liness, s. illedelmesség.

Seem'ly, adj. illedelmes; jó
kínézésű.

Seen (szín), s. tőgy (tehéné).

Seen (szín), adj. (in) jártas,
ügyes.

Seen, part. — v. to See.

Seesaw (szí'szaa), v. n. haj-
longni, himbálódzni; s.
hajlongás, himbálódzás.

Seeth (szith), v. a. irr. (pret.
sod, seethed, part. sod)
főzni, forralni; v. n. főni,
forrni.

Segar, v. Cigar.

Seggrum (szeg'grám), s. ber-
zedt üszög-ör.

Segment (szeg'ment), s. szeg-
mény.

Segovies (szego'visz), s.gyap-
juszövet neme.

Segregate (szig'rigét), v. a.
elválasztani; a nyájtól el-
választani.

Segregátion, s. elválasztás;
elválás.

Seigneurial (szinju'riél), adj.
uradalmi; földesuri.

Seignior (szín'jár), s. ur, föl-
des-ur; őúr; — of the
fief, hüvéd-úr; grand —,
szultán, török császár.

Seigniory (szín'jári), s. ura-
ság, főuráság; (czim) mél-
táságud.

Seine, Sein (szín), s. csapó-
recze, reczecsapda.

Seizable (szí'zébl), adj. le-
foglalható, elfoglalható;
elkobozható.

Seize (szíz), v. a. elfoglalni;
lefoglalni, elkobozni; el-
fogni; megragadni; elra-
gadni; they seized upon
my store of provisions,
eleségemet elragadták; a
panic seized them, rette-
gés fogta el őket; the
flames seized it, a láng
kapott bele; the police
seized the stolen goods, a
rendőrség elfoglalta a lo-
pott holmit; he was seized

Self

and put to prison, elfog-
ták és bebörtönzték; to
be seized of a thing, vmi-
nek birtokában lenni.

Sei'zer, s. elfoglaló, lefoglaló,
elkobzó.

Sei'zin, s. elfoglalás; birtok-
ba-vétel.

Sei'zor, v. Seizer.

Seizure (szí'zsjur), s. elkob-
zás, elfoglalás, lefoglalás;
zár, zár alá tétel; roham
(nyavalyáć); elfogás, el-
fogatás.

Sejourn, v. Sojourn.

Sejunction (szidsánk'sán), s.
elválasztás.

Sejungible (szidzsán'dzsibl),
adj. elválasztható.

Seldom (szel'dám), adv. rit-
kán; —ness, ritkaság.

Select (szilekt'), v. a. kivá-
lasztani: adj. választott,
kiválasztott.

Select'ed, adj. választékos;
kiválasztott: —ness, s. vá-
lasztékosság.

Sele'ction, s. kiválogatás, ki-
választás; választék; vá-
logatottság.

Select'ness, s. választékos-
ság, jelesség.

Seleniate (szelí'niet), s. re-
tenysavas ső.

Selenic (szilen'ik), adj. —
acid, s. retenysav.

Selenious (szili'niász), adj.
— acid, s. reteessav.

Selenite (szelí'neit), s. retecs-
savas ső.

Sel'enite, s. holdkő, köüveg,
réteges gipsz.

Selenium (szili'niám), s. re-
teny.

Selenographic (szelenagrêf'-
ik), —al, adj. holdrajzi.

Selenography (szelenag'réfi),
s. holdrajz, holdleírás.

Self (szelf), pron. (plur. selv-
es), maga; ön; adj. saját;
s. saját maga személye; —
abasement, s. önlelalacso-
nyítás; — abuse, s. önfer-
tőzés; — active, adj. ön-
tevő; — activity, s. önte-
vőség, öntevékénység; —
assumption, s. önhittség,
elbizottság; — conceit, s.

346

Selfheal

elbizottság, önhitt elfogúlt-
ság; — conceited, adj. el-
bizakodott, magahitt, döly-
fös; — confidence, s. ön-
bizodalom, maqábanbízás;
— deceit, s. öncsalás, ön-
amítás; — defence, s.
önvédelem; — delusion,
s. öncsalódás; — denial,
s. önmegtagudás; — de-
pendence, s. önálóság,
magánállóság; — esteem,
— estimation, s. önbecsü-
lés; — examination, s. ön-
vizsgálat, önkisértés; —
possession, s. önuralom;
— praise, s. öndicséret; —
preservation, s. önfenntar-
tás; — restraint, s. önza-
bolázás; — same, adj.
ugyanazon, ugyanaz; —
sufficiency, s. önelégedett-
ség, önteltség, önhittség;
— sufficient, adj. öneléged-
dett, öntelt, önhitt; —
thought, adj. öntanult; —
victory, s. önlegyűzés; —
will, s. önakarat, önakara-
tosság; — willed, adj.
akaratos, önfejü; — wise,
adj. önelhitt.

Selfheal, s. torok villahim,
torokfü.

Selfish (szelf'is), adj. önző,\önhaszonleső; —ly, adv.\önzőleg; —ness, s. önzés;
önség.

Seline (szel'lein), s. köröm-
virág.

Sell (szell), v. a. irr. (sold
[szold], sold), eladni: to
— out, to — off, minden
árut eladogatni, minden
árut pénzzé tenni; to —
one's house, házát eladni;
—, v.n. kelni, keletének len-
ni: to — readily, jól fogy-
ni (portéka); to — at (f.
e. £ 5), vásároltatni (p. 5
fonton).

Sell'er, s. eladó, árus.

Selvage, Selvege (szel'vidzs),
s. posztószél; (haj.) szorí-
ték, nyakló.

Semblable (szem'blébl), adj.
hasonló.

Sem'blably, adv. hasonlóan,
hasonlólag.

Semblance

Semblance (szem'blénsz), s.
hasonlat; látszóság, színes-
ség, szín, külszín.

Sem'blant (szem'blént), adj.
hasonló; s. szín, külszín.

Semi (szem'i), (összetételek-
ben) fél.

Semi-annual (szemi-ên'nju-
èl), adj. félévi, féléves;
—ly, adv. fél-évenként.

Semi-barbarian (barbérien),
adj. félvad, félig mávelt
(nép, ember).

Semi-breve (szem'ibrív), s.
egész ütemnyi hangjegy.

Sem'i-circle (—szöríkl), s. fél-
kör.

Semi-circular (—ször'kjaléri),
adj. félkörded.

Semicolon (—ko'lan), s. pont-
vessző (;).

Semi-cylindric (—szilin'drik)
—al, adj. félhengerded.

Semi-diameter (—dei-ém-
itér), s. félátmérő, félmérő,
sugár.

Semilunar (—lju'nér), adj.
félholdalt, félholdképű.

Semi-metal (szem'i-metl), s.
félfém, félércz.

Seminal (szem'inél), adj.
mag..., maghoz turtozó.

Seminal'ity, s. nemzötehet-
ség.

Seminarist (szem'inêriszt),
s. növendék, (kül.) papnö-
vendék.

Sem'inary, s. növendékház,
papnövelde.

Seminate (szem'inēt), v. a.
vetni, elvetni (magot), be-
vetni (maggal); elhinteni,
elterjeszteni.

Semina'tion, s. magvetés;
magszórás, magőmlés.

Semíniferous (szeminif-
erász), adj. magras.

Semiquaver (szem'ikwēvěr),
s. tizenhatodkóta.

Semi-vowel (szem'iváuěl), s.
félhangzó.

Semolina (szem'ălinê), s. bu-
zadara.

Sempervive (szem'perveiv),
s. örközdö, meténg.

Sempiternal (sempiter'nêl),
adj. örök.

Semstress, v. Seamstress.

Sense

Senary (szen'êri), adj. hat-
szoros.

Senate (szen'êt), s. tanácς,
tanácsqqyülés.

Sen'ator, s. tanácς-úr, tanácς-
tag.

Senatorial (szenêto'riêl), adj.
tanácsosi.

Sen'atorship, s. tanácsosság.

Send (szend), v. a. and n.
irr. (sent [szent], sent),
küldeni: he sent the mo-
ney to my house, házam-
hoz küldötte a pénzt; —
me my books, küldje meg
nekem könyveimet; — them
by your footman, küldje
meg az ön inasa által; the
flowers — forth their
fragrance, illatoznak a vi-
rágok; to — one word,
vkinek vmit izenni; to —
one packing, vkit elker-
getni; to — for . . ., kül-
deni -ért, hozatni (vmit),
hivatni (vkit); to — for
some wine, bort hozatni;
to — for a surgeon, sebészt
hivatni.

Send'er, s. küldő.

Send'ing, s. küldés, elküldés;
(haj.) bukdálás.

Senega (szen'egê), s. csésze-
szár.

Senescence(szenesz'szensz),
s. vénülés, öregedés.

Seneschal (szen'iszkêl), s.
udvarmester.

Senile (szi'neil), adj. agg.

Senility (szinil'iti), s. aggott
öregsgő.

Senior (szí'niar), s. idősbn,
előkoros.

Senior'ity, s. idősbség.

Senna (szen'nê), s. szenna-
fa; — leaves, s. pl. szenna-
levelek.

Sennight (szen'neit), s. nyolcz
napi idő; this day —, egy
hete mult; mához egy
hétre.

Senocular(szenak'julêr), adj.
hatszemű.

Sensation (szenszé'sǎn), s.
érzés; érzékelés; érzéklet;
feltűnés, zaj.

·Sense (szensz), s. érzék; ér-
zet; értelem; értelmesség;

347

Senseless

Sensual

Sequestration

fogékongság; érzelem; tapintat; common, józan ész; — of smell, szaglás; — of sight, látás; — of hearing, hallás; — of taste, izlés; — of touch, tapin'tás; a man of —, értelemes ember; he is out of his senses, megbomlott az esze; to speak —, okosan beszélni; in a figurative —, átvitt értelemben; to gratify one's senses, kéjét tölteni; to mortify one's senses, önmagát sanyargatni; in this —, ebben az értelemben; — of duty, kötelesség érzete; — of honour, hecsületérzés; to be lost to all — of shame, semmit sem szégyenleni, minden szemérmet levetkezni; he had good — enough not to etc.; több tapintata volt, semhogy stb.; to be void of —, értelmetlennek lenni.

Senseless, adj. értelmetlen; érzéketlen; —ly, adv. értelmetlenül; érzéketlenül; —ness, s. értelmetlenség; érzéketlenség.

Sensibil'ity, s. érzékenység, érzelmesség; fogékonyság.

Sensible (szen'szibl), adj. érzékeny, érzelmes; (of) érző, megérző; (of) tudalmas; értelmes, okos, eszes; a — resistance, érezhető ellentállás; he is a very — man, ő igen értelmes ember; I am — of it that etc., én azt érzem, én azt átlátom, hogy stb.; I am — of your kindness towards me, érzem v. elismerem irántami szívessegét.

Sensiblenes, v. Sensibility.

Sens'ibly, adj. érzékenyen; érezhetöleg; értelmesen, okosan.

Sens'itive (szen'szitiv), adj. érzéki; érzékeltő; érzilekeny, ingerlékeny, izgékony; —ly, adv. érzékileg; érzékenyen; —ness, s. érzékesség; érzékenység.

Sensorium (szenszó'riám), s. érzék-eszköz; érzöte.

Sens'ual (szên'sjuêl), adj. érzéki, érzékbeli; testi, buja; —ly, adv. érzékileg, buján.

Sens'ualist, s. kéjenez.

Sens'uality, s. érzékiség; testiség.

Sen'sualize (szen'sjuéleiz), v. a. érzékítni.

Sent, part. — v. to Send.

Sentence (szen'tensz), s. itélet, bírói itélet; mondat; jelmondat.

Sentential (szenten'sél), adj. jelmondatos.

Sententious (szenten'sász), adj. mondatos, gondolatteljes, velős; —ly, adv. mondatosan, velősen; —ness, s. mondatosság, velősség.

Sentient (szen'sient), adj. érző; s. érző lény, állat, embéri állat.

Sentiment (szen'timent), s. érzelem, érzet.

Sentimen'tal, adj. érzelgő, érzelgős; —ly, adv. érzelgőleg, érzelegve.

Sentimental'ity, s. érzelgőség. [örálló]

Sentinel (szen'tinel), s. őr,

Sentry (szen'tri), s. őrálló; — box, s. őrbutyka.

Senvey, Senvy (szen'vi), s. mustár (n. h.)

Separabil'ity, s. elválasztatóság, elválatóság.

Separable (szep'érbl), adj. elválasztható, elválató.

Separableness, v. Separabil'ity.

Separate (szep'érét), v. a. elválasztani, elkülönítni; v. n. elválni.

Sep'arate, adj. külön; —ly, adv. külön; —ness, s. különség, elkülönítettség.

Separa'tion, s. elválasztás, elkülönítés; elválás, különválás.

Sep'aratist, s. különödő, különködő, különelves.

Sepia (szí'pié), s. tintaféreg; féregtinta.

Sepiment (szep'iment), s. sővény, kerítés.

Seposi'tion (szepozis'án), s. félretevés.

Sepoy (szi'pai), s. (bennszüllőtt) keletindiai gyalogkatonna.

Septangle (szep'téngl), s. hét-szög, hétszöglet.

Septangular (szepténg'julér), adj. hétszögű, hétszögletű.

September (szeptem'bér), s. september, öszelő, szt. Mihály hava.

Septenary (szep'tenéri), s. hetes szám.

Septennial (szepten'niél), adj. hétéres, hétévi.

Septentrion (szepten'trián), s. éjszak.

Septen'trional, adj. éjszaki; —ly, adv. éjszakilag.

Septic (szep'tik), adj. rot-hasztó.

Septilateral (szeptilét'erêl), adj. hétoldalú.

Septuagenary (szeptjuédzs'méri), adj. hetvenéres; s. hetvenes.

Septuple (szep'tjupl), adj. hétszeres.

Sepulchral (zipál'krêl), adj. temetési, síri.

Sep'ulchre, s. sír, sírhely.

Sepulture (szep'áltsur), s. temetés.

Sequacious (szikwé'sász), adj. követő, következő (n. h.); bánhatós: hajlékony, nyulékony; —ness, s. bánhatósság; nyulékonyság, engedékenység, hajlékony-ság.

Sequac'ity, v. Sequaciousness.

Sequel (szí'kwel), s. következés, folyamat.

Sequence (szí'kwensz), s. következés, sor, rend.

Sequent (szí'kwent), adj. következő; s. követő.

Sequester (szikwesz'tér), v. a. elválasztani; félre tenni, abbanhagyni; lefoglalni, lezárolni; v. n. elválni.

Seques'trable, adj. elválasztható; lefoglalható, lezárolható.

Seques'trate, v. Sequester.

Sequestra'tion, s. elválasztás, elválás; lefoglalás, zár alá tétel.

348

Sequestrator

Sequestra'tor, s. zárgondnok.

Seraglio (szír'jo), s. szerálj
(szultán lakja).

Seraph (szer'ef), s. (pl. Seraphim), szeraf.

Seraphic (szeré'ik), —al, adj.
szerafi.

Sere (szír), adj. aszott; s. karam.

Serenade (szerinéd'), s. esti
zene.

Serene (szirín'), adj. tiszta,
derült; —ly, adv. derülten;
—ness, s. derült.ég.

Serene (szirín'), s. estharmat.

Serenity (sziren'iti), s. derültség; vidámság, lelki nyugalom.

Serf (szerf), s. személyrab.

Serge (sördzs), s. pitle-szöve.

Sergeant (szár'dzsent), s. örmmester; törvényszolga; — at law, füügyvéd; — at arms, parlamenti pálcavívó.

Ser'geantship, s. örnöki rang.

Series (szí'riez), s. sor, sorzat; osztály.

Serious (szí'riász), adj. komoly; —ly, adv. komolyan; —ness, s. komolyság.

Sermon (szer'mán), s. beszéd, szentheszéd; v. a. and n. predikálni.

Sermonize (szer'maneiz), v. n. beszédet tartani, predikálni.

Sermountain(szer'máuntin),
s. gúzsos gurgulya.

Serosity (szirasz'ti), s. savósság.

Serous (szí'rász), adj. savós.

Serpent (szer'pent), s. kigyő; rajgó.

Serpentary (szer'pentéri), s. kigyőfű (Aristolochia Serpentaria).

Serpentine (szer'pentein),
adj. kigyódad, kigyólad
kű; s. kigyla, kigyők; v.
n. kigyódzni.

Serpiginous (szerpidzs'inášz)
adj. sömörös.

Serpigo (szerpei'go), s. bormoh, börseny, sömör.

Serr (szerr), v. a. összeszorítni.

Serrate

Serrate (szer'rét), adj. türeszes, fogas.

Serrated, v. Serrate.

Serum (szí'rám), s. savó,
zsendicze; vérsavó.

Servant (szerv'ent), s. cseléd; szolga; szolgáló; man, szolga, inas; — girl, s. szolgáló leány, szolgáló —s, pl. cselédség.

Serve (szerv), v. a. and n. szolgálni; feladni (ételt); kedvezni; to — two masters, két urnak szolgálni; to — in the army, katonáskodni; if my memory —s me right, ha jól emlékezem; dinner was served at three, and supper at nine o'clock, három órákor adták fel az ébédet és hat órákor a vacsorát to — at table, asztal körül szolgálni; to — at mass, misénél szolgálni: to — one a trick, csinyt ejteni vkin; the wind —s, kedvez a szél; it —s him right, ugy kell neki; I'll — him in his kind, majd visszadom neki a kölcsönt; to — one's self of . . ., élni -val, -vel; to — a summons upon one, perbe, törvénybe idézni vkit; to — a warrant upon one, vkit befogni to — one's time, kiszolgálni; to — the time, elvtelenül mindig az időhez alkalmazni magát, önhaszonlesőnek lenni; it —s my turn, az nekem elég; épen hapóra jön nekem; to — one out for something, vkit jól kifizetni; vkit lehordaní; vkit megpáholni; first come; first served, aki előbb jön, előbb őröl; to — up, kinevetetni.

Service (szer'visz), s. szolgálat; divine —, isteni szolgálat; dinner —, asztal-készület (kül. az összetartozó tálak s tányérok); public —, közhivatal v. szolgálat; naval —, tengeri szolgálat, tengerészszolgálat

Set

szolgálat; I am at your —,
tessék velem paranesolni;
to render a —, szolgálatot
tenni; to enter into —,
szolgálatba állani; he is
now out of —, nincs helye,
nincs hivatala most; —
book, s. szertartó könyv;
—tree, s. barkóczafa.

Serviceable (szer'viszébl),
adj. hasznos, hasznarehető:
használatos; —ness, s. hasznosság, hasznarehetőség.

Serviceably, adv. hasznosan,
használhatólag.

Servile (szerv'il), adj. szolgai, rabelmű, csúszó-mászó.

Szerv'ilness, Servil'ity, s. szolgaiság, rabelműség, csúszás-mászás.

Serv'itor, s. szolga; törvény
széki szolga; tasli.

Servitude (szer'vitjud), s. szolgáság, rabszolgáság.

Sesqui (szeszkwi), másfél
— alter, — alteral, adj.
másfeles; — cyanide of
iron, s. könkéksavas vas-
éleg.

Sess, v. to Assess.

Sess, s. — v. Assessment.

Ses'sion (szes'an), s. ülés,
törvényszéki ülés.

Set (szett), v. a. irr. (set,
set), tenni, helyezni, állít-
ni, felállítni; rendelni, ha-
tározni; megállapíni, meg-
szabni; kitűzni; (nyomd.)
kiszedni; to — on shore,
partra szállítni; to — on
fire, felgyujtani; to —
a-going, mozgásba hozni,
elindítani; to — an ex-
ample (jó v. rosz) példá-
val elől járni; to — one's
hand to a thing, hozzáfogni
vmihez; to — one free, to
— one at liberty, 'elszaba-
dítni, szabadon bocsátani
vkit; to — one's heart
upon a thing, óhajtva ki-
vánni vmit, szivével csüggni
vmin; to — one right, utba
igazítni vkit, tévedéséből
kivenni vkit; to — one's self
right, magát igazolni; el-
igazodni (vmin); to — an

349

Set

affair to rights, rmely
ügyet rendbehozni v. elin-
tézni; to — a guard upon
one's tongue, nyelvét fé-
ken tartani; to — bounds
to . ., határt vetni -nak,
-nek; to — a price upon a
thing, árát szabni vminek;
— a thief to catch a thief,
a tolvaj elfogatását tol-
rájra kell bizni; to — the
fox to keep the geese, rá-
kára bizni a ludakat; to
— the cart before the
horse, hátul kötni a lovat,
fonákul tenni vmit; to —
up one's staff, letelepedni,
letelepedésre eltökélni ma-
gát; I have not — eyes
on him for ever so long,
már rég nem láttam; to —
one's wits to work, össze-
szedni az eszét, törni a fe-
jét (vmiben); to — one at
defiance, daczolni vkivel,
jittyet hányni orra alá;
they — some roast veal
before me, borjusültet tet-
tek előmbe; to — a dog at
one, kutyát uszítni vkire;
to — at odds, összereszítni;
to — at ease, megnyugtat-
ni, megvigasztalni; to —
at cross-purposes, össze-
háborítni; to — a sentry,
ört állítni; to — the watch
(on board a ship) ört ál-
lítni, az ört felváltani (ha-
jón); to — a watch, zseb-
árát megigazítani; to —
sail, elvitorlázní; to — the
sails, szélnek ereszteni a
vitorlákat; to — one's self
to write, hozzáfogni az
íráshoz; to — one's self
against . ., ellenszegezni
magát; to — aside, fél-
retenni; megsemmisíteni,
megszüntetni; to — store
by, nagyra becsülni; to —
down, letenni; megeresz-
teni, lehangolni, alábbven-
ni (hangszert); megálla-
pítni; to — down in writ-
ing, írásba foglalni, fel-
írni; to — one down as a
thief, vkit tolvajnak tar-
tani, vkit tolvajnak mon-

Set

dani; — me down at the
bank, hadd szálljuk ki a
banknál (a kocsibál); to —
forth, nyilvánítni, előhozni,
mutatni, láttatni; magya-
rázni, fejtegetni, elbeszélni;
that sets forth his genius,
ebben láthatni az ő láng-
eszét; to — forth one's pa-
tience, türelmesnek mutatni
magát, türelmesnek mutat-
kozni; to — in order, rendbe
hozni; to — a thing off to
the best advantage, vmit
kicsinosítni, vmit legjobb
oldaláról mutatni; to —
one on his legs again,
lábra állítni (p. beteget);
to — out, kiszabni, kitűz-
ni, rendelni (vkinek vmit);
kicsinosítni, láttatni; to —
over, átszállítni, áttenni;
to — fire to . ., gyűjtogat-
ni; to — music, kőtára
venni, lekőázni; to — to
work, munkára fogni, mun-
kát adni; to — up, felál-
lítni, alapítni; to — up a
flag, lobogát feltűzni; to
— up a claim, igénynyel
fellépni; to — up a loud
scream, elsikítni magát;
to — up a shop, boltot
nyitni; to — one up again,
lábra állítni, felgyágyítani
vkit; —, v. n. leáldozni,
lealkonyodni (a nap); in-
dulni; bimbázni, ürgyezni;
hangművet irni; folyni,
áramlani; telepedni; to —
about, hozzáfogni; hozzá-
fogni akarni; to — forth
on a journey, útra kelni;
to — forward, előmenni;
tovább utazni; the weather
is — in for rain, esőre áll
az idő; to — off, elindulni;
to — off on a journey, út-
nak indulni, utnak eredni;
to — out in quest of . .,
keresni menni; to — out
for the metropolis, a fő-
városba utazni; to — to
sea, tengerre szállani; to
— up in business, to — up
for a merchant, kereske-
dést, tözsöt nyitni; to —
up for a wit, elménezkedni.

Settle

Set, part. and adj. merevült,
merevedt; megállapított,
meghatározott; eltökélt; ki-
rakott; kimért, komoly,
szeres, szerturtásos; beülte-
tett; a — resolution, szi-
lárd elhatározás; — with
precious stones, drágakü-
vekkel kirakott; on — pur-
pose, szántszándékkal; —
upon mischief, bajszer-
zésre hajló; — prices, s.
pl. szabott árak.

Set, s. készület, készülék,
összetartozó tárgyak bizo-
nyos száma: csapat, czim-
boraság; sor; alkonyodat;
a — of (silver)plate, öss-
szetartozó ezüstedények; a
— of trees, fasor; a — of
surgical instruments, se-
bészi készület; a — of
scoundrels, gaznép; there
was a dead — at him, mind-
nyájan rátámadtak; — off,
ellenszámla; ellenkezet, el-
lentét: to plead a — off,
ellenköteteléssel fellépni;
— foil, s. timpó; — screw,
s. gátesarár.

Seta (szi'tè), s. sertè.

Setaceous (szite'sász), adj.
sörtés, sörteszabásu.

Seton (szi'tn), s. (seb.) ször-
zsineg; — needle, s. ször-
zsinegtű.

Settee (szitt'), s. ágyszék
párnaszkék, pamlag.

Settle (sze'ttl), v. a. elintéz-
ni, rendbehozni, eliqazítni,
kiegyenlítni; letelepítni,
végképen ellátni, kiszabni;
meghatározni, rendelni, jo-
gilag átengedni; megnyug-
tatni; to — something
upon one, ruházni vkire
vmit, rendelni vkinek vmit,
jogilag átengedni vkinek
vmit; I have —d my estate
upon my daughter, rende-
lésem szerint vaqyonom
leányomra száll; I have
—d £ 6000 upon my wife,
feleségemnek hitbérül 6000
fontot kötöttem le: to —
an account, számadást ki-
egyenlűtni; I have —d
that matter, azt az ügyet

250

## Settlement

elintéztem; this question is —d, e kérdés el van intézve; he has —d him, ugyan megnyugtatta őt mindörökre; —, v. n. telepedni; üzletet kezdeni: leülpepedni, kitisztálni; nyugalmát visszanyerni; to — to something, magát elhatározni vmire, megállapodni vmiben; to — in business, üzletet kezdeni; to — with one, kiegyezkedni vkivel; to — down to one's work, munkára készülni, munkához fogni.

Set'tlement, s. telepedés, telepedés; gyarmat, telep, telepítvény; átruházás; rendelés, lekötés, szerződés, alku; hitbér, üzegytartás; kiegyenlítés; kiegyezkedés; megállapodás; meghatározás; to make a — upon one, ruházni vkire vmit, irásban lekötni, rendelni vkinek vmit; act of —, trónöröklés rendje; law of —, telepedési törvény.

Set'tler, s. ujlakos, telepes.

Set'tling, part. telepedő, telepedő; s. telepedés; üledék; —vat, s. szűrőhád.

Setwall (szet'waal), s. gyökönke.

Set'wort (szet'wört), s. barcs akánt.

Sev'en (szev'n), adj. hét; —fold, adj. hétszeres.

Sev'ennight, v. Sennight.

Sev'enscore, s. (7/20) szűnegyven.

Sev'enteen (—tín), adj. tizenhét; —th, adj. tizenhetedik.

Sev'entieth (szev'enti-eth), adj. hetvenedik.

Sev'enty, adj. hetven.

Sev'er (szev'vér), v. a. elválasztani, szétválasztani, ketté szakasztani; v. a. szétválni.

Several (szev'erél), adj. külön; több; —times, több izben; —, s. egyestárgy, egyes körülmény, részlet.

Sev'erally, adv. külön, egyenként.

## Severalty

Severalty, s. különlegesség; egyes körülmény; különítetség; különváltság.

Sev'erance, s. elválasztás, elkülönítés.

Severe (szivír'), adj. szigorú, kemény, zordon; a — judge, szigorú biró; a — winter, igen erős tél; he has a — cold, roszfaju náthája van; —ly, adv. szigorúan, keményen, zordonul.

Sever'ity, s. szigorúság.

Sew (szju), v. a. a tóvizet kiereszteni; v. n. megfenekelni (zátonyon).

Sew (szoo), v. a. and n. varrni, összervarrni.

Sewer (szoo'ér), s. varró.

Sewer (szju'ér), s. pőczecastorna, sárcsatorna.

Sewet, v. Suet.

Sex (szeksz), s. nem; the —, a nők, a fehérnép; the fair —, a szépnem.

Sexagenary (szekszéd'zsenéri), adj. hatvanéves; s. hatvanas.

Exangle (szekszêng'gl), s. hatszög.

Sexangular (—eng'gjulér), adj. hatszögű.

Sexennial (—en'niél), adj. hatéves, hatévi.

Sextant (szeksz'tént), s. hodtoló.

Sextary (szeksz'tri), s. sekrestye.

Sexton (szeksz'tán), s. egyházj; sír-ásó.

Sextry, v. Sextary.

Sextuple (szeksz'tjupl), adj. hatszoros.

Sexual (szeksz'sjuél), adj. nemi.

Shab (sêb), s. czudar.

Shab'bily, adv. czudarúl, zsinárúl.

Shab'biness, s. czudarság.

Shab'by, adj. czudar, zsinár.

Shack (sêk), v. n. tarlóföldün legeltetni; s. disznóházlalás, makkolás; országfutó.

Shack'bolt, s. békó; kézblínes.

Shackle (sêk'kl), v. a. megbilincselni, megnyügözni;

## Shaker

s. lánez-szem; —s, s. pl. nyüng, békó, bílincs.

Shad (sêd), s. garda (hal).

Shaddock (sêd'dák), s. pomelo (narancsfaj).

Shade (sêd), s. árny, árnyék; árnyéklat, árnyazat; v. a. árnyékozni, árnyékkal befedni v. beborítni, árnyékot vétni -ra, -re.

Shadiness (se'dinesz), s. árnyasság.

Shadow (sêd'o), árnyék; even a hair casts its —, vékony a hajszál, mégis van árnyéka; —, v. a. beárnyékozni.

Shad'owy, adj. árnyékos; árnyékféle, semmis.

Shady (sê'di), adj. árnyas, árnyékos.

Shafferoon (sê'fferún), s. hajlott tag (ép).

Shaffle (sê'fl), v. n. cizbekelni.

Shaf'ler, s. czibekelő.

Shaft (sáft), s. nyel, nyél; derék; gyaksa; nyil; előágy (puskán); kúpvilár; akna; rád, szekérűd, kösírűd; — of a pillar, oszlopderék; — bar, s. rádszárny; — horse, s. rúdas ló.

Shag (sêg), s. bojt, bozont, koloncz; —ged, —gy, adj. bojtos, bozontos.

Shagreen (sêgrín'), s. ripős bőr, halbőr; — ray, s. tövises rája.

Shake (sêk), v. a. irr. (shook [sűk], shaken), rázni, megrázogatni; to—off, lerázni; to — up, fölrázni; to — hands with one, kezet szorítni vkivel, (átv. ért.) elbueszíni vkítől; to — one's head, fejét rázni; he is not to be shaken, ő tántoríthatlan; —, v. n. rázkodni, reszketni; dideregni; —, s. megrázás, megrázogatás; a — of wind, szélroham.

Shaker (sêkér), s. tomboló (a nemi közösülést eltiltó hitfelekezet sorsosa).

351

Shaking

Sha'king, s. rázás; rázkodás; hangrezgés.

Sha'ky, adj. repedékes, repedezett; hullatag; (átr. ért.) erőtlen, gyarló, elagott.

Shale (sēl), s. pala-agyag.

Shale, v. Shell.

Shall (sěll), v. n. irr. (pret. should [sud]), kelleni; (segédige) fogni; he—wait, vájon; he—bring it here, hadd hozza ide; what — I say? mit mondjak? he knows well enough that he should not do it, jól tudja ő, hogy azt nem kелene tennie; I should do it, if it were possible, megténem, ha tehetséges volna; you — be commended, if etc., ön meg fog dicsértetni, ha stb.; you — have the money to-morrow, holnap ön meg fogja kapni a péntz; — I have the pleasure of meeting your sister there? lesz szerencsém az ön nővérel ott találkozni?

Shallow (sěl'lo), adj. sekély, sekélyes (nem mély); — pate, s. bangó; —, —ness, s. sekély, sekélység.

Sham (sem), adj. ál; — name, s. álnév; — fight, s. árnyékviadal; — excuse, s. kopasz mentség; —, s. ámitás, ralódiatlanság, tetetés, ürügy; to put a — upon one, vkit elámitni, vkit luddá tenni, vkivel vmit elhítetni (a mi nem igaz); —, v. a. teltetni; ámitgatni; elámitni; to — Abram, betegnek tetetni magát; to — sleep, alcvának tettetni magát; —, v. n. csífolódni.

Shamble (sém'bl), s. vágyó-hid; nyughely, nyugszín.

Shambling (sém'bling), adj. czepelődő.

Shame (sém), s. szemérem, szemérmesség, szégyenlés; szégyen, gyalázat: to cry — upon one, utálatát ki-fejezni vki ellen; —, v. a. megszégyenitni; to — one

Shamefaced

into common sense, gyalázva eszére hozni vkit: to — one into decency, gyalázva illedelmessé tenni vkit: that will — thee, az gyalázatodra fog válni; —, v. n. I — to repeat it, szégyenlem mondani.

Shamefaced, adj. szégyenkező, szégyenlős, félénk: —ly, adv. szégyenlőskedve; —ness, s. szégyenlősség.

Shameful, adj. szégyenségés, gyalázatos; —ly, adv. gyalázatosan.

Shameless, adj. szégyenteLEN, szemérmetlen, szemtelen; —ly, adv. szégyenteLENül, szemérmetlenül, szemtelenül; —ness, s. szégyenletlenség, szemérmetlenség, szemtelenség.

Sham'mer (sém'mer), s. ámitó.

Sham'ming, adj. celfes.

Shammy, Shamois, v. Chamois. [non.

Shampinion, v. Champig-Shamrock (sém'rak), s. ló-herlevél, lóher, komotynú.

Shan, Shand (sên, sênd), s. hami, péntz.

Shank (séngk), s. szár, láb-szár, fűszár; — of a key, kulcsezzár.

Shanker (séngk'ér), s. bujarák, bujafekély.

Shanty (sên'ti), adj. cziczmás; vidám.

Shape (sép), s. alak, idom, forma; (átv. ért.) mód; out of all —, ormólt n idomtalan; alakjából kivetközött; to come to some —, alakot olteni; kiképződni; I don't like the — of this bonnet, e (nő-)kalap formája nekem nem tetszik.

Shape, v. a. reg. and irr. (pret. shaped, part. shaped és shapen), alakítni, idomítni, képezni; (to) hozzáilleszteni; v. n. alakúlni; illeszkedni.

Shapeless, adj. alaktalan; —ness, s. alaktalanság.

Shape'liness, s. szépalakúság.

Sharp

Shape'ly, adj. szépalakú.

Sharavaries (sérévérez), s. salavári.

Shard (sárd), s. cserép; hasadék: csorba; cserje; szárny héja, szárnytakaró.

Share (sér), s. rész, jutalék, illeték; részvény; to have a — in, részesnek lenni -ban, -ben; to bear a — in, részt venni vmiben, hozzá járulni vmihez; to fall to one's —, jutni, illetmény gyanánt járni; the lion's —, oroszlánrész; — in bank stock, bankrészvény; — in a mine, kuksza, bányarész; — in a vessel, részbirtok hajóban; — broker, s. részvényárus; — holder, s. részvénybirtokos.

Share, v. a. osztani; they shared with me their bread and milk, ők velem osztották kenyeröket s tefjöket; to — one's joy, osztozni vkinek brömében: —, v. n. résztvemni, részesülni.

Sharer (sér'r), s. részes, részverő; to be a — in, részesnek lenni -ban, ben.

Shark (sárk), s. czápa, czápahal: dűlő, ragadózó embert; csaló, pénzesikaró.

Sharp (sárp), adj. éles; (átv. ért.) metsző, csipős; szigorú, kemény, zordon; éleslátású, élesbelátású, éleselmű, finomelméjű, elmés; a — knife, éles kés; a — winter, erős tél; a — wind, csipős szél; a — voice, éles hang; to be — upon one, szigorúan bánni vkivel; he is very —, igen éles felfogása van; —adv. to look out —, szemfüleskedni; —, s. keresztjelzett köta; keresztjegy (zen.); vivószél; —cved, —sighted, adj. éleslátású; — pointed, adj. tüskés; —set, adj. mohú; nagyéhes; — visaged, adj. vékonyképű, sorányképű; — witted, adj. elmés.

Sharp, v. Sharpen.

Sharp, v. n. csalárdkodni, ha-

352

## Sharpen

misan játszani, czinkos-
kodni, pénzt csikarni / vki-
tól.

Sharp'en (sár'pn), v. a. fenni,
élesítni; meghegyezni.

Sharp'ěr, s. czinkos, hamis-
játékos, pénzesikaró, pénz-
csaló.

Sharp'ling, s. szálkás dur-
bancs (hal).

Sharp'ly, adv. élesen; szigo-
rúan, keményen, csípősen;
to scold one —, keményen
megdorgálni vkit.

Sharp'ness, s. élesség: ke-
ménység, szigorúság; el-
mésség.

Shatter (sét'těr), v. a. szét-
rombolni; szétszórni.

Shat'ter-brained, adj. szóra-
kozott, eszefelejtett.

Shat'ters, s. pl. omladék.

Shat'tery, adj. töredékeny;
omladékony: romlandó.

Shave (sév), v. a. borotrálni;
to — one's self, borotrál-
kozni.

Shave-grass, s. mezei surló.

Shave'ling, s. pilises, barát.

Shaver (sev'ěr), s. borbély;
young —, hajássuhancz.

Shaving (seving), s. borot-
válás, borotválkozás; —s,
s. pl. gyalúforgács, gyalú-
halladék.

Shaw (sao), s. liget.

Shawl (saol), s. sál.

She (sí), pron. Ó (nónem); —
bear, s. nőstény medve; —
slave, s. rabnő; — cousin,
s. unoka-nővér; — friend,
s. barátnő.

Sheaf (síf), s. (pl. sheaves),
kéve; nyaláb.

Sheal, v. to Shell.

Shear (sír), v. a. irr. (shore,
shorn), nyírni; kaszálni;
megfosztani; to — sheep,
juhokat nyírni; to — the
grass, a füvet lekaszálni;
—, v. n. to — off, tágítni
(hajóval).

Shear'ing, s. nyírés, nyíret;
(haj.) csellegés; —s, s. pl.
nyirt gyapju.

Shears (sírz), s. pl. juhnyíró
olló, posztányíró olló, fa-
nyíró olló.

## Sheat

Sheat, v. Sheet.

Sheath (síth), s. hüvely;
kardhüvely: virághüvely;
boriték, rézboriték; — of
the womb, méhhüvely; —
wings, s. pl. szárny héja,
szárnytakaró.

Sheathe (sídh), v. a. hü-
velybe dugni; beborítani;
to — a ship, hajót rézzel
beboritani.

Sheathing (sí'dhing), s. bo-
ríték: copper —, rézbori-
ték, rézbrorok.

Shea-tree (shí'trí), s. vajfa.

Sheave (sív), v. a. gyűjteni.

Shed (sed), v. a. irr. (shed,
shed), elönteni; (rad.) el-
hányni (szarát); hullatni
(fogait); to — blood, vért
ontani; to — tears, könye-
ket hullatni.

Shed, s. félszer, szín; kany-
hó, kaliba; ontás; blood
—, vérontás.

Sheen (sín), s. világosság,
fényesség; —, —y, adj. vi-
lágos, fényes.

Sheep (síp), s. (pl. sheep),
juh; to cast a —'s eye at
one, szerelmes szemeket
vetni vkire; a wolf in —s
clothing, farkas bárány-
börben; black —, gazj; to
— bite, v. a. csenni; —
biter, s. csenő; — cot, —
cote, — fold, s. birkecse-
rény; — farming, s. juh-
tenyésztés; — hook, s. ju-
hászbot; — rot, s. guga;
—'s dock, —'s sorrel, s.
madárlórom; —skin, s.juh-
bőr; to be a — skin, to
have a — skin, tanult em-
bernek lenni; — walk, s.
juhlegelő.

Sheepish (síp'is), adj. bár-
gyu, balga, félénk; —ly,
adv. balgán; —ness, s. bár-
gyuság, balgaság.

Sheer (sír), adj. csupa; v. n.
eltakarodni; — off! taká-
rodjék! lóduljon!

Sheet (sít), s. lepedő; lemez,
lap, tábla; a — of paper,
egy ív papíros: in —s, kö-
tetlen, kötözetlen (könyv);
—brass, s. sárgarézbádog;

— copper, s. (wörös) réz-
bádog; táblaréz; — glass,
s. táblaiwey; — iron, s.
rashádog; — pile, s. szá-
kará; — zinc, s. horgany-
bádog; —, v. a. lepedni,
lepedút terítni (—ra, —re);
to — home, meghúzni, ma-
gáho; hünt.

Sheet'ing, s. lepedővászon.

Sheld (seld), adj. pettegetett.

Sheldafle (seld'eff), s. piny.

Sheldrake (sel'drěk), s. pi-
rákréczc.

Shelf (selv), s. (pl. shelves),
polcz; zátony, homokzá-
tony.

Shell (sel), s. héj; egg —, to-
jáskj; nut —, dióhéj;
oyster —, osztrigahj;
tortoise —, békateknő, ta-
jok; — of the earth, a föld
kérge: — lime, s. esiga-
mész; — silver, s. kagyló-
ceüst; —, v. a. héjából ki-
venni; —, v. n. héjat rál-
tani; to — off, korpázni,
hámlani.

Shelter (sel'těr), s. hajlék;
eresz; (átv. ért.) oltalom;
v. a. fedni, veszély ellen
órní; oltalmazni; to —
one's self, menekedni; be-
dlami rhová (p. eső elől);
they — ed themselves
under a rock, egy köszikla
alá menekültek; to — from,
megőrní től, től.

Shelterless (sel'těrlesz), adj.
oltalmatlan.

Shelving (selv'ing), adj. lejtös; —ness, s. lejtösség.

Shend (send), v.a. irr. (shent,
shent), gyalázni, meggya-
lázni, becstelenítni; esúfá
tenni; elesífitni, elrútitni;
tönkre tenni.

Shej'herd (sep'pěrd), s. juh-
pásztor, juhász.

Shep'herdess, s. juhászleány,
juhásznő.

Shep'herdlish (sep'pěrdis),
adj. pásztoros, pásztori.

Shep'herdly, adv. pásztori-
lag.

Sherbet (ser'bet), s. sörb.

Sheriff (ser'if), s. megyenagy,
végrehajtó.

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

353

W

## Sherk

Sherk (serk), v. a. figyelemre nem méltatni; megjátszani.

Sherry (ser'ri), s. Xeres (spacyol bor).

Shew, v. Show.

Shide (seid), s. hasáb.

Shift (sift), v. n. rátozni; költözködni, más szállásra költözni; átöltözni; valahogy ellenni vmivel; to — for one's self, magán valahogy segíteni; átvergődni, kivergődni igyekezni; the wind shifts, megfordul a szél; —, v. a. tolni; váltoni (p. ruhát); cserélni (helyet); változtatni, megváltoztatni; áttölteni, lefejteni (p. bort más edénybe); áthelyezni; kikerülni; kitérőleg fejlni; to — one's self, tisztát venni: to — one's clothes, átöltözni; to — away, eltolni; to — one off, ekit nyakáról lerázni; to — the loading, átrakodni, más hajóra rakni; to — one's lodgings, más szállásra költözni; to — a thing upon one, viknek vmit nyakába varni, vkire vmit rá'ogni; he shifts it to another, másra tolja, (a mit magának kелene végezni); to — a tackle, kötelet rángatva eligazítni; —, s. változtatás; nőing; (bány.) műszak; ürügy; fogás; szükségheli segédeszköz, szorítkozás, intézkedés, magán segítés; útmód: to make —, valahogy ellenni vmivel, magán segíteni valahogyan; vmivel beérni igyekezni; módját ejteni vminek; he makes — to live, he makes but a poor —, csak tengleng napról napra; I can make — without it, ellehetek a nélkül is; to put one to his shifts, vkit megszorítani; to be put to one's last shifts, legvégésre kényszeríttetni.

Shift'ing, adj. ravasz, fortélyos; a — fellow, magán segíteni tudó ember, ra-

vaszdi; — sand, s. futó homok, síranyhomok.

Shift'less, adj. magán segíteni nem tudó. we are quite —, minden módból kifogytunk.

Shift'y, adj. fortélyos; fondor.

Shillelah (sillí'lè), s. bunkós.

Shilling (sil'ling), s. ötven krajczár értékű ezüstpénz.

Shilly-shally (sil'i-lés'lì), adv. to be at — (= shall I? shall I not?), habozni, tétovázni; nem tudni magát eltökélni.

Shim (sim), s. hóka; (ásv.) seleny.

Shin (sinn), s. szárcsont, láb-szár; v. n. pénzt kölcsön venni.

Shine (sein), s. fény, világ; derű; sun —, napfény; —, v. n. irr. (shone, shone), fényleni; the sun —s, süt a nap; the moon —s, holdvilág van.

Shiner (sei'nér), s. fehérkezeg.

Shiness, v. Shyness.

Shin'gle (sing'gl), s. zsíndel; v. a. zsíndelezni.

Shining (sei'ning), adj. fénylő; —ore, s. vasfényle; —, s. fénylés.

Shiny (sei'ni), adj. fényes.

Ship (sipp), s. hajó; to take —, hajóra szállani; — board, s. hajóparkány; — builder, s. hajóépítő; — carpenter, s. hajóács; — holder, — owner, s. hajótulajdonos; mid — man, s. hajósapród; — mill, s. hajómalom; — sheathing. s. hajóburok; — wreck, s. s. hajótörés; to suffer — wreck, to get — wrecked, hajótörést szenvedni; —, v. a. hajón szállítni, hajóra szállítni.

Ship'ment, s. hajónszállítás.

Ship'pen (sip'pn), s. istálló, tehén-istálló.

Ship'per, s. szállítmányos, portékát hajón szétküldöző; hajómester.

## Shiftless

## Shocking

Ship'ping, s. hajóra szállítás, hajónszállítás; hajóra szállás; hajóság; hajózat; to make —, hajóra szállani; — charges, s. pl. hajóbér.

Shire (sír), s. megye, vármegye.

Shirk (s'rìk), v. n. to — off, elillanni; —, v. a. kerülni, kikerülni; to — one's duty, kötelességét elmulasztani.

Shirt (sört), s. ing.

Shirt'ing, s. ing-vászon.

Shist (siszt), s. pala.

Shistous (sisz'tász), adj. pánemű, foszlánk, réteges.

Shit, Shute (sit), v. a. and u. szarni, kakálni; s. fostos.

Shittle, v. Shuttle.

Shive (sív), s. szálka, darabka.

Shiver (siv'věr), v. a. szétdarabolni, széttörni, szétpattantani; v. n. szétomlani, szétbomlani, részekre oszlani: s. borzongás; didergés.

Shivering (siv'věring), s. borzongás; didergés.

Shiv'ery, adj. foszlánk; törékeny; borzadozó.

Shoal (saol), s. raj, csoport, sereq, sokaság; sekély, sekélység, homokzátony; v. n. sekélyesnek lenni; rajzani, tolongani.

Shoal'iness, s. sekélység.

Shoal'y, adj. sekélyes.

Shoat (saot), s. malacz.

Shock (sakk), s. rázkodtatás, megrázkodtatás; roham: lőkem; botrány, botránkozás; kepe, kalangya, kereszt; bojtos kutya; galvanic —, villanyos megrázkodtatás; —, v. n. kalamyába rakni; botrányosnak lenni; megütközni; —, v. a. meglökni; megrettenteni; botránkoztatni; rátámadni; ellen tartani.

Shock'ing, adj. botránkoztató, botrányos; rettentő, megrázó; —ly, adv. botrá-

354

Shoe

nyosan; rettentőleg, meg-
rázolag.

Shoe (sú), s. czipő, sarú; the wearer best knows where the — wrings him, kiki legjobban tudja, hol szorit a saruja; to cast an old — after one, szerencsekivá- natát kijelenteni; — bill, s. sarkszeg; — black, s. czipötiszítő; — blacking, s. csizmair, sarumáz, fé- nyítő; — brush, s. czipő- kefe; — buckle, s. czipő- csat; — maker, s. varga; — string, s. czipőszalag; czipőfüző; horse —, patkó, patkóvas; —, v. a. irr. (shod, shod), felsaruzni; megpatkolni; to — a wheel, kereket megvasalni.

Shog (sagg), s. lökés, látítás;
v. a. lökni lódítni; v. n. to
— off, lódulni.

Shoot (sút), v. a. irr. (pret. shot [sat]; part. shot, shotten [sat'tn]), löni, meglőni; lökni; pattan- tani; kigyalulni; felbo- rítni; to — forth branches, ágasodni; to — an arrow at one, nyilat löni vkire; to — the bolt, a reteszt rátolni; to — a cask into the cellar, hordót a pín- czébe korcsolyázni; —, v. n. löni; hajtani, sarjadni; rohanni, lövelni; to — wide of the mark, czélját elhi- bázni; gyanitásában csak- latkozni; to — down, le- lövelni, lerohanni; lezu- hanni; to — forth, kilö- relni; kirohanni; sarjadni, hajtani: eléttünni; to — off, el-, kilőni, elsütni; to — out, kinyulni; to — out into ears, kalászosodni; to — up, hirtelen felnőni; felsarjadni, felserdülni; —, s. lövés: sarjadék, hajtás; belfonal, ontok; folyamro- hanat.

Shoot'er, s. lövész.

Shoot'ing, s. lövés; sarjadás;
to go a —, vadászatra
menni; —star, s. hullócsil-

Shop

lag, csillagszem, csillag-
szíkra.

Shop (sapp), s. bolt, árubolt; work —, műhely; shoe maker's —, vargabolt, czi- pőbolt; — keeper, s. bol- tos; — keeping, s. boltos- kodás; — lifter, s. bolttol- vaj; — man, s. boltosle- gény; —rent, s. boltbér; —, v. n. boltokban rásá- rolni.

Shop'ping, s. vásárlás (boltokban); to go —, boltokba vásárolni menni.

Shore (soor), s. part; árok; csatorna; támasz, ellentállógerenda; on —, a szá- razon; —, v. a. duczolni, támasztani, támogatni.

Shorl (sarl), s. berzle, söröly.

Short (saart), adj. rövid; por- hanyó, omdós (p. süte- mény); szűk; adv. röviden; szűken: elégtelenül; in a — time, rövid idő alatt; in —, rövideden, egy szó- val; to fall — of provisions, kifogyni a. eleségből; it fell — of my expectations, nem felelt meg várakozá- somnak; to keep one — of money, vkit szüken tur- tani pénz dolgában; to be — of money, pénz szűké- ben lenni; to come — of one's design, czélját el nem érni; to be — of sight, rövidlátásának v. rövidlá- tónak lenni; he comes — of no man in that, ab- ban senkinek sem áll utána, arra nézve akárkivel is egy sorba állhat; to stop —, hirtelen megállani, hirtel- len félbenhagyni; to turn —, hirtelen viszafordúlni; to strike —, melléje vágni, az ütést elhíbázni; to be — of breath, szüklélekze- tűnek lenni; — coming, s. elégtelenség; rövidség, kár; — hand, s. gyorsírás: — hand-writer, s. gyorsíró; — hand-writing, s. gyorsírat; — lived, adj. rövidéletű; — ribs, s. pl. álbordák; — sighted, adj. rövidlátású,

355

Show

rövidláti; — sightedness,
s. rövidlátás; — waisted,
adj. rövidderekű; — wind-
ed, adj. szüklélekzetű; —
witted, adj. szükkörű, el-
métlen.

Short, v. Shorten.

Short'en (saar'tn), v. a. rövidítni, megkurtítni; v. a. rövidülni.

Short'ly, adv. röviden, rövi-
deden; rövid időn.

Short'ness, s. rövidség, kur-
taság; elégtelenség.

Shot (satt), s. lövés; lótá-
vol; golyó; költség (étel-
italra); shots of rain, s.
pl. esőszakadás, esőmlás;
small —, serét, göbecs, ga-
lacs; great —, cannon —,
ágyugolyó; —bag, s. se-
rétzacskó; — gauge, s.
tekemérő; — hole, s. lönyi-
lás; — pile, s. tekegomoly,
golyóhalmaz; — proof, adj.
meglőhetlen.

Shot'ten (sat'tn), adj. izrok-
kant; megalultt (tej.)

Should, v. Shall.

Shoulder (saol'dér), s. váll;
— of mutton, s. levágott
ürü eleje: — blade, s. la-
poczka; — bone, s. váll-
csont; — clapper, — dap,
s. foglár, fogmeg; — knot,
s. vállbojt, vállrojt; —, v.
a. vállra venni.

Shout (sáut), v. n. ujongat-
ni; rivalogni; kiabálni; s.
ujongatás; kiabálás (vki-
hez); shouts of laughter,
hahotázás.

Shout'ing, s. ujongás, ujon-
gatás; drömkiáltás.

Shove (sáv), v. a. tolni, csusz-
tatni; taszítni; v. n. előre
tolakodni; s. tolás, csusz-
tatás; lőkés.

Shovel (sáv'vl), s. lapát; v. a.
lapátolni.

Show (sao), v. a. irr. (pret. showed, part. showed, shown) mutatni, megmutatni; to — one the way, megmutatni vkinek az (igaz) útat; to — reason, to — cause why etc., okát adni vminek, ér-

w*

Shower

veit előadni, indokolni
vmit; to — a pair of
heels, sarkát mutatni; to
— pity to some one, kö-
nyörülni vkin; to — one's
self a man, férfinak mu-
tatni magát; —, v. n. lát-
szani; to — off to the best
advantage, a legkedvezőbb
fényben tünni fel; —, s.
kiállítás, mutatás; látta-
tás, fitogatás; cattle —,
baromkiállítás; flower —,
virágkiállítás; — window,
s. áruablak, rakablak;
mutatőszekrény (áruboltok
előtt).

Show'er (sao'ěr), s. mutogató.

Show'er (sáu'ěr), s. futósö,
zápor; futó jégesö; — of
stone, közápor; — of bul-
lets, golyázápor.

Show'ery, adj. záporos.

Showily (sao'ili), adv. fitogatólag; tetszetesen; fényesen, pompásan.

Show'iness, s. fitogatóság;
külszűn, fényesség, pompáság.

Show'ish, v. Showy.

Show'y, adj. fényes v. tetsz-
tes külsejű, szembeszőkő;
szemszűrő; pompás.

Shrag (srég), v. a. herélni;
megnyesni.

Shred (sred), v. a. irr. (shred,
shred), darabokra ragdal-
ni: darabolni, rongyolni;
s. foszlék, foszladék, da-
rabka, rongyocska, rongyi-
ka.

Shreight (srēt), s. léprigó.

Shrew (sru), s. marakodó,
zsémbes nő, höresökös asz-
szony; makranczos hölgy;
— mouse, s. cziezkány.

Shrewd (srud), adj. ravasz,
furfang, fortélyos, fürt-
eszű; —ly, adv. ravaszűl,
furfangosan; —ness, s. ra-
raszság, furfangosság.

Shrew'ish, adj. marakodó,
zsémbes; —ness, s. zsém-
beskedés, zsémbesség.

Shriek (srík), v. n. visítni,
sikoltani; s. visitás; to

give a —, elsikoltani ma-
gát.

Shritt (srift), s. gyónás; bűn-
oldás.

Shrike (sreik), s. tövisszuró
gébics, szarka-gáborján, őr-
gébics.

Shrill (srill), adj. átható,
éles (hang): v. n. nyi-
rogni.

Shrimp (srimp), s. bugyacs,
ollótlan kis tengeri rák;
v. a. zsugorítni.

Shrine (srein), s. szekrény;
ereklyetok; oltár.

Shrink (sringk), v. n. irr.
(shrunk [srängk], shrank
[srěngk]; shrunk, shrunk-
en [srängk'n]), zsugorod-
ni: my money begins to —,
foqytán van a pénzem; to
— from, írtóni-től, -től;
to — back, visszahuzódni;
visszarettenni; to — for
fear, remegni; —, v. a.
zsugorítni; to — up one's
shoulders, vállat vonítni;
—, s. zsúgorodás; írtózás.

Shrink'age, s. zsugorodás;
kis záradás, súlyhiány; kár-
hatudás (súlyhiányért).

Shrive (sreiv), v. a. irr.
(shrove [sroov]; shriven
[sriv'n], shrift [srift]),
ayónatni; v. n. gyónni.

Shrivel (sriv'l), v. n. zsugorodni, ránczosodni; v. a. zsugoritni, ránczosítni, összegyűrűni.

Shriver (srei'věr), s. gyón-
tató.

Shriving (srei'ving), s. gyó-
nás; ayónatátás.

Shroud (sráud), s. halott-
lepel: vitorlavászon; födél,
hajlék; menedék; ág; v. a.
beleplezni; fedni, fedezni;
takarni, rejteni; v. n. rej-
tekezni, menekedni.

Shrove (sroov). v. n. farsangolni, farsangoskodni; adj. bőgtelői: bőjti; —tide, s. farsang: bőjt.

Shro'ving, s. farsangoskodás;
farsangi mulatság.

Shrub (sráb), s. bokor, cserje.

Shrub'hery, s. csepőcze, cse-
pőlcze, csalit.

Shrift

Shut

Shrub'by, adj. bokros, cser-
jés.

Shruff (sråff), s. salak.

Shrug (sråg), s. vállvonítás;
— to give a —, vállat vonítni;
with a — of the shoulder,
vállvonítva; —, v. a. to —
one's shoulders, vállat vo-
nítni; —, v. n. összebor-
zadni.

Shuck (såkk), s. diókopács;
not worth —s, értéktelen.

Shudder (sád'děr), s. borza-
lom, borzadás; v. n. bor-
zadni.

Shuffle (såff'l), v. a. rázni,
keverni; to — the cards,
a kártyát rázni; to — off,
magáról elhárítni; to —
one off, nyakáról lerázni
vkit: to — into, becsusz-
tatni; to — up, elhamar-
kodni; alattomban kifőzni;
—, v. n. kártyát keverni v.
rázni; dödzogni, díezegni;
ödöngeni; tántorogni; to —
in, becsuszamodni, befura-
kodni; to —on, torább bal-
lagni; to — through, át-
vergödni; —, s. kártyake-
verés; fogás; furfangosko-
dás.

Shuff'ler, s. fondorkodó.

Shuff'ling, s. keverés: ürügy,
furfangoskodás; adj. fur-
fangos, fondor, dödzőgö,
biczegő: a — excuse, ko-
pasz mentség: —ly, adv.
furfangoskodva; tántorog-
va.

Shumae (sju'mêk), s. eezet-
szömöreze.

Shun (sǎn), v. a. kerülni, el-
kerülni; tartani (-től, -től);
v. n. félni, átallani.

Shuriot (sǎr'iăt), s. kecskei.

Shut (sátt), v. a. irr. (shut,
shut), betenni, bezárni; to
— the door, az ajtót be-
tenni; to — the window,
az ablakot betenni; to —
one's self up, bezárkozni;
to — up the shop, az áru-
boltot elzárni; to — up
shop, fizetni megszünni,
tönkre jutni; felhagyni
vmivel; száját befogni; —,

356

Shutter

s. elzárás; zárlat; fedő,
fedél; csapó fődél; ma-
lacz; —, adj. elzárt; oldo-
zott, szabad.

Shut'ter, s. elzáró; ablak-
tábla (vas v. deszkakész-
let).

Shuttle (sǎt'tl), s. vetělő,
csürlő; — cock, s. tollas-
lapta.

Shy (sei), v. n. íjeszkének
lenni; bokrosodni; adj. fé-
lénk, bátortalan: —ly, adv.
félénken: —ness, s. fé-
lénkség.

Sibilant (szib'ilên), adj. and
s. sziszegő.

Sibilation (szibilésőn), s.
sziszegés; susogás.

Sibyl (szib'il), s. Sibylla.

Sibylline (szib'ilein), adj. si-
byllai.

Sie, v. Such.

Siccate (szik'két), v. a. szá-
rítni, szárasztani (n. h.)

Sicca'tion, s. száritás.

Siccity (szik'sziti), s. száraz-
ság.

Sice (szeisz), s. hatszem
(koczkán).

Sich, v. Such.

Sicily (szí'szili), s. Sziczilia.

Sicilian (sziszil'iên), s. and
adj. szicziliai.

Sick (szik), adj. beteg;
émelygő; unatkozott; to
fall —, megbetegedni; to
be — of... , szenvedni-ban,
-ben; nyakig v. torkig
lenni vmivel; to be — of
the idles, írtózni a mun-
kától; I feel —, émelyeg
a gyomrom: — at heart,
elcsüggedt, undorodó; —
bed, s. beteg-ágy; — cham-
ber, s. beteg-szoba; — head-
ache, s. émelygéssel föl-
lépő fejfájás.

Sick, v. Sicken.

Sick'en (szik'kn), v. n. be-
tegnek lenni, megbetegedni;
to — at, underodni -tól,
-től; —, v. a. (with), meg-
betegítni; (of) megutáltatni
(vkivel vmit).

Sick'ish, adj. beteges; —ness,
s. betegskedés.

Sickle (szik'kl), s. sarló; —r,

Sickliness

—man, s. arató; — wort,
s. nyakrovat.

Sick'liness, s. göthösködés.

Sick'ly, adj. göthös, beteges.

Sick'ness, s. betegség.

Sicory (szik'ori), s. katáng.

Side (szeid), s. oldal; táj:
rész, fél; — of a hill, hegy-
oldal: on the other — of
the Danube; a Dunán túl,
a Duna túlső partján; on
this — the Danube, a Du-
nán innen; by the — of ..,
mellette; to sit — by —,
egymásmellett ülni; the
victory was on his —, ő
volt a győztes; to change
sides, átpártolni; to speak
on one's —, vki mellett
szólni: related on the
mother's —, anyai részről
való rokon; water —, part;
— arms, s. pl. oldaljegy-
ver; — board, s. mellék-
asztal; — box, s. oldalpá-
holy; — shoots, s. pl. mel-
léksarjadékok; — view, s.
oldalkép, oldalnézet; —
wind, s. oldalszél; —, v. n.
to — with one, vki részére
állani, vki részén lenni.

Side'ling, s. mesgye, gyep;
adv. oldalaslag, oldalast.

Side'long, adj. oldal..., olda-
lagos, oldalróli; adv. ol-
dalról; oldalfélt, oldalago-
san.

Sider (sei'děr), s. pártfél, pár-
tos, párthár.

Sideral (szid'erěl), adj. csil-
lag..., csillagi, csillag-
zati.

Siderated (szid'erěted), adj.
holtfenés; szélütött.

Sidera'tion, s. holtfene; szél-
iités.

Sideral, v. Sideral.

Siderite (szid'ereit), s. mág-
neskő; sebfül; mocsári vas-
kő, mocsárércz.

Siderocalcit (sziderokêl'szit),
s. barnamész, barnapat.

Siderograph (szei'derogrêf),
s. aczélmetsző.

Siderography (szeiderag'rêf)
s. aczélmetszészet.

Siding (szei'ding), s. pártos-
ság.

Sightful

Sidle (szei'dl), v. n. oldalt
feküdni; biczegni, tánto-
ronni; to — up to one, ol-
dalogni vki mellé.

Siege (szídzs), s. ostrom, os-
tromlás, körülvevés, körül-
fogás; szék; hasürlülés: to
lay — to —, ostromolni,
ostrom alá venni, körül-
táborolni.

Siege, v. to Besiege.

Sieve (szív), s. szita; — ma-
ker, s. szitás.

Siflement (szif'fl-ment), s.
csicsergés süvöltés, sziszegés.

Sift (szift), v. a. szitálni;
nyomozgatni, megvizsgál-
ni; to — a thing to the
very bottom, végere járni
vminek; to — one, vkit
firtongatni.

Sift'er, s. szitáló; nyomozó;
firtongató.

Sigh (szei), s. fohász, sohaj;
to fetch a —, felsőhajtani;
—, v. n. sohajtani, sohaj-
tozni, fohászkodni; —, v. a.
sohajtozni (vmin), siratni
(vkit v. vmit).

Sight (szeit), s. látás, meg-
látás; látó tehetség; (ker.)
lát; légy, irányzó (lő'egy-
veren); látvány; látvá-
nyosság; to know one by
—, látásból ismerni vkit;
after —, lát után; at —,
látra; bill at —, látra-
váltó; to lose — of a
thing, többé nem látni,
szem elől eltéveszteni vmit;
I am sickened at this —,
e látvány undorít; a sorry
—, szomorú látvány; to be
in — of the land, a partot
látni; it is within —, azt
láthatni, azt innen látni
lehet; at first —, első te-
kintetre; second —, tűnde-
látás, jövendőlátás; —seer,
s. mindent látni akaró,
látványvágyő; to go —
seeing, a nevezetességeket
megnézni.

Sight'ful, adj. látható, vilá-
gos; —ness, s. láthatóság,
világosság.

357

Sightless

Sight'less, adj. vak; —ness,
s. vakság.

Sight'liness, s. deliség, ter-
metesség.

Sight'ly, adj. deli, termetes.

Sigil (szidzs'il), s. pecsét.

Sigillaria (szidzsile'rié), s. pl.
ösvilági fenyűtörzsek.

Sign (szein), s. jel; jegy;
jelenség, csuda; címer,
czégér; — of exclamation
felkiáltási jel; — of inter-
rogation, kérdőjel; —man-
ual, sajátkezű aláírás;
—, v. a. aláírní; megje-
ležni.

Signal (szig'nél), s. jel, jel-
adás, jelszó; — of distress,
vészjel.

Sig'nal, adj. kitünö, jeles;
—ly, adv. kitünőleg, jele-
sen.

Signalize (szig'nêleiz), v. a.
jelt adni; táviratozni; ki-
tüntetni; to — one's self
by . ., kitenni magáért.

Signature (szig'nêtsjur), s.
bélyeg; jelzet, jelzék;
(nyomd.) örszem; aláírás.

Signer (szei'nër), s. aláíró;
jelző.

Signet (szig'net), s. pecsét,
pecsétnyomó; — office, s.
hírályi pecséthivatal; —
rng, s. pecsétgyűrű.

Significance (szignif'ikénsz),
s. jelentés, értelem; jelen-
tösség, fontosság; nyomá-
ték.

Signif'icant, adj. jelentő, je-
lentes; nyomatékos; —ly,
adv. jelentesen; nyomaté-
kosan.

Significa'tion, s. értelcm, je-
lentés.

Signif'icative, adj. (of) je-
lentő, utaló (-ra, -re); je-
lentós, tartalomdús; nyo-
matékos; —ly, adv. jelent-
ve, utalra (-ra, -re); je-
lentékesen.

Signify (szig'nifei), v. a. je-
lenteni; tudtul adni; je-
lenteni, tenni; it —s no-
thing, az mitsem tesz, az
jelentéktelen.

Signior (szin'jár), s. the
grand —, török császár.

Signiory

Signiory, v. Seigniory et Se-
niority.

Sik, Sic, v. Such.

Sile (szeil), s. iszap, sár; v.
a. átszűrni (tejet).

Silence (szei'lensz), s. hall-
gatás; hallgatagság; —is
the best ornament of a
woman, hallgatással szép
az asszonyember; to break
—, félbeszakasztani a hall-
gatást to keep —, hallgat-
ni; to pass a thing over in
—, hallgatással elmellőzni
vmit; to put one to —, el-
hallgattatni vkit; —! csít!
—, v. a. elhallgattatni.

Silent, adj. hallgatag, csendes; to be —, to remain
—, hallgatni; — men, like
still waters, are deep and
dangerous, vesztegálló víznek, hallgatag embernek
nem kell hinni: —ly, ade.
hallgatva, csendesen; szótlanul.

Silentiary (szilen'siêri), s.
csendparancsoló; titoknok.

Silesia (szilí'szié), s. Szil-
zia.

Silhouette (sziljuet'), s. árny-
rajz, árnykép.

Silica (szil'ikê), s. kovaföld.

Silicate (szil'iket), s. kovat.

Siliceous (szilis'ász), adj.
kova... , korás; —earth,
s. kovaföld: — shist, s. ka-
vicspala.

Silicic (szilisz'ik), adj. —
acid, s. kovasav.

Silicious, v. Siliceous.

Silicium (szilis'íám), s. ko-
vany.

Siliculous (szilik'julász), adj.
hüvelyes.

Siliqua (szil'ikwê), s. hüvely,
becző; karat (aranym.).

Siliquose, v. Siliquous.

Siliquous (szil'ikwász), adj.
hüvelyes, beczős.

Silk (szilk), s. selyem; se-
lyemkelme; —dyer, s. se-
lyemfestő; — husk, — nub,
s. selyemgubó; — lace, s.
selyemesipke; — mercer,
s. selyemkereskedő, selyem-
áros; — stockings, s. pl.

Similitudinary

selyemharisnya; —weaver,
s. selyemszővő; — worm,
s. selyembogár.

Silk'en, adj. selyem..., selyem-
ből való.

Silky, adj. selyemnemű.

Sill (szill), s. küszöb; villás
v. kétágu tengely; window
—, ablakalj.

Sillabub (szil'lêbăb), s. ital
neme.

Sillily (szil'lili), adv. együ-
gyűen, bárgyuan.

Sil'iness, s. együgyűség, bár-
gyuság.

Silly (szil'li), adj. együgyű,
bárgyú.

Silt (szilt), s. iszap.

Silt'ed, adj. iszapos.

Silurus (szil'jurász), s. har-
csa (hal).

Silvan (szil'vên), adj. erdős;
— scene, s. erdős táj.

Silver (szil'věr), s. ezüst;
native —, tisza v. termék-
ezüst; red —, vörös ezüst-
érez, ezüsttünle; — coin,
s. ezüstpénz, ezüstérem; —
cloth, s. ezüstszövet; — fir,
s. jegenyefenyű; — foam,
s. ezüsttajt, ezüstgelét; —
mine, s. ezüstakna; —ore,
s. ezüstérez; white — ore,
s. szűrkeérez; — plate, s.
ezüstećények, ezüstnemű:
— sand, s. ezüstporond; —
smith, s. ezüstműves, öt-
vös; — thistle, s. tarkabo-
gücs; — weed, s. libapim-
pó; — white, adj. ezüst-
fejér; — wire, s. ezüstsod-
rony; —, v. a. ezüstözni;
megezüstözni.

Sil'verling, s. ezüstpénz.

Sil'very, adj. ezüstnemű;
ezüstszínű.

Simagre (szim'égr), s. fintor,
fintor arez, torzkép.

Similar (szim'ilêr), adj. ha-
sonnemű; hasonló; in a —
case, hasonló esetben; —ly,
adv. hasonlótan.

Similar'ity, s. hasonlatosság.

Simile (szim'ili), s. hasonlat,
példázat, példabeszéd.

Simil'itude, s. hasonlat, ha-
sonlóság, hasonlatosság.

Similitu'dinary (—tju'dinêri)

358

## Similor

adj. hasonlatos, példázatos.

Sim'ilor, s. aranymás.

Sim'kin, s. bamba, fajankó.

Simmer (szim'mér), v. n. lassaskán föní.

Simper (szim'pér), v. n. viscorogni, nevetgélni.

Simple (szim'pl), adj. egyszerű; mesterkéletlen; együgyű: — minned, adj. összeté; —, s. gyógylű.

Sim'pleness, s. egyszerűség; egységűség.

Sim'pler, s. füzedő.

Simpleton (szim'pltán), s. tajbás, pimasz.

Simplicity (szimplisz'iti), s. egyszerűség; mesterkéletlenség; egységűség.

Süphifica'tion, s. egyszerűsítés.

Simphfy (szim'plifei), v. a. egyszerűsítni.

Sim'pling, s. tűsedés.

Sim'plist, v. Simpler.

Simply (szim'ph), adv. egyszerűen; merőben; egyenesen, kereken; csupán csak; egységűleg.

Simular (szim'julér), s. utánzó; színeskedő; utánzott; ál, hamis; színtett, tettett.

Simulate (szim'julét), v. a. utánozni, színtelni, ürúgyölni, tettetni.

Sim'ulate, —d, adj. utánzott, színtlett, tettetett, ál, hamis.

Simula'tion, s. tettetés, színlés.

Simultaneous (szim'álténiász), adj. egyidejű; egyműttes; —ly, adv. egyidejűleg, egyműttesen, egyszerre.

Simulty (szim'áltí), s. ríszály, ríszályosság.

Sin (szm), s. bűn, vétek; v. n. vétkezni.

Sinapism (szin'épizm), s. neustártapas.

Since (szinsz), prep. and adv. óta: -tól; -töl fogva; — half an hour, egy félóra óta; — that time, azon idő óta; — some time, egy időtől fogva; ever —

## Sincere

he recovered his liberty, mióta szabadságít visszanyerte; it is but a quarter of an hour —, csak egy negyedarája, hogy stb.; —, conj. minthogy, miután, minek utóna, minelhogy: (prov.) — he cannot be revenged on the ass, he falls upon the pack-saddle, a nyerget ütik, hogy a számr érezze; — matters stand thus I shall etc., minthogy a dolog így áll, én stb.

Sincere (szin'szír'), adj. őszinte: —ly, adv. őszintén: —ness, s. őszinteség.

Sincerity (szin'szír'iti), s. őszinteség, nyíltszírűség.

Sinciput (szun'szípát), s. főeleje, hom.

Sime (szein), s. kebel, öböl.

Sincere (szei'nikjur), s. he-nyehivatal.

Sinew (szin'ju), s. ín, ideg; (átr. ért.) erő; —ed, —y, adj. ínas, ízmos.

Sin'ful, adj. bűnös, vétkes: —ly, adv. bűnösen, vétkesen: —ness, s. bűnösség, rétkesség.

Sing (szing), v. a. and n. irr. (pret. sang [széng, sung [száng]; part. sung, énekelní; to — a song, dalolni; who does — so merry a note as he that cannot change a groat? (vagy) who does — so merry an air as he that has not a penny to spare? rigan van, a kinek semmije sincs, mert nem fél a fosztástól; to — the same song, mindig egy húron | endülni; to — a child to sleep, gyermeket énekkel elaltatni.

Singe (szindzs), t. a. perzselm; to — off, perzselre leégetni.

Singeling, s. perzselés.

Sing'er, s. énekes, éneklő.

Sing'ing, s. éneklés: adj. éneklő; — master, s. ének-tamtó.

Single (szin'gl), s. kurtafark

## Sink

(p. szarrasé); a rötrad fara, özfár, hold.

Sin'gle, adj. egyetlen, egyetlenegy; egyes; egyenkéntes; nötelen; férjelen; hajadon; a — man, nötlen férjí: egyes ember; one — word, csak egyetlenegy szó: — life, s. magánélet, nötelenség, férjtelenség: — combat, s. párhaj, párviadal: — hearted, adj. őszinte, jámbor; —, v. a. elkülönítni: különrálasztani; királasztani; kitáldni, kiismerni.

Sin'gleness (szin'gl-nesz), s. egyetlenség; maqányosság; nötelenség, férjtelenség: őszinteség.

Sin'gly (szingli), adv. egyetlenegyül: egyedül: egyenként, külön, apránként, darabonként; maqányosan.

Sin'gular (szing'gjuler), adj. egyes: egesszámú; külnős, sajátserű, sajátos: —ly, adv. külnősen, sajátserűleg; egesszámban.

Sin'gular, s. egesszám: —s, s. pl. részletek.

Singular'ty, s. külnösségg, sajátserűség.

Sin'gult (szing'gált), s. csuklás.

Sinister (szín'iszter), adj. bal; balszerű, rosz; szerenesétlen; kelletlen, ellenes; gonosz: —ly, adv. balál; roszál.

Sinistrous (szin'isztrász), adj. bal, fonák, rosz; képtelen, riscás: —ly, adv. balál, fonákál; képtelenál, visszásan.

Sink (szingk), v. n. irr. (pret. sunk [szánk], sank [szénk]; part. sunk, sunk-en), sülyedni, süppedni; apadni; csökkenni, alászállni: the boat began to —, a hajó sülyedni kezdett; to — on one's knees, térdre esni; to — into despondency, elésügedni: to — into oblivion, feledékenységbe menni: the river sinks, a folyam apad; my

359

Sinking

spirits sank within me,
my heart sunk within me,
when etc.. aggódni, csüa-
gedni kezdtem, midőn stb.;
to — down upon, esni -ra,
-re; to — in price, árának
csökkenni; —, v. a. elsülyesz-
teni; mélyeszteni, apasz-
tani, csökkenteni, leszál-
litni; to — a ship, hajót
elsülyeszteni; to — a well,
kutat ásni; to — ditches,
árkolni; to — money, pénzt
elsikkasztani; —, s. mos-
léknyelő, csurga, kiöntö
cséve, pőczecsatorna.

Sink'ing, s. süllyedés, süllyesz-
tés, apadás, apasztás; le-
szállítás; adj. süllyedő,
süllyesztő; apadó stb.; —
fund, s. törlesztési v. egyész-
tési alap; — paper, s. szürő-
papíros.

Sinless (szin'lesz), adj. bűn-
telen, vétketlen; —ness, s.
bűntelenség, vétketlenség.

Sin'ner, s. bűnös, vétkező.

Sinuate (szin'juët), —d, adj.
(növ.) kikanyargatott.

Sinua'tion, s. görbület, ka-
nyarulat.

Sinuosity (szinjuasz'titi), s.
öblösség, kanyarulat, te-
kervény.

Sinuous (szin'juász), adj.
öblös, kanyargó, kigyózó,
tekervényes.

Sinus, v. Sine.

Sinus (szei'nász), s. tenger-
öböl; öblözet.

Sip (szipp), v. a. szörpülni,
szörpölgetni; színi; s. ször-
pentés.

Siphon (szei'tán), s. szírócső.
Sir (ször, szér), s. úr, uram
(megszólitásban); lovagot
illető czím (keresztnév
előtt); come on, Sir John,
jöjjön el Nagyságod, János
uram; to Sir John B.,
nagyságos B. János ur-
nak.

Sire (szeir), s. felséged; apa-
grand —, nagyapa.

Sire (szeir), v. a. nemzeni.

Siren (szei'ren), s. szirena,
hableány.

Siriasis

Siriasis (szirei'észisz), s. nap-
szúrás.

Sirloin (ször'lain), s. bog-
dánypecsenye.

Sirocco (szirak'ko), s. siroc-
co, hévszél.

Sirrah (szer're), s. ficzkó, ka-
masz.

Sirup (szir'ap), s. szörp; v. a.
szörppel édesítui.

Sirup'y, adj. szörpnenű.

Sister (szisz'tér), s. nőtest-
vér; apácza; — in law, s.
sógornő, sógorasszony; —,
v. a. összenővértíni.

Sisterhood (szisz'térhúd), o.
nőcérség.

Sisterly (szisz'térli), adj. nő-
véries; nővéri; adv. nővé-
riesen.

S'strum (szisz'trám), s. csör-
gőbot.

Sit (szit), v. n. irr. (sat
[szét], sat), ülni; to —
down, leülni; to — up in
bed, az ágyban felülni; to
— in judgement, törvényt
ülni; to — by the side of
one, vki mellett ülni; to
— side by side, egymás-
mellett ülni; to — by the
fireside, kandallónál ülni;
to — upon thorns, tüskén
ülni, aggódni; to — up
the whole night, virasztva
tölteni az éjet; to — up
at work, éjjel dolgozni; —,
v. a. megülni; to — a horse
well, jól megülni a lovat.

Site (szeit), s. fekvés, táj.

Sited (szei'ted), adj. fekvő.

Sith (szith), conj. v. Since.

Sithe, v. Sythe.

Sit'ter, s. ülő; kotlátyúk.

Sitting (szit'ting), s. ülés;
kotlás; adj. ülő; — place,
s. ülőhely; — room, s. lak-
szoba.

Situate (szit'sjuët), adj.
fekvő.

Sit'uated, adj. fekvő; (kelle-
mes, kellemetlen) helyzet-
ben levő.

Situa'tion, s. fekvés; hely-
tet.

Six (sziksz), adj. hat; —fold,
adj. hatszoros; adv. hat-
szorosan.

Skellum

Sixpence (siksz'pensz), s. 25
krajczár értékű ezüstpénz.

Sixteen (sziksz'tin), adj. ti-
zenhat.

Six'teenth, adj. tizenhatod-
kik; —ly, adv. tizenhatod-
szor.

Sixth, adj. hatodik; —ly,
adv. hatodszor.

Sixtieth (sziksz'ti-eth), adj.
hatvanadik.

Six'ty, adj. hatvan.

Sizable, v. Sizeable.

Size (szeiz), s. mekkoraság;
nagyság; rétnagyság; ara-
nyozási tal'uj; csíriz, pép;
enyv, enyves víz; mészle;
what — is it? mekkora?
—, v. a. vminek nagyságát,
vastagságát, hosszaságát,
maasságát stb. meghatá-
rozni; ürgeyezni; akólni;
megmérni; talajozni (ara-
nyozásnál); csírizelni, pé-
pezni; (könyvköt.) enyve-
sitni.

Size'able, adj. jókora.

Sizer (szei'zér), s. tasli, sze-
gény deák.

Siziness (szei'zinesz), s. ra-
gadósság.

Sizy (szei'zi), adj. ragadós,
enyekes, sikeres.

Skaddle (szkéd'dl), o. kár,
hátrány.

Skaddons (szkéd'dánsz), s.
méhivadék.

Skain, Skein (szkēn), s. mot-
ring, báb.

Skate (szkēt), s. korcsolya;
v. n. korcsolyázni.

Skate (szkēt), s. síma rája
(hal).

Skean (szkín), s. gyilok.

Skeel (szkíl), s. hütőkád,
hütőedény; tejes köcség.

Skeg (szkeg), s. kökény.

Skeg'ger, s. kis lazacz; —
trout, s. galóczca.

Skein, v. Skean.

Skein, v. Skain.

Skelder (szkel'děr), v. a. rá-
szedni.

Skel'eton (szkel'titán), s. váz,
csontváz; ernyő, esernyő
abroncsozata; —key, s. tol-
vajkulcs.

Skellum (szkel'tám), s. gazfi.

360

Sceptic

Sceptic (szkep'tik), s. kétel-
gész, kétkedő; —al, adj.
kétlőelvű, kételgő, kétel-
gői; —ally, adv. kétkedő-
leg, kétlőelvűleg, kételked-
ve, kételkedéssel.

Skepticism (szkep'tiszizm),
s. kételgészet, kételgőség,
kétlőelvűség.

Skepticize (szkêp'tiszeiz), v.
n. kételgészkedni.

Sketch (szkets), s. előrajz,
vázlat, rajzvázlat, körrajz;
v. a. körvonalozni, vázolni.

Skew, v. Askew.

Skew (szkju), v. a. ſerdén
nézni (-ra, -re); elferdítni.

Skew'er, s. faczörek, peczek;
v. a. kipeczkezni, megező-
vekelni.

Skíd (szkid), v. a. kereket
kötni.

Skiel, v. Skeel.

Skiff (szkiff), s. sajka; v. a.
átsajkázni.

Skil'ful (szkil'ful), adj. ügyes;
—ly, adv. ügyesen; —ness,
s. ügyesség.

Skill (szkill), s. ügyesség.

Skill'ed, adj. ügyesült.

Skilt (szkilt), s. különbség;
—s, s. pl. térdigérő nadrág;

Skim (szkim), v. a. fölőzni,
lefölözni; a tejfölt leszed-
ni: to — off, habját le-
szedni; —, v. n. felülete-
sen érinteni; átfutni vmit.

Skim'mer, s. habszedő.

Skim'milk, s. lefölöztött tej.

Skin (szkin), s. bőr; to come
off with a whole —, baj
nélkül menekedni; he is
nothing but — and bones,
csontbőr az egész ember;
—, v. a. megnyúzni.

Skink (szkingk), s. lé, leves;
ital.

Skink'er, s. pohárnok.

Skin'ner, s. szücs; szörme-
kereskedő.

Skin'ny, adj. börös, hártyás;
vézna.

Skip (szkip'), v. a. szökdé-
cselni, ugrálni; to — over,
átszökelni, kihagyni; — s.
szökés, ugrás; to give a
—, egyet ugrani.

Skip'per, s. ugráló; szökcser;

sajtkukacz; hegcsorrú csu-
ka; hajós.

Skip'pet, s. hajócska.

Skir'm:sh (szkör'mis, szkér'-
mis), s. apró csata, csatá-
rozás; v. n. csatúrozni,
esete-patézni.

Skirr (szkërr), v. n. surranni,
elsurranni; elsudamlani;
v. a. súrolni.

Skirret (szkir'rit), s. mézes
bolonyik.

Skirt (szkert, szkört), s.
szoknya; szél, vég; határ-
szél; v. a. körülkerítni;
szélezni; széllel ellátni.

Skit (szkit), s. ürügy; köny-
nyelmű leány; bőkő sző;
—, v. a. csírágatni.

Skittish (szkit'tis), adj. jeszke
(ló); lenge, csélesap, köny-
nyelmű; —ly, adv. lengén,
csupadárúl; —ness, s. len-
geség, csélesapság, könnyel-
műseg.

Skittle (szkit'tl), s. kúp; —
ground, s. kúphely, tekező
pálya.

Skonce, v. Sconce.

Skout (szkáut), s. vecsek, vü-
csög.

Skreen, v. Screen.

Skringe (szkrindzs), v. a.
szorítni, nyomni, zúzni.

Skrunge, v. Skringe.

Skrunty (szkrán'tí), adj. el-
satnyúlt, eltörpült.

Skuaw, Squaw (szkwa), s.
(amerikai) indusnő.

Skulk, v. Sculk.

Skull, v. Scull.

Skunk (szkánk), s. szagos
görény.

Sky (szkei), s. ég, égbolt,
légbolt; clear —, tisza ég;
to praise one up to the
skies, égig magasztalni
rkit; — colour, s. égszín;
— coloured, adj. égszínű;
— flower, s. dugasor; —
lark, s. szántóka, pacsirta.

Slab (szléb), s. kölap, kö-
tábla, kölemez; borító desz-
ka, széldeszka, béllődesz-
ka; pocsolya; marble —,
márványlap, márványtáb-
la; —, adj. sűrű, sikeres,
ragadós.

Scippet

Slant

Slab'ber, v. n. nyáladzani;
v. a. nyálasítni, belocs-
kolni, elcsorgatni.

Slab'berer, s. nyáladzó; csacs-
ka.

Slab'by, adj. pocskos.

Slack (szlék), adj. laza, nem
feszes · business is —,
pang az üclet; his zeal is
—, nem igen szorgalmasko-
dik; —ly, adv. lazán; las-
saeskán; —ness, s. lazaság.

Slack, s. széntörek; völgy,
völgykebel, völgyzug.

Slack, v. Slacken.

Slack'en (szlék'kn), v. a. la-
zává tenni; lassítni, csök-
kenteni; elhanyagolni; to
— one's pace, lassítni a
lépést; to — one, elhanya-
golni vkit; — v. n. lazúlni,
tágulni, ereszkedni, alább-
hagyni, csökkenni, csilla-
podni, lassúlni; his fever
—s, lása csillapodik.

Slade (szléd), s. kis völgy;
mélyedék.

Slag (szlég), s. salak.

Slake (szlék), v. a. oltani,
eloltani; enyhítni, csilla-
pítni; csökkenteni; to —
one's thirst, szomját elol-
tani; to — lime, meszet
oltani; to — one's hunger,
éhét lecsillapítani; —, v.n.
elaludni (tüz); lazúlni;
csillapodni.

Slake, s. pihe, hópihe.

Slam (szlêm), v. a. becsapni
(az ajtót); megölni, meg-
semmisítni; s. tenk, maccs
(kártyajátékban).

Slamerkin (szlêm'erkin), s.
ronda nőszemély.

Slander (szlán'dér, szlên'-
dér), v. a. rágalmazni; s.
rágalmazás, rágalom.

Slan'derer, s. rágalmazó.

Slan'derous, adj. rágalmas;
—ly, adv. rágalmasan; —
ness, s. rágalmasság.

Slane (szlén), s. turfaszelő
(eszköz).

Slang (szléng), s. pórnyelv.

Slank (szlênk), s. hínár, om-
boly.

Slant (szlánt, szlênt), adj.
harántos, kajsza, ferde,

361

Slanting

hajlott, meghajlott; v. a. ferdistni, elterdistni; félrefordítani.

Slant'ing, s. ferde megjegyzés; adj. harántos, rézsenes; —ly, adv. haránt, részent, keresztbe, hajlottan; —ness, s. ferdeség; haránték; hajlósság.

Slap (szlěp), s. csapintás: to give one a — in the face, pofon legyinteni rkit; —, v. a. csapintani, legyinteni.

Slash (szlês), v. a. ostorral megvágni; bemetszeni, fölmetszeni; s. ostorvágás, sebhely, heg; bemetszés, hasadék (ruhán).

Slat (szlét), s. lécz, léczdarab; v. a. földhez csapni.

Slate (szlēt), s. pala; palatábla; — coloured, adj. palaszínű; — quarry, s. palabánya; — roof, s. palafedél; —, v. a. palával fedni.

Slater (szlěťer), s. palafedő.

Slatter (szlěťer), adj. ronda, csatakos, lucskos.

Slat'tern, s. ronda fehérszemély; v. a. elfecserélni (p. az időt).

Slat'ternly, adv. rondán, lomposan, lucskosan.

Slaty (szlěťi), adj. pala..., palanemű; foszlánk.

Slaughter (szlaa'tér), v. a. lebőlni, lerágni, mészárolni, lekaszabolni; s. lelőés; lekaszabolás, üldöklés, mészárlás; — house, s. vágószék.

Slaughterous (szlaa'terász), adj. vérengző.

Slave (szlěv), s. rab, rabszolga; — trade, s. rabároság, rabszolga-árosság; — like, adj. rabszolgai; —, v. n. raboskodni, bajlódni, vesződni, erején felüldolgozni; —, v. a. rabbátenti.

Slaver (szlě'věr), s. rabhajó; nyál, tajték; v. n. nyáladzani.

Slav'vener, s. nyáladzó.

Slavery, s. rabszolgaság.

Slavish (szlě'vis), adj. rab-

szolgai; —ly, adv. rabszolgailag.

Slay (szlě), v. a. megölni, agyon ütni, agyon verni.

Slay'er, s. ember-ből; mészáros, hentes.

Sleave (szlív), s. selyem motring; v. a. motólálni.

Sleazy (szlí'zi), adj. vékony (posztó, vászon).

Sled, v. Sledge.

Sledge (szledzs), s. szán, szánka; kovácskalapács, pőröly.

Sleek (szlík), adj. sima (haj); v. a. simútni (haját).

Sleek'ly, adv. simán.

Sleek'ness, s. súmaság.

Sleep (szlíp), v. n. irr. (slept szlept), slept, aludni; to — soundly, jó ízűen, mélyen aludni; to — like a top, aludni, mint a güzű; —, v. a. to — a dog's sleep, őbren aludni, félszemre aludni, mint a kutya; to — away, kialudni (emít); —, s. álom.

Sleep'ily, adv. álmosan.

Sleep'iness, s. álmoság.

Sleep'ing, s. alvás; adj. alvó.

Sleep'less, adj. álmatlan; —ness, s. álmatlanság.

Sleep'y, adj. álmos.

Sleer (szlír), v. n. bandsalogni.

Sleet (szlít), v. n. darázní: it sleets, dara v. zuzmara esik, darázik: —, s. dara, daraeső, dóróeső.

Sleeve (szlív), s. ujj (ruháé): to laugh in one's —, magában nevetni, titkosan ürűlni.

Sleeved (szlívd), adj. ujjás.

Sleeve'less, adj. ujjatlan (ruha); (átv. ért, őzetlen, képtelen; balya, botor; to go on a — errand, áprilist járni.

Sleigh, v. Sledge.

Sleight (szleit), s. fogás, mesterfogás, fortély; — of hand, sebeskezűség, szemfényreztés.

Sleight'ful, Sleight'y, adj. fortélyos, furfang, ravasz.

Slay

Sliminess

Sleight'ily, adv. fortélyosan, ravaszül.

Slender (szlen'děr), adj. nyulánk, karesű; (átv. ért.) sílány, csekély, vékony; a — dinner, vékony ebéd; —ly, adv. vékonyan: —ness, s. nyulánkság, karcsúság; vékonyság, sílánság, csekélység.

Slew (szlju), v. a. megfordítni; to — one's self round, hirtelen megfordúlni.

Sley (szlě), v. Sleave.

Sley, s. borda, takáshorda.

Slice (szleisz), s. szeletke; v. a. szeleteini.

Slide (szleid), v. n. irr. (slid [szlid], slidden (szlid'dn]), csúszni; to — on the ice, csuszkálni, irongálni: to — into an error, tévedésbe esni; —, v. a. csusztatni; to — in (into), becsusztatni: —, s. ironga, csuszka; szán-út; átmenet, átesuszat.

Sliding (szlei'ding), s. csuszás; adj. csuszó; — door, s. tolóajtó; — sash, s. tolóablak; — staff, s. lejtmérő lécz; — valve, s. tolattyú; —place, s. ironga, csuszka.

Slight (szleit), adj. csekély, vékony, könnyű, felüleges; a — wound, könnyű seb; — adv. to make — of, kicsinybe venni; fitymálni; —ly, adv. könnyen; felületesen; kissé, kevéssé, nem igen; it differs but slightly from . ., csak egy kissé külbözőik-től, -től.

Slight, v. a. kicsinybe venni, kevésre becsülni, fitymálni; földig lerontani; oda sultani (n. h.); —, s. fitymállás; fogás.

Sliły, v. Slyly.

Slim (szhm), adj. vékony, karesű; furfang; fityma; —ness, s. vékonyság, karcsúság.

Slime (szleim), s. nyálka, enyek; iszap, sank.

Sliminess (szlei'minesz), s. nyálkásság; iszaposság.

362

## Slimy

Slimy (szlei'mi), adj. nyálkás, enyekes; iszapos.

Sliness, v. Slyness.

Sling (szling), v. a. irr. (slung [szláng], slung), hajítni, vetni, lökni, parittyázni; fellúzni (kötelel); to — up, feltekerni; —, s. karpólya, karfelkötő; fegyverszíj: vállszíj; hurok, vetőhurok, pányva; parittya; hajítás, vetés, hurokvetés: (haj.) nyakló; ital neme.

Slink (szlingk), v. n. irr. (slunk [szlánk], slunk), alattomban elmenni, ellopódzani, elillanni.

Slip (szlip), v. n. csúszni, elcsúszni, elisikamlani, elsiklani, kicsuszamodni; to — away, ellopódzani; time is fast slipping away, elrőpiül az idő; to — down, lecsúszni; lecsuszamodni; to — in, becsúszni; becsuszamodni; some mistakes may have slipt into it, itt ott hiba is csúszhatott be; to — out, kicsúszni; the tumbler slipped out of my hand, a pohár kicsúszott kezemből; —, v. a. csúzsztatni, csusszantani; to — one's neck out of the collar, a törből kimenekedni; titkon eltávozni; to — a guinea into one's hand, egy ginét kezébe nyomni (csusztatni) vkinek; to — out a word, szót ejteni; —, s. elcsuszás, eliszamlás, elsikamlás; kisikamlás, kisiklás, kicsuszás; tévedés, botlás, hiba; ellopódzás, elillanás; darabka, metszetke; — of paper, papírdarabka; — of memory, feledés (lapsus memoriae); by — of memory, feledékenységből; — of the pen, tollhíba (lapsus calami); — of the tongue, nyelvbottús (lapsus linguae); to give one the —, otthagyni vkit a fáképnél, megszökni

## Slipper

mellőle; — shoe, s. csuszogó papucs, pacsmag.

Slip'per, s. papucs.

Slip'pery, adj. csuszás, sikamlós; a — business, kényes dolog.

Slip'py, adj. csuszás.

Slit (szlitt), s. hadasék.

Slit, v. a. reg. and irr. (pret. slit, slitted; part. slit, slitted), hasitni, felhasitni; v. n. hasadni, felhasadni.

Sliver (szlei'vér), v. a. hasitni, szakasztani; letörni, leszakítni; s. leszakított ág.

Slobber, v. Slabber.

Slock (szlakk), —en, v. a. oltani.

Sloe (szloo), s. kökény.

Sloop (szlúp), s. hajócska; — of war, hadi hajócska, gyorshajócska.

Slop (szlap), s. moslék; sílány ital: matrózbugyogó; matrózuha; — basin, s. öblögető edény, öblögető tál: — shop, s. ruhakereskedés.

Slope (szloop), adj. lejtős, menedékes, menetes, félszeges, harántos; s. lejtösség, lejtő, ereszkedő; v. n. lejteni, lejtösődni; v. a. lejtősítni, félszegésítni.

Slope'ness, s. lejtösség, lejtösség.

Slope'wise, adv. lejtősen.

Slo'ping, adj. lejtős, félszeges; —ly, adv. lejtősen, félszegesen.

Sloppy (szlap'pi), adj. nedves, pocsékos, lucskos; moslékos.

Slot (szlatt), s. szarras nyomá; v. a. erősen csapni (— az ajtót).

Sloth (szlooth), s. hanyagság, lustaság.

Sloth'ful, adj. hanyag, lusta; —ly, adv. hanyagon, lustán.

Slottery (szlat'téri), adj. lompos, ronda, piszkos.

Slouch (szláuts), s. esetlen, tohonya ember; v. n. lötyögni; döczögni, indöngení; lesiitni a fejét; eltakarni a képét.

## Sluttish

Slough (szláu), s. mocsár; —y, adj. mocsáros.

Slough (szláff), s. kigyóbőr.

Sloven (szláv'en), s. ronda, csatakos, czafos ember.

Slov'enliness, s. rondaság, csatakosság.

Slov'enly, adj. ronda, csatakos, czafatos; adv. rondán, lucskosan.

Slow (szlao), adj. lassú; hanyag; —ly, adv. lassan; —ness, s. lassúság; hanyagság.

Slow, v. a. lassítni.

Slubber (szláb'běr), v. a. elhányni -vetni (a munkát) bepiszkolni; v. n. hamarkodni.

Sludge (szládzs), s. sár, iszap.

Slue (szlju), v. a. forgatni.

Slug (szlágg), v. n. lajhálkodni, lústálkodni; s. lajha ember; lassú hajó; akadály; gomoly; — a-bed, s. álomszuszi.

Slug'gard, adj. lajha, henyje, lusta: s. lajhálkodó, lústálkodó.

Slug'gish, adj. lassú, lajha; —ness, s. lajhaság.

Sluice (szljusz), s. zsílip, gátzsilip; — keeper, s. zsilipmester; — money, s. zsilipvám: —, v. a. kiereszteni (a vizet).

Slumber (szlám'běr), s. szenker: szendergés, szunyadozás; v. n. szenderegni, szunyadozni.

Slumberous (szlám'berász), adj. szendergő: szenderítő.

Slumbery, v. Slumberous.

Slumpy (szlá'm'pi), adj. sáros, pocsékos.

Slur (szlár), s. folt, gyalázat; feddés, hábázatás: csiny; fogás; ráfogás; (zen.) kötjel (—); v. a. bemocskolni; rászedni: (over) átszököni (vmín), elmellőzni (vmit).

Slut (szlátt), s. csatakos, ronda nöszemély; szajha.

Slut'tish, adj. piszkos, csatakos, ronda; —ly, adv. pisz-

363

Sly

kosan, rondán; —ness, s. piszkosság, csatakosság, rondaság.

Sly (szlei), adj. ravasz, alattomoskodó, fortélyos; —ly, adv. ravaszül: —ness, s. ravaszság: —, s. on the sly, alattomban, loppal.

Smaek (szmékk), s. íz: melék-íz: jó-íz; kis adag, kóstoló; szín, jel, nyom; csónakfaj; pitty; czuppantás, csuppanó csók; csettentés, csettenő ütés, ostoresattanás: give me a — of it, hadd kóstoljam meg: to have a — of, vmely ízének lenni, vmely ízzel bírni; emire emlékezetni; he has still a — of the country squire, még mindig felismerhetni benne a falusi mágnást.

Smaek, v. a. czuppantani; czuppanttra csókolni: to — one's lips, pittyenni: to — the whip, az ostort pattogatni v. rittyegtetni: —, v. a. czuppanni: ízleni: to — of, vmely ízének lenni, vmely ízzel bírni, emire emlékezetni.

Smackering (szmék'kering), s. vágyakodás, sovárgás, kiránkozás; to have a — after a thing, megkivánni vmit, sovádrogni vmi után.

Smack'ing, adj. a — breeze, (haj.) kedvező szél.

Small (szmaal), adj. apró, kicsiny; kerés, csekély; rékony, gyenge; a — town, kis város; a — village, kis falu; a — matter, csekélység; it was of — avail, nem sokat használt; he was possessed of a — fortune, volt neki egy kis vágyonkája: on a — scale, kicsinyben; to make one feel —, vkit lealázni, megszégyeníteni; — beer, s. gyenge sör: — arms, s. pl. apróbb löfegyverek: — clothes. —, s. pl. térdig éró nadrág; — coals, s. pl. szén aprajá; — craft, s. hajócska; — pox, s.

himlő, csécs; — shot, s. serét; — talk, s. társalgás, érdektelen beszélgetés; — ware, s. norimbergai áruk; szalagáruk; —, s. the small of the leg, alsó láb-szár hústalan része, bokacsonttáj; —s, s. pl. térdig éró nadrág.

Small'ish, adj. kicsinyed, csekélyke.

Small'ness, s. kicsinység, kicsinyes, csekélység.

Smalt (szmaalt), s. kékenyiveg, kék festék.

Smaragd (szmér'ég), s. smaragd.

Smaragdine (szmêrêg'din), adj. smaragdból való; smaragdzöld.

Smart (szmárt), v. n. fájni, sajogni lakolni; you shall — for it, ezért ön lakolni fog; —, s. fajás, sajgás; — money, s. fájdalompénz, sérdij.

Smart, adj. ékes, esinos, takaros, feszes, helyes; cizc-zomás, piperés; ügyes, okos, ildomos, gyorseszű, ravasz; fájós, fájdalmas; tüzes (p. viadal); a — girl, nyalka v. helyes leény; a — fellow, nyalka legény; to make one's self —, felpiperészni magát; —ly, adv. takarosan, ékesen; ügyesen; illemosan; fájdalommal, fájdalmasan; élénken: csipősen: —ness, s. takarosság; cizc-zomázott-ság; ügyesség, ildomosság; élénkség; hervesség; tüzeség; sajgóság.

Smash (szmés), v. a. szét-hajitni, szétrombolni, szétzúzni; (átr. ért.) tönkre tenni; to — to pièces, darabokra zúzni; to — down, lecsapni, lezúzni; —, s. széthajítás, szétrombolás, szétüzás; tönk.

Smatch (szmêts), v. n. ízleni; s. csattogány.

Smatter (szmét'ter), v. n. felületesen v. szakismeret nélkül cseregni: felületes ismerettel bírni.

Smallish

Smite

Smat'tering, s. felületes ismeret; to have a — of Latin, törni a latin nyelvet.

Smear (szmír), v. a. kenni, moeskolni, bemocskolni; s. kenőcs.

Smear'y, adj. enyekes, zsírnemű. [faj.

Smeath (szmíth), s. rucza-Smee, v. Smeath.

Smegmatic (szmeg'métik), adj. szappannemű, tisztító.

Smell (szmell), v. n. irr. (smelt, smelt), (of) valamely szagának lenni, szaglani; (at) hozzászagolni; v. a. szagolni, megszagolni; to — a rat, gyanus dolgot észrevenni, érezni a sáfrányillatot; —, s. szag; a pleasant —, jó szag; a nasty —, rosz szag, bűz.

Smell'ing, s. szaglás; adj. szagos; — bottle, s. illatszeres üveg; — salt, s. szénsavas hugyag.

Smelt (szmelt), s. eperlánszemling (hal).

Smelt, v. a. olvasztani.

Smell'ting, s. olvasztás, adj. olvasztó; — house, s. olvasztócsűr, kohó; — fur-nace, s. olvasztókemencze, koh.

Smerk, v. Smirk.

Smerlin (szmer'lin), s. bajuszos, tergélye.

Smew (szmju), s. fekete fejű buvár.

Smick'er (szmik'ker), v. n. kacsingatni.

Smick'et (szmik'kit), 's. fél-ing, előing.

Smiddy, v. Smithy.

Smile (szmeil), v. n. somolyogni, mosolyogni; to — on (upon) one, rámosolyogni vkire; —, s. mosoly.

Smilt, v. to Smelt.

Smirk (szmérk, szmörk), v. n. vigyorogni, hizelgőleg mosolyogni.

Smite (szmeit), v. a. irr. (smote [szmoot], smitten [szmit'tn.], útni, megütni, sujtani, lökni; megigézni; (bibl.) megverni, biintetést, csapást mérni vkire;

364

Smiter

Smooth

Snatoh

agyonsujtani, megolni; to
— one, vkit lábáról leveni; vkitől vmit kicsalni;
to be smitten with love,
szerelemittasnak lenni; to
be smitten with amaze-
ment, elbámulni; to — to
the ground, földhez sujtani; his heart smote
him, fájt a szíve; —, v. n. ütődni, öszszeütődni.

Smiter (szmei'těr), s. sujtó;
ököl.

Smith (szmith), s. kovács;
lock —, lakatos; silver —,
ötvös; —, v. a. korácsolni.

Smith'ery, s. kovácsmunka;
kovácsműhely.

Smith'y, s. kovácsműhely,
vinnye.

Smock (szmak), s. szoknya,
nőing; — frock, s. vászon
felső ruha, foszlány; vá-
szon zubbony; —mill, s.
szélmalom (melynek csak
sapkája fordul); — race,
s. asszony-verseny —, v. n.
leányozni, leányokat haj-
hászni.

Smoke (szmook), v. a. füstölni, megfüstölni; dohányozni; kiszimatolni; megtréfálni, luddá tenni; to — a pipe, pipázni; to — a cigar, szívarozni; —, v. n. füstölni, gőzölni; (for) lakolni, lünlődni; (against) égni, dühöngeni (bibl.); —, s. füst; gőz; — black, s. füstkorom; — box, s. füstszekrény; — jack, s. nyárs, melyet a felszálló füst fогат.

Smo'ker, s. füstölő; dohányos, pipás.

Smo'ky, adj. füstös; kormos,
szurtos.

Smoldering, v. Smouldering.

Smooth (szmúdh), adj. síma,
sík, síkár; to make —,
megsimítni; a — style,
könnyű, folyékony irmó-
dor; a — tongue, síma
szaj; a — face, szakállat-
lan arez; szelid areczkife-
jezés; — tongued, adj.
síma szájú; —, s. pázsit,
gyep; rét, kaszáló.

Smooth, v. a. simít ni; va-
salni, téglázni; pallérozni,
sikárolni; egyengetni, egye-
nítni; csillapítni, megnyug-
tatni; to — down, elsi-
mít ni, lágyítni, szelidítni;
to — the way, az utat ki-
egyengetni.

Smooth'en, v. a. simít ni.

Smooth'er, s. simító; simító-
fog.

Smooth'ly, adv. simán; lá-
gyan, szelíden; csendesen,
lassan; akadálytalanúl.

Smooth'ness, s. símaság;
lágyság; szelídseg; csend-
desség, lassúság.

Smother (szmadh'ér), v. a.
megfulasztani; elnyomni;
(a levegőt elzárvá) elol-
tani; v. n. megfulni; ro-
szül égni, füstölni; s. fojtó
füst.

Smoulder (szmol'děr), s. fojtó
füst; v. n. roszúl égni, füstölni.

Smouth (szmáuts), v. a.
beszennyezni; rászedni; s.
folt, pecsét, zsidó (gűny-
név).

Smouze (szmuz), v. a. szét-
rombolni.

Smug (szmág), adj. csínos,
takaros, cziezomás; v. a.
esinosít ni, cizczomázni; to
— one's self up, kicsino-
sít ni magát.

Smuggle (szmág'gl), v. a.
and n. csempészni, becsem-
pészni; csempeskedni, csem-
pészetet üzni.

Smug'gler, s. csempész, csempüsz, dugárus.

Smug'gling, s. csempészet,
dugáruссág.

Smut (szmát), s. szenes v.
kormos pecsét, szenny; trá-
gárság; üszög; — mill, s.
üszögtelenítő gép; —, v. a.
kormosűtni, szenesít ni, be-
szennyezni.

Smutch, v. to Smut.

Snack (sznêk), s. osztalék,
jutalék, részlet; siettetett
falatozás; to go —s with
one, vkivel fele nyereségen
lenni.

Snack'er, s. részes, részvevő.

Snacot (szněk'kát), s. tůhal.

Snaffle (szněf'fl), s. orrfék,
zabla; v. a. megzabolázni;
v. n. dunnogni, nyifogni.

Snaff'ler, s. uton-álló.

Snag (sznêg), v. a. szabdaldni:
lopni; s. göres, bütyök,
tőnk; vízi csiga; felfog;
—ged, adj. gürösös, tönkös.

Snag'gy, adj. göresös, tönkös;
akadékos szeszélyes, dur-
czás.

Snail (sznēl), s. csiga; laj-
hár (lassú ember); —clover,
s. csigacsgő; —shell, s. csiga-
ház, csigahéj; — stone, s.
csigakő.

Snake (szněk), s. kigyő; —
fish, s. orsóhal; —stone,
s. kigyőszem (kö); —, v. a.
csavarni; — v. n. csúszni,
kúszni.

Snaky (szně'ky), adj. kigyős;
kigyódzó.

Snap (sznép), v. a. elesattan-
tani; hirtelen törni, eltör-
ni; to — one's fingers at
some one, fittyet hányni
vki orra alá; to — the
pistol, lepattuntani a pisz-
tolysárkányt; to — away,
hirtelen elkapni; to —
asunder, hirtelen ketté
törni; to — one up short,
ráformedni vkire; —, v. n.
elcsattanni; hirtelen törni,
eltörni; to — at, hozzá
capni, hirtelen oda nyulni;
to — off, to — asunder,
eltörni, ketté törni; — s.
elcsattanás; törés: hozzá-
kapás, utánakapás; fitty;
ngakádzs, karpereez stb.
csatja; ráformedés; —
dragon, s. pintyő; — sack,
s. tarisznya; — short, s.
neki ripakodó, ráformedö.

Snap'pish, adj. zehernye,
neki ripakodó.

Snare (szněr), s. tör; v. a.
törbe ejteni.

Snarer (szně'rěr), s. cselhá-
nyó.

Snarl (sznárl), v. a. törbe
ejteni; v. n. kutyamódra
morogni.

Snatch (sznêts), v. n. kap-
kodni; v. a. to — away,

365

Snatchingly

gyorsan elkapni, hirtelen elragadni; to — up, megkapni, megfogni; felkapni; —, s. gyors hozzá- vagy elkapás; felkapás; darabka, töredék; by snatches, közben-közben; töredékesen.

Snatch'ingly, adv. kapvakapra; közben-közben; közzel-közzel.

Snath (sznáth), s. kaszanyél.

Snead, v. Sneed.

Sneak (szník), v. n. csúsznámászni, lappangani, loppal járni, alattomoskodni, settenkedni: to — away, to — off, alattomban emenni, elillanni; to — to one, csúszni-mászni vki előtt: to — about, őlalkodni; —, s. őlalkodó, alattomoskodó, csúszó-mászó.

Sneak'er, s. kis ital-mérték.

Sneak'ing, s. csúszás-mászás, alattomoskodás, őlalkodás; adj. csúszó-mászó lappangó, alattomoskodó; —ly, adv. csúszva-mászva, alattomoskodva; czudarúl, fukarúl.

Sneaks, s. csúszó-mászó; nyomorúlt ember.

Sneap (szníp), v. a. behatni, áthatni; megdorgálni, lehordani; —ing wind, metsző szél; —, s. lehordás, megdorgálás.

Sneb (szneb), v. a. megpírongatni; pirongatás.

Sned, v. Snath.

Sneer (sznír), v. n. orrát fintorgatni; fitymálásból, gúnyóból száját félrehúzni; to — at, fitymálni, gúnyolni, megetést mutatni finkorkép által; —, s. orrintorítás, gúnyolás. sténí.

Sneeze (szníz), v. n. tüsszen-

Sneez'ing, s. tüsszentés; — powder, s. tüsszentő por.

Snib, v. Sneb.

Snicker (sznik'er), v. n. nyihogni, szakállába nevetni; s. nyihogás; taknyosló.

Sniff (szniff), v. n. (at, on) szaglálni, szaglálódni, szimatolni.

Snift

Snift (sznift), v. n. lehegni, fujni (az orrával); horkanni, hortyogni (n. h.); s. pillanat; szakadó köd.

Snig (sznig), s. angolnafaj.

Snigger, v. Snicker.

Sniggle (sznig'gl), v.n. angolnászni.

Snip (sznip), s. ollóval elmetszett darab, esülék, hulladék; to go —s with one, osztozni vkiivel; —, v. a. lenyesni, metszeni, elmetszeni (ollóval), darabokra ollózni.

Snipe (szneip), s. szalonka, snef.

Snip'py, adj. fukar.

Snipsnap (sznip'sznêp), s. perpatvar, czivakodás adj. rövid.

Snite (szneit), v. Snipe.

Snithe (szneidh), Smithy (sznidh'y), adj. metsző 'szél).

Sniv'el (szniv'vl), s. takonycsep; v. n. futni a takonynak, felszíni a taknyát; gyermekmódra pityeregni.

Sniv'eler, s. pityergő.

Snob (sznab), s. műveletlen, ízléstelen ember, ki urat játszik: fertálymágnás; —bish, adj. fertálymágnási; — bery, s. urhatnámság.

Snod (sznad), s. kötő, szalag; adj. cziczomás, síma.

Snore (sznoor), v. n. hortyogni; s. hortyogás.

Sno'rer, s. hortyogó.

Snort (sznart), v. n. horkanni, tüsszégni (mint a ló).

Snot (sznat), s. takony; v. a. kifujni (orrát).

Snotter (sznat'ter), v. n. nyivákolni, sírníriin, zokogni; s. gombolyító kötél.

Snotty (sznat'ti), adj. taknyos.

Snout (sznáut), s. orj (állatoké).

Snow (sznao), s. hó; két nagy és egy kis árboczú hajó; — ball, s. hólabda; — bird, s. hómadár; — drift, s. hófuvat; — flake, s. hópehely, hópihe; — flood, s. hólé árja; —

Snuggle

plough, s. hőeke; — slip, s. hőomla, hőomlat; — white, adj. hőfejér; —, v. n. havazni; it snows, esik a hó.

Snow'y, adj. havas, hófedett; hőfejér.

Snub (sznább), s. bütyök, csomó; — nose, s. fitos orr; —, v. a. ráförmedni, lefőzni, lehordani; lenyírbálni.

Snudge (sznádzs), v. n. korhelkedni, lappangani; s. korhel: lappangó, alattomoskodó; zsugori.

Snuff (sznáff), s. burnót; égő gyertyabél kormos vége; to take —, burnótolni, burnótot színi; to take in —, to take — at . . ., orrolni, rosznellen venni vnit, megharagudni, neheztelni vniért; — box, s. burnótszelencze; — taker, s. burnótoló; — taking, s. burnótolás; —, v. a. to — a candle, a gyertya hamvát elvenni, a gyertyát koppantani; to — pepper, megbántódní, megharagudni; to — up, szipákolni, felszíni; to — out, koppantva eloltani; —, v. n. fujni az orrával, orron át lélekzeni; to — at, orrát fintorgatni.

Snuff'ers, s. pl. a pair of —, koppantó, hamuvevő.

Snuffle (sznáff'l), v. n. dunyanyogni, nyi'ogni, orrból beszélni, szaglálódni; orrával fűni, lehegni; s. nyifogás, orrbeszéd; zajos lélekzés; szaglálódás.

Snuff'ler, s. nyifa.

Snuff'y, adj. burnótos.

Snug (sznág), adj. kényelmes, otthonos, biztos, rejtett, betakart, beburkolt, odasimuló; —, ly, adv. ottHonosan, kényelmesen, jó helyen, odasimulva; —ness, s. kényelmesség, biztosság, vesztegletesség, hozzásimulás.

Snug, v. n. hozzásimulni.

Snuggle (sznág'gl), v. n. jó

366

So

helyt ülni v. feküdni, hozzáátmudni.

So (szoo), adv. így, úgy, ek-képen, ekként, akképen, akként, íly módon, oly mó-don; so be it, úgy legyen; for so trifling a matter, ilyen eszkéységért; I have so much to do, oly sok dolgom van; I am so much in love with her etc., oly-annyira szeretem őt stb.; so or so, imígy vagy amúgy; a form so noble, oly nemes alak: he must be compelled to do so, őt hényszeríteni kell rá; I never said so, én azt soha-sem mondtam: why so? miért? so so, imígy amúgy; jól, meglehetősen: I am but so so, csak megraggyok valahogy: and so on, and so forth, s így torább; so as to etc., úgy, hogy stb.; —, conj. tehát; azért; night is coming on, so I must be off, már éjjelecdik, tehát mennem kell.

Soak (szaok), v. a. áztatni, beáztatni; beszíni; v. n. áni, átáni; s. beáztatás, átáztatás: to give a —, átáztatni.

Soak'age, s. beáztatás.

Soak'er, s. áztató, beáztató: iszékos, nagyíró.

Soak'y, adj. csúrríz, nedres-séggel teljes.

Soal, v. Sole.

Soap (szaop), s. szappan; — ashes, s. pl. szappanhamú: — ball, s. szappanteke; — berry, s. szappanbogyó, szappanalma: — boiler, s. szappanfőző, szappanos: — earth, s. kallóföld, szalonnakő; —, v. a. beszappanozni.

Soap'y, adj. szappannemű, szappanos.

Soar (szoor), v. n. föllen-geni; fölemelkedni, fel-szállami (madár): fenn-szárnyalni; s. fennszárnyalás.

Soaring, adj. fennszárnyaló, fellengő.

Sob

Sob (szab), v. n. zokogni; s. zokogás.

Sober (szob'ér), adj. józan; mértékletes: komoly; —ly, adv. józanúl; mértékletesen: komolyan; —ness, s. józanság.

Sobriety (szobreíti), s. mértékletesség; komolyság; józanság.

Soc (szak), s. illető biróság; törényhatósági kerület; örlési kényszer; — man, s. jobbágy.

Socage, Socage (szak'kedzs) s. jobbágyi telek; —r, s. jobbágy.

Sociability (szosiébil'iti), s. társaságosság, társaságkeldelés, nyájasság.

Sociable (szosiebl), adj. társas, társalkodó, nyájas.

So'ciabley, adv. társasan, nyájasan.

Social (szo'sél), adj. társi, társadalmi, társas: —love, s. felebaráti szeretet; —ly, adv. társilag, társadalmilag: társasan; —ness, s. társaságosság.

Society (szoszeíl'iti), s. társaság, társulat.

Sociman (szoszin'ien), adj. soczinhitű: s. soczinianus; —ism, s. soczinianismus.

Sock (szak), s. rövidszáru harisnya: papus, vígjáték: szántóras.

Socket (szak'it), s. béleső: üreg, gődör; oszlopláb, oszlop töre: — of a tooth, fogüreg, fogsejt; — of the eye, szemüdör; — chisel, s. fejtő réső.

Socle (szo'kl), s. faltő; lábázat.

Socratie (szokrét'ik), —al, adj. sokratesi, sokratikus.

Sod (szad), s. hantdarab, hant.

Soda (szo'dé), s. szikaq, szíkső.

Soulality (szodél'iti), s. czimboraság.

Sodden, v. to Seeth.

Soddy (szad'di), adj. hantos.

Soder, v. Solder.

Soil

Sodium (szo'diám), s. szíkeny, szikany.

Sodomite (szad'omeit), s. sodomita.

Sodomitie (szadomit'ik), —al, adj. sodomitai, sodomai.

Sodomy (szad'om), s. sodomitaság, sodomai bűn.

Soc (szoo), s. dészá.

Socver (szo-ev'ér), adv. who —, akárki is: what —, akármi is; how —, akárhogyan is: mindamellett, mindazáltal.

Sofa (szo'fá, szo'fé), s. pam-lag, kereret.

Sofit (szaf'fit), s. ödénytáblázat.

Solt (szaft), adj. lágy, puha: lágy, szelid, enyhe; lassú, lassád, csendes; szende, szelid; gyengéd, érzékeny; a — skin, gyenge v. lágy hűr; a — answer, nyájas felelet: a — heart, érzékeny szív: —, s. the — of the belly, vékony, a test véknya, lágyék: —, —ly, adv. lágyan, puhán; szeliden nyájassan; csendesden, lassan, halkkal: — headed, — pated, adj. bárgyű, ostoba: — hearted, adj. lágyzásrű, érzékeny.

Soft'en (szai'fn), v. a. lágyitni, meglágyítni, megpuhítni; megengesztelni, megyindítni: csendesítni, csillapítni; e. n. meglágyílni, megpuhálni; megindálni, megengesztelődni; enyhálni.

Soft'ener, s. lágyító; lágyítászer; engesztelő; enyhítő, enyhítőszer.

Soft'ening, s. lágyítás, puhítás; lágyulás, puhulás; megengesztelődés: enyhítet.

Soft'ness, s. lágyáság, puhaság: szelidség, nyájasság; esendesség, lassáság.

Soggy (szag'gi), adj. nedres, gőzölgő.

Soho (szo'ho), int. hajrá.

Soil (szail), s. föld; termóréteg; termőföld; trágya; fertile —, termékeny föld;

367

Soiled

native, —, szülőföld; —, v. a. beszennyezni.

Soil'ed, Soil'y, adj. szennyes, piszkos, bemocskolt.

Sojourn (szó'dzsárn), s. tartózkodás, időzés; v. n. tartózkodni, időzni.

Sol (szal), s. czímermező; ötödik hang a zenei hangsorban; mintegy két krajészár értékű franczia rézpénz.

Solace (szal'êsz), —, vigasz: v. a. vigasztulni; v. n. vigasztaladni.

Solacious (szal'észász), adj. vigasztó, vigasztaló.

Solar (szó'lêr), adj. nap..., napi; — microscope, s. napgörcső, verőfényes nagyító; —month, s. naphó; — rays, s. pl. a nap sugurai; —spots, s. pl. napfoltok; —system, s. naprendszer; — year, s. nap-év.

Sold, v. to Sell.

Solder (szal'děr), v. a. forrasztani; s. forrasz; soft —, gyors forrasz.

Sol'dering, s. forrasztás; adj. forrasztó; — iron, s. forrasztóvas; — pipe, s. forraszeső.

Sold'ier (szol'dzsěr), s. katoná: —like, —ly, adj. katonás.

Sold'iery, s. katonaság.

Sole (szool), s. talp, lábtalp; czipőtalp; a lapos tengeri halak egy faja; v. a. talpalni.

Sole, adj. egyetlen, egyedűli: — bill, s. magánváltó; —ly, adv. egyedül, csak (n. h.).

Solecism (szal'iszizm), s. hibás szákötés.

Solemn (szal'em), adj. ünepélyes; —ly, adv. ünnepélyesen; —ness, s. ünnepélyesség; komolyság.

Solem'nial, v. Solemn.

Solem'nity, s. ünnepély, ünepélyesség.

Solemniza'tion, s. ünneplés.

Solemnize (szal'emneiz), v. a. ünnepelni, megünneDELNI.

Solicit (szalisz'it), v. a. kére-

gélni, kérni, megkeresni, kérve sürgetni, kérve serkenteni, szorgolni, szorgalmazni.

Solicita'tion, s. kéregélés, kérés, megkeresés, sürgetés; szorgalmazás; ügyviselés.

Solicitor, s. szorgalmazó; ügyviselő, ügyész.

Solicitous (szalisz'ítász), adj. gondos, gondoskodó, szorgos, aggóskodó; —ly, adv. gondosan, szorgosan.

Solicitude (szalisz'ítjud), s. gondoskodás, gondosság, szorgalmazatosság; aggóskodás.

Solid (szal'id), adj. szilárd; tömött; tartós; tiszta, termék; valódi; — gold, s. tiszta arany; — reasons, s. pl. erős okok; — foot, s. köb-láb (mérték); — number, koczkás szám; —ly, adv. szilárdul, tömötten, tartósan, tisztán.

Solidate (szal'idét), v. a. szilárditni, tartósítni.

Solid'ity, s. szilárdsg; tömöttseg; tartósság; tisztság.

Soliloquize (szolil'akweiz), v. n. magával beszélni.

Solil'oquy, s. magával beszéltés. [patáju.

Solipede (szal'ipíd), s. egySolitaire, v. Solitarian.

Solitarian (szalite'rién), s. remete.

Solitariness (szal'itêrinesz), s. magányosság, magány.

Sol'itary, adj. magányos, riedeg, elvonult; magányos, elhagyott; elkülönzött; —sparrow, s. remete v. haviasi holló (madár a verébfélék rendéből).

Solitude (szal'ítjud), s. magány, magányosság.

Solo (szó'lo), s. magánének, magánjáték.

Solstice (szal'sztisz), s. napállás, napfordulat; summer —, nyári napfordulat; winter —, téli napfordulat.

Solstitial (szalsztis'él), adj. napállási, napfordulati.

Solicitation

Somebody

Solubil'ity, s. felolvaszthatóság, feloldhatóság.

Soluble (szal'jubl), adj. felolvasztható, feloldható, oszlékony.

Solution (szolju'sán), s. olvadék, oldat; felolvasztás, felolvadás; megoldás, megfejtés; eloszlatás; elhárítás.

Solutive (szal'jutiv), adj. oszlátó, hasajtó.

Solvable (szalvébl), adj. felolvasztható; feloldható; megfejthető, megfizethető; fizetni képes.

Solve (szalv), v. a. feloldani; megfejteni; to — a problem, feladatot megfejteni; to — a riddle, talányt megfejteni; to — a difficulty, nehézséget elhárítni.

Solvency (szalv'enszi), s. fizetési képesség, fizethetés.

Solv'ent, adj. fizetni képes.

Somatic (szomêt'ik), —al, adj. testi, tetemi.

Somatology (szamêta'lodzsi), s. testtan, tetet tan.

Sombre (szam'br), adj. homályzavaros, sötét; komor.

Some (szam, szám), adj. némely, néhány, némi, valamely, valami, egykevés; give me — bread, adjon nekem kenyeret; give me — wine, adjon nekem bort; I had — of it, nekem is jutott belőle; she had — children, voltak neki gyermekei; he had — difficulties, neki nehézségei voltak; — go to law for the wagging of a straw, némelyek egy szalmaszélért is pert inditanak; — of the soldiers ran away, a katonák közül némelyek elszaladtak; —doubt, némi kétség; —men, —people, némely emberek; — one, valaki; for — time, egy ideig, darab ideig; — time back, — time ago, nem igen rég; — twenty miles, mintegy húsz mérföld.

Somebody (szám'badi), s. va-

368

Somehow

laki; he thinks himself
—, sokat tart maga felől.

Some'how, adv. valahogyan.

Some'thing, s. valami; adv.
egy kissé.

Some'time, adv. valaha, néha-
napján; valamikor.

Some'times, adv. némely-
kor.

Some'what, adv. némileg, egy
kissé.

Some'where, adv. valahol;
from —, valahonnan; —
else, máshol; from — else,
máshonnan.

Sommersault (szám'mér-
szaat), s. bukfencz; to cut
a —, bukfenczet vettü v.
hányni.

Somnambula'tion, s. álom-
bolygás.

Somnambulism (szamnêm'-
bjulizm), s. holdkórság.

Somnam'bulist, s. álomboly-
gó, alvajáró.

Somniferous (szamníférősz)
adj. álomhozó, altató.

Somnolence (szam'nolensz),
s. álmosság, álomkórság.

Som'nolent, adj. álmos.

Son (szán), s. fiú; my —,
fiam; our —, funk, their
—, flok.

Sond (szand), v. n. (haj.)
bukdálni.

Song (szang), s. ének, dal;
to buy a thing for an old
—, felette olcsón venni
vemit.

Song'ster, s. énekes, éneklő;
éneklőmadár.

Song'sstress, s. énekesnő.

Sounet (szan'net), s. szonett,
hangzatka.

Sonorous (szono'rősz), adj.
hangos, hangzatos, halla-
tos, zengő.

Soon (szűn), adv. nem so-
kára, rövid időn, korán,
hamar, csakhamar; —
after, kevéssel azután; as
— as, mihelyest; come —
back again, jöjjön vissza
minélelőbb; they had no
sooner arrived than etc.,
alig érkeztek, már is stb.;
I would sooner part with
my life than etc., inkább

meghalnék, mintsem stb. ;
— enough, if well enough,
elég hamar, ha elég jól;
too —, időelűtt, kelletinél
korábban.

Soot (szút), s. korom.

Sooth (szúth), s. valóság, igaz-
ság; jóslat: enyheség, kel-
lemesség; for —, in —, in
good —, valóban, igazán ;
—say, v. a. irr. jósolni,
jörendül mondani: —sayer,
s. jós, jörendülő: —saying,
s. jósłás, jövendülés.

Soothe (szűdh), v. a. engesztelni, megnyugtatni, leesendesítni, lecsillapítni, enyhítni; to — one, vkit megnyugtatni, megengesztelni; to — the pain, a fájdalmat csillapítni; in a soothing tone, engesztelő hangon.

Soot'iness, s. kormosság.

Soot'y, adj. kormos: v. a.
kormosítni, kormozni.

Sop (szap), v. a. mártani, be-
mártani; s. bemártott falat.

Soph (szaf), s. másodévi
diák.

Sophi (szo'fi), s. Perzsia fe-
jedelme.

Sophism (sza'izm), s. álböl-
cselmény; csalészlet.

Soph'ist, s. álbölcs, bölesé-
szet tanára.

Sophisticate (szofisz'tikét),
v. a. meghamisítni; —, —d,
adj. meghamisított.

Sophistica'tion, s. meghami-
sítás.

Sophis'ticator, s. meghami-
sító.

Sophistry (szaf'isztri), s. ál-
bölcselkedés.

Soporiferous (szaporif'érész)
adj. álomhozó, altató.

Soporific (szaporif'ik), adj.
altató; s. altatószer.

Sorcerer (szaar'szérér), s.
bülmester, büvész.

Sor'ceress, s. büvös asszony,
boszorkány.

Sor'cery, s. büvölet, boszor-
kányság.

Sord (szaard), s. gyep.

Sordid (szaar'did), adj. pisz-
kos; zsugori, fukar: —ly,
adv. piszkosan, zsugorilag;

—ness, s. piszkosság; zsugoriság, galádság.

Sore (szoor), s. sérülés, seb,
bibe, fájós rész; adj. sér-
rült, sebes, fájós, fájdal-
mas; a — throat, torok-
fájás; — eyes, szembaj,
szemdaganat; —ly, adv. se-
besen, sérülten, fájdalma-
san; —ness, s. sebhedtség,
fájdalmasság.

Sorrel (szár'vil), adj. pej;
light —, világospej; burnt
—, sütétpej: —, s. piros-
sárga, pirospej ló: sóska;
wood —, madársoska; —
salt, s. sóskaos.

Sorrily (szár'rili), adv. szomorúan, búsan; nyomorúltan.

Sorrow (szár'ro), s. bú, szomor, keserű; — will pay no debt, pénzzel, nem búszulással fizetik az adósságot; — comes unsent for, nem kell a szerencsétlen ségért követet küldeni; to my —, szomorúságomra; to yield to —, bűnak adni magát; —, v. n. szomor-kodni, bűsulni.

Sor'rowful, adj. szomorú, bűs,
bűteljes; —ly, adv. szomo-
rúan, búsan; —ness, s. szo-
morúság.

Sor'row'less, adj. bűtalan.

Sorry (szár'ri), adj. szomorú;
to be — for, sajnálni (rkit
v. vmit); a — sight, szo-
morú látvány; a — fellow,
nyomorúlt ember.

Sort (szaart), s. faj, fajta,
féle, nem; all sorts of
books, mindenféle könyv:
of that —, afféle; in some
—, némely részben, némi-
leg; after this —, ekképen;
in like —, hasonlólag; to
be out of sorts, kedvetlen-
nek lenni, szomorkodni;
the common —, a köznép:
—, v. a. osztályozni, szét-
válogatni; to — out, kirá-
logatni; to — one's self,
felcsinosítni magát (ebéd
elött): —, v. n. to — with,
összeilleni; egyesülni; öss-
szeszövetkezni, társalkodni

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

369

X

Sortable

-val, -rel; sort how it will,
akárhogy válik; it sorted
not, nem sikerült; it sort-
ed not to any fight, nem
került ütközetre.

Sortable (szaart'êbl), adj. osztályozható; szétválogatható; összeivillő.

Sort'ance, s. összeivills.

Sort'er, s. portékaválogató,
selejtelő.

Sort'ilege, s. sorsolás.

Sort'ment, s. osztályozás,
szétválogatás; összeválogatott áruk.

Sot (szatt), s. oktondi; iszákos, részeges: v. n. eszét meginni; v. a. elbutítíni.

Sot'tish, adj. bárgyu; buta;
részeg; —ly, adv. botorúl;
részegen; —ness, s. butáság; részegség.

Soul (szaol), s. lélek; not a
— was there, egy lélek sem
volt ott; upon my —, lel-
kemre mondom; with all
my —, teljes szívemből;
poor —! szegény! szegény
bohó — cheering, adj.
szírvíditó.

Soul'ed, adj. lélekkel biró,
lelkes.

Soul'less, adj. lelketlen.

Sound (száund), adj. ép,
egészséges; nem romlott;
alapos; józan: —ly, adv.
épen, egészségesen; alapo-
san: józanul; —ness, s.
épség, egészség; alaposság;
józanság.

Sound (száund), s. hang,
hangzás, hangzat; tenger-
szoros; kutasz, kémtű: —
hole, s. hangrés, hanglik;
—, v. n. hangzani; mély-
séget mérni (ónnal); it
sounds well, jól hangzik;
the trumpet sounds, szól
a trombita; —, v. a. har-
sogtatni, hangoztatni; ku-
taszolni; firtongatni; to
— the trumpet, a trombi-
tát fűni; to — the charge,
támadót fűni; to — the
retreat, hátrálót fűni; to
— one's own praise, dicse-
kedni; to — one, vkit fir-
tatni.

Sounding

Sound'ing, s. horgonyfenék;
adj. hangzó, hangzatos;
— board, s. hangfenék.

Soup (szúp), s. leves.

Sour (száur), adj. savanyú;
fanyar, komor, moqorva;
v. a. savanyitni, megsavanyítni: to — one, to — one's temper, vkit elmogorvitni; —, v. n. elsavanyodni; elmogorvúlni.

Source (szoorsz), s. forrás;
— of delight, örömforrás;
it is a — of comfort to me,
az nekem rigasztalásul
szolgál.

Sourd (szoord), v. n. eredni,
kiforrani.

Sour'ing, s. korász.

Souse (száusz), s. sólé; besózott hűs; v. a. besózni; v. n. csapni (-ra, -re); to — down, rohanva leszállni, lecsapni (mint a sas az üzöbe vett zsákmányára).

Sout'age (száut'edzs), s. zsákvászon.

Souter (száut'ér), s. foltozó
varga.

South (száuth), s. dél, délszak;
adj. déli, délszaki; adv.
délnek, délre; —east, s.
délkelet; adj. délkeleti; adv.
délkeletre; —west, s. délnyugat; adj. délnyugati; adv. délnyugatra; —ward, adv. délfelé.

South'erly (szádh'érli), adj.
délféli, déli.

South'ern (szádh'érn), adj.
déli, délszaki.

Southsay, v. Soothsay.

Souvenir (szú'venir), s. emlék.

Sovereign (száv'érin), s. ural-kodó, fejedelem; hűsz sülling értékű aranypénz; adj. főhatalmű; legfőbb; —ly, adv. legfelsőbben; fejedelmileg.

Sov'ereignty, s. fölség, főura-
ság.

Sow (száu), s. anyasertés,
eme, emedisznő, koczadisz-
nő; kis teknő; — bread,
s. türtszirom, disznőkényér.

Sow (szao), v. a. irr. (sowed,
sown), retni, magot retni;

Spanking

he has sown his wild oats,
eltelt tőle a bolondság.

Sow'er, s. vető, magvető.

Space (spész), s. tér; időszak, időköz: (erőtan) sebesség; pl. (nyomd.) térzők; for the — of six months, hat hónapra, hat hónapig; within a short — after, kevessel azután; in — comes grace, idővel, szalmával a nászpolya is megérik; —, v. a. (nyomd.) ritkítni; —, v. n. barangolni.

Spacious (szpősász), adj.
téres, féres, tágas; —ly,
adv. tágan, tágasan; —
ness, s. téresség, tágasság.

Spade (szpéd), s. ásó; zöld (kártyában); to call a — a, igaz nevén nevezni vmit; — bone, s. lapoczka

Span (szpên), s. arasz; fogaat; —of an arch, ivköz, ivhűr; —clean, adj. tiszta, csínos, fényes; —long, adj. arasznyi; —new, adj. ujdon-uj; —, v. a. araszszal átfogni v. átérni.

Spane (szpén), v. u. a csecstől elválasztani.

Spangle (szpén'gl), s. aranypillangó, ezüstpillangó; v. a. aranypillangóval hímezni; —d skies, s. pl. csillagos ég.

Spaniard (szpén'jêrd), s. spanyol; spanyolnő.

Spaniel (szpén'jel), s. fürjész-eb.

Spanish (szpén'is), adj. spanyol; s. spanyolnyelv:—fly, s. körisbogár; —leather, s. kordovány: —juice, s. higviricznedv; —red, s. hígkénle, hágpir, czinóber; —coin, s. bókok; —gout, s. bujasenyr; —padlock, s. szüzeségörző (lakat); —trumpeter, s. orditó számár.

Spank (szpêngk), v. a. tenyerezni.

Spank'er, s. csekélység, gombostű, aprópénz.

Spank'ing, adj. termetes, derék.

370

<table><thead><tr><th>Spannel</th><th>Sparrow</th><th>Specific</th></tr></thead><tbody><tr><td>Spannel, v. Spaniel.</td><td>rát hányni; fényleni; villogni; gyöngyölleni; pezsegni; sparkling wine, pezsgö bor; to — like a diamond, ragyogni mint a gyémánt.</td><td>szélni, szólni; to — of a thing, vmiről beszélni; to — upon some matter, vmi felől beszélni; he is speaking to you, önhöz szól, önhöz intézi szavait; I must — to him about it, e felől beszélnem kell vele; to — to the purpose, a dologra szólni; so to —, úgy szolván; to — for one, szót szólani ckiért; to — loud, fenhangon beszélni: — louder! szóljon hangosaban! —, v. a. I should like to — a few words with him, szere nék vele egy-két szót váltani; I spoke my mind, úgy beszéltem, a mint gondolkodom; to — the truth, igazat szólni; to — the truth I never set eyes on him, őszintén megvallva, én sohasem láttam őt.</td></tr><tr><td>Spar (szpár), s. pat, kovacs; gerenda; calcareous —, mészpat; — of lead, glompat; —, v. a. elreteszelni.</td><td>Sparrow (szpér'ro), s. veréb; common —, kozönséges veréb; — of paradise, vörösorrú magnyitó; — hawk, s. karvaly; — mouth, s. tátott száj.</td><td></td></tr><tr><td>Spar, v. Sparrow.</td><td>Sparse (szpárz), v. a. elszörni.</td><td></td></tr><tr><td>Parable (szpár'ébl), s. apró szeg, szegecs.</td><td>Spar'sedly, adv. elszórtan.</td><td></td></tr><tr><td>Sparadrap (szpár'êdráp), s. viasztapasz.</td><td>Spasm (szpêzm), s. göres.</td><td></td></tr><tr><td>Sparagrass, v. Asparagus.</td><td>Spasma'tic, Spasmod'ic, adj. göresás, görcsnemű.</td><td></td></tr><tr><td>Sparagus, v. Asparagus.</td><td>Spasmodic (szpêzmad'ik), s. görcsenyhítő szer.</td><td></td></tr><tr><td>Spare (szpêr), v. a. and n. kimélni; to — no pains, nem kimélni a fáradtságot; to — one's life, vki életének megkegyelmezni; if God — my life, ha az isten megtartja életemet; — me! legyen kimélettel irátam; we might have spared our coming, elmaradhattunk volna; I have no money to —, nincs fölösleges, nincs odaadni való pénzem: we have not a minute to —, egy perczet sem szabad elmulasztanunk (annyira sietnünk kell); to have enough and to —, bővelkedni (vmiben); to — at the spicket, and let it out at the bung-hole, kimélni a krajczárt s kidobni a fórintot; it is too late to — when the bottom is bare, késő fogytán a szűk költés.</td><td>Spasmology (szpêzmal'odzsi), s. görestan.</td><td></td></tr><tr><td>Spare, adj. takarékos; kevés, szűk; el nem foglalt, üres; to be — of a thing, takarékosan bánni vmivel; —bed, s. vendég-ágy; — diet, s. vékony tartás; — time, s. szabad idő; —ly, adv. szűken, alig; —ness, s. soványság.</td><td>Spat (szpét), s. osztriga-iradék.</td><td></td></tr><tr><td>Sparing (szpê'ring), adj. takarékos; vékony, szűk; — of words, kevésbeszédű, szórestelő; —ly, adv. takarékosan, szűken, fukarúl, kimélve; —ness, s. takarékosság; szűk léte v. volta vmínek; óvátosság.</td><td>Patiate (szpē'siét), v. n. szertebolyongni, kódorogni.</td><td></td></tr><tr><td>Spark (szpárk), s. szikra; szerető, udvarló; nyalkafi; —, v. n. szikrázni.</td><td>Spatious, v. Spacious.</td><td></td></tr><tr><td>Sparkle (szpár'kl), v. n. szik-</td><td>Spatter (szpét'ter), v. a. fecesenteni; bepíszkolni; becstelenítni, rágalmazni; v. n. bugyogni.</td><td></td></tr><tr><td></td><td>Spat'terdashes, s. pl. szárharisnya; gomboltyú.</td><td></td></tr><tr><td></td><td>Spatula (szpét'sjulé), s. lapoczka.</td><td></td></tr><tr><td></td><td>Spavin (szpév'in), s. csontpók (lónyavalya).</td><td></td></tr><tr><td></td><td>Spavined (szpév'ind), adj. csontpókos.</td><td></td></tr><tr><td></td><td>Spaw (szpaa), s. Spaa (város neve); ásványos fürdő; to go to —, fürdőbe utazni.</td><td></td></tr><tr><td></td><td>Spawl (szpaal), v. n. pökni; s. pök.</td><td></td></tr><tr><td></td><td>spawn (szpaan), s. békaporond, békaivadék; v. n. porondozni (béka); ívni (hal).</td><td></td></tr><tr><td></td><td>spawn'er, s. ikrás 1. nőstényhal.</td><td></td></tr><tr><td></td><td>spawn'ing, s. ívás; ivadék, halivadék; —time, s. ívás ideje.</td><td></td></tr><tr><td></td><td>Spay (szpē), v. a. herélni (nőstény állatot).</td><td></td></tr><tr><td></td><td>Speak (szpík), v. n. irr. (pret. spoke [szpook], spake [szpék]; part. spoken), be-</td><td></td></tr></tbody></table>

371

x*

## Specificate

Specif'icate, v. Specify.

Specification (szpeszifikésán), s. részletezés, részletes jegyzék, sorjegyzék, könlön feljegyzés.

Specify (szpesz'ifei), v. a. részleteini, egyenként v. nevenként följegyezni.

Specimen (szpesz'imen), s. mutatrány, példány.

Specios'ity, v. Speciousness.

Specious (szpi'sász), adj. látszatos, színleges; —ly, adv. látszólag, színleg; —ness, s. látszat, látszatoság, tetszet.

Speck (szpek), s. folt, mosok, petty; v. a. pettyezni.

Speckle (szpek'kl), s. petty; v. a. pettyezni, tarkázni.

Spectacle (szpek'tékl), s. látvány, színjáték; —s, s. pl. szem-üveg, pápaszem.

Spec'tator (szpekte'tér), s. néző.

Specta'tress, s. nézőnö.

Spectre (szpek'tr), s. kísér-tet, rémkép.

Spectrum (szpek'trám), s. szinkép.

Specular (szpek'julér), adj. tükrös.

Speculate (szpek'julét), v. a. and n. szemlélődni, vizsgálódni; to — in, haszonkémkedni -ra, -re, kereskedni -val, -vel.

Specula'tion, s. szemlélődés, vizsgálódás; haszonkémlés, nyerészet.

Speculative (szpek'julétiv), adj. szemléleti; nyerészkező, haszonkémlő; vállalkozó.

Spec'ulator, s. szemlélődő; haszonkémlő, vállalkozó.

Spec'ulatory, adj. kémlési; szemléleti; vizsgálódó.

Speculum (szpek'julám), s. tükör, méhtükör.

Speech (szpíts), s. beszéd; to make a —, beszédet tartani; his — failed him, elállott a szava; kikopott a beszédből; a telling —, talpra esett beszéd, ecsetelő beszéd.

## Speechify

Speech'ify, v. n. beszédet tartani.

Speech'less, adj. szótlan, néma; szavavesztett; —ness, s. szótlanság, némaság; szavavesztettség.

Speed (szpíd), s. sietség; gyorsaság, sebesség; haladás, elömenet, foganat; to make —, sietni; increased —, gyorsított sebesség; full —, legnagyobb sebesség: much haste, little —, hamar munka, késő haszon (lassan járj, tovább érsz).

Speed (szpíd), v. n. irr. (sped [szped], sped), sietni, haladni, elömenni, sikerülni; v. a. gyorsítni, előmozítani, elősegíteni (p. vállalatot); nem várákoztatni (vkit).

Speed'well, s. szigoráll.

Speed'ily, adv. sietve, hamar, hamarjában, gyorsan.

Speed'iness, s. sietség, hamarság, gyorsaság.

Speed'y, adj. siető, hamar, gyors; let me have a — answer, feleljen minélőbb.

Speiss (szpēsz), s. vegy, hárangvegy.

Spell (szpel), v. a. and n. reg. and irr. (spelt, spelt), betűzni, szótagolni, helyesen irni; varázsolni.

Spell, s. varázsjel, varázsbetű, varázsige, varázslat; mese. felváltás; váltogatás; for a long —, jó darab ideig: — bound, adj. varázslott, leigázett.

Spell'er, s. szótagoló; he is a bad —, nem tud helyesen irni.

Spell'ing, s. szótagolás; helyesírás.

Spelt (szpelt), s. tönköly; v. a. megdarálni; hasitni.

Spence (szpensz), s. éléskamra.

Spen'cer, s. kulesúr, sáfár, kiadó.

Spend (szpend), v. a. irr. (spent, spent), kiadni, költeni (pénzt); tölteni (időt); ráfordítni; elgyengítni; to

## Spicy

— a great deal of money, sok pénzt költeni; to — one's blood, vérét ontani; to — one's self, kimeríteni, elrongálni magát: feláldozni magát; spent with watching, éjjelezéstől kimerült; to — the time in discourse, beszélgetéssel tölteni az időt; —, v. n. fényelgeni (sokat költeni); nyereségesnek lenni; dradozni.

Spend'all, s. mindenét elhirdálta léhűtő.

Spend'thrift, s. tékozló.

Sperable (szpi'rêbl), adj. remélhető.

Spere (szpír), v. a. kémlenli, tudakozni, kérdezősködni (vmi után).

Sperm (szperm), s. állati mag.

Spermaceti (szpermészí'ti), s. czetfaggyű.

Spermatic (szpermét'ik), adj. mag ...: — vessels, s. pl. ondóedények.

Sperse, v. to Disperse.

Spet (szpett), v. a. kiönteni, kiárasztani; s. kiöntés.

Spew (szpju), v. a. kipökni, kivetni; v. n. okádní.

Sphacelate (szfêsz'ilét), v. a. hideg fenét okozni; v. n. megfenésedni.

Sphacelus (szfêsz'ilász), s. hideg v. holt fene.

Sphenoid (szfí'naid), adj. — bone, s. ékcsont (koponya alsó részén).

Phenoi'dal, v. Sphenoid.

Sphere (szfí'r), s. gömb, teke; kör, hatáskör.

Spheric (szfer'ik), —al, adj. gömbalakú; csillagi, a csillagokat illető.

Spheroid (szfe'raid), s. gömbölyded. [izom.

Sphincter (szfink'tér), s. zár-

Sphinx (szfinksz), s. sphinx.

Spial (szpei'él), s. kémlő; kém.

Spice (szpeisz), s. fűszer; v. a. fűszerezni.

Spicket, v. Spigot.

Spicy (szpeisz'szi), adj. fűszeres.

372

## Spider

Spider (szpei'děr), s. pók; -'s web, - web, s. pók-háló; - catcher, s. fal-mászó fakusz; - wort, s. hölye.

Spigot (szpig'át), s. csap; csapfürás; csapfüők.

Spike (szpeik), s. foglaló-szeg; faszeq, szövek; hegy (karóé, faszegé); rozskalász; levendula; v. a. faszegekkel beverni; meghegyezni.

Spiked (szpeikd'), adj. kalászos.

Spike'let, s. fűkalász.

Spiky (szpei'ki), adj. hegyes, meghegyezett.

Spill (szpill), v. a. reg. and irr. (spilt, spilt), elecsor-gatni, előnteni; v. n. páarlónak lenni.

Spill, s. csap; czövek; csekélység.

Spin (szpin), v. a. irr. (pret. spun, span; part. spun), fonni; göngyölgetni, tekergetni; (out) kifonni; hoszszúra nyugtani; to — a top, csigát csapni v. hajtani; to — a web of false-hoods, hazugságokat kikoholni; —, v. n. forogni; fonni.

Spinage (szpin'edzs), s. páraj, laboda.

Spinal (szpei'nêl), adj. hátgerinczi; — marrow, s. gerinczagy, gerinczvűlő.

Spindle (szpin'dl), s. orsó; bibeszár, nőszár; v. n. szárba indulni.

Spine (szpein), s. hátgerincz; tövis.

Spinel (szpei'nel), s. csipköcz.

Spinet (szpin'et), s. tüskesövény; zongora neme.

Spink (szpingk), s. pinty.

Spin'ner, s. fonó; kerti pók.

Spin'ning, s. fonás; —wheel, s. rokka. [kés.

Spinous (szpin'ász), adj. tüskos.

Spinster (szpin'sztér), s. hajadon; fonónő (n. h.)

Spiny (szpei'ni), adj. tüskés; bajos.

Spiral (szpei'rêl), adj. perge,

csigádad, csavardad; — line, s. pergevonal, csigavonal; — pump, s. vízcsavar; — spring, s. csigaru-gony; —ly, adv. csigádodon.

Spire (szpeir), s. csigavonal; csigatekervény; v. n. lobor-alakban emelkedni.

Spirit (szpir'it), s. lehelet, lélekzet; szellem, lélek; kedv, szív, elme; bátorság; szándék, akarat; szesz; — of wine, borszesz; — of the age, korszellem; — of love, szeretet szelleme; to keep up one's spirits, el nem csüggedni; to be in high —s, igen jó kedvvel lenni; to be in low —s, levertnek, elcsüggedtnek lenni, kedvetlenkedni; to put one into —s, felviditni, felbátorítni vkit; —, v. a. felbuzdíttni; felvidíttni; felbátorítni; lelkesíttni.

Spírited, adj. szellemdás; élénk, vídor; high —, tüzes; jókedvű; low —, csüggeteg, csüggedt.

Spírititful, adj. élénk, lelkes; —ness, s. élénkség.

Spíritless, adj. szellemlenlen, bátortalan; csüggeteg; élénktelen.

Spiritual (szpir'itsjuêl); adj. lelki, szellemi: lelki, egyházi; —ly, adv. lelkileg; szellemileg.

Spirituality (szpiritsjuêl'ti), s. szellemiség, lelkiség.

Spirituosity (szpiritsjuasz'titi), s. szeszesség.

Spirituous (szpir'itsjuász), adj. szeszes; élénk.

Spirit (szpért, szpört), v. a. feccsenteni; v. n. feccsenni.

Spiry (szpei'ri), adj. csavardad.

Spiss (szpisz), adj. sűrű.

Spissa'tion, v. Inspissation.

Spit (szpit), s. nyárs; v. u. nyársra húzni.

Spit, v. a. and n. irr. (pret. spit, spat; part. spit, spitten, spitted) pökni, kipökni, kiköpni.

373

## Spire

## Splint

Spite (szpeit), s. fenekedés, boszú; ellenkező indulat; in — of, -nak, -nek daczára; nem tekintvén-ra, -re; in — of me, akaratom ellen; —, v. a. boszújára tenni vkinék vmít.

Spite'ful, adj. boszúrágyó, boszantani szerető, haragot tartó; —ness, s. boszantási vágy, ellenséges indulat.

Spit'ting, s. pökés.

Spittle (szpit'tl), s. pök, nyál.

Spittle, v. Hospital.

Spittoon (szpit'tún), s. pökdőcze.

Splanchnic (szplént'snik), adj. bél, —, bél't illető.

Splanchnology (szpléntsnal'-odzsi), s. béltan.

Splash (szplês), v. u. meglocsolni, lucskolni.

Splash'y, adj. lucskos, sáros.

Splay (szplê), v. a. kapczetemessé tenni (lovat).

Spleen (szplín), s. lép; lépkórság, komorkórság; komorkedvűség; to have a — against one, fenekedni vkire.

Spleen'ful, v. Splenetic.

Spleen'y, v. Splenetic.

Spleet (szplít), v. a. szálkáit kiszedni (a halnak).

Splendent (szplen'dent), adj. fénylő, fényes.

Splen'did, adj. pompás, fényes; —ly, adv. pompásan, fényesen.

Splen'dour (szplên'dár), s. pompa, fény.

Splenetic (szplin'etic), —al, adj. lépkóros, komorkóros, komorkedvű.

Splenic (szplen'ik), adj. léphez tartozó. [lép-ér.

Splenitis (szplen'itisz), s.

Splenitis (szplen'tisz), s. lépgyuladás.

Splice (szpleisz), v. a. hasítni, hasogatni; összefoglalni (keresztben); s. hasítás.

Splint (szplint), s. csontküllő; szálka, forgács; v. a. csontküllő közé tenni; forgácsolni.

## Splinter

Splint'er, s. szálka.

Split (szplitt), v. a. irr. (split, split) hasítni, hasogatni; szakítni, felszakítni; szétrombolni; to — one's sides with laughing, majd megpukkadni nevettében; let us — the difference, felezzük a különbséget; —, v. n. hasadni, repedni, szétrepedni; (on, upon) füsthe menni: kifecsegni; elárulni; to — with laughing, megszakadni nevettében; to —on a rock, dugába dőlni; to — on a pal, ezimborát elárulni; to be — upon, elárultatni; —, s. hasadék, tátevány; — cause, s. ügyvéd, jogcsavaró; —fig, s. fűszerárus.

Splurge (szplördzs), s. lárma, zenebona, tüntetés.

Sp lutter (szplát'tér), s. zsvaj; v. n. összevisszabeszélni, igen gyorsan beszélni.

Spoil (szpail), v. a. elrontani; elkényeztetni, elgedélni; megfosztani, kirabolni, kizsákmányolni; s. zsákmány, préda.

Spoke (szpook), s. fentő, küllő; létrafok; (haj.) dörong.

Spoke, v. to Speak.

Spoliate (szpo'liét), v. a. megfosztani, kirabolni.

Spolia'tion, s. megfosztás, kizsákmányolás.

Spondee (szpan'dí), s. spondaeus, lépő.

Spondyle (szpan'deil), s. gerinczsont, csigolya.

Sponge (szpándzs), s. szivacs; v. a. kitörölni (szivacsesul); v. n. magát tele színi (mint a szivacs).

Spon'ger, s. élődi.

Sponginess (szpán'dzsinesz), s. szivacsosság.

Spongious (szpán'dzsiász), adj. szivacsos.

Spon'gy, v. Spongious.

Sponk, v. Spunk.

Spons'al (szpan'zél), adj. eljegyzési, eljegyzést illető; menyasszonyi.

## Sponsor

Spons'or, s. kezes, jótálló; koma, keresztatya; to stand — to —, keresztvízre tartani.

Spontaneity (szpantêní'titi), s. önkénytiség, önkényteség.

Spontaneous (szpant'é'niász) adj. önkényti, önkénytes; —ly, adr. önkényt, önszántából.

Spool (szpúl), s. csév, cséve; v. a. csévezni.

Spool'er, s. csévelő.

Spoon (szpún), s. kalán, kanál; table —, evőkanál; coffee —, kávés kanál; to be born with a silver — in one's mouth, gazdag családból származni, gyermeksegétől fogva mindenben bővelkedni; — v. a. szél alá fordítani.

Spooney (szpún'i), s. balga; adj. érzékenykedő; he began to feel —, érzelegni kezdett; he is — on that girl, szerelmes abba a leányba.

Sporadic (szparêd'ik), —al, adj. szórványos.

Sport (szport), s. kolduló barátok gyűjtökosara; mulatság, idő öltés, testgyakorlat, vadászat, kéjvadászat, kéjhalászat stb.; tréja, csiny, játék; to make — of one, tréfát üzni vkiből; to spoil one's —, vki tervét elrontani, vki szándékát semmivé tenni; for —'s sake, időtöltésül; —, v. a. mulatni, mulattatni; láttatni; —, v. n. játszani, tréfálódni, enyelegni.

Sport'er, s. kápé, tréfás embér.

Sport'ful, v. Sportive.

Sport'ingly, adv. enyelegve; tréfából.

Sport'ive, adj. mulatságos, tréfás; —ly, adv. mulatságosan, tréfásan; —ness, s. mulattatás.

Sport'ulage, s. perdíjak.

Sport'ule, s. adomány.

Spot (szpatt), s. hely, helyescske; fölt, mocsok; a —

## Spread

of ground, földdarab; — of interment, sírhely; on (upon) the —, a hely színen: egyszeriben, tüstént, azonnal; — of grease, zsírfolt; —, v. a. bemocskolni; tarkázni, pettyezni.

Spot'less, adj. szeplőtlen, tiszta; —ness, s. szeplőtlenség, tisztaság.

Spot'ted, adj. tarka, pettygetett; — fever, s. patécsos láz.

Spot'ty, adj. pecsétes, mocskos, bemocskolt.

Spousage (szpáuz'edzs), s. egybekelés, menyegző.

Spousal (szpáuz'él), adj. menyegzői; házassági; s. menyegző. [társ.

Spouse (szpáusz), s. hitves.

Spouse'less, adj. nőtelen, férjtelen.

Spout (szpáut), v. a. kifesckendeni, felhányoni (vizet); v. n. kibuzogni, kilővelni; s. kuteső; vizsgár: csoraga, csatornacső; víz-zsák, víz-oszlop; felhőszakadás.

Sprain (szprén), v. a. kificzamitni; s. ficzam.

Spraints (szprěntsz), s. gannaj (vidráé, nyesté stb.).

Sprat (szprét), s. küsz, kisz (hal); — barley, s. német árpa.

Sprawl (szpraal), v. n. henteregni, csuszkálni, mászkálni, eviczkélni.

Spray (szpré), s. ágacska.

Spray, v. Spry.

Spread (szpred), v. a. irr. (spread, spred; spread, spred), kiterjeszteni, elterjeszteni, kiteríteni; to — over, teríteni —ra, —re; to — bloodshed and ruin through a peaceful land, békes országot vérontással s pusztitással elborítani; to — about some report, vmely hírt elterjeszteni; to — a cold repast, hideg étketek feladni; —, v. n. ki-, elterjedni: ki-, elterülni; terjeszkedni: ki-nyilni, kifeselni (mint a virág).

374

<table><thead><tr><th>Spree</th><th>Sprit</th><th>Square</th></tr></thead><tbody><tr><td>Spree (szprí), s. csapongás, kalandoskodás, dáridó, dözsölés.</td><td>hinteni; meghinteni; megpettyezni; meglocsolni; s. hintező, szentelő (templomban).</td><td>v. n. rugdalódni, rugdosni; topogni.</td></tr><tr><td>Sprig (szprig), s. ágacska, hajtás, gally, vessző; (fjetelen) szeg.</td><td>Sprit (szprit), s. pányvafa (vitorláé); csira; sarjadék; v. n. csírázni.</td><td>Spurn'ér, s. megvető.</td></tr><tr><td>Spright (szpreit), s. lélek; kisértet; —ful, —ly, adj. élénk, virgoncz, vidám, vidor.</td><td>Sprite, v. Spright.</td><td>Spur'rer, s. sarkantyúzó; ösztönöző.</td></tr><tr><td>Spright'iness, s. élénkség, virgonczság, vidámság, vidorság.</td><td>Sprite'ly, v. Sprightly.</td><td>Spurt (szpárt, szpört), v. n. feccsenni, szökelleni, ferseegni.</td></tr><tr><td>Spring (szpring), v. n. irr. (pret. sprung [szpráng], sprang [szprêng]; part. sprung [szpráng]), ugrani, szőkni; törni, elrepedni, elszakadni, elpattanni; eredni, fakadni, támadni, származni; to — up, felugrani; to — down, leugrani; he sprang from his horse, leugrott lováról; all hearts sprang towards him, minden szívet vonzott magához; to — over, átugrani; to — out, kiugrani; felsarjadni, kisarjadni, kihajtani; thence — all our misfortunes, onnan ered minden szerencsétlenségünk; — v. a. ugrasztani, felhajtani, fölverni (vadat); folvettetni (aknát); repeszteni; hirtelen előhozni, hirtelen előidézni; to — a leak, megnyiladozni, kilyukadni; to — a well, kutat ásni; to — a light, tüzet kiütni; —, s. ugrás; repedék; kezdet, eredet; tavasz; forrás; kútfő; rugó, rugony, rugótoll; — dividers, s. pl. ruganyos körző v. czirkalom; — grass, s. borjupázsit; — head, s. kutfő, forrás; — time, s. tavaszi idő; — water, s. forrásviz.</td><td>Sprout (szpráut), v. n. csírázni; sarjadni, hajtani.</td><td>Sputter (szpăt'ter), v. a. and n. fősögni; feccsenni; fecscsenteni; bugyogni, bugyorogni.</td></tr><tr><td>Springe (szprindzs), s. kelepcze, tör.</td><td>Sprout, s. káposzta hajtása.</td><td>Spy (szpei), s. kém; v. a. kémelni, kémlelni; to — out, kikémlelni, fölfedezni; —, v. n. kémkedni.</td></tr><tr><td>Spring'iness (szpring'inesz), s. rugalmasság, rúg-erő.</td><td>Spruce (szprúsz), adj. csínos, takaros.</td><td>Squab (szkwab), adj. lotyogós, csupasz; pelyhetlen (fiókmadár); testes, húos, kövér; v. n. pottyanni.</td></tr><tr><td>Springle, v. Springe.</td><td>Spruce, s. szurkos fenyő, lúczfenyő; fenyűgyanta.</td><td>Squab'bish, adj. lotyogós, húos, kövér.</td></tr><tr><td>Spring'ý (szpring'í), adj. rugalmas; forrásos.</td><td>Sprunt (szpránt), adj. virgoncz, fürge.</td><td>Squabble (szkwêb'bl), v. n. veszekedni, czivakodni, patvarkodni; s. perpatvar, villongás.</td></tr><tr><td>Sprinkle (szprin'kl), v. a.</td><td>Spry (szprei), adj. fürge, virgoncz, derék.</td><td>Squab'bler, s. patvarkodó.</td></tr><tr><td></td><td>Spul'ler, v. Spooler.</td><td>Squab'by, v. Squabbish.</td></tr><tr><td></td><td>Spume (szpjum), s. tajték, hab; v. n. habzani, tajtékzani.</td><td>Squad (szkwad), s. csapat; osztag.</td></tr><tr><td></td><td>Spun, v. to Spin.</td><td>Squad'ron (szkwad'ràn), s. lovas csapat; hajócsapat; négyszög (hadt.)</td></tr><tr><td></td><td>Spunge, v. Sponge.</td><td>Squalid (szkwal'id), adj. szennyes, piszkos.</td></tr><tr><td></td><td>Spungy, v. Spongy.</td><td>Squalid'ity, s. piszkosság.</td></tr><tr><td></td><td>Spunk (szpángk), s. tapló; bátorság, élénkség.</td><td>Squall (szkwal), s. felkiáltás; szélroham; v. n. felkiáltani, elkiáltani magát.</td></tr><tr><td></td><td>Spunk'y, adj. bátor, élénk, tüzes.</td><td>Squall'er, s. kiáltozó.</td></tr><tr><td></td><td>Spur (szpár), s. sarkantyú, kakassarkantyú; ösztön, indok; szarvas rozs; tőhajtás; hajóorr; támasz, oldaltámasz; sietség; to set spurs to one's horse, lovát megsarkantyúzni; to be upon the —, igen sietni; to come upon the —, szaladva jónni; —, v. a. sarkantyúni; sarkalni, serkenteni; to — one on to —, ösztönözi vkit-ra, —re; —, v. n. sietni.</td><td>Squall'by, adj. viharos.</td></tr><tr><td></td><td>Spurge (szpárdzs), s. fütej, ebtej; — flax, s. farkas-hárs; — wort, s. nőszírom.</td><td>Squalor (szkwělár), s. piszok.</td></tr><tr><td></td><td>Spurious (szpju'riász), adj. hamis, valódiatlan; becsusztatott; —ness, s. valódiatlanság.</td><td>Squamous (szkwěm'ász), adj. pikkelyes, pikkelynemű.</td></tr><tr><td></td><td>Spurling (szpár'ling), s. ökle, pólehal.</td><td>Squander (szkwan'dër), v. a. eltékozolni, elpazarolni; to — away one's fortune, elpazarolni vagyonát; —, s. tékozlás, pazarlás.</td></tr><tr><td></td><td>Spurn (szpárn), v. a. rúgni, seggbe rúgni, rúgva elkergetni; megvetni, fitymálni;</td><td>Squan'derer, s. tékozló, pazarló.</td></tr><tr><td></td><td></td><td>Square (szkwêr), adj. négyzetes; egyensügű; (átv. ért.) megegyező, megfelelő; kiegyenlített, eligazított, becsületes, igazságos; tagbaszakadt, vaskos, köpezős;</td></tr></tbody></table>

375

## Square

— mile, s. négyzetmér-föld; — root, s. négyzetgyök — inch, s. négyzet-hüvelyk; a — man, köpzös ember; three —, adj. háromszögű; four —, adj. négyszögű; — dealing, s. hecsületes eljárás; —barley, s. négy soros árpa; — s. négyzet, négyszog; második hatrány; négyzetszám: sakk-koczka; szögletmér-ték; árángyszerűség; megegyezés; to bring to a —, négyzetelni, négyegelni; to deal with one on the —, méltányosan bánni ekvivel; ugy viseltetni iránta, a mint ő irántunk viseltetik; that will break no squares, ez nem fog egyenetlenséget okozni; how go squares? hogy áll a dolog?

Square, v. a. négyzetelni, négyegelni; négyzetitni, négyszogitni; második hatványra emelni; to — the circle, a kört négyzetitni. I'll — it off with him, majd én azt kiegyenlítet bele; majd visszaadom neki a kölesönt; to — one's behaviour by..., szabni magát —hoz, —hez; — t. n. (with) hozzá állani, hozzáilleni, hozzávalónak lenni; megférni, megegyezni —val, —vel.

Squash (szkwas), s. lágy test; lotyadék; lottyanás; koronás tök; v. a. összezűzni, szétnyomni.

Squat (szkwat), v. n. gugolni, kuczorogni; v. a. meglapitni (füldhöz csapva); adj. guggoló; köpczös; tönött.

Squaw, v. Skuaw.

Squeak (szkwík), v. n. nyivákolni s. nyivákolás.

Squeal (szkwíl), v. n. nyoszörögni.

Squeamish (szkwím'is), adj. émelygős; —ness, s. émelygés.

Squeasiness, v. Queasiness.

Squeasy, v. Queasy.

Squeeze (szkwíz), v. a. szorítani, megszorítani, nyomni, megnyomni; csiptetni; to — out, kinyomni, kisajtolni; to — in (mto), belészorítni; to — one's self in, közé férkezni, belefurakodni; to — one's hand, kezét megszorítam viknek; — v. n. nyomakodni; the water —s through it, a útszivárog víz; —, s. szorítás; csíptetés.

Squeezer (szkwí'zěr), s. sajtoló v. szorító csavar.

Squelch (szkwels), s. csés, clesés; v. n. clesni; v. a. szétnyomni.

Squib (szkwib), s. rajka, rajgó.

Squib, v. Quib.

Squill (szkwil), s. csilla.

Squinancy, v. Quinsy.

Squinant (szkwm'ent), s. szittyávirágu fenyér.

Squint (szkwint), v. n. kanesalogni; adj. kanesal; — eyed, adj. kanesalszemű.

Squint'ing, s. kanesalítás; —ly, adv. kanesalogra.

Squin'y (szkwin'ni), v. n. (at) kanesalítni (ra, —re).

Squire (szkweir), s. fegyvernök, paizshordozó; udvari tiszt; country — földbirtokos, falusi mágnás; —, v. a. kísérni, követni.

Squirrel (szkwéi'rel), s. móhús.

Squirt (szkwěrt, szkwört), v. a. fecskendezni; v. n. esacsogni; s. fecskendő; víz-sugár; hasmenés.

Stab (sztêb), v. a. szurást ejteni (vkin); késsel, gylokkal stb. leszúrni; s. szúrás; to give one a —, szúrást ejteni vkin, leszúrni vkit.

Stab'ber, s. gyilkos; törük.

Stabiliment (sztébil'iment), s. tartósítás, támasz.

Stabilitate (sztébil'itét), v. a. tartósítni, állandósítni.

Stabil'ity, s. tartósság, állandóság.

Stable (stěbl), s. istálló; — yard, s. akol; — v. a. istállózni.

## Squeezer

## Stair

Sta'ble, adj. tartós, állandó.

Sta'bling, s. istállózás; istálló.

Staccado (sztêkke'do), s. karózat, czőlöpzet.

Staccato (sztêkke'to), adv. lőkéleg.

Stack (sztêk), s. boglya; rakás; v. a. boglyázni, boglyába rakni; rakásolni, rakásba tenni.

Staddle (sztêd'dl), s. támasz; mankó; utánfa, utófa, maqsemete.

Stadle, v. Staddle.

Staff (sztêf), s. (pl. staves), pálcza, bot; nyel, nyél (p. dárdán); létrafok; verszak; vezérkar; the — of command, vezérbot; environmental —, ezredtörzs; — officer, s. törzstiszt; —tree, v. csutkalom.

Stag (sztég), s. szarras; csi-kó; — beetle, s. szarrasbogár.

Stage (sztêdzs), s. színpad; fok, lépcső, lépcsőfok; postaállomás; — coach, s. postakocsí, gyorskocsí; — play, s. színjáték; —player, s. színjátszó; színész; — waggon, s. postaszekér; — writer, s. színműköltő.

Stagger (sztég'gěr), v. n. tántorogni; tétorázni; v. a. meghökkenteni.

Stagnancy (sztég'něnszi), s. tespedés.

Stag'nant, adj. álló, tespedő; — water, s. álló víz.

Stagnate (sztég'nět), v. n. pangani, tespedni.

Stagna'tion, s. pangás, tespedés.

Staid, v. Stayed.

Stain (stěn), s. folt, mocsok; gyalázat; v. a. bemocskolni; meggyalázni; tarkázni.

Stain'er, s. tarkázó; glass —, üvegfestő; paper —, papirtarkázó.

Stain'less, adj. mocsoktalan; szeplőtlen.

Stair (sztěr), s. lépcső, grádics; to go up —s, (a lépcsőkön) felmenni; to go

376

Stake

down —s, (a lépcsőkön) lemenni; to kick one down the —s, rúgva lelökni a lépcsőn vkit; it is up —s, fent van (az emeleten); it is down —s, lent van; up one pair of —s, az első emeletbe, az első emeletben; up two pair of stairs, a második emeletbe, a második emeletben; — case, s. lépcsőtér; — case-carpet, s. lépcsőszönyeg.

Stake (szték), s. karó; betét, betétel (játékban); to be at —, to lie at —, veszélyben forogni; to put to —, koczkára tenni; —, v. a. tenni, betenni, koczkára tenni; I'll — my life on... fejemet teszem rá; to — out, kikarózni.

Stalactites (sztélêktei'tiz), s. pl. csepkövek, függő csepegvények.

Stalagmites (sztêlêg'mitiz), s. pl. csepkövek, álló csepegvények.

Stale (sztél), adj. izvesztett; szagavesztett; állott; régen sült, száraz (kenyér); ütött-kopott (élez); a — virgin, leányok anyja; —, s. lóhugy; nyel, nyél; létrafok; csalétek, csalmadár; —, v. n. hugyozni (ló); elvénülni; —, v. u. elvénütni.

Stalk (sztaak), v. n. nagyokat lépni, büszkén járnı; s. szár, inda; — of a leaf, levélszár, levélnyél, csupka; — of hemp, kenderszár; — of a cherry, cseresznyeszár; — of a quill, tollszár.

Stall (sztaal), s. zártszék; sátor, fasátor, kirakóhely; kanonokszék; istálló (n. h.); v. a. istállózni (n. h.)

Stallion (sztél'ján), s. ménlő, tenyészmén.

Stamina (sztêm'inê), s. pl. ősanyag, eredeti anyag, alapelemek; himszálak.

Stammel (sztêm'ml), adj. királyvörös, kiáltóvörös; s. királyszín; tenyeres talpas nő.

Stammer

Stammer (sztêm'měr), v. n. hebegni, dadogni, akadozva beszélni; v. a. eldagogni.

Stamp (sztêmp), v. a. zúzni, törni, kölyüzni; nyomni, verni (p. pénst); bélyegezni, megbélyegezni (p. papírost); to — one's foot, toppanni, topogni; —, s. bélyeg, bélyegvas; postabélyeg; levéljegy; pénzverret, pénzkép; kölyü; receipt —, s. nyugtabélyeg; people of the same —, egybordában szött emberek; — cutter, s. bélyegmetsző; — office, s. bélyeghivatal; —room, s. verde.

Stanch (sztáns), v. a. to — the blood, elállítni a vért; —, v. n. ellenállani (vér).

Stanch, v. Staunch.

Stand (sztênd), v. n. irr. (pret. stood [sztúd]), állani; to — still, veszteg állani; to — on the threshold, a küszöbön állani; to — at the door, az ajtó előtt állani; how does corn — at present? hogy kél most a gabona? mi az ára a gabonának most? he stood rooted to the spot (with), úgy állott, mintha oda szegezték volna; to — gaping, ácsorogni, száját tátni, bámészkodni; to — staring at —, ráámulni; to — still as a stone, úgy állani, mint a bálvány; to — on tip-toe, lábujjhegyen, lábujjhegyre állani; to — first (in), elsőségének lenni (-ban, -ben); to — aside, félreállani, félremenni; to — about, állongani; körülállani; to — against, elentállani; to — back, hátralépni; visszalépni; to — before, előtte állani; to — by, ott v. jelen lenni; to — by one, vki mellett állani, pártját fogni, pártjára kelni vkinek; to — from, elevezni; to — in awe of —, rettenni —től, —től; to — in need of —,

szükségének lenni -ra, -re; to — in defence of —, védelmezni; to — in for a harbour, révbe beállani, behajózni; to — in one's light, vki elől elfogni a világosságot; vkinek akadályul lenni; to — in one's own light, saját javát nem látni; his hair stands on end, haja szála felborzad; to — on (upon) ceremonies, teketőriázní; to — on one's defence, véd-álásba tenni magát; to — out, kinyúlni; kiemelkedni, kitünni; kinn lenni, hítelen lenni; to — over, elnapoltatni; to — to one's word, szavának állani; I shall — to it, amellett megmaradok; I'll — to the loss, a veszteséget magamra veszem; to — up, felállani; to — up against, ellene támadni, kelni; to — up for —, védelmére kelni; to — upon one's guard, óvakodni; to — upon punctilios, teketőriázní, minden csekélységen fennakadni; to — with, összeegyezni, összeférni; to — well with some one, jó lábon állani vkivel; —, v. a. (stood, stood), megállani, kiállani, elsenvedni, eltüri; to — a chance of —, kilátásának lenni -ra, -re; to — one's ground, helyét megállani; to — the touch, to — the test (of), megállani a próbát; I cannot — that any longer, azt nem türhetem tovább; to — a siege, ostromot kiállani; to — a few bottles of wine, a fine supper etc., bort, vacsorát stb. fizetni vkinek (saját erszényére másnak rendelni); —, s. állás; elentállás; állapodás, megállapodás, szünet; megakadás, szorulás; állás, állvány, székállvány; aljzat, fek; cab —, bérkocsí-állás; wash hand —, mosdó-

377

Stand

Standal

asztal; ink —, s. téntartartó; to bring to a —, megállítni; állásfoglalásra kényszerítni; to take one's —on, upon, állást foglalni (vhol); szabni magát—hoz, —hez; to make a —, megállani; helyt állani, ellentállani; to make a — for., vmi mellett állhatatosan megmaradni, erővel rajta lenni vmin; védelmezni vmit; to be at a —, megakadni; szorultságban lenni.

Standal (sztênd'él), s. nagy fa, anyafa; sudarfa, épületfa.

Standard (sztênd'érd), s. zászló, lovagzászló; szabályozó mérték; mintámérték; pénzbecs; lőcs; szabály; that is to be measured by a different —, azt más mértékkel kell mérni; to bring to a —, szabályozni; — of value, értékszabályozó; —bearer, s. zászlórivó; — gold, s. próbás arany; — silver, s. próbás ezüst; — weight, s. szabványos súly, mintasúly.

Stander (sztênd'ér), s. álló; — by, s. jelenlévő, néző; — grass, s. kosbor.

Stand'ing, s. állás; of old —, régi; — adj. álló; állandó; szabványos; szabott; — place, s. állóhely; — army, s. állandó hadsereg; — wages, s. pl. határozott fizetés; — rule, s. állandó szabály.

Standish (sztênd'is), s. irószer (n. h.).

Stang (sztêng), s. rúd; taliga rúd; mérőrúd.

Stank (sztêngk), adj. lankadt; v. n. sohajtozni.

Stannel (sztên'nil), s. vércse.

Stanza (sztên'zê), s. stanza (versszak neme).

Staple (sztê'pl), s. rakás; árurakhely; fokhely, vásár, kereskedőhely, kereskedőváros.

Sta'pler, s. kereskedő.

Star

Star (sztár), s. csillag; blaz-ing —, üstökös csillag; shooting —, futó csillag, hullócsillag, csillagszikra; fixed —s, pl. napcsillagok, álló csillagok; —fish, s. csillagféreg; — fort, — doubt, s. csillagsáncz; — gazer, s. csillagvizsgáló; — hawk, s. csillagos sólyom; — light, s. csillagfény; — shoot, s. csillagszikra; — board, s. jobboldal (hajón).

Starch (sztárts), s. keményitő, csirnye; adj. feszes; v. a. keményitni (fehérneműt).

Stare (sztêr), v. n. szemetmereszteni; to — at one, szemet mereszteni vkire; —, v. a. to — one out of countenance, (rá mereszkedve) sodrából kivenni, zavarba ejteni vkit.

Stare, v. Starling.

Stark (sztárk), adj. a — fool, súlt bolond; — nonsense, merő esztelenség; —, adv. teljesen, egészen; — naked, adj. fosztor, anyfaszült meztelen; — blind, adj. merővak.

Star'less, adj. csillagtalan.

Starling (sztár'ling), s. seregély; — s of a bridge, s. pl. jégzőrök.

Star'ry, adj. csillagos; —sky, s. csillagos ég.

Start (sztárt), v. n. indulni, elindulni, utnak indulni; üzletet kezdeni; visszahökkenni, fölrezzenni, fölriadni; megijedni, megrettenni; eltérni, eltávozni; we started at five o'clock, öt órakor indultunk el; to — for London, Londonba indulni, Londonba utazni; he — ed for his office, irodájába ment; to — in trade, üzletet kezdeni; to — with a ten pound note, tiz fontos bankóval üzletet kezdeni; to — back, visszahökkenni; to — at, meghökkenni —ra, —re; megrettenni —től, —től; to — from, elindulni vhon-

nan; eltérni —től, —től; to — up, felugrani; they started up from their seats, felugráltak ülőhelyeikről; the tears started into his eyes, könybe lábadtak szemei; —, v. a. indítni, elindítni, megindítni, szőnyegre hozni; életbe léptetni; felhajtani, felugrasztani; alapitni, állítni; felháborítni; to — a hare, nyulat felverni; to — one in life, lábat adni vkinek, üzléthez, hivatalhoz juttatni vkit; to — a new question, új kérdést szőnyegre hozni; —, s. indulás, elindulás; megelőzés; gerjelem, roham, kedvesszotgyanás; meghökkenés, felrezzzenés, felijedés, felszökés; to get the — of one, megelőzni vkit; by fits and —s, hébehóba, hébekorba; — of thought, ötlet; —s of fancy, ábrándos ötletek.

Start-up, s. érdemtelen szerencsefi; adj. hírtelen felnött.

Startle (sztár'tl), v. a. meghökkenteni, megrezzenteni, megrettenteni, felvjeszteni; to — one out of a doze, vkit felriasztani szendergéséből; —, s. fölrezzzenés, felriadás; felriasztás.

Starvation (sztárv'ešán), s. inség, éhségszenvedés, éhhalhalás.

Starve (sztárv), v. n. inséget szenvedni, koplalni, éhhel halni; v. a. kapcsoltatni, kiéheztetni.

Starveling (sztárv'ling), s. inségeskedő.

Statary (sztê'téri), adj. meghállapitott, meghatározott.

State (sztêt), s. állapot, helyzet, kar; állam, álladalom; tartomány; pompa, gála; — of mind, kedélyállapot; — of health, egészségi állapot; in a wretched —, in a — of wretchedness, nyomorú állapotban; in a — of nature, anyaszült

378

State

meztelen; meztelenül; in a
good —, jó karban; to
keep —, méltóságát fenn-
tartani; to keép the —,
felső helyen ülni; to keep
in —, gyászágyla kiteritni
(halottat); to live in great
—, pompát ütni; the Uni-
ted States (of America),
az egyesiit államok; —
affair, s. ország-ügy; —
craft, s. országlástan; —
paper, s. országügyre vo-
natkozó okmány; — room,
s. diszterem: —'s-man, s.
államférfiű: blue apron
—'s-man, s. politikus csiz-
madia.

State (sztét), v. a. állítni,
előadni; megállapítni,
meghatározni; — the case,
adja elő az esetet; — your
reasons, adja elő érveit;
he —d that etc., azt állí-
totta, hogy stb.; to — one's
willingness to..., késznek
nyilatkozni -ra, -re.

Stated, adj. meghatározott,
megállapított; —ly, adv.
meghatározottan, rende-
sen.

Stateliness (sztét'linesz), s.
díszesség, pompásság.

State'ly, adj. díszes, pompás.

State'ment, s. állítás, elő-
adás, vallástétel; bemon-
dás; bevallás; előadás, bi-
zonyítás; jelentés, jelent-
vény, tudósítás; nyilatko-
zat; magyarázat.

Static (sztét'ik), —al, adj.
nyugtani.

Stat'ics, s. pl. nyugtan, súly-
egyentan.

Station (sztét'sán), s. állás,
állomás; hely; — of the
wind, szélírány; — in
life, rang, helyzet az élet-
ben; — of a planet, bolygó
csillag állása; to maintain
one's —, helyét megtarta-
ni; —, v. n. állítni, felál-
lítni, helyezni.

Stationary (sztét'sánéri), adj.
álló, veszteglő; papírke-
reskedői.

Stationer (sztét'sáněr), s. pa-
pírkereskedő; könyvkeres-

Statist

kedő (n. h.); —y, s. papír-
kereskedés.

Statist (sztét'tiszt), s. állam-
tudás.

Statistic (sztétisz'tik), adj.
államísmei, államtani.

Statis'tics, s. pl. államisme,
álladalomtan, ország-isme-
ret.

Statuary (sztét'sjuéri), s.
szobrász; szobrászat, kép-
faragás.

Statue (sztét'sju), s. szobor.

Stature (sztét'sjur), s. test-
állás, termet.

Statute (sztét'sjut), s. szá-
bály, országos törvény; —
law, s. parlamenti végzé-
sek, irott törvény.

Staunch (sztáans), adj. erős;
állhatatos, rendíthetlen;
—ly, adv. erősen; állhata-
tosan.

Stave (sztétv), s. donga; v. a.
szétverni; to — off, eltá-
voztatni, távol tartani ma-
gától; to — to pieces, da-
rabokra törni.

Stay (szté), v. n. irr. (stayed,
staid), megállani, marad-
ni, tartózkodni; to — at
home, honn maradni; to
— in bed, ágyban marad-
ni; don't — long, ne ma-
radjon sokáig; — with us,
maradjon nálunk; I have
been —ing with my sister,
nővéremnél tartózkodtam;
to — away, elmaradni, el
nem jönni; to — out long,
sokáig elmaradni; to — to
dinner, ebédre maradni,
ebédelni vkivel; to — for,
várakozni -ra, -re; to — a
pissing while, egy kissé
megállani; —, v. a. meg-
állítani (n. h.); to — one's
stomach, éhét lecsillapít-
ni; to — one's self upon...,
bízni magát -ra, -re; tá-
maszkodni -ra, -re; ragasz-
kodni -hoz, -hez; —, s. tar-
tózkodás, késés; megaka-
dás, pangás; horgonyzó
(hely); támasz; szőlőkaró;
—s, a pair of —s, s. pl.
fűző, fűzőváll; make no
stay, ne maradjon sokáig;

Stealth

I stood at a stay, haboz-
tam, nem tudtam, mi tevő
legyek; with prudent stay,
óvatosan; —lace, s. fűző-
zsinőr.

Stay'ed, adj. komoly, nyu-
godt. [kiüli.

Stay'less, adj. késedelem nél-

Stead (szted), s. hely; in
his —, helyette; személyé-
ben; in — of, helyett; gya-
nánt; in — of me, helyet-
tem; he talks in — of
listening to me, ő csak be-
szél a helyett, hogy hall-
gatna rám; to stand in —,
hasznavehetőnek lenni; to
be of no —, hasznavehet-
lennek lenni; bed —, s.
nyoszolya; —, v. a. helyet-
tesítni, képviselni (vkit);
használni, hasznára lenni.

Steadfast (szted'fászt), adj.
erős, állhatatos; —ly, adv.
erősen, állhatatosan; —
ness, s. erősség, állhata-
tosság.

Steadiness (szted'iness), s.
szilársdág, ingadozatlan-
ság; (átv. ért.) jellemszi-
lárság.

Steady (szted'i), adj. szilárd,
ingadozatlan; (átv. ért.)
szilárd jellemű, tántorít-
hatlan, jóerkölesű.

Steak (szték), s. sült v. sütni
való marhahús-szelet.

Steal (sztíl), v. a. irr. (sztole
[sztool], stolen [sztooln]),
lopni; he that will — an\ egg will — an ox, ki egy
tojást lop, ökröt is próbál
az; to — a march upon ..,
megelőzni, meglepni; to —
one's self away, ellopód-
zani; —, v. n. to — off, to
— away, ellopódzani; to
— out of the room, a szo-
bából kilopódzani; to —
upon one, meglepni; rajta-
ütni; to — into one's fa-
vour, behízelegni magát
vki kegyébe.

Steal, s. nyel, nyél.

Steal'ingly, adv. suttomban.

Stealth (sztelth), s. alatto-
mosság; by —, loppal, alat-
tomban.

379

Stealthily

Stealth'ily, adv. loppal, sut-
tomban.

Steam (sztím), v. n. gőzöl-
geni, párállani; s. gőz;
pára; — boat, s. gözhajó;
— engine, s. gőzgEP.

Steam' er, s. gőzös.

Stearine (sztí'érin), s. fagy-
gyany, faggyadék.

Steatite (sztí'ěteit), s. sza-
lonnakő. [lonnadag.

Steatoma (sztiéto'mé), s. sza-

Stedfast, v. Steadfast.

Stee (sztí), s. létra.

Steed (sztíd), s. ló, paripa;
mén, harczi mén.

Steel (sztíl), s. aczél; bar—,
rúdaczél; cast —, öntött
aczél; refined —, finomí-
tott aczél; true as —, ren-
dületlenül hív; — buckle,
s. aczélesat; — cap, s. aczél-
sisak; — engraving, s.
aczélmetszet; — ore, s.
lágyany; — pen, s. aczél-
toll; — spring, s. aczél-
rugó; — wire, s. aczélrót.

Steel, v. a. aczélozni; edzent;
—ed in impudence, arczát-
lan.

Steel' er, s. piskolcz. [kacs.

Steel'y, adj. aczélnemű: ma-

Steep (sztíp), adj. meredek
(p. hegy); —ness, s. mere-
dekség.

Steep, v. a. mártani; (in) be-
mártani; áztatni (kendert
v. lent).

Steeple (sztípl), s. torony,
templomtorony; — house,
s. templom.

Steepled (sztí'p'ld), adj. tor-
nyos. [dek.

Steepy (sztíp'i), adj. mere-

Steer (sztír), v. a. and n.
kormányozni, evezni; to
— a ship, hajót kormá-
nyozni; — ing wheel, s.
kormánykerék; — s. kor-
mány; kormánylapát; bi-
ka; bikaborju.

Steer'age, s. kormányzás;
kormány; tőzshajó hátul-
ja; jödelköz; — way, s.
hajónyom.

Steg (szteg), s. gúnár.

Steganography, s. jegyek-
kel iró.

Steganography

Steganography (sztegênag'-
rêfi), s. titkos írásmód.

Stele (sztíl), s. sîr-oszlop.

Stellar (sztel'lér), —y, adj.
csillagalakú, csillagos.

Stellion (sztel'ján), s. földi
v. csillagos gyík.

Stem (sztem), s. szár, inda;
faderék; nemzetség, ízrend;
hajó eleje; —, v. a. gá-
tolni.

Stench (sztens), s. büdösség,
bűz; —, v. a. büdösítni.

Stench'y, adj. büdös.

Stencils (szten'szilz), s. pl.
rakmetszvények.

Stenog'rapher, s. gyorsirő.

Stenography (stenag'rêfi), s.
gyorsírás.

Stent (sztent), v. a. hátrál-
tatni, tartóztatni, feltar-
tóztatni; v. n. időzni, kés-
ni; szünetelni, felhagyni
(vmivel).

Stentorian (sztento'riên),
adj. stentori.

Step (sztep), s. lépés; láb-
nyom; lépcső; létrafok;
to take a —, lépést tenni;
intézkedni; to make a
false —, elcéteni a lépést;
tévuton járni; he took no
steps to prevent this mis-
fortune, e balság elhárítá-
sára semmi lépéseket nem
tett; to retrace one's steps,
visszamenni; — by —, lé-
pésenként; — after — the
ladder is ascended, fokon-
ként haladunk föl a lép-
csőn; a broad —, lépcső-
forduló; — of a coach,
kocsihágcső.

Step, v. n. (pret. stepped és
stept) lépni; to — into the
room, belépni a szobába;
to — out of a carriage, ki-
szállani, kilépni a kocsi-
ból; to — down, lelépni;
to — over, átlépni, átmen-
ni; to — up, fellépni, fel-
menni; well stept in years,
bérees, vénes: —, v. a. lé-
péssel kimérni.

Step (összetételekben) mos-
toha; — brother, s. mos-
toha-fivér, mostoha-bátya
v. öcse; — child, s. mos-

Steward

toha-gyermek; — dame, —
mother, s. mostoha-anya;
— daughter, s. mostoha-
leány; — father, s. mos-
toha-atya; — son, s. mos-
toha-flu.

Stercora'tion, s. trágyázás.

Stereograph'ic, adj. testrajzi,
tömörrajzi.

Stereography (szeriag'rêfi),
s. testrajz, tömörrajz.

Stereomet'rical, adj. tömmé-
reti, tömörmértani.

Stereometry (szteriam'itri),
s. tömörmértan.

Stereotype (sztí'rioteip), s.
tömnyomat, lemeznyomat,
adj. tömnyomati, lemeznyo-
mati; v. a. tömnyomatolni;
betülemezeket készíteni.

Stereotypography (sztíriotip-
ag'rêfi), s. tömnyomtatás.

Sterile (szter'il), adj. termé-
ketlen, meddő, kopár.

Steril'ity, s. terméketlenség,
meddőség.

Sterilize (szter'ileiz), v. a.
meddősítni, terméketlenít-
ni.

Sterling (szter'ling), s. pénz-
láb; az angol ércspénz tör-
vényszabta finomsági tar-
talma; adj. pénzláb sze-
rinti; jó; nemes, jeles; a
man of — worth, nemes
jellemű ember.

Stern (sztern), adj. komoly,
szigorú, kemény; —ly, adv.
komolyan, szigorún, ke-
ményen; —ness, s. komoly-
ság, szigorúság.

Stern (sztern), s. tat, hajó-
far.

Sternon (szter'nǎn), s. mell-
csont.

Sternutation (szternjuté'sán), s. tüsszentés, tüsszö-gés.

Sternutatory (szternju'té-
tari), s. tüsszentőszer, tüssz-
szentöpor.

Steven (sztí'vn), s. kiabálás.

Srew (sztju), v. a. pörkölni,
göölni, párolni (húst); s.
pörkölt lúüs.

Steward (sztjú'êrd), s. sáfúr,
igazgató, gondviselő, szám-
tartó; élésmester (hajón).

380

Stewardship

Stew'ardship, s. gondviselőseg, számtartóság.

Stick (sztik), s. bot, pálcza; walking —, sétapálcza; packer's —, s. málhadorong; the devil upon two —s, mankónjáró ördög (le diable boiteux); to cut one's —, kereket oldani.

Stick, v. a. irr. (stuck [sztákk], stuck), dugni, szúrni; dífni; bedugdosni, megtűzdelni; ragasztani; to — bills, ezédulákat ragasztani (p. a falra); to — with lard, szalonnával tűzdelni; to — pins upon one's sleeves, bókokat mondani, hizelegni, vkinek, csúszni-mászni vki előtt: —, v. n. ragadni; ragaszkodni; akadni, meg-, fennakadni; to — to, ragadni -hoz, -hez, -ra, -re; ragaszkodni-ho-, -hez; adni magát -ra, -re; to — at, habozni, kéteskedni; to — to an opinion, vmely véleményhez ragaszkodni; to — to business, foglalattosságai után járni, neki-feküdni a munkának; that sticks to my heart, az fekszik szívemen; to — in the mire, fennakadni a sárban; to — together, összeragadni; to — up for one, pártját fogni vkinek; to — out, kinyúlni; kihógni.

Stick'er, s. keletlen árú; bill —, czédularagasztó.

Stick'iness, s. ragadósság.

Stick'ing, s. dugás; megakadás; ragadás, ragasztás, adj. ragadó, ragadós; — plaster, s. ragtapasz.

Stick'le (sztik'kl), v. n. két-kulacsosnak lenni; (for), védelmére kelni.

Stick'ler, s. bajsegéd, védelmező. [dós].

Stick'y, adj. ragadós, tapa.

Stiff (sztiff), adj. merev, mereven, merevedt; —ly, adv. merevül, merevedten; —ness, s. merevenség, merevedtség.

Stiffen

Stiff'en (sztiff'n), v. n. merevedni; v. a. merevítni.

Stifle (sztief'fl), v. a. megfojtani; elfojtani, elnyomni.

Stigma (sztig'mê), s. bélyeg; (nov.) bibe.

Stigmatize (sztig'mêteiz), v. a. megbélyegezni; (átv. ért.) gyalázattal megbélyegezni.

Stile (szteil), s. rácskerítés, ráesozat; napóra mutatója; turn —, s. forgókereszt; to help a lame dog over a —, akadályon átsegitni vkit.

Stile, v. Style.

Still (sztill), adv. még, még mindig, még most is; he is — living in town, ő még mindig a városban lakik; he is — alive, ő még él; you are — here? hát ön még most is itt van? —, conj. mégis; azonban.

Still, adj. csendes, nyugodt; a — evening, nyugodt est; to stand —, megállani; to sit —, veszeg iílni; to lie —, veszeg feküdni; — waters are the deepest, veszeg álló víznek nem kell hinni: — born, adj. halva született; — life, s. csendélet; —stand, s. megállapodás; —, s. csend, csendesség; pálinkajózés; lombik.

Still, v. a. csendesítni; csillapitni; elhallgattatni; lepárolni, lombikolni; v. n. cseppenni, csepegni.

Still'ness, s. csendesség.

Stilt (sztilt), s. garagulya; to walk upon —s, garagulyázni; —, v. a. emelni.

Stimulant (sztim'julént), adj. ingerlő; s. ingerlőszer.

Stimulate (sztim'julét), v. a. ösztönöni, nógatni; ingereinli, izgatni.

Stimula'tion, s. ösztönzés, nógatás; ingerlés, izgatás.

Stimulative (sztim'julétiv), adj. ösztönző, buzdító; ingerlő, izgató.

Stimulus (sztim'julász), s. ösztön, inger, ingerlőszer.

Stir

Sting (szting), v. a. irr. (stung [sztáng], stung), fulánkolni; he has been stung by a serpent, megcsipte a kiqyő; her coldness stung me to the quick, irántam való hidegsege szíremet véreste; —, s. fulánk; —s of conscience s. pl. lélekmardosás.

Stmgily (sztin'dzili), adv. zsinárul, galádul, fősvényen.

Stin'giness, s. zsugoriság, fukarság, galádság.

Stingless (szting'lesz), adj. fulánktalan.

Stingy (sztin'dzsi), adj. fukar, galád, zsugori.

Stink(sztink), v. n. irr. (pret. stunk [sztánk] és stank [sztênk]), büdösnek lenni; to — of..., vmely büzének lenni; —, s. büdösség, büz; — stone, s. büzmész.

Stink'ing, adj. büdös; no man cries — fish, minden cigány a maga locát díscéri.

Stint (sztint), s. megszorítás, mérséklés: szoritkozás; v. a. megszorítni, mérsékelni.

Stint, v. Stent.

Stint'ance, s. feltartóztatás, akadály.

Stipend (sztiei'pend), s. zsold; v. a. zsoldot fizetni —nak, —nek.

Stipen'diary, s. and. adj. zsoldos.

Stiptic, v. Styptic.

Stipulate (sztip'julét), v. a. and n. kikötni; megegyezni vmi iránt.

Stipula'tion, s. kikötés; megegyezés.

Stipula'tor, s. kikötő; szerződő fél.

Stir (sztör), v. a. szítni; habarni, kavarni, megkararni; mozgatni, mozdít ni; to — together, összekavarni; to — the fire, a tüzet szítni; to — up an angry feeling against one, gyűlöletet szítni vki ellen; to — to, felizgatni, ingerelni, indít ni —ra, —re; to — to

381

Stoppage

cannot — here any longer, tovább már nem maradhatok itt; to — at home, hónn maradni; —, v. a. megállítni elállítni; bedugasolni; elzárni; megakasztani; megszakasztani; megszüntetni; to — a coach, kocsit megállítni: — thief! fogjátok meg a tolvajt! to — the blood, elállítni a vérjolyást; to — one's breath, lélekzetét megállítni ckinek, elfulasztani vkit; to — a hole, lynek bedugatni; to — one's mouth, bedugni vkinek a száját; his progress has been stopped by this illness, e betegség megakasztotta elömenetelét; to — payment, jízctni megszünni; —, s. megállás, vesztéllás; állapodás, szünet; akadály, gát; megakasztás; megszakasztás; megszüntetés; változat (orgonában); full —, zárpont, végpont; to make a —, megállani: to put a —to., gátot retni —nak, —nek; megszüntetni (emit); to come to a dead —, megakadni, véget érni; —cock, s. csapszív; — gap, s. hézaqtöltő; — water, s. ellenvíz (haj.).

Stoppage, s. megakadás; megállás, tartózkodás; dugulás, dugultság; elzárás.

Stopper, s. dugó; duasz; ketyegő (ismétlő árában).

Stopping, s. megakasztás, dugascolás; — of payment, fületesszünet.

Stopple, s. dugas: billentyű (sípon); v. a. dugasolni.

Storage (szto'rédzs), s. raktárolás; raktárdíj; áru-raktár.

Store (sztoor), s. készlet, gyűjtelék, szerék; árudyűjtelék; áruraktár; tárház, bőség; to keep in —, készlebén tartani, készen tartani; to have in —, meglenni; great luck is in — for him, nagy szerencse

Storer

vár reá; to have a great — of, — bőviben lenni vmenek; to have a great — of all things, mindenben bővelkedni; to set — by, nagyra beesülni; his — of knowledge, szeles ismertei; — house, s. tárház; — keeper, s. raktárnok; — room, s. éleskamra, szerkamra; — bread, s. tengeri kétszersült, peszmét; —, v. a. beszerezni; ellátni (-val, -vel); to — up, gyűjteni, rakásra gyűjteni; to — a shíp, hajót élemmel ellátni; to — one's self with, —, magát ellátni —val, -vel; to — one's mind with knowledge, sok ismeretet szerezni.

Sto'rer, s. gyűjtő, beszerző.

Storey (szto'ri), s. emelet.

Stork (sztaark), s. gólya; —'s-bill, s. gerely.

Storm (sztaarm), s. vihar, vész, szélvész, zivatar, főrgeteg, fuvatag; ostrom, roham, rohanás; it blows a —, viharzik; a — of rain, esőzivatar; a — of musketshot, golyózápor: to carry a place by —, to take a place by —, ostrommal elfoglalni vmeley megerősített helyet: —, v. a. ostromolni; —, v. n. zajogni, dühöngeni.

Storm'y, adj. viharos, zivataros, vézes.

Story (szto'ri), s. történet; történetke; elbeszélés, beszély; mese; hazugság; emelet; to tell a —, történetkét elbeszélni, mesét mondani, hazudni; a house three stories high, háromemeletes ház; — teller, s. regélő; hazug, hazudó.

Stot (sztat), s. ló.

Stound (sztáund), s. álmélkodás, bámulás; szírfájdalom; órányi idő.

Stout (sztáut), adj. izmos, vaskos; erős; állhatatos; makacs; a — man, vaskos ember; a — vessel, erős hajó; a — heart, bátor

Strain

szír; — hearted, adj. bátorszívű; —ly, adv. erősen, állhatatosan, keményen; —ness, s. vaskosság; erőség; állhatatosság; makacsság.

Stout, s. fekete sör.

Stove (sztoov), s. kemeneze.

Sto'ver, s. marhatakarmány.

Stow (sztoo), v. a. elrakni, tönni (p. árut -ba, -be); to — away one's money, pénzét eldugni.

Stow'age, s. elrakás, berakhás; rakhely: rakomány; rakódíj: rakhelyhér.

Straddle (sztréd'dl), v. n. kiterpeszkedni.

Strad'dling, adv. kiterpeszkedve; s. kiterpeszkedés.

Strage (sztrédzs), s. emberölés.

Straggle (sztrég'gl), v. n. csavarogni, barangolni, szerte bolyongni; lézengeni; maradozni; buján nőni; a straggling lane, csavarágos utczácska; a straggling house, magányos ház: a straggling soldier, maradozó.

Strag'gler, s. csavaróg; maradozó.

Straight (sztrét), adj. egyenes: a — line, egyenes vonal; a — way, egyenes út; to set one's self —, adóságt letisztázni; —, adv. egyenesen; tüstént; őszintén: to go — home, egyenesen haza menni; to make — towards..., egyenesen nekimenni; go — on, csak egyenesen tartson mindig; it — takes fire, tüstént meggyulad; tell me —, mondja meg őszintén; — forward, adj. egyenes, őszinte, nyíltszívű; — ways, adv. egyenesen, tüstént, azonnal.

Straight, v. Strait.

Straight'en, v. a. egyenesítni.

Straighten, v. Straiten.

Straight'ness, s. egyenesség.

Straightness, v. Straitness.

Strain (sztrēn), s. dallam, nótá; hang; hajlam; ere-

383

Strengthless

Strengthless, adj. erőtlen.

Strenuity (sztrenjúti), s. ví-
téség, derékség, bátorság,
erény, serénység.

Strenuous (sztren'juász),
adj. vitéz, bátor, erélyes,
serény; —ly, adr. vitézül,
erélyesen, serényen.

Streperous (sztrep'erász),
adj. zajos.

Stress (sztresz), s. nyomaték, fontosság; to lay — upon ..., nyomatékozni, súlyt fektetni -ra, -re.

Stress, v. Distress.

Stress, o. to Distress.

Stretch (sztrets), r. a. nyuj-
tani, kinyujtani; kiter-
jeszteni; to — out one's
hand, kezét kinyujtani;
to — the leather, a bört
nyujtani; to — out one's
limbs, nyújtózkodni; to —
a point in one's favour,
oki javára vmit elengedni;
to — out one's arms, kar-
jait kiterjeszteni: —, v. n.
hosszabbodni, tágulni; ter-
jesztedni: túlzeni: —, s.
kinyujtás; kinyújtózás;
kiterjesztés; terjeszkedés;
erőfeszítés; túlzás; to put
upon the —, kínpadra húz-
ni; to put one's wits upon
the —, túlfeszítni elmé-
jét.

Stretch'ér, s. nyújtóeszköz,
nyújtóvas: sarodnya; fe-
szítő eszköz; tulzás, ha-
zugság.

Strew (sztroo), v. a. reg. and
irr. (strewed, strewn),
hinteni, meghinteni; to —
the way with flowers, vi-
rággal hinteni az utat:
to — the table with viands,
ételekkel megrakni az asz-
talt.

Striae (sztrei'í), s. pl. csíkok,
rovatékok.

Striate (sztrei'ét), —d, adj.
csíkos, rovatékos, hor-
nyolt.

Stricken, v. to Strike.

Strict (sztrikt), adj. szoros;
szigorú; a — friendship,
szoros barátság; to be —

with one, szigorúan bánni
vkivel; —ness, s. szoros-
ság, szigorúság.

Strict'ly, adv. szorosan; szi-
gorúan; — speaking, —
taken, szorosan véve, szo-
ros értelemben.

Stricture (sztrikt'sjur), s.
szűkülés; szűk vo ta vmi-
nek; ezélzás; gánesolás.

Stride (sztreid), v. n. irr.
(pret. strode, strid; part.
stridden) nagyokat lépni;
to — after one, nagyokat
lépve utána sietni vkinek;
—, v. a. átlépni: —, s.
nagy lépés; he paced up
and down the apartment
with long strides, igen
nagy lépésekkel fel s alá
járkált a szobában.

Strife (sztreif), s. viszálko-
dás, viszály; villongás:
törekedés.

Strike (sztreik), v. a. irr.
(pret struck, part. struck
[sztrák, stricken [sztrik'-
kn] ], ütni, csapni, vág-
ni: lehocsátani (a vi-
torlákat); meafenekleni,
fennakadni (hajó); érni,
találni; verni (pént): Li-
törölni (irást); megindit-
ni, szivére hatni; felötleni,
feltünni, elbámítni, meg-
lepni; to — one on the
head, fejbe ütni vkit; to —
one down, földhez ütni,
földhez csapni vkit; it
struck ten just now, épen
most ütött tizet; to — a
light, to — fire, tüzet ki-
ütni; to — a flag, lobo-
gót leereszteni; to — the
sands, zátonyra jutni, meg-
fenekleni; to be struck
with blindness, vaknak
lenni; to — (a lawyer)
off the rolls, vkinek ne-
vét az ügyvédek névsorá-
ból kitorölni; this news
struck him like a thunder-
bolt, ez az ujság, ezen hár
mint mennykésapás ha-
tott rá; to — one dumb,
vkit elbámítni, elnémítni;
to — the tents, a sátoro-
kat felszedni; to — root,

gyökeret verni: without
striking a stroke, kard-
esapás nélkül; that struck
me to the heart, ez szi-
renne hatott; it struck me
that you never etc., az ne-
kem felöltött, hogy ön soha
stb.; it struck me as pe-
culiar, az nekem feltünö-
leg külnösnek tetszett; to
— asunder, szétverní; to
— back, visszaütni; to
— off one's head, fejét
lütni vkinek; to — out,
kitorölni; kicsapni; ki-
ütni; kielmelni, kigondol-
ni; kitalálni; to — up a
bargain, megalkudni; to —
up a march, indulót do-
bolni; indulót játszani,
húzni, vonni; to — up a
friendship, barát-ságot köt-
ni; to — up one's heels,
lábat, gánesot vettni vki-
nek; to — with fear, meg-
felemítni; to be struck
with horror, elrémiáltnek
lenni, eliszonyodni; he was
struck with her beauty,
szépsége bámulatba ejtette;
— while the iron is
hot, addig üsd a vasat
míg tüzes: —, v. n. töme-
gesen abbahagyni a mun-
kát: sugarzani, vilogni;
pistogni; jól ütni ki, sike-
vílni: lobogát leereszteni;
megszólni, megzendílni,
meghondúlni; bakzani,
tüödni, üzekedni; to —
against, ütödni -ba, -be;
that strikes against rea-
son, az ellenkezik a józan
észesel; the organ struck
up, megszólalt az orgona;
the vessel struck upon a
sand, zátonyra ült a hajó;
to — into the highway, az
országiútra térni; to — into
irregularity, kirugni a
hámbol, kicsapogni; to
— into a conversation,
társalgani kezdeni, társal-
gásban részt venni; to —
in with, megegyezni -val,
-vel; to — in with some
one, vki részére állani,
vkihez alkalmaztatni ma-

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

Strictly

Strike

385

y

Strike

gát; to — through, átsugárzani, átviláglani.

Strike, s. ütés, csapás; tömges munkaszüntetés; ürmérték neme; csapófa.

Striking (sztrei'king), adj. ütő; meglepő, felőltő, föltünő; a — watch, ütő zsebóra; a — likeness, meglepő hasonlóság; —ly, adv. meglepőleg, feltünőleg.

String (sztring), s. zsíneg, madzag: füzér; húr; ivhúr; în; sor: to make a — of..., felfüzni; he has the world in a —, úgy megy a dolga, mint a parancsolat; — instrument, s. húros hangszer.

String, v. a. irr. (strung [sztráng], strung), húrozni, meg- felhúrozni; zsineggel ellátni; feltűzni; to — together, összefűzni.

String'ed, adj. húrzott, fel-meghúrzott.

Stringent (sztrin'dzsent) adj. szorító; (átv. ért.) súrgetős; hathatós.

Stringy (sztring'i), adj. kanafos, rostos.

Strip (sztrip), v. a. reg. and irr. (stript, stript) lehűzni; lefosztani; levetkeztetni; megkoppasztani; (haj.) lesarnakolni, leszerelni; to — off one's clothes, levetkezni; to — one naked, vkit mezte lenre vetkeztetni (átv. ért.) vkit mindenéből kivetkeztetni, kifosztani; to — one of..., megfosztani vkit-tól, -töl; to — one's self of..., magát megfosztani-tól, -töl; she striped herself to assist him, mindenét oda adta, hogy rajta segí'sen; to — the leaves from..., leveleit lefosztani -ról, -ről: —, s. keskeny darabka; to make — and waste, nyakára hágni mindenének.

Stripe (sztreip), s. keskeny darabka; csík; párta; (haton.) zsin, karrégsujtás; csík, sáv (veréstől);

ütés, vágás; —, v. a. megsíkolni.

Stripping (sztrip'ling), s. éretlen ficzkó, suhancz.

Strive (sztreiv), v. n. irr. (strove [sztroov], striven [sztreiv'n]), türekedni, iqyekezni; versengeni; versenyezni; to — for, törni-ra, -re; to — against the stream, az ár ellen uszni; to — about, cizáródní-on, -en, versengeni vmi felett; to — in, versenyezni-ban, -ben. [ve.]

Stri'vingly, adv. versenyez-

Strobile (sztrab'il), s. toboz, fenyútoboz.

Stroke (sztrook), s. csapás, vágás, ütés; evezőcsapás; vonás; óraütés; — of the pen, tollrántás, tollvonás; to do a nice — of business, jó vásárt tenni, előnyös alkut kötni; a bold —, merészett; without striking a —, kardcsapás nélkül; at a —, at a single —, egy vágásra, egyszerre; he has a good — in the mouth, mindig jó étrágya van; to give a finishing — to a thing, utolsó igazítást tenni vmi műven.

Stroke, v. a. cizrógatni, simogatni; to — one's checks, simogatni vki areczát.

Stroll (sztrool), s. kászálás; ballagás; to take a — round the town, a város körül ballagni; —, v. n. kászálni; ballagni: — ing player, vándor színész.

Stroll'er, s. vándor színész; csavargó.

Strong (sztrang), adj. erős; a — man, erős ember; — wine, erős bor; a — mind, erős akarat; a — place, (várművekkel) megerősített hely; to come out —, derekasan küzködni, az élet bajairal bátran szembeszállni; to go it —, rajta lenni, minden erejét megvetni; to grow —, erősödni; he is — in the purse, tömött erszénye van; I have

— doubts, erős kétségeim vannak: — bodied, adj. izmos; — box, s. pénzesláda; — hold, s. erőde, erősség; — minded, adj. erős akaratú; — set, adj. zömök, köpцös; — water, s. pálinka.

Strong'ly, adv. erősen; nagyjon; his heart is — beating, nagyon dobog a szíve.

Strong'ness, s. erősség, szilárdsg.

Strontia (sztran'siè), s. pirfeld.

Stron'tian, v. Strontia.

Strontium (sztran'siám), s. pirany.

Stroop (sztrúp), s. torok, gége. [szak].

Strophe (sztroof), s. versstrout (sztrát), v. a. puffadozni, puſſadni; v. a. puſſasztani, felpuſſasztani; (átv. ért.) túlozni.

Strow (sztroo), v. Strew.

Strowl, v. Ströll.

Structure (sztrák'tsjur), s. építés, épíészmód; szerkezet, alkut; épület.

Struggle (sztrág'gl), v. n. küzdeni, tusakodni; bajlódni, veszödni; to — with death, halállat küzdeni; to — with difficulties, nehezségekkel küzdeni; to — against, vmi ellen küzdeni; to — for, vmiért küzdeni; to — hard, kínlódni; —, s. küzdelem; kínlódás; veszödség.

Strum (sztrám), v. n. cizincozni (hegedűn); to — on the piano, zongorán vörömpölni; (ajl.) tekerni.

Struma (sztrú'mé), s. golyra.

Strumpet (sztrám'pet), s. szajha.

Strut (sztránt), s. fark.

Strut, v. Strout.

Strut (sztrát), s. támaszkötés, qyámfa: felfuralkodottság, qög; v. n. to — about, büszkélkedni, büszkén járni-keini.

Strychnine (sztrik'nein), s. cérész-vonat.

Stripping

Strychnine

386

Stub

Stub (sztáb), s. tö, csonk; v. a. gyökerestől kiirtani.

Stub'bed, adj. csonkás; vas-
tag, zömok, köpezös;—ness,
s. csonkaság; tömöttség,
zömäkség.

Stubble (sztáb'bl), s. tarló;
— field, s. tarlójöld.

Stubborn (sztáb'börn), adj.
makaes, konok; hajthat-
lan; —ly, adv. makaesül;
hajhatlanul: —ness, s.
makaesság, konokság; haj-
hatlanság.

Stubby (sztáb'bi), adj. zömök.

Stucco (szták'ko), s. gipsz-
ből s fejér márcányból ké-
sült vakolat.

Stuckle (szták'kl), s. kepe,
kalangya.

Stud (sztád), s. díszgomb;
inggomb; mén, ménlő;
ménes; díez, sarokdíez;
gyámol; gyámfa; faderék;
r. a. to — with kirakni
—val, —vel.

Student (sztju'dent), s. ta-
nuló, deák; tudós.

Studied (sztád'id), adj. ta-
núlt — in the law, tör-
vénytudó.

Studies (sztá'diz), s. pl. ta-
nulmányok.

Studious (sztju'diász), adj.
szorgalmatos; to be —
of..., gondját viselni —nak,
—nek; to be — to please
some one, vkinek kedrét
keresni; —ly, adv. szorgal-
matosan; gondosan;—ness,
s. szorgalmatosság; gondosság.

Study (sztá'di), s. tanulmány,
tanulmányozás; tanulás;
szorgalom, iparkodás; he
makes it his — to etc.,
azon van, hogy stb. ; to be
in a brown —, merengent ;
—, v. a. and n. tanulni,
tanulmányozni; gondolkoz-
ni; szorgalmatoskodni,
ugyekezni, iparkodni; vi-
sgálgatni; — thyself, ta-
nuld tennagadat megis-
merni; to — for the bar,
jogot tanulni.

Stuff

Stuff (sztáff), s. anyag; kel-
me; dolog; ostobaság, bo-
londság; it is all — and
nonsense, bolondság az
egész dolog; this (wine,
beer etc.) is fine — indeed,
ez csakugyan jó bor, jó
sör stb.; there is — to
laugh at, ez kész nevetség;
old —, lom, tarattyú;
woollen —, gyapjuszövet.

Stuff, v. a. tölteni (p. csir-
két); megtöltem (p. pár-
nát); kitönni (p. mada-
rat); to — up, beduggat-
ni, kitönni (p. verst): to —
one's belly with meat,
gyomrát étellel megtölteni;
—, v. n. töltözködni, töl-
tödni.

Stuff'ing, s. töltelék, szárma;
töltés, tömés.

Stuke, v. Stucco.

Stull (sztáll), s. falat.

Stulm (sztálm), s. tárna.

Stultify (sztál'tifei), v. a.
bolondítni.

Stultiloquy (sztáltil'okwi), s.
bolond beszéd.

Stun (sztám), s. must.

Stumble (sztám'bl), v. n.
botlani, meghotlani; to —
at, against, over, meghot-
lani-ban, ben; to — upon
one, ráakadni ckire: —,
v. a. botlas'tani; botrá-
koztatni; —, s. botlás: té-
redés, hiba.

Stum'bling, s. botlás; —
block, s. botránykő.

Stump (sztámp), s. csonk;
—s, pl. lábak; — footed,
adj. furkóslába; —, v. a.
csonkitni.

Stump'y, adj. csonkás; tör-
pe; renkesz.

Stun (sztán), v. a. megszé-
dítni, megkábitni.

Stung, t. to Sting.

Stunk, v. to Stink.

Stun'ned, adj. kábult, eszé-
letlen.

Stunt (sztánt), v. a. eltör-
pítni; elsatnyítni; v. n.
elsilányulni, eltörpülni.

Supe (sztjup), s. boronga-
tás; v. a. borongatni.

387

Suasible

Stupefaction(sztjupifék'sán)
s. elbódítás, elbódulás

Stupefactive, adj. elbódító.

Stupefy, v. Stupify.

Stupendous (sztjupen'dász),
adj. bámulatos, bámulan-
dó: —ly, adr bámulato-
san.

Stupid (sztju'pid), adj. os-
toba, buta; —ly, adv. os-
tobául.

Stupid'ity, s. ostobaság, bu-
taság.

Stupify(sztju'pifei), v.a. elbó-
dítni; elrémitni; stupified
with..., elhúlt -ba, -be; el-
bódult-tól, -töl.

Stupor (sztju'pěr), s. rémű-
lés; bódulás; megmereve-
dés.

Stuprate (sztju'prět), v. a.
megszeplőšítni.

Stupra'tion, s. megszeplőší-
tés.

Sturdy (sztör'di), adj. tenye-
res-talpas; merés; ma-
kacs.

Sturgeon (sztör'dzsán), s.
tok (hal.).

Sturk (sztörk), s. tulok.

Stutter (sztát'tv'r), v. n. da-
dogni, akadozva beszélni.

Sty (sztei), s. húdas; pig —,
s. disznóál.

Sty, s. árpa (a szemen); v.
a. ólozni, disznóáiba zár-
ni; v. n. felmászni; fel-
szállni.

Style (szteil), s. iráressző
(régieké); irály, írmórd;
árvéső, poncz; bibeszár;
the gothic —, gótserüseg;
the — of court, hívatalos
írmórd: to live in —, úri-
asan élni, pompáskodni;
—, v. a. ezímezni, ezímet
adni; how does he —
himself? mi a ezíme?

Stylish (sztei'lis), adj. diva-
tos, pompás.

Styptic (sztip'tik), s. vérál-
líté szer: —, al, adj. vér-
állító, összehuzó.

Suable (szju'ébl), adj. berá-
dolható, törvénybe idéz-
hetó.

Suasible (szwě'zibl), adj.
könnyen rábirható.

y*

## Suasion

Suasion, v. Persuasion.

Sua'sive, adj. rábeszélő.

Suavity (szwêv'iti), s. kelle-
messég, kellem.

Subacid (szábêsz'id), adj.
saranyás.

Subact (szábêkt'), v. a. le-
igázni, meghódítni, alá-
vetni.

Subac'tion, s. alávetés, meg-
igázás; meglágyítás; leol-
vasztás.

Subaltern (száb'éltern), adj.
alantos; s. alantos tiszt.

Subalter'nate, adj. váltako-
zó; alárendelt; —ly, adv.
felváltólag.

Subalterna'tion, s. aláren-
delés; alárendeltség; fel-
váltás.

Subaquatie, v. Subaqueous.

Subaqueous (száb'ékwiász),
adj. vízalatti.

Subcutaneous (—kjuté'niász),
adj. bőr alatti.

Subdean (—dín'), s. aldékán.

Subdelegate (—del'igét), v. a.
másodkövetül rendelni; s.
alkövet, alküldött.

Subdelega'tion, s. alküldött-
ség.

Subditi'tious (—ditis'ász),
adj. becsúsztatott.

Subdivide (—diveid'), v. a.
alosztályokra felosztani.

Subdivision (—diviz'sán), s.
alosztályozás; alosztály.

Subdolous (—'dolász), adj.
ravasz.

Subdual (—dju'êl), s. aláve-
tés, meghódítás.

Subduce (—djusz'), v. a.
(from) elvonni; megvonni;
(számt.) kivonni.

Subduct, v. Subduce.

Subduction (—dák'sán), s.
elvonás; megvonás; szám-
kivonás.

Subdue (—dju'), v. a. alá-
vetni, meghódítni, legyőz-
ni; to — one's passions,
szenvedelmeit megzaboláz-
ni; —ment, s. alávetés,
meghódítás; megzabolázás.

Subdu'er, s. hódító, legyőző.

Subhastation (—hészt'é'sán),
s. árverés.

## Subitaneous

Subitaneous (szábité'niász),
adj. rögtönös.

Sub'itany, v. Subitaneous.

Subjacent (—dzs'é'szent), adj.
alatta fekvő.

Subject (—dzsekt'), v. a. alá-
tenni (n. h.); alávetni; to
— one to .., kitenni vkit
-nak, -nek; to be — ed
to to.., alávetve, kitéve len-
ni -nak, -nek.

Sub'ject, s. alany; személy;
tárgyazat, tárgy; alatt-
való; it is her perpetual —,
mindig csak arról beszél;
I have spoken to him on
the —, már beszéltem vele
e dolog felől; let us drop
the —; hagyjuk azt ! —,
adj. alávetett; köteles (-ra,
-re); kitett (-nak, -nek);
to be — to anger, könnyen
haragrá gerjedni.

Subjec'tion, s. alávetés; alá-
vetettség; függés, alattva-
lóság; szolgalom.

Subjec'tive, adj. alanyi;
—ly, adv. alanyilag.

Subjectiv'ity, s. alanyiság;
alanyiaskodás.

Subjoin (—dzsain'), v. a. még
hozzátenni; hozzá mellé-
kelni.

Subjgate (száb'dzjugēt), v.
a. leigázni.

Subjuga'tion, s. leigázás.

Subjunction (—dzsánk'sán),
s. hozzátétel, hozzá mellék-
lés.

Subjunc'tive, s. kötmód; adj.
mellékelt; foglaló; —mood,
s. foglaló mód.

Sublation (—lé'sán), s. elvo-
nás; megvonás.

Sublevation (—livē'sán), s.
felemelés.

Sublieutenant (—lef'tenênt),
s. alhadnagy.

Subligation (—ligē'sán), s.
lekötés, érlekötés.

Sublimable (—leim'ébl), adj.
föllengítható.

Sublimate (száb'limēt), v. a.
föllengítni; magasztosítni;
adj. föllengített; magas-
tos; s. etető higany.

Sub'limatory (—limétári), s.
föllengítő edény.

## Subpoena

Sublimatum (—limē'tám), s.
föllengvény, lengítmény.

Sublime (szábleim'), adj.
magasztos.

Sublimity (—lim'iti), s. ma-
gasztosság.

Subliniation (—linie'sán), s.
alávonás.

Sublunar (—ljun'êr), adj.
holdalatti.

Sub'lunary, v. Sublunar.

Submarine (—mêrín'), adj.
tengeralatti.

Submerge (—merdzs'), v. a.
elmerítni; elárasztani.

Submersion (—mer'sán), s.
elárasztás; áradás.

Subminister (—min'isztěr),
v. n. (to) segítségül lenni;
hasznára lenni, szolgálni
(-ra, -re); v. a. kézhez
adogatni; megkerítni, sze-
rezni, szolgáltatni.

Submin'istrate, v. Submin-
ister.

Submiss (szábmisz'), adj.
elázatos.

Submis'sion (—mis'án), s.
(to) alázatosság.

Submis'sive (—misz'iv), adj.
(to) alázatos, engedelmes,
magát alávető: —ly, adv.
alázatosan, engedelmesked-
ve; —ness, s. alázatosság,
engedelmeskedés.

Submit (—mit'), v. a. (to)
előterjeszteni, elébe adni,
ráhagyni; alávetni; v. n.
to — to, magát alávetni
-nak, -nek.

Submoni'tion, v. Monition.

Subordinacy (—aar'dinêszi),
s. alárendeltség.

Subor'dinate, v. a. aláren-
delni; s. and adj. aláren-
delt, alattvaló; —ly, adv.
alárendelt módon.

Subordina'tion, s. alárende-
lés, alárendeltség, függe-
lem.

Suborn (szábaarn'), v. a.
bujtatni, felbujtatni, kész-
tetni; tanut fogadni c.
megvesztegetni.

Suborn'er, s. bujtogató; meg-
vesztegető.

Subpoena (—pí'nê), s. tör-

388

Subrector

vénybe idézés; t. a. törvénybe idézni.

Subrector (—rek'těr), s. aligazgató.

Subreption (—rep'sīn), s. meglesés: meglepés; kicsalás; álérv.

Subrepti'tious (—reptis'ǎsz), adj. kiszinlett, kicsalt; —ly, adv. kicsalva.

Subri'sion (—rizs'ān), s. titkos nevetés.

Subscribe (—szkreib'), v. a. aláírni: to — some document, vmely okmányt aláírni: —, v. n. (to) előfizetni; adakozni: (to) beleegyezni, egyetérteni; to — to charities, jótekony célokra adakozni.

Subscription (—szkrip'sán), s. aláírás; előfizetés; pénzszedés, pénzgyűjtés.

Subsecutive (—szek'jutiv), adj. rákövetkező.

Subsequence (száb'szikwensz), s. következés, rákövetkezés.

Sub'sequent, adj. következő, rákövetkező; —ly, adv. azután.

Subserve (—szerv'), v. a. elősegítni, előmozdítni; segítségére, szolgálatára lenni.

Subservience, s. segedelmes ség, szolgálatosság; elősegítés, előmozdítás: (to) alattvalóság, szolgálás, szolgálat; in — of his designs, terveit elősegítve.

Subservient, adj. segedelmes, szolgálatos; szolgámas, alárendelt; — gods, s. pl. alistenek; — to, engedelmeskedve -nak, -nek; előmozdítva vmit.

Subside (—szeid'), v. n. csökkenni, alábbhaqyni, kevésbedni, apadni, lecsillapodni; the swelling —s, a daganat telohad.

Subsidence (—szei'densz), s. apadás, csökkenés, lecsillapodás, üledék, szálladék.

Subsidiarily, adv. segedelmileg.

Subsidiary (—szid'iéri), adj.

Subsidy

segedelmi; mellékes; —book, s. segédkönyv; —stream, s. mellékfolyam; —troops, s. pl. segédhad.

Subsidy (száb'szidi), s. segedellem; segédpénz; subsidiaries, s. pl. segedelmi pénzek; —, v. a. pénzbeli segélyt nyújtani.

Subsign (—szein'), v. a. aláírni, alájegyezni.

Subsignuation (—szignés'sín), s. aláírás.

Subsist (—sziszt'), v. n. fennállani, létezni; el-, meglíni; to — on (upon) életét fenntartani, táplálkozni—val, -vel.

Subsist'ence, s. létezés, fennállás; lényeg; élelem; to gain one's —, kenyerét v. élelmét keresni.

Subsist'ent, adj. létező; lenyező.

Subsoil (száib'szail), s. földalj.

Substance (száb'szténsz), s. lényeg; anyag; allag, állany, állomány; vagyonás; in —, lényegesen.

Substan'tial (szábsztén'sél), adj. lényeges; anyagos; anyag:atos; rastag, erős; vagyonos; táplálós; a —man, vagyonos ember; —cloth, erős posztó: —ly, adv. lényegesen.

Substantial'ity, s. lényeges ség, lényeg; valóság; anyagosság, erősségg: táplálékonyoság.

Substantiate (—sztén'siét), v. a. lényeggé tenni; valásítni.

Substantive (száb'-zténtiv), s. főnév; adj. önálló: főnévi; —ly, adv. önállólag; főnévileg, főnév gyanánt.

Substitute (száb'sztitjut), v. a. helyettesítni, pótlékolni; to — run for wine, a bort rummal pótlékolni; to — this in the room of that, ezt amannak helyébe tenni; —, s. helyettes; pótlék.

Suburb

Substitu'tion, s. helyettesítés; pótlékolás.

Subtract (—sztrékt'), v. a. elvonni; kivonni, levonni.

Subtract'ion, s. elvonás; számkivonás, levonás.

Substratum (—sztré'tám), s. alom; alréteg.

Substruction (—sztrák'sán), s. alépítmény; alépület.

Substructure (—sztrák'tsjur) s. alap; alépület; alapépítvény.

Subsume (—szjum'), v. a. aláfoglalni.

Subtangent (—tênd'zsent'), s. alérintő.

Subtense (—tensz'), s. húr, ívszelő.

Subterfuge (száib'terfjudzs), s. ürülgy, szabadkozás, színfogás.

Subterrane (—terrén'), s. pincze; alag; alagút.

Subterranean (—rénien), Subterraneous (—réniasz) adj. földalatti.

Subtil (száb'til), —e, adj. finom, gyenge, gyengéd, vékony; ravasz, elmés, finom elmű; —ly, adv. finomúl, gyengéden: ravaszúl, elmésen.

Subtilitate, v. Subtiliże.

Subtil'ity, s. finomság; vékonyság ravaszáság, finom elműség; szörszálhasogatás.

Subtilize (száb'tileiz), v. a. finomítni; vékonyítni; v. n. oko.kodni.

Subtiliza'tion, s. finomítás; vékonyítás; okoskodás, szörszálhasogatás.

Subtle (szát'tl), adj. finom, ravasz; —ness, s. finomság, ravaszág.

Subt'ly, adv. finomúl, ravaszúl.

Subtract (—trêkt'), v. a. kivonni.

Subtract'ion, s. kivonás; megronás, elfogás, elhúzás, el'artótatás.

Suburb (száb'árb), s. külváros.

389

Suburban

Suburb'an, s. and adj. külvárost.

Subvention (—ven'sǎn), s. küzhejörés; segedelem, pěnzbeli segítség (n. h.).

Subverse (—versz'), v. a. feldfordítni.

Subversion (—ver'sán), s. feldfordítás, felforgatás.

Subversive (—versz'iv), adj. felfordító, felforgató.

Subvert (—vert') v. a. felforgatni.

Subvert'er, s. felforgató.

Succedaneous (szákszínd'niász), adj. pótló.

Succeed (szákszíd'), v. n. következni; követni (-ban, -ben); sikerülni; boldogulni; peace —s to war, háboru után béke következik; he — ed to the business of his father, az atyjának üzlete ő red szállott; the speculation did not —, a vállalat roszul utött ki; he —s in all his undertakings, ő mindenben szerencsés, minden vállalata sikerül; to — with one, rábirni vkit; boldogulni, vkiivel; I did not — in persuading him, nem sikerült rábeszéltem őt; —, v. a követni; sikerítni (n. h.); he has been —ed by his son, (ragy) his son —ed him, őt jíja követte (p. az uralkodásban).

Succeed'er, v. Successor.

Success (szákszesz'), s. siker, fogamat, szerencse; with —, jó sikerrel, sikeresen: to meet with bad —, felsülni rmivel; military —, hadszerencse.

Success'ful, adj. sikeres, szerencsés; eredménydús; a — war, sikerdús hadjárat; he is — in his undertakings, minden vállalata sikerül; —ly, adv. sikeresen; —ness, s. sikerülés, sikeresség.

Success'sion, s. egymásra következés; öröködési rend: uralkodásban következés,

Successive

trónöröklés rendje: in —, egymásután, right of —, öröködési jog.

Success'sive, adj. egymásutáni, egymásra következő: —ly, adv. egymásután, lasanként; —ness, s. egymásutániság.

Successless, adj. eredménytelen, sikeretlen; —ly, adv. sikeretlenül; —ness, s. sikeretlenség.

Success'sor (szákszesz'ér), s. utód, következő.

Succinct (szákszingkt'), adj. rövid, velős, velősen rövid, tömör; —ly, adv. röviden, velősen; —ness, s. velős tövidség, tömörseg.

Succour (szák'kár), v. a. segílyezni, segítni, segítni; s. segély, segítség.

Succulence (szák'kjunlensz), s. bónedvűség, levesség.

Suc'culent, adj. bónedrű, nedvűs, levés; —ness, s. bónedrűség, levesség.

Sucennb (szákkamb'), v. n. (to, under), lerogyni, leroskadni (p. teher alatt); lesujtatni, legyőzetni.

Sucembency, s. lerogyás, aléltás; legyőzetés.

Sucens'sion (szákkás'án), s. rendítés; rengés, rendülés; megrázás.

Sueh! (sát's), pron. and adj. ily, ilyen, dyes, oly, olyan, olyas: in — a case, ilyen esetben; with — a man, olyan emberrel; with — people, olyan emberekkel; by — means, ily eszközökkel, ilymódon, olymódon; at — a tune, ilyenkor, olyankor; he was moved to — a degree, olyannyira megindült; — is the case, úgy van ám, úgy áll a dolog: I'll do no — thing, azt ugyan nem cselekszem; — like, ilyenféle, olyanféle; — as are poor, azok, a kik szegények: — is life, ilyen az élet, ilyen a világ.

Suck (szák), v. a. and n.

Sue

szopni, szopogatni; színi; to — out, hiszni; to — in, beszíni; to — one's marrow, zsirját kivenni, kicsigázni; —, s. szopás; anyatej, esecstej; to give —, esecset adni; —stone, s. köfúrát tergélye (hal).

Suck'er, s. szóp: szívó; csecsemö; szirattyú ramás, szíráka; gályagánes; töhajtás.

Suck'ing, s. szópás; szírás; adj. szópás; — bottle, s. szoptató szilke; — bag, s. szucza, szópázaeskó; — calf, s. szopós borjú; — lamb, s. szopós bárány; — pig, s. szopós malacz.

Suckle (zsák'kl), v. a. szóptatni.

Suck'ling, s. csecsemö.

Suction (szák's ún), s. szívás; — tube, — pipe, s. szívósó, szívornya; — valve, s. szívászelep.

Sud (szád), s. szappanosézz: to be in the —s, benne lenni a leben, szorult állapotban lenni: to leave in the —s, eserben hagyni.

Sudation (szjudé'sán), s. izzadás.

Sudatory (szju'détári), s. izzásztó szoba.

Sudden (szád'dn), adj. hirtelen, ráratlan: a — death, hirtelen halál; his — departure, hirtelen elutazása; on a —, upon a —, of a —, hirtelen, egyszerre; on a — he stood still, egyszerre megállott: —ly, adv. hirtelenül, hirtelen, egyszerre.

Sud'denness, s. hirtelenség; with such —, oly hirtelenséggel.

Sudorihne (szjuderifik), adj. izzásztó; s. izzásztóser.

Suds, s. pl. — r. Sud.

Sue (szju), v. a. törvénybe idéni: to — one for, keresni rajta (per utján); to — to recover damages, per utján kárpótlást keresni; — a beggar, and

390

Suet

get a louse, a hol nincs, o t ne keress; —, v. n. to — for..., folyamodni vmiért, kérni vmit.

Suet (szjú'et), s. faggyú, marhafaggyú.

Suffer (száff'r), v. a. and n. szenvedni; elszenvedni; eltűrni, elviselni; megengedni, nem akadályozni; to — a loss, veszteséget szenvedni, kárt vallani; to — shipwreck, hajótörést szenvedni; none was —ed to go out of the room, senkinck sem volt szabad a szobából kimenni; he — ed much from..., sokat szenvedett-tól, -töl; to — from headache, főfájásban szenvedni; to — for..., lakolni vmiért.

Sufferable, adj. tűrhető, szenvedhető; —ness, s. tűrhetőség.

Sufferably, adv. tűrhetőleg.

Sufferance, s. tűrés, eltűrés; türelem; szenvedés (n. h.).

Sufferer, s. szenvedő, tűrő; vesztő, vesztés; you shall be no — by it, nem fog kárára lenni.

Suffering, s. szenvedés; if you consider my —s, ha tekintetbe veszi, mennyit szenvedtem.

Suffice (száffisz'), v. n. elégnek lenni, elegendőnek lenni; to — for..., elegendőnek lenni-ra, -re; — it to say, elég az hozzá stb.

Suffi'ciency (száffisz'enszi), s. elégség, elegendőség; elégséges jövedelem, ügyesség, képzettseg; self —, önelégültség; önteltség, önhittseg.

Suffi'cient, adj. elég, elegendő, elégséges; —ly, adv. elegendően, elegendőleg, elégségesen.

Sufflaminate (— flém'inét), v. a. hátrálhatni.

Sufflate (— flét'), v. a. felfujni.

Sufflation, s. felfuvás.

Suffocate (száffokét), v. a.:

megfojtani; to be —d with..., to get —d with..., fülni -ba, -be.

Suffocation, s. megfuladás; megfojtás.

Suffocation, adj. fojtó.

Suffragan (száffrégên), s. címezetes püspök.

Suffragation (száffrégés'sán), s. szavazás; szentek közbenjárása v. szószólása.

Suffrage (száffredzs), s. szavazat; szószólás.

Suffumigation (száffjumige'sán), s. befüstölés.

Suffuse (—fjuz'), v. a. elönteni, elborítni; —d eyes, könybe borült szemek; a flush of anger —d his face, a harag pirja borította el arczát.

Suffusion (—fjú'zsán), s. elöntés, elborítás.

Sugar (sug'ár, sug'ér), s. czukor; to sweeten with —, czukrozni; — of milk, tejczukor; — of grapes, szőlőczukor; — of oil, olaj-éd; — baker, s. czukorföző; — baking, s. czukorfözős, czukorfinomítás; — basin, s. czukorcsésze; — candy, s. jégezukor; — cane, s. czukornád; — loaf, s. czukorsüveg; — mould, s. czukorminta; — plantation, s. czukor-ültetmény; — refiner, s. czukorfinomító (személy); — sifter, s. czukorszóro; — tongs, s. pl. czukorfogó; — trade, s. czukorkereskedés; —, v. a. czukrozni, megczukrozni.

Sug'ary, adj. czukorédes; czukortartalmú.

Suggest (szágdzseszt'), v. a. sugallani; javasolni; eszelní (vkit vmire); nyelvére adni, szájába rágni.

Sugges'tion, s. sugallás; javaslat; eszelés.

Suggillation (szágdzillés'sán), s. kék folt (lőkéstől stb.).

Suicide (szju'szeid, szju'iszeid), s. öngyilkosság; to commit —, magát kivégezni a világból.

Suffocation

Sullen

Suit (szut. szjut), s. következés, folytatás; kiséret; sor; több összetartozó tárgy; keresés, utánujárás; — at law, per, peres ügy, perjolyam; a — of mail, pánczélrulha; a — of clothes, öltöző, teljes öltözet; a — of table linen, egy damaszásztalnemű; a drawing room —, szalon-garnitura; to have a — against one, pert folytatni vki ellen; his — was rejected, kérelmét visszatutasították; —, v. a. illeszteni, összeilleszteni; tetszeni, kedvére v. inyére lenni, alkalmasnak lenni; illeni; he —ed the action to the word, szavát rögtön a tett is követte; black will — any complexion, a fekete szín minden arczhoz illik; each —ed his own convenience, mindenki kénye kedve szerint cselekedett; that does not —him, nincs kedvére, nincs inyére; when it —s me, mikor nekem tetszik; as it —s him, as it —s his fancy, a mint neki tetszik; if it —s your purpose, ha czéljának megfelel; he is not —ed to it, ő nem alkalmas arra; they are not —ed to each other, ők nem illenek össze, nem összevalók.

Suit'able, adj. illő, megfelelő, hozzávaló; —ness, s. illés; megfelelőség.

Suitably, adv. illőleg, megfelelőleg.

Suite, v. Suit.

Suitor (szju'tér), s. kérő (leánykérő, hivatalkérő stb. stb.); v. a. nőül kérni.

Sulk (száik), v. n. duzzogni, durczáskodni.

Sulk'ily, adv. durczáskodva.

Sulk'iness, s. durczáskodás, duzzogás.

Sulk'y, adj. durczás.

Sull (száll), s. eke: —paddle, s. ekeszár, csigatýú.

Sul'len (száll'en), adj. morfondi, dérdűr; komor; ko-

391

Sullens

nok; makacs; —ly, adv. komorúl; konokúl; —ness, s. komorság; konokság.

Sul'lens (száll'ensz), s. pl. komorkodás, mordság; konoklat.

Sulliage (száll'iedzs), s. szenny, dancs, mocsok.

Sul'ly (száll'i), v. a. beszenyonyezni; s. szenny, mocsok.

Sulphate (szál'fet), s. kén-savas só; — of iron, vas-gálicz; — of lime, gipsz, kénsavas mészéleg; — of potash, kénsavas haméleg; — of soda, kénsavas szik-éleg; — of zink, kénsavas horgéleg.

Sulphide (szál'fid), s. kénec-savas só.

Sulphur (szál'fár), s. kén, kénkő; v. a. kénezni.

Sul'phurate, v. a. kénezni; —d hydrogen gas, s. záplég.

Sulphureous (szálfjúriász), adj. kénes, kénköves; kén-nemű.

Sulphuret (szál'fjuret), s. kénfém; — of lead, ólom-fényle.

Sulphuric (szál'fárik), adj. — acid, s. kénsav.

Sulphurous (szál'fárász), adj. — acid, s. kénecssav.

Sultan (szál'tén), s. szultán, török császár; — flower, s. pézsmacsiküllő.

Sultana (szálté'né), s. szultánnő.

Sultaness, v. Sultana.

Sultriness (szál'trinesz), s. hőség, hévség, rekkenő me-legség.

Sultry (szál'tri), adj. hév, hó, rekkenő, tikkasztó.

Sum (szám), s. összeg, öszlet, somma; — total, teljes öszlet, végöszlet; —, v. a. to — up, összeadni, összletezni; (átv. ért.) rövidletezni; to — up in a few words, vmínek tartalmát röviden ismételni; —, v. n. sommásodni.

Sumach (szju'mék), s. eczet-szömércze.

Sumless

Sum'less, adj. számtalan.

Summariness (szám'méринesz), s. sommásság; összeség, rövidlet.

Sum'marily, adv. sommásan, összefoglalva, röviden.

Sum'mary, adj. sommás, összefoglalt, rövid; — proceedings, s. pl. sommás eljárás; —, s. rövidlet, összefoglalat.

Summer (szám'mér), s. nyár: mestergerenda, gyámgerenda; — corn, s. tavaszi gабона; — house, s. nyaraló; — sault, s. buk'encz; — solstice, s. nyári napállás, nyári napfordulat; — wheat, s. tavaszi buza; —, v. n. nyaralni; —, v. a. nyaraltatni.

Summerset, v. Summersault.

Summit (szám'mit), s. ormó, orom, csűcs, tető.

Summon (szám'mán), v. a. törvénybe idézni; (átv. ért.) hivatni, felhíni; to—heart of grace, neki bátorodni; to — one away, elhívni, elhivatni; to — up, felhívni.

Sum'mons, s. idézvény, idézet.

Sumpter (szám'tér), —horse, s. málháló; — saddle, s. tehernyereg.

Sumptuary (szám'tsjuéri), adj. fényüzési.

Sumptuous (szám'tsjuász), adj. pompás, fényes, költséges; — dinner, pompás ebéd; —ly, adv. pompásan, költségesen; —ness, s. pompásság, költség.

Sun (szán), s. nap; the — rises, kel a nap; the — sets, a nap lenyugszik; under the —, a nap alatt; — beam, s. napsugár; his — burnt face, napbarnította arcza; — dew, s. harmatfü; — dial, s. napóra; — flower, s. napvirág; — dried, adj. naponsült; — light, s. napvilág; — rise, s. nap kelte; — set, s. napnyugat; — shade, s. napernyő, napellenző; —shine, s. napfény; — shiny, adj. napos, verőfényes; —, v. a. kitenni (napra); to sit assunning, sútkérezni.

Superfetation

Sunday (szán'dé), s. vasárnap; when two —s come together, soha napján.

Sunder (szán'dër), v. a. elválasztani, elkülönítni, elkülönözni.

Sundry (szán'dri), adj. külnöféle, többféle.

Sundries (szán'driz), s. pl. külnöféle áruk.

Sunny (szán'ni), adj. napos.

Sup (száp), v. n. vacsorálni; v. a. szörpölni.

Superable (szju'perébl), adj. áthágható; felülmúlható; meggyőzhető.

Superabound (szjuperébáund), v. n. túláradni, kiáradni; to — with, bővel kedni —ban, —ben, —val, —vel.

Superabund'ance (—ébänd'énsz), s. bőség; fölösleg.

Superabund'ant, adj. fölösleges.

Superadd (—êdd'), v. a. még hozzáadni.

Supperadd'ition (—êddis'an), s. hozzáadás.

Supperannuate (—ên'juët), v. n. kiszolgálni; aválni, elaválni.

Superb (szjuperb'), adj. büszke, pompás, fenséges; —ly, adv. fenségesen, pompásan.

Supercargo (—kár'go), s. hajógazda, felügyelő (hajón).

Superchery (szjuper'tseri), s. csalás.

Supercilious (—szil'jász), adj. gőgös, kajfos, bitor, uralkodnivágyó; —ly, adv. gőgösen, kajfosan; —ness, s. kajfasság, jelfuvalkodás, uralomvágy.

Supereminence (—eminensz), s. föbbrang.

Superem'inent, adj. legjelessebb, föbbrangú.

Superfetation (—fité'sán), s. túlterhesítés.

392

Superfice

Superfice (szju'perfeisz), s. felület, felszín.

Superfi'cial (—fis'él), adj. felületes; —ly, adv. felületesen.

Superficiality (—fisiel'iti), s. felületesség.

Superfi'cias (—fis'ez), s. felszín.

Superfine (—fein'), adj. legfinomabb.

Super'fluence, v. Superfluity.

Superfluity (—fjú'iti), s. fölösleg, fölöslegesség.

Superfious (szjuper'fjúász) adj. fölösleges.

Superhuman (—hju'mén), adj. emberfölöt'i, emberérőt haladó; természetfölötti.

Superinduce (—indjusz'), v. a. még hozzáadni, hozzátenni. (upon) még ráadni, rátenni; még felhozni; még behozni; (upon) setkenteni, buzdítni (-ra, -re).

Superinduction (—indák'sán), s. hozzáadás; megszokás.

Superintend (—intend'), v. a. felügyelni (vmire), kormányozni (vmit).

Superintend'ence, s. főfelügyelet.

Superintend'ent, s. főfelügyelő.

Supe'rior (szjupi'riár), adj. felső, fő, főbb; felülmuló; kitűnő: a — power, nagyobb hatalom; to rise — to . ., to be — to . ., vmin tülemelkedni; felette állani -nak, -nek; —, s. felülmuló; előljáró; he is my — in . ., ő engem felülmul -ban, -ben; my —s, a felsőbbek (nálamnál).

Superiority (szjupri'ari'iti), s. felsőség, felsőbészég, nagyobb hatalom, felülmulás.

Superlative (szjuper'letív), s. felső fok, harmadfok; adj. legfőbb, legmagas fokú; —ly, adv. legmagas fokon.

Supernal (szjupé'rel), adj. felső; (átv. ért.) mennyei, égi; —ly, adv. fent, felüli, felülről.

Supernatural

Supernat'ural (—nét'sjurél), adj. természetfölötti.

Supernumerary (—nju'meréri), adj. számfölötti fülös.

Superscribe (—szkreib'), v. a. felülrni.

Superscrip'tion (—szkrip'sán), s. felülrat, felülrás.

Supersede (—szív'), v. a. elhalasztani; féle tenni; mellőzni, érvénytelenítni; megszüntetni; to — an officer, tisztet a szolgálatból kiesapni.

Supersti'tion (—sztis'án), s. babonáshit, babona.

Supersti'tions (—sztis'ász), adj. babonáshitű, babonás; —ly, adv. babonásan; —ness, s. babonaság, babonáshit.

Superstruct (—sztrák't'), v. a. felibe építeni, ráépíteni.

Supersub'tle (—szát'tl), adj. szőrszálhasogató.

Supervacaneous (—véke'-nász), adj. fölösleges; —ness, s. fölöslegesség.

Supervene (—ví'n'), v. n. hozzájárulni.

Supervement (—ví'nient), adj. hozzájáruló.

Supervention (—ven'sán), s. hozzájárulás; közbejövet; meglepés (n. h.).

Supervisal (—vei'zél), s. felügyelet.

Supervise (—veiz'), v. a. felügyelni (vmire); felülrizsgálni (vmit).

Supervision (—vizs'án), s. felügyelés.

Supervisor (—vei'zér), s. főfelügyelő; ellenőr; vámügyelő, útúgyelő.

Supine (szjupein'), s. hanyattassó; adj. hanyattan fekvő; (átv. ért.) gondatlan: —ly, adv. hanyattan; gondatlanul, hanyagon, tunyán; —ness, s. hanyattekvés; gondatlanság, tunyaság.

Supinity, v. Supineness.

Suppeditate (szapped'ítet), v. a. ellátni (vkit vmivel), megszerezni, megkerítni (vkinek vmit).

Support

Supper (szápp'lér), s. vacsora; the Lord's —, ur vacsorája.

Supper'less, adj. vacsorátlan.

Supplant (száplát'), v. a. lábat vetni, meguktatni; kiszorítni, kitűrni.

Supple (szápp'pl), adj. hajlékony, engedékeny; —ness, s. hajlékonyáság, engedékeny ég; —, v. a. hajlékonyú tenni.

Supplement (szápp'lument), s. pótlék, kiegészítés.

Supplenental, adj. pótló, kiegészítési.

Supp'letory, adj. pótló; s. pótlék, kiegészítés.

Suppliance (szápplei'ensz), s. tartás.

Supplant (szápp'plíent), s. and adj. folyamodó, konyörgő.

Supplicate (szápp'plik't), v. a. könyörögni, folyamodni.

Supplica'tion, s. folyamodá, könyörgés.

Supp'licatory, adj. könyörgő.

Supplies (száppleisz), s. pl. segédpénz; segédsereg; szolgáltatás; szállitmány.

Supply (szápplei), v. a. pótolni, helyettesítni; (with) ellátni; szolgáltatni; to — one's place, vkit helyettesítni; to — a deficiency, hányt kipótolni; to — one with whatever he requires (to — all his necessities), minden szükségesellátni vkit; to — with money, pézzel ellátni; to — with provisions, élelmézi, élelmémel ellátni; —, s. pótlék, adalék; szállítás, szállitmány; ellátás, szolgáltatás, készlet; fresh — of men, új csapatok, új sereg.

Support (—poart'), v. a. támassztani, tartani, megtartani, vinni; eltartani, táplálni; támogatni, gyámlótni, segélyéni; she —ed herself by a chair, székre támasszodott; to — one's self by one's own labour, munkájából élni; to—one's

393

Supportable

self upon rapine, prédából
élni; to — a character,
szerepéből ki nem esni; —
arms! fegyvert ölbe! —,
s. támasz, gyám: eltartás,
táplálás; életfentartás,
megélés: segély, gyámsegély,
gyámítás; to derive
one's — from . ., élni-ből,
ből.

Support'able, adj. türhető,
elviselhető; —ness, s. türhetőség.

Support'ance, s. támasz;
gyám; támasztás.

Support'er, s. dínez, támasz:
támasztó, támogató; gyámolító,
gyámolgató; —s,
s. pl. csimertartók: vállkörek;
gyámoszlopok: álláslábak.
lan.

Support'less, adj. gyámta.

Supposable (—pőzébl), adj.
gyanítható, vélhető.

Suppós'al, s. fölterés; gyánítás.

Suppose (—pooz'), v. a. föltenni; venni (vmit vennek); gyánítni, hínni, vélni; let us — that he etc., tegyük fel, hogy ő stb.; but — I had no money! hát ha nem volna pénzem! he is —d to be very rich, igen gazdag embernek tartatik; —, s. föltévés, gyánítás.

Supposi'tion (száppozis'an),
s. fölterés; vélekedés.

Supposi'tional, adj. feltétes,
felvételes.

Suppositi'tious (—pozitíts'ász)
adj. becsusztatott; képzett,
rélt.

Suppo'sitive, adj. elfogadott;
feltétes.

Suppo'sitory, s. alcsap.

Suppress (száppresz), v. a.
elnyomni, elfojtani; elhallgatni,
eltitkolni; megszintetni;
kihagyni.

Suppres'sion (—pres'an), s.
elnyomás, elfojtás; elhallgatás,
eltitkolás; kihagyás;
megszüntetés; duquálás.

Suppres'sive (—presz'iv), adj.
elnyomá, elfojtó, elhallgató,
eltitkoló.

Suppurate

Suppurate (száp'pjurét), v.n.
genyedni, evesedni, evedni.

Suppura'tion, s. genyedés,
evedés.

Supp'urative (—pjurétiv),
adj. genyessző, evesítő.

Suppuration (—pjuté'sán),
s. fölretés, felszámolás.

Suppute (—pjut'), v. a. föltetni,
felszámolni, kiszámítani.

Supramundane (szjuprémán'dén), adj. földfeletti;
mennyi.

Supra-sensual (—szen'sjuél),
adj. érzékfeletti.

Supremacy (szjuprem'ész),
s. felsőség; felsőbbség.

Supreme (szjuprím'), adj.
legfőbb; the — command,
féparancsnokság.

Suprem'ity (szjuprem'iti), s.
főhatalom

Surance (sju'rěnsz), s. kezesség, biztosítás.

Surantier (ször'entler), s.
szembog.

Surbate (szörbē't'), s. rokkant pata; —n, adj. rokkant patáju.

Surcease (szörszísz'), v. n.
megszünni; — from any
further trouble, ne aggódjék többé; —, v. a. megszüntetés: —, s. szünet, haladék.

Surcharge (szörtsárdzs'), s.
tálteher; túladóztatás: v.
a. túlterhelni, túladóztatni.

Surcle (ször'kl), s. hajtás,
sarjadék.

Surd (szörd, szérd), adj. súket; tompa (hang), halatlan; mérszerűtlen.

Sure (súr), adj. biztos, bizonyos; a — man, hitelképes ember; biztos ember; you may be — of it, ön biztos lehet benne; to make — of some one, vkit ön részére megnyerni; he is — to come, ő bizonyosan eljön; he — to come, jöjjön el bizonyosan; to be —! hogy is ne! —, —ly, adv. biztosan, bizonyosan; —ness, s. biztosság, bizonyosság.

Surpass

Sure'tiship, s. kezesség.

Sure'ty (sű'ti), s. biztosság;
kezesség; kezes: to be —
for some one, kezeskedni
vkiért.

Surf (szórf, sz'af), s. hullám-torlás, hullámrerődés.

Surface (ször'fész), s. fölszín.

Surfeit (ször'fit), v. a. túlterhelni, megtömni (eledelél); v. n. gyomrát éteilel megtterhelni; s. túlterhélés; — water, s. gyomorcespepek, gyomorceszsz.

Sur'feiter, s. eszem-iszom embert.

Surge (szördzs, szérdzs), s.
hullám; v. n. hullámzani; áradni, dagadni; the
crowd —d forward, a nép'tömeg előre hullámzott.

Surge'less, adj. hullámtalan,
csendes.

Surgeon (ször'dzsán, szérdzsn), s. sebész.

Sur'gery, s. sebészség, sebészét.

Surgical (ször'dzsikél), adj.
sebészí.

Surgery (ször'dzsi), adj. hullámos, habos.

Sur'lily, adj. daczosan, dér-dúr, durván.

Sur'tiness, s. mogorvaság, daczosság, durvaság.

Surloin, v. Surloin.

Surly (ször'li), adj. mogorva,
daczos, durva.

Surmi'sal, s. — v. Surmise.

Surmise (szörmeiz), s. gyánítás, vélekedés, fölterés; v. a. gyánítni, vělni, föltenni.

Summont (—máunt'), v. a.
áthágni; meggyőzni, erőt
venni (vmin; meghaladni;
it was —ed by a coronet,
korona volt fölütte; to —an
obstacle, akadályt meggyőzni.

Summont'able, adj. áthágható; meggyőzhető.

Sur'name (—ném), s. rezetéknér, melléknerér; v. a. mellékneret adni.

Surpass (—pász'), v. a. felüllhaladni, felülmulni.

394

## Surpassing

Surpas'sing, adj. kitünö; —ly, adv. kitünöleg.

Sur'plice (—plisz), s. oltári felruha, mise-ing.

Sur'plus (—plász), s. többlet; ráadás.

Surprisal, s. — v. Surprise.

Surprise (—preiz'), s. meglepés, meglepetés; in —, meglepetve; to be taken by —, meglepetni; —, v. a. meglepni; to be —d, meglepetni; to be —d at a thing, bámulni vmin; to be —d in the act of... tetten éretni; it is surprising, bámulatra méltó.

Surprisingly, adv. bámítólag.

Surrender (—ren'dér), s. feladás; átengedés; v. a. feladni, átadni; átengedni; to — a town, várost feladni; to — one's self, magát megadni; (keresk.) maga ellen a csöd elrendeltetését kérni.

Surren'dry, s. feladás.

Surrep'tion, v. Subreption.

Surrepti'tious, r. Subreptitious.

Sur'ogate (—roget), s. and adj. helyettes; s. pót, pötser; v. a. helyettesítni.

Surround (—ránd'), v. a. körülvenni, lórlfogni.

Sursise (—seiz'), s. pénzbírság.

Sursolid (—szal'id), s. negyedik hatvány v. fok.

Surtout (—tút'), s. felső öltöny, felruha, felöltő.

Survene, v. Supervene.

Survey (—vě'), v. a. áttekinteni, szemrevenni, megviszgálni; fölmérni (vidéket), felügyelni; s. átnézet, áttekintet, szemlézet, felügyelés; felmérés, földmérés; telekmérés; hávájúrás; tájékraj; vidékleirás; to take a — of... áttekinteni, megtekinteni, megszemlénni; fölmérni, fölvenni (vidéket).

Survey'or, s. ügyelő, felügyelő; földmérő, telekmérő; hátermérő; — of the

## Surveyorship

highways, útügyelő; — of the customs, cámügyelő.

Survey'orship, s. felügyelőség, mérnükseg.

Survival (—vei'vel), s. túlélés.

Survivance (—vei'vénsz), s. váromány.

Survive (—veiv'), v. a. túlélni. [élő.

Surviver, Survivor, s. túl.

Survi'vership, s. túléls.

Suşan (szű'zn), s. Zsuzsánna (nőnév).

Susceptibility, s. fogékonyseg; erzékenség.

Susceptible (szászszej'tibl), adj. fogékony, erzékény.

Suscep'tion, s. efogadás.

Suscep'tive, adj. fogékony; tágyas, téres.

Suscep'tiency, s. felfogadás, efogadás.

Suscip'tient, s. felfogadó, efogadó.

Suscitate (szász'szitét), v. a. felébreszténi, felserkenteni, felbuzdítni.

Suscita'tion, s. felébresztés, felserkentés, felbuzdítás.

Suspect (szászpekt'), t. a. gyamúban tartani, gyamakodni (ra, re); to — one of theft, tolvajnak tartani, lopásról gyamústíni rkit; sure, you would not — me of such a thing, már az csak nem teszi felrólam; to — one's own strength, saját erjében nem bizni; —, adj. gyamús.

Suspect'ed, adj. gyamús, to be — of, gyamúsnak lemi-ról, ról.

Suspect'ful, adj. gyamakadó.

Suspect'less, adj. gyamútlan.

Suspend (szászpend'), v. a. akasztani, felakasztani, felfüggeszteni; elhalasztani; ideiglenesen megszintetni; to — an official, hivatalától felfüggeszteni vkit; to — anything important, fontos ügyet elhalasztani; to — cash-payments, kés>pénzzel fizetni megszünni; to — a thing

## Susurrate

about one's neck, nyakába akasztani vmit; to stand —ed, habozni, tétoráni; függőben lenni.

Suspend'ers, s. pl. nadrág-tartó.

Suspen's (—pensz'), s. elhalasztás, ideiglenes megszintetés, felfüggesztés; bizonytalanság, függő állapot; to hold in —, to keep in —, függőben tartani; to be in —, bizonytalankodni, habozni, tétoráni.

Suspen's on, s. akasztás, felakasztás, felfüggesztés, ideiglenes megszintetés; elhalasztás; points of —, s. pl. függesztő pon'ok, akaszt pontok; — of arms, fegyverszünet; — bridge, s. függőhíd, lánehíd.

Suppen'sory, adj. függő; s. sérkötő, sérvorító.

Suspe'ción (—p'sán), s. gyamú, gyamakolás, gyamítás; I had no — of this, ext nem gyamítottam; to entertain a — of one, gyamúban tartani rkit, gyamakodni rkire.

Suspe'cióus (—p'sász), adj. gyamús; —ly, adv. gyamúsan; —ness, s. gyamúper, gyamakodás.

Suspiral (—pei'rél), s. szelelőlyuk.

Spiration (—pir'e'sán), s. sóhajtás.

Suspire (—pei'), v. n. sóhajtani; s. sóhaj.

Sustain (—tén'), v. a. tartani, megtartani, támasztani; eltartani, táplálni; kitartani, kiállani; to — a loss, kárt rallani; to — injuries, megsérülni, megsebesedni; to — a long siege, sokátartó ostromot kiállani; his labour —s him, munkájából él.

Sustain'able, adj. tartható; elvi-elhető.

Sustenance (szász'tenész), s. tartás, táplálás; élelem.

Sustenta'tion, v. Sustenance.

Susurrate (szju'szárrét), v. n. susegni.

395

Susurration

Susurration, s. susogás.

Suitable, v. Suitable.

Sutle (szát'tl), adj. tiszta
(nyereség, öszlet stb.); —
weight, s. tiszta súly.

Sutler (szát'lěr), s. markotá-
nyos, hadesaplár, tábori
szatócs.

Suture (szju'tsjur), s. (bonezt)
varrás; varrat.

Swab (szwab), s. lomp, nyüst-
bojt; v. a. lomppal v. nyüst-
bojttal törülni.

Swaddle (szwêd'dl), s. pólya;
v. a. pólyázni.

Swag (szwêg), v. n. lecsüggni,
lelőgni, lekonyulni, alá-
esüggedni; lógázkodni, ló-
gázní.

Swage, v. Assuage.

Swagger (szwég'gër), v. n.
hetvenkedni, hösködni, száj-
hösködni; a — ing blade,
hösködi, vasgyűrő, kér-
kedi.

Swag'gerer, s. kérkedő, het-
venkedő, hányaveti.

Swain (szwën), s. szerető,
imádó; ifjonez, süheder;
szerelmes pásztor, szerel-
mes pásztorleány; — mote,
s. erdőszék.

Swain'ish, adj. parasztos.

Swaip (szwep), v. n. büszkén
járni.

Swathe, v. Swathe.

Swale (szwël), s. völgy; la-
pály; v. a. folyni (gyer-
tya); v. a. leforrázni, abá-
rolni, forró vízzel leön-
teni.

Swallow (szwállo), v. a.
nyelni, el-, lenyelni; to —
one's words, szavát visz-
szavenni; the expenses
—ed up the whole capital,
a költségek az egész tőkét
nyelték el; to — down, le-
nyelni; — s. nyelés, nye-
let; nyeldeklő, torok, gége.

Swallow, s. feceske; -'s nests,
s. pl. ennivaló feceskefész-
kek; -fish, s. feceskehal
(tengeri hal); —stone, s.
feceskekő; —tail, s. fark-
ollony; (ép.) feceskefark;
feceskefarkű fakötés; —tail-
butterfly, s. feceskefarkű

Swamp

pillangó; — wort, s. gó-
dírez.

Swamp (szwamp), s. pos-
vány, lápmocsár; —ore, s.
mocsári vaskő; —, v. a. el-
sülyezteni (hajót).

Swam'py, adj. posványos.

Swan (szwan), s. hattyű.

Swan'nery, s. hattyútenyész-
tés.

Swap (szwap), v. a. csapni;
kicsérélni; to — off, le-
esapni (vki fejét); —, v.n.
csapkodni.

Sward (szwoard), s. bőr, szal-
lonnabör; pázsit, hant; v.
n. pázsitozni.

Swarf (szwarf), s. vasresze-
lék.

Swarm (szwaorm), s. raj:
tolongó sokaság; v. n. raj-
zani, hemzsegni; every
place —s with soldiers,
mindenütt hemzsegnek a
katonák.

Swart, v. Sward.

Swart (swoart), adj. feketés;
komor; baljóslatú.

Swarth, v. Swart.

Swar'thiness, s. feketésség.

Swar'thy, adj. feketés, sötét-
barna.

Swar'tish, v. Swarthy.

Swash (szwas), v. n. pocs-
kolni; pocsogni; csörögni,
esörömpolni; dicsekedni,
szájhösködni; s. zuhany,
ömlés, ömledezés; szájas-
kodás, hetvenkedés; —
buckler, —er, s. vasgyűrő,
szájhós.

Swash'y, adj. szotyós.

Swath (szwath), s. pólya;
rend (kaszált v. aratott).

Swathe (szwěth), v. a. pó-
lyázni; swathing band, s.
pólya-szalag; swathing
clothes, s. pl. pelenkák.

Sway (szwë), v. a. forgatni
(kardot stb.), ingatni, lo-
bogtatni, lebegtetni (zász-
lót stb.); billegtetni, bil-
leuteni; uralkodni, kormá-
nyozni, vezérelni; to be
—ed by . ., kormányoztat-
ni, vezéreltetni -től, -től;
to — up, felhúzni (p. vi-
torlát); —, v. n. lobogni;

Sweep

inogni, ingázni; billegni;
lehajlani; befolyással len-
ni; uralkodni; the crowd
—ed to and fro, a néptömeg
föl és alá hullámzott; the
flames — to and fro, a
láng libeg-lobog; to — with
one, befolyást gyakorolni
vkire; to — on, neki menni
(az ellenségnek); —, s. lo-
boğás; ingás, ingadozás;
billenés, (átv. ért.) eldön-
tés; uralkodás, uralom,
hatalom, befolyás; to hold
— over one, befolyást gy-
korolni vkire; to rule with
absolute — (over), korlát-
lanul uralkodni, zsarno-
koskodni; — bar, s. juha.

Sweam (szwím), s. roham
(nyavalydć).

Swear (szwër), v. n. irr.
-swore, sworn), esküdni;
káromkodni; to — at one,
szitkokal illetni vkit, át-
kot szórni vki ellen; —,
v. a. megesketni; esküdni
(vmire), esküvel erősíteni
vmit, esküvel fogadni vmit.

Sweat'er, s. esküvö; károm-
kodó.

Sweat (szwít), v. n. reg. and
irr. (pret. sweat, swet,
sweated; part. sweat,
swet, sweaten, sweated),
izzadni; —, v. a. kiizzad-
ni; izzasztani; to — out
some distemper, kiizzadni
vmely betegséget; —, s.
izzadság, veriték; cold —,
hideg veriték.

Sweat'ing, s. izzadás; izzad-
ság; adj. izzadó, izzó,
izzasztó; — sickness, s.
izzóláz;—room, s. izzasztó-
szoba.

Sweat's, adj. izzos, izzadt.

Swede (szwíd'), s. svéd.

Swedish (szwi'dis), adj. svéd,
svédországi; s. svéd nyelv.

Sweep (szwíp), v. a. irr.
(swept, swept), seperni, el-
sőpörni, kiseperni; hor-
zsolni, surolni, sodorni;
elsodorni; elragadni, el-
vinni: to — the room, a
szobát seperni; to — the
chimney, a kéményt seper-

396

Swink

Syllogism

Synthetic

Swink (szwingk), s. vesződség, fáradtság; v. n. vesződni, erején felüli dolgozni; v. a. kifárasztani, elcsigízni.

Swink'ér, s. málhás szamár, túlterhelt munkás.

Swingle (szwin'gl), v. a. rázní, törni (kendert); v. n. lengeni, hántálni.

Swiss (szwisz), s. and adj. svájezi.

Switch (szwits), v. a. suhantani; to — a horse, lovat suhíntani; —, s. suhang, vessző.

Switzerland (szwicz'érlénd), s. Svájez. [hálni].

Swive (szweiv), v. a. meg-

Swiv'el (szwiv'vl), s. forgókampó; forgattyú; hátfontos hajóágyú; v. n. forogni.

Swoling (szwo'ling), s. telek; szántóföld.

Swoon (szwún), s. ájulás; v. n. ájulni; to — away, elájulni.

Swoop (szwűp), v. n. csapkodni, lecsapni; the hawk —s down upon the chickens, a csírkékre lecsap a héja; —, v. a. elkapni; to — up, elragadni; —, s. csapkodás, lecsapás.

Swop (szwap), v. n. cserélni.

Swop'ping, s. cserélés.

Sword (szord), s. kard; to put to the —, kardra hányni; — bearer, s. kardhordó; — cutler, s. kardcsiszár; — fish, s. kardhal; — hilt, s. kardmarkolat; — knot, s. kardbojt; — shell, s. szurlap.

Sybarite (szib'erit), s. kéjenez, tobzódó, eszem-iszom ember.

Sybil, v. Sibyl.

Sycophancy (szik'ofénszi), s. árulkodás, sündörködés.

Syc'ophant, s. fundér, sündörködő.

Syc'ophlanţize, v. n. árulkodni, sündörködni.

Syc'ophantry, v. Sycophancy.

Syllable (szil'lébl), s. szótag; v. a. szótagolni.

Syllabus (szil'lébász), s. rövid foglalat, rövidlet.

Syllogism (szil'lodzsizm), s. észlet, okkötés.

Syllogis'tic, —al, adj. észletszerű; észleti, okkötési; —ally, adv. észletileg; észletszerűleg.

Syllogize (szil'odzseiz), v. n. észletszerűleg következtetni.

Sylph (szilf), s. légszellem, légtünde.

Symbol (szim'bál), s. jelvény, jelkép, jelv.

Symbolical (szim'bal'ikél), adj. jelves; —ly, adv. jelvesen.

Symboliza'tion, s. jelvezés.

Sym'bolize, v. a. jelvényezni, jelvezni.

Symmetrical (szime'trikél), adj. mér-arányos, rész-arányos, arányzatos; —ly, adv. mér-arányosan, rész-arányosan, arányzatosan.

Sym'metrize (—treiz), v. a. mér-arányosítni.

Sym'metry, s. mér-arány, rész-arány.

Sympathetic (—pêthet'ik), —al, adj. rokonszenves, rokonszenvű; —ally, adv. rokonszenvesen.

Sym'pathize (—pêtheiz), v. n. rokonszenvezni; to — with one, rokonszenvezni vkiel; to — with some one's troubles, osztóni vki fájdalmában; to — with one in..., együttérezni, egyenlő érzelmeket táplálni vkivel vmire nézve.

Sympathy (szim'pêthi), s. rokonszenv; együttérzés.

Symphonious (szimfo'niász), adj. üszhangzó.

Symphony, s. üszhang, symphonia.

Symposium (—po'ziám), s. dáridó, vendégség.

Symptom (szim'tám), s. jelenség; körjel.

Symptomat'ic, adj. esetleges; jelenségi; körjelek szerinti.

Symptomat'ics, s. pl. körjelisme.

Symptomatol'ogy, s. körjeltan.

Synagogue (szin'égag), s. zsinagóga.

Synarchy (szin'érki), s. együtturalkodás, közös országlás.

Synchronal, v. Synchronical.

Synchronical (—kran'ikél), adj. egykorbeli.

Synchronism (szin'kronizm), s. egyidejüség, egykorúság.

Synchronous, v. Synchronical.

Syncopize (szin'kopeiz), v. a. szót középen rövidítni.

Syn'cretism, s. hitegyesítés.

Syn'cretist (—kretiszt), s. hitegyesítő.

Syndesmologia (—diszmalódzsié), s. szálaqtan.

Synocha (szinak'é), s. lobláz.

Synod (szin'ád), s. zsinat.

Synodal, v. Synodical.

Synodic (szinad'ik), —al, adj. zsinati.

Synonymal, v. Synonymous.
Synonyme (szin'onim), s. hasonértelmű szó.

Synonymise (szinan'imeiz), v. a. hasonértelmű szó által kifejezni.

Synonymous (szinan'imász) adj. hasonértelmű, rokonértelmű; —ly, adv. hasonértelmű szó által.

Synonymy (szinan'imi), s. jelentési v. értelmi szórokonság.

Synopsis (szináp'szisz), s. rövidlet.

Synopsis, adj. rövidleti.

Synovia (szino'viê), s. iznedv.

Synovial (szino'viél), adj. iz..., — glands, s. pl. izmirágyek.

Syn'ovy, v. Synovia.

Syntactic (szin'ték'tik), —al, adj. szókötési szabályok, szerinti.

Syntax (szin'téksz), s. szókötés.

Synteresis (szint'reszisz), s. lélekfurdalás.

Synthesis (szin'thiszisz), s. ösztét.

Synthetic (szinthet'ik), —al,

398

## Syphilis

adj. összeterő. —ally, adv. összeterőleg.

Syphilis (szülilisz), s. bujasenyn.

Syphilítie, adj. bujasenyees.

Syren, v. Saren.

Syringe (szírindlzs), s. feeskendő; cörfeeskendő, fülfeeskendő; hűdesőeeskendő; v. a. ki feeskendezni.

Syringotony (—gat'omi), s. sipolyvágás.

Syringoton (—go'tan), s. sipolykés.

Syrienx (szír'inksz), s. pásztorsíp.

Syntis (szír'tisz), s. zátony.

Syrop, v. Snop.

System (szisz'tem), s. rendszer; alkotmány: alkot.

Systematic (szisztemet'ik), —al, adj. rendszeres; ally, adv. rendszeresen.

Systematize (szisz'temeteiz). v. a. rendszeresítni.

Systematiza'tion, s. rendszeresítés.

Systemize, v. Systematize.

Stole (szisz'toh), s. hängző róridítés.

Sythe v. Sithe.

## T.

T (tí), s. a T betű nece.

Tабacco, v. Tobacco.

Tabaxir (těb'eksz'ir), s. hambuszánádmét.

Tabby (těb'bi), v. a. habozni (szövetet); adj. habos (keme); — velvet, s. habos bárony; — cat, s. csíkos maeska; —, s. habos tafota.

Tabefaction (těb'otek'sán), s. elsorevasztás; aszkár.

Tabefy (těb'ifen), v. a. elsorvasztani, aszkót okozni.

Tabernacle (těb'ernékl), s. szövetség sátora (zsidóknál); szen'ségház.

Tabid (těb'id), adj. aszkóros; —ness, s. aszkár.

Tablature (těb'letsjur), s. betűs hangjelelés; nyersbefestés, mennyezetfestés.

Table (těbl), s. túbla; asztal,

## Tabler

tenyér; multiplication —, egyszer egy; dining —, ét-asztal; knights of the round —, s. pl. Arthur király hősei; — of interest, kamatszámaúasi tábla; to play at —s, ostáblát játszani; the —s are turned, megfordult a koczka; to keep a good —, nagy asztalt tartani; to thrust one's feet under another man's table, elősködni, más róvására lakmározni; — beer, s. gyenge sör, asztali sör: — cloth, s. abrosz: — knife: s. asztali kés: — spoon, s. evőkanál; — talk, s. ebédfölotti beszélgetés: —, v. n. kosztolni (at) kosztol lenni vkinél; —, v. a. táblázni, lajstromozni.

Tabler, s. kosztos; kosztadó.

Tablet (těb'let), s. táblácska, irtáblácska; lepényke.

Taboo (těbű'), v. a. (from) kitiltani; s. kitiltás, kiátkozás.

Tabor (těb'ěr), s. kézi dob.

Tabouret (těb'juret), s. fél-dob, kézi dob.

Tabouret (těburě'), s. gugony.

Tabular (těb'julér), adj. táblás; tabellás, lajstromóni.

Tabulate (těb'julet), v. a. betáblázni; laposít ni; — diamond, s. lapgyémánt.

Tacca (ték'ke), s. lisztgyűkér.

Tache (těts), s. horgacska.

Tachometer (tékam'itűr), s. sebességmérő.

Tachygraphist (tekig'réfiszt) s. gyorsító.

Tachygraphy (tékig'refi), s. gyorsírás.

Tacit (tész't), adj. hallgatag; — understanding, s. hallgatag beleegyezés: —ly, adv. hallgatagot.

Taciturn (tész'itorn), adj. hallgató, hallgatag, szótlan.

Taciturn'ity, s. hallgatagság, szótlanáság.

Tack (ték), v. a tűzni, rátűzni; to — together, össze-

## Tailor

tűzni, összeférezelni, összervarrni, összeköt ni; —, v. n. labodázni; rézsutolni (hajával); —, s. szegees; horgacska; utáz; fölt; — wind, s. oldalszél.

Tackle (ték'l), s. nyil; fegyver; esarnak, esarnakkotél; szerszám: v. a. fél-esarnakolni (hajót); felszerszámozni (lovakat); —d stair, s. kötéllábtó.

Tackling (ték'ling), s. esarnakat: szerszám; fishing —, halász-szerszám: kitch-en —, konyha-készülét.

Tact (tekt), s. tapintat.

Tacti'cian (téktis'én), s. hadtudós.

Tactics (téktiksz), s. hadtudomány.

Tactile (ték'til), adj. tapintható, érezhető.

Taction (ték'sán), s. tapintás, érintés.

Tadpole (têd'pol), s. békaporonty.

Taffeta (téffité), s. tafota.

Taffy (téf'ti), s. ezukorsütemény neme: Dávid (jinér).

Tag (tég) s. fűzőhegy, fűzőtü; csekélység, ringy-romy-dolog; ringy-romy, gézengü (ember); v. a. hozzá-tűzni; v. n. to — after, nyomban követni.

Tagger, s. — after women, leányok v.mengeeskék után járó.

Tail (tél), s. fark; uszály; üstök (esillagé); sárkányfark (esillagz.); kötajark; kiséret, kisérok; better the head of a dog than the — of a hon, (cagy) better the head of an ass than the tail of a horse, (cagy) better the head of the yeomany than the — of the gentry, inkább az első ember a faluban, mint az utolsó a városban; to turn — to . . . , elszaladni vki v. vmi elől; — carrier, s. uszályhordozó.

Tail'less, adj. farkatlan.

Tail'or, s. szabó.

399

Tailoress

Tail'oress, s. varónő.

Tailzie (té'l'zi), v. Entail.

Taint (tent), v. a. bemocskol-
ni, megfertözni; megned-
vesítni, beitatni (vmit,
vmivel); ragályosítni:—ed,
air, s. romlott levegő, —ed
meat, s. bűszhődésnek in-
dult hűs —ed name, s.
roszhűrnév.

Taint, s. fölt; gyalázat, rosz
hírrév; ragály, ragadvány;
romlottság; vörös föld-
pondró; pestilential —,
doglelet.

Taint'free, Taint'less, adj.
tiszta, szeplőtelen, romlat-
lan.

Taint'ure (tēnt'sjūr), s. mo-
csok; fertőzet; romlottság;
ragályosság.

Take (ték), v. a. irr. (took
[túk], taken [tě'kn]), ven-
ni, fogni; elvenni: bevenni,
elfoglalni; felfogni, meg-
érteni; el- megfogni; tur-
tani (-nak, -nek); fogad-
ni, elfogadni; eltürni, el-
szenvedni; to — aim, céz-
lozni; to — heart, nekibá-
torodni; to — a thing to
heart, szivére venni vmit,
bűsulni, töprenkedni vmin;
to — pity, to — compas-
sion on (upon) one, könyö-
rülni vkin; to — a step,
lépést tenni; to — a drop
too much, gagyosodni; to
— one's part, pártját fog-
ni, pártjára kelni vkinek;
to be taken by surprise,
meglepetni; to — one's
departure, elutazni; to —
a fancy to one, to — a
liking to one, megszeretni
vkit; to — a dislike to one,
meggyűlölni vkit; to — a
seat, helyet foglalni; to —
part in..., részt venni-ban,
-ben; to — an interest
in..., érdekeltetni vmi ál-
tal; to — delight in..., to
— a pleasure in..., kedvét
lelni, gyönyürködni-ban,
-ben; to — leave of one,
elbuesűzni, bűesút venni
vkitől; to — alarm at...,.
megriadni, megijedni vmi

felett; to — a house for a
term of 50 years, házat 50
évi időre bérbe venni; to
— a look at..., megnézni
vmit, rátekinteni vmire;
to — a view..., megnéze-
getni vmit; to — pains,
igyekezni, rajta lenni, fá-
radozni; I had to — great
pains, nagy fáradságomba
került; to — things in
dudgeon, zokon venni; to
— ill, to — amiss, balúl
venni, rosz néven venni;
to — in good part, jó néven
venni; to — an example by
..., példát venni -ről, ről;
— a man by his word and
a cow by her horns, tehenet
a szarván, embert a szaván;
to — one's self off, elhor-
dani magát, elmenni; to —
a likeness, arczképezni;
to have a likeness taken,
arczképeztetni; to — pos-
session of..., vminek birtó-
kába lépni to — heed,
vigyázni, óvakodni; to —
an oath, eskiüdni; to —
some one's oath, esketni
vkit; to — a ride, kikocsiz-
ni, kilovagolni; to — a
walk, sétát tenni; to — a
thing seriously, komolyan
venni vmit; to — an end,
véget érni, végződni; to
— the veil, fátyolt öl-
teni, apáczává lenni; to —
notice of..., tudomásul ven-
ni: to — heart of grace,
nekibátorodni; to — one a
peg lower, vkit megalázni
v. megszégyenűtni; to —
pet at..., megharagudni,
neheztelni vmiért; to —
revenge on..., boszút álla-
ni vkin; to — fire, meg-
gyuladni; I am quite
taken with her, e nő engem
cgészen elbájolt; to be
taken ill, megbetegedni; to
— a leap, egyet ugrani;
you did not — me right,
ön félreértett engem; he
took that directly, azt
mindjárt megértette; to —
a thing into one's head,
fejébe venni vmit; to —

Take

offence (at), megbántódni:
to — into consideration,
tekintetbe venni; to — hold
of a thing, megfogni, meg-
ragadni vmit, kapaszkodni
vmibe; to be taken priso-
ner, fogságbba kerülni; to —
lodgings, lakást fogadni;
to — umbrage, megütközni
vmiben, rosz néven venni
vmit; — this terreen away,
vigye el e levesestálat; to
— away one's life, életétől
megfosztani vkit; to —
down in writing, leirni,
felirni; to — down one's
pride, vki dölyfüsségét meg-
törni; to — one for a thief,
tolvajnak tartani vkit; to
— in, bevenni; befogadni;
befoglalni, beszámlálni; el-
fogadni; behajtani (var-
rás közben); visszavenni,
visszavásárolni; rászedni;
he has been taken in,
kiszedték a szeme szörét;
to — in the sails, beszed-
ni, bezárni a vitorlákat;
to — off one's hat, levenni
a kalapját; to — off one's
coat, levetni a kabátját;
to — off one's gloves, a
keztyűt lehúzni, (átv. ért.)
daraboskodni; to — off
the spell, büvöléstől meg-
szabaditni; to — one off,
levenni, lerajzolni vkit; mi-
melni vkit; to — out, ki-
venni; kirinni, kivezetni;
to — over, átvinni; to —
up, felvenni; felfogni, párt-
fogása alá venni (ügyet);
fogdosni (katonákat); be-
fogni: to — a thing up
from the ground, földről
fölvenni vmit; to — up
one's case, vki ügyét fel-
fogni, vki pörét felvenni;
to — one up for murder,
gyilkolásért befogni vkit;
to — up arms, fegyverre
kelni; to — up much
room, nagy helyet el oglal-
ni; to — upon one's self,
magára vállalni; —, v. n.
kapósnak lenni, tetszeni;
a book that takes, kapós
könyv; there is something

Take

400

Takein

Talkative

Tap

very taking in his looks,
igen megnyerő külseje van;
he takes after his father,
apjára ütött; to — in with,
tartani vkivel; to — on,
szivére venni, bánkódni,
epeszeni magát; to — to,
adni magát -ra, -re, ra-
gaszkodni -hoz, -hez; to —
to one's heels, megfuta-
modni; that does not —
with me, az épen nem hat
rám; to — up with .., elég
néven venni (vmit), meg-
elégedni -val, -vel.

Take-in, s. csalás.

Ta'ker, s. vevő; intézvényes;
elfoglaló, hódító; — in, s.
csalrucca.

Ta'king, s. vevés; elfogadás;
aggódás, aggodalom.

Talbot (tél'bat), s. agár.

Talc, Talck (télk), s. síkkő,
talkkő.

Tale (tél), s. elbeszélés; be-
szély; rege, mese; számlá-
lat; to tell —s out of
school, vmit kifecsegni;
bearer, s. hírhordó; —
bearing, s. hírhordás; —
teller, s. mesélő, regélő.

Talent (tél'ent), s. mintegy
2063 frtnyi pénzösszeg (a
régieknél); tehetség, elme-
tehetség, észtehetség.

Ta'lented, adj. szép tehetsé-
gekkel biró, tehetős eszű.

Tales (telz), s. pl. pótes-
küdtek.

Talion (tél'ján), s. forbát,
,forbálat; law of —, s. for-
bátjog.

Talisman (tél'izmén), s. bűv-
szer, talizmán.

Talk (taak), v. u. beszélni,
beszélgetni; fecsegni, cse-
vegni; to — about some
matter, vmiről beszélni;
it is not worth — ing
about, ez szót sem érdemel;
I must — to him, beszél-
em kell vele; they have
been — ing of me, rólam
beszéltek; to — big, kér-
kedni; —, v. a. to — non-
sense, zöldeket beszélni;
to — one over, rábeszélni
vkit; to — away one's

life, agyon beszélni vkit;
—, s. beszélgetés; csevegés;
hír, szó szele.

Talkative (taak'ëtiv), adj.
beszédes, bőbeszédű; fecse-
gő; —ness, s. beszédesség;
fecsegőség.

Talk'er, s. beszélő; fecsegő;
kérkedő.

Tall (taal), adj. magas, nagy;
a — man, nagy, magas em-
ber, magas szál ember; a
— pine, magas fenyű;
—ness, s. magasság, nagy-
ság.

Tallage (tél'ledzs), s. adó;
v. a. adót róni (-ra, -re).

Tallow (tél'lo), s. faggyű;
— candle, s. faggyűgyer-
tya; — chandler, s. gyer-
tyamártó; — tree, s. fag-
gyűfa; —, v. u. megfagy-
gyűzni.

Tal'lowy, adj. faggyas.

Tally (tél'li), s. rovásfa; ro-
vat, rovás; hitel; párdar-
rab; on —, hitelbe, hitelre;
—, v. a. felróni, felrovogat-
ni; felrovatolni; hozzá il-
leszteni; —, v. n. összeilleni,
összeegyezni; to — with,
illeni -hoz, -hez, megfelel-
ni -nak, -nek.

Talmud (tél'mád), s. újzsi-
dó hittörvény.

Talness, s. Tallness.

Talon (tél'án), s. karom (or-
madár hegyes körme); ven-
ni v. váltani való kártya;
horony.

Talus (tél'ász), s. lejték.

Tamarin (têm'êrin), s. szeg-
sárga majom.

Tamarind (têm'êrind), s. ta-
marind; —tree, s. tama-
rindfa.

Tamarisk (têm'êriszk), s.
átán, tamarik.

Tambour (têm'bár), s. kézi
dob; öltöráma, himzöráma.

Tame (têm), v. a. szelidítni,
fékezni; adj. szelíd, enge-
dékeny, bátortalan; to
grow —, szelídülni; —ly,
adv. szelíden; bátortala-
núl; —ness, s. szelídség;
bátortalanság.

Tamer (têm'ér), s. szelidítő.

Tamkin (têm'kin), s. dugasz.

Tamper (têm'për), v. a. and
n. gyógyszerrel élni; (with,
in) foglalkodni -val, -vel,
elegyedni -ba, -be; alat-
tomban egyezkedni.

Tan (tên), v. a. cserezni, csá-
válni; s. cser, timárcser,
cserlé, csáva; csercsáva;
— house, — yard, s. timár-
műhely; — pit, s. csáva-
gödör.

Tang (têng), s. utófájdalom;
kellemetlen utóíz; hínár,
omboly; hang; v. n. hang-
zani. [tö.]

Tangent (tên'dzsent), s. érin-

Tangibil'ity, s. érinthetőség,
tapinthatóság.

Tangible (tên'dzsibl), adj.
érinthető, tapintható.

Tangle, v. to Entangle.

Tan'gle (têng'gl), §. bonyoda-
lom.

Tank (têngk), s. vízfogó.

Tankard (têngk'ërd), s. föde-
les pohár, födeles korsócs-
ka.

Tanner (tên'nër), s. timár,
cserővarga.

Tan'nery, s. timárság.

Tannin (tên'nin), s. csersav,
cseranyag.

Tansy (tên'zi), s. varádics.

Tantalic (têntél'ik), adj. —
acid, s. imenysav.

Tantalization (têntélizésűn),
s. gyötrés.

Tantalize (tên'tèleiz), v. a.
gyötörni.

Tantamount (tênt'émáunt),
adj. to be — to . ., annyi-
nak lenni, mint . ., —, s.
egyenérték.

Tantivy (tên'tivi), adv. se-
besvágtatva; sietve.

Tantrums (tên'trám sz.), s.
pl. szeszély; to be in one's
—, szeszélyeskedni.

Tanzy, v. Tansy.

Tap (têp), v. a. koczintani,
kopintani; csapra verni,
csapolni: to — one on the
shoulder, vki vállát meg-
veregetni; to — a vessel,
hordót csapra verni; to —
a dropsical person, vízkó-
rost csapolni; —, v. n. (at)

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

401

z

Tape

kopogni -on, -en; —, s. csap; — borer, s. csapfuró; — room, s. csapszék, súrmérés.

Tape (tép), s. kötetke, czérna-szalag; — worm, s. szalagféreg, galandócz.

Taper (tép'pěr), s. viasztekeres, viaszgyertyácska; adj. vékony, hegyesen végzűdő.

Tapestry (tép'esztri), s. fal-szönyeg; v. a. szönyegezni.

Tapioca (tép'io'ké), s. tapioka, kasszaveliszt, manihotliszt (Amylum Mandiocae, Farina Mandiocae).

Tapir (té'pir), s. tapir.

Tapis (té'pisz), s. szönyeg, as:talterítő; the matter upon the —, a szönyegen forgó kérdés.

Tapping (tép'ping), s. kopintás, kopogás; csapolás, csappon-vétel; has-szűrat.

Tapster (tép'sztěr), s. csaplár; pinczér.

Tar (tár), s. deget, kátrány; (átv. ért) matróz; v. a. degetelni, kátrányolni; to — one on . . . , bizgatni, buzdítni vkit -ra-re.

Tarantismus (têr'êntizműsz) s. (kórt.) vidatánz.

Tarantula (têrên'tsjulè), s. torontálpők.

Tardation (tárdě'sǎn), s. késlekedés, halasztás.

Tardily (tár'dili), adv. lassan, későn.

Tar'diness, s. lassúság, későség.

Tar'dy, adj. lassú, késű; v. a. elhalogatni.

Tare (těr), s. göngysúly; abrakbabó; v. a. a göngysúlyt levonni az árú súlyából; to — in a sail, vitorlát bezárni.

Targe (tárdzs), s. tárcsa (régi pai:szaj).

Target (tár'git), s. tárcsa, löszél.

Tariff, Tarif (tèr'if), s. vámjegyzék.

Tarn (tárn), s. lápmocsár.

Tarnish (táru'nis), v. a. fényértől megfeszteni vmit; (átv.

Taroc

ért.) elhomályosítni; v. n. fénytelenedni.

Taroc (té'ak), s. tarok (kárttyajáték neme).

Tarpaulin (tárpaal'in), s. kátrányponyva.

Tarpawling, v. Tarpaulin.

Tarrier (té'rier), s. tacskó, borz-eb; pathány-eb; bűvész.

Tarry (té'ri), v. n. késni; időzni; to — for some one, várakozni vkire.

Tar'ry, adj. kátrányos.

Tarse (társz), s. himvessző.

Tarsus (tár'szász), s. lábgyökér.

Tart (tárt), s. torta.

Tart, adj. fanyar, csipősz; —ly, adv. fanyarúan, csipősen; —ness, s. fanyarúság, csipősség.

Tartan (tárt'tên), s. tartakoczkás sál v. vállravaló.

Tartar (tárt'ér), s. tatár; borkó; alvílág; to catch a —, csizmadiát, ördögöt fogni; cream of —, s. borkőtajték; — emetic, hánytató borkó.

Tartareous (tártě'rnász), adj. borkónemű.

Tartaric (tárt'tárik), adj. — acid, s. borkásav.

Tartarin (tán'terin), s. mandíril (majomfaj).

Tartarous (tárt'térász), adj. — salt, s. borkósó.

Tartary (tárt'téri), s. Tatárvország.

Tart'ish (tárt'tis), adj. fanyarkás.

Task (tászk), s. feladat, feladott munka: an easy —, köanyű feladat; to set one a —, munkát szabni ki vikinek; to take one to — for . . . , to call one to — for . . . , kérdőre venni, leczkézni, lehordani vkit; — v. a. to — one with . . . , feladatul kitűzni vikinek vmit.

Task'er, Task'master, s. műnezető, műmester; műlátó; feqymester.

Tassel (tesz'szel), s. bojt, rojt.

Tasses (tész'sziz), s. pl. lábpánczél.

Tavern

Tastable (tész'tébl), adj. ízlelhető; ízletes.

Taste (tésztt), v. a. ízlelni, kóstolni, megkóstolni; she never —d supper, sohasem vacsorált; —, v. n. to — of, kóstolni vmit; to — bitter, keserű ízének lenni; to — of (after), vmely ízzel bírni; —, s. íz; ízlés; íny; it is not to my —, nincs ízlésemre; nincs ínyemre; the — of it is good, jó íze van; there is no accounting for —, s. az ízlés különféle.

Taste'ful, adj. ízletes, ízletdús; —ly, adv. ízletesen; ízlettel; —ness, s. ízletes ség.

Taste'less, adj. ízetlen; ízléstelen; —ness, s. ízetlenség; ízléstelenség.

Tast'er, s. ízlelő.

Tast'y, v. Tasteful.

Tat, Tatta, v. Dad.

Tatter (têt'těr), s. rongy; v. a. rongyolni.

Tattle (têt'tl), v. n. fecsegni, csevegni; s. fecsegés, csevegés.

Tattler (têt'tl'r), s. fecsegő, csevegő.

Tattoo (têttű'), s. takarodó, nyugró (dobjel); v. a. petytyegetni.

Taunt (taont), v. a. to — one with, szemére vetni vkinek vmit, faggatódzani vkivel, gúnyolni vkit; —, s. faggatódzás, gúnyolódás, szemrehányás, szídalom; —, adj. magas.

Taunt'er, s. faggatódzó, gúnyoló, szídalmazó.

Taunt'iness, s. gáncoskodás, gúnyoskodás, kötekedőség.

Taunt'ingly, adv. kötekedve, faggatódzva, gúnyolódva.

Taurus (tao'rász), s. bika (csillagzat neve).

Tautological (taotalad'zsikél) adj. szószaporítási.

Tautol'ogist, s. szószaporító.

Tautol'ogy, s. szószaporítás.

Tavern (têv'ern), s. koresma, tivornya; — keeper, s. koresmáros.

402

Tawdriness

Taw'driness, s. üres pompa,
álfénylés.

Tawdry (taa'dri), adj. ezifra,
czifra-furcsa, pillangó, pil-
langós.

Tawed (taad), adj. — leather,
s. írha.

Taw'er, s. irhász, irhatimár.
Taw'niness, s. cserszín.

Taw'ny, adj. eserszínű.

Tax (teksz), s. adó; dáj; bér-
szabás; vádolás; v. a. adót
vetni (-ra, -re) árszabá-
lyozni; to — one with . . .
to — one of . . . , vádolni
vkit -ről, -ről.

Tax'able, adj. adóztatható,
adóalatti.

Taxa'tion, s. megadóztatás;
adókivetés; adó; vádolás,
okolás.

Tax'er, s. adóvető.

Tea (tí), s. thea; — cup, s.
theacsésze; — plant, s. thea-
cserje; — pot, s. theakan-
na; — things, s. pl. thea-
készület; — tray, s. thea-
deszka.

Teach (títs), v. a. irr. (taught
[taat], taught), tanítani,
óktatni; to — one drawing,
rajzolni tanítani vkit; to
— one to read, olvasni ta-
nítani vkit; to — one to
write, irásra tanítani vkit;
to — one mathematics,
mennyiségtanra tanítani
vkit; — your father to get
children, tanítsd apádat
gyermeket csinálni.

Teach'able, adj. tanulékony;
—ness, s. tanulékonyság.

Teach'er, s. tanító.

Tead (tíd), s. fáklya.

Team (tím), s. fogat; falka
(repülő vadrécze); v. a.
összefogni (szekérhe).

Tear (tír), s. köny; to shed
—s, könyeket hullatni; to
melt into —s, könyekre ol-
vadni.

Tear (tér), v. a. irr. (pret.
tore [toor], tare [tér;
part. torn) szaggatni, szét-
szaggatni; tépni; mar-
czangolni; elnyűni, elszag-
gatni; (from) clragadni;
to — to pieces, to — in

Tearful

pieces, darabokra szaggat-
ni; összemarczangolni; to
— one's hair, haját tépni;
to — one's clothes, ruhá-
ját elszaggatni; to — asun-
der, szétszaggatni; —, s.
szahadék, hasadék, repe-
dék; wear and —, elhasz-
nálás, elkopás.

Tear'ful (tír'ful), adj. künybe-
láadt.

Tear'less, adj. könyetlen.

Tease (tíz), v. a. kártolni ;
ingerkedni (-val,-rel), fag-
gatni (vkit).

Teasel (tí'zıl), s. takácsmá-
csomya.

Teat (tít), s. cseeshimbó.

Teaty, v. Teat.

Teaze, v. Tease.

Techiness(tets'inesz), s. mo-
gorváság.

Technical (tek'nikêl), adj.
műszerű; műtani; a —
word, műszó: —ly, adv.
műszerüleg.

Technology (teknal'odzsi), s.
műtan.

Teely (tets'i), adj. mogorva.

Tedder (ted'děr), s. kötél,
pányva: (átv. ért.) moz-
tér; v. a. karóhoz kötni
(lovat).

Tedious (tí'diász), adj. unal-
mas; —ly, adv. unalmasan;
—ness, s. unalmasság.

Teem (tím), v. n. viselősnek
lenni, szülemzeni; to —
with, tele lenni -val, -tel;
—, v. a. önteni; szálni;
jadzani, kolykezni; elö-
hozni, eldállítni.

Teem'ful, adj. visclős; poezu-
kos, vemhes; csordultig
teli, teliden teli.

Teem'less, adj. meddő.

Teens (tínz), s. pl. tűzesek :
miss in her —, anyányi
lény.

Teeth (títh), v. n. fogának
jönni.

Tectotaler (tí'totlěr), s. thea-
iró, vízivó, bornemiszsa,
sörnemiszsa.

Teg (teg), s. második érben
lető özbörjú.

Tegument (tegjument), s.
barkozat, hártzárat.

Tell

Tehee (tihí'), v. n. vihogni,
hahogni.

Teil (těl, tíl), s. hársfa.

Teint (tint), s. színület: ecset-
vonal.

Telary (tel'éri), adj. fonó,
szörő; s. fonat: pőkháló.

Telegram (tel'igrém), s. táv-
irat.

Telegraphi (tel'igréf), s. táv-
irá (teszköz).

Telegraphi'e, —al, adj. táv-
irati; távirdai.

Telegraphust (teleg'réfiszt),
s. táviró (személy).

Tel'egraphy, s. távirás.

Teleology (telial'odzsi), s.
czétlan.

Telescope (tel'iszkop), s. tü-
körtátes.

Telesm, v. Talisman.

Tell (tell), v. a. and. n. irr.
(told, told), mondani, meg-
mondani, elbeszélni; szám-
lánı; jelenteni, jelentést
tenni. (upon) hatni -ra,
-re; to — tales out of
school, rmit kifecesgüni;
I told him all about it,
megmondtam neki az egés-
historiát. I told him
straight, nyiltan kimond-
tam neki; I can —, meg-
mondhatom, tudom; I can't
—, nem mondhatom, nem
tudom; I have been told
that etc., azt hallottam,
hogy stb.; to — lies, ha-
zudni; to — again, ismét
megmondani, torább adni;
to — money, péntz olvas-
ni; to — one's beads, olvasót
mondami v. imádkozni; to —
one of.., értésére adni vki-
nek émit; not to — on one
another, egymást el nem
drálni; to — over, megol-
vasni, utána olvasni (p.
péntzt: this illness told
upon him, e betegség na-
gyon megviselte; that tells
heavily upon his purse,
azt megbínja az erszénye;
time has told upon him,
ugyan megvénült; — me
with whom thou goest,
and I'll — thee what thou
doest, (ragy) — me the

403

Teller

company you keep, and
I'll — you what you are,
mondd meg kivel mégy, s
megmondom, hogy ki légy.

Te'ller, s. számláló, olvasó; elbeszélő; fizető mester.

Telltale (tel'tel), s. hírhordó,
locska-fecske, pletykázó.

Tellurate (tel'jurét), s. irany-
savas só.

Telluric (tel'jurik), adj. —
acid, s. iranysav.

Tellurium (telju'riám), s.
irany.

Tellurous (tel'jurász), adj.
— acid, s. iracssav.

Temerarious (temeré'riász),
adj. vakmerő; —ly, adv.
vakmerben.

Temerity (timer'ity), s. vak-
merőség.

Temper (tem'pér), v. a. mér-
sékelni; keverni, elegyítni;
keményítni, edzeni; eny-
hítni, lágyítni; hangolni;
to—iron or steel, megeresz-
teni aczélt v. vasat; to —
clay, agyagot taposni; to
— one's self to . . . , alkal-
mazni magát —hoz, —hez;
—, s. mérsék, mérséklet;
alkat; kedvémrsék, kedül-
let; egyéni természet; han-
golat; edzet; to be out of
—, rosz kedvűnek lenni; to
lose one's —, fölgerjedni,
kifogyni a türelemből; to
keep one's —, föl nem ger-
jedni, nyugalmából ki nem
jönni; an even —, kedv-
egyen; bad —, mordkedvü-
ség; she is of a very soft
—, ő igen szende.

Tem'perament, s. kedület,
véralkat, vérmérséklet.

Temperance (tem'perénsz),
s. mérsékeltség, mértéklet;
— society, s. mérsékleti
egylet.

Temperate (tem'perét), adj.
mérsékelt; nyugodt, csen-
des; —ly, adv. mérsékel-
ten; nyugodtan; —ness, s.
mérsékeltség; nyugodtság.

Tem'perative, adj. mérséklő.

Temperature (tem'perëtsjur)
s. mérsék, hőmérsék; — of
the air, légmérséklet.

Tempered

Tempered (tem'pěrd), adj.
bad —, mordkedvű; soft
—, szélid, engedékeny ter-
mészetű; even —, egy-
kedvű.

Tempest (tem'peszt), adj.
szélvész, vihar, égiháború;
v. n. viharzani; v. a. meg-
háborítni; nyugtalanítni.

Tempestive (tempesz'tív),
adj. jókori; —ly, adv. jó-
kor, annak idejében.

Tempestuous (tempeszt'sju-
ász), adj. szélvészes, viha-
ros; —ly, adv. viharosan.

Templar (têm'plêr), s. tem-
plarius, templomvitéz; jog-
gyakornok.

Temple (tem'pl), s. templom;
a londoni temple, melyben
a jogtanulók laknak; ha-
lánték.

Tempo (tem'po), s. időmér-
ték (zenében).

Temporal (tem'porêl), adj.
idei, földi, világi; halán-
téki; — power, s. világi
hatalom; —ly, adv. földi-
leg, világilag.

Temporal'ity, s. világi jószá-
gok és jogok.

Temporaneous, v. Tempo-
rary.

Temporariness, s. ideiglen-
ség, ideigvalóság.

Temporary (tem'parêri), adj.
ideigvaló, ideiglenes, ideig-
leni.

Temporization (temparizés-
sán), s. időzés, késedelme-
zés.

Temporize (tem'pareiz), v. n.
időzni, késlekedni; korvi-
szonyokhoz alkalmazkod-
ni.

Tempt (temt), v. a. kisér-
teni, kisértetbe vinni; pró-
bára tenni.

Tempta'tion, s. kisértés, ki-
sértet; to lead one into —,
kisértetbe vinni vkit.

Tempt'ter, s. kisértő, csábító.

Tempt'ting, adj. csábos, csá-
bító; —ly, adv. csábítólag,
csábítva.

Tempt'tress, s. kisértő nő.

Temulency (tem'julenszi), s.
ittasság.

Tender

Tem'ulent, adj. ittas.

Ten (ten), adj. tiz; — fold,
adj. tizszeres.

Ten'able, adj. tartós; tart-
ható.

Tenacious (tinësăsz), adj.
ragaszkodó, szilárdul meg-
tartó; ragadós; fősvény;
a — memory, jó emlékező
tehetség, hív emlékezet;
they are — of . . ., ragas-
kodnak —hoz, —hez.

Tenacity (tinësz'titi), s. ra-
gaszkodás; ragadósság, szí-
vősság.

Tenaille (tenel'), s. forgómű
(erőd.).

Tenancy (ten'enszi), s. bér-
let, bérlemény, haszonbér-
let.

Ten'ant, s. árendás, bérlő.

Ten'antless, adj. árendába
nem vett, lakatlan, ires.

Ten'antry, s. árendások; zsel-
lérek.

Tench (tens), s. czompó (hal).

Tend (tend), v. a. ápolni;
gondot viselni (-ra, -re);
to — an averment in law,
okait előterjes'teni; —, v.
n. irányulni, czélozni; his
endeavours — to . . ., tö-
rekvése -ra, -re irányul.

Tendance, v. Attendance.

Tendency (ten'denszi), s.
irányzat, irányosság; haj-
landóság, hajlam.

Tender (ten'der), adj. gyen-
ge, lágy; gyengéd, érzé-
keny; this meat is very
—, e hús igen porhanyó;
to be — of one's reputa-
tion, érzékenynek lenni jó
hírnevére; —hearted, adj.
érzékeny szívű; —ly, adv.
gyengéden, érzékenyen; —
ness, s. gyengédség, érzé-
kenység; gyengeség, lágy-
ság.

Ten'der, s. ajánlat; szerko-
csi; kirakó hajó; legal —,
törvényes fizetési eszköz;
to make a — of one's ser-
vices, szolgálatát ajánlani.

Ten'der, v. a. nyujtani; aján-
lani; becsben tartani; gyen-
géden bánni (-val, -vel);
to — one's services to . . .,

404

Tenderling

szolgálatát újánlani -nak,
-nek; to — one's thanks
to . ., köszönetet mondani
-nak, -nek.

Ten'derling, s., kényencz.

Tendon (ten'dán), s. ín.

Tendril (ten'dril), s. hajtás,
sarjadék; inda.

Tenebricose, v. Tenebrous.

Tenebrosity (tenibrasz'iti),
s. homályosság, sötétség.

Tenebrous (ten'ibrász), adj.
homályos, sötét.

Tenement (ten'iment), s. bér-
jószág.

Tenesmus (tinesz'mász), s.
székeröltetés.

Ten'et (ten'net), s. tantét,
alaptét, elv; tanczikk.

Tennis (ten'nisz), s. labdás;
—ball, s. tollas labda.

Tenon (ten'án), s. (ácsm.)
csap.

Tenor, Tenour (ten'ár), s.
tartalom, hang, möd; ma-
gas hang, fennhang, tenor;
tenorista; even —, egy-
arányúság.

Tense (tensz), s. (nyelvt.)
idő; present —, jelen idő;
preterit —, múlt idő; fu-
ture —, jövő idő; —, adj.
feszített, feszült; —ness, s.
feszültség.

Ten'sible, adj. nyujtható.

Ten'sile, v. Tensible.

Tension (ten'sán), s. feszítés,
feszülés.

Tent (tent), s. sátor; tépsod-
rat, kérő (sebészeknél); to
pitch a —, sátort ütni.

Tentation (tentē'sán), s. ki-
sérlet, próba; kisértet, ki-
sértęs.

Tent'ative, adj. kisérleti; s.
kisérlet.

Tent'er, s. feszítő kampó;
posztófeszítő; to be on the
—s, szorúlt állapotban len-
ni; to keep upon the —s,
függőben tartani, úsztatni;
—, v. a. feszíteni, kifeszí-
teni; —, v. n. feszülékeny-
nek lenni.

Tenth (tenth), adj. tizedik;
s. tized; —ly, adv. tized-
szer.

Tentiginous

Tentig'inous (tentid'zsinász)
adj. feszes.

Tenuity (tenju'iti), s. vékony-
ság, gyengeség; kicsiny-
ség.

Tenuous (ten'juász), adj. vé-
kony, gyenge.

Tenure (ten'jur), s. birtoklás,
birtoklat; — by lease, bér-
let; bérledelem; base — by
copy of court roll, örökös
hűbér; free — in common
soccage, szabad birtok; —
by knight service, lovag-
birtok, nemes telek, melyet
vki oly föltétel alatt nyert,
hogy hazáját s királyát
védelmezze.

Tepid (tep'id), adj. hanyag,
lágymeleg; —ness, s. ha-
nyagság, lágymelegség.

Tepid'ity, v. Tepidness.

Tercet (ter'szet), s. harmad,
hangharmad.

Terebinth (ter'ibinth), s. ter-
petin; terpetinfa.

Terebrate (ter'ibrēt), v. a. át-
fúrni.

Terebra'tion, s. átfúrás.

Tergerninate, v. Tergemi-
nous.

Tergeminous (terdzsem'-
inász), adj. háromszoros.

Ter'giversate, v. n. vonakod-
ni, mentekezni, szabadkoz-
ni, tétovázni, kétfelé sán-
tikálni, fogásokkal élni.

Tergiversa'tion (terdzsiver-
szé'sán), s. vonakodás, sza-
badkozás, tétovázás, két-
felé sántikálás.

Tergiversa'tor, s. vonakodó,
szabadkozó, tétovázó, két-
felé sántikáló.

Term (term), s. határ; ha-
táridő; törvényszak; szó,
kifejezés; föltétel; techni-
cal —s, műszók; to speak
in warm —s of some one,
vkit dicsérni; for a — of
twenty years, húsz eszten-
dőre; on advantageous —s,
jutányos feltételek mellett;
—s for payment, fizedési
határnapok; to be upon
good —s with . ., jó lábon
állavi -val, -vel; to live on
the best —s with . ., egyes-

Terrible

ségben, barátságban élni
-val, -vel; not upon any
—s, semmi föltétel alatt,
semmiképen, sehogysem; to
come to —s with . ., meg-
alkudni, megegyezni -val,
-vel; to be upon even —s
with one, vkivel egyenlő
joggal birni: —time, s.
tan-év; —, v. n. nevezni,
megnevezni.

Termagancy (ter'mêgênszi),
s. zsémbesség.

Ter'magant, adj. zsémbes.

Term'inate (ter'minēt), v. a.
határt szabni; végezni;
v. n. végződni.

Termina'tion, s. határszabás;
határ; bevégzés, befejezés;
vég; végződés.

Terminology (terminal'od-
zsi), s. műszótan; műnyelv.

Terminus (ter'minász), s.
utolsó vasuti állomás; —
technicus, műszó.

Termites (ter'mitiz), s. pl.
termeszek.

Term'less, adj. határtalan.

Term'ly, adv. határidőnként.

Tern (tern), s. fecskecsüllő;
czerkó.

Ternary (ter'nêri), s. and
adj. hármas.

Ter'nion, s. v. Ternary.

Terra (ter'rê), s. föld, föld-
szín; — cotta, égett föld;
— firma, ugorföld; száraz-
föld; — Lemnia, — sigil-
lata, pecsétföld.

Terrace (ter'rêsz), s. foktér,
fokterű; v. a. felhányni
(földet).

Terrain (ter'rēn), s. lovarda.

Terrapen, Terrapin (ter'rê-
pin), s. tajkoncz.

Terre (ter), s. föld; —plain,
—plein, vártöltés.

Terreen (terrín'), s. leveses
tál; — ladle, s. szedőkanál.

Terrene (terrín'), s. földszín,
föld színe.

Terreous (ter'riász), adj. föl-
des, földelegyes.

Terrestrial (terresz'triél),
adj. földi; világi; föld-
nemű.

Terrible (ter'rîbl), adj. rette-
netes, rêmítő, iszonyú; —

405

Terribly

ness, s. rettenetesség, iszonyúság.

Terí'ribly, adv. rettenetesen, rémítőleg, iszonyúan.

Terrier (ter'riër), s. taeskó, borz-ed; hűbékönyv; pengőfűrő.

Terífic, adj. rettentő.

Terrify (ter'rifei), v. a. megrettenteni.

Terrine, v. Terreen.

Territorial (territo'riel), adj. területi, földterületi; — right, s. területi jog.

Ter'ritory, s. terület; tartomány.

Terror (ter'rár), s. réműlet; to strike one with —, megrettenteni, megrémítni vkit; —struck, adj. megrémült.

Terse (tersz), adj. síma; kisimított; —ly, adv. símán; csínosan; —ness, s. símaság; csínosság.

Tertian (ter'sán), adj. harmadnapi, harmadnapos; — ague, s. harmadnapi hidedeleés.

Tessel (tesz'szel), s. farkó.

Tes'selated, adj. koczákát.

Tesseraic, v. Tesselated.

Test (teszt), s. (vegyt.) üzéke; próba; kémszer; eskű; to put one to the —, próba alá venni vkit; to stand the —, to abide the —, a próbát kiállani; to take the —, az esküit letenni (hivatalba lépéskor); —, v. a. megrizsgálni, megpróbálni, próbára tenni.

Testaceous (teszt'é'sász), adj. kérgeshéjű; — animals, s. pl. héjas állatok.

Test'ament, s. végrendelés; szövetség; the old —, az ő szövetség.

Testation (teszt'é'sán), s. tanúsítás; bizonyság; tanúság.

Testa'tor, s. végrendelő, hagyományozó.

Testa'trix, s. végrendelőnő.

Test'ed, adj. próbált; hagyományozott.

Test'er, s. próbáló; ágymeny

Testicle

nyezet; mintegy 25 krajcázár értékű ezüstpénz.

Testicle (tesz'tikl), s. here, tök, mony.

Testiculate (tesztik'julet), adj. herés.

Testification (tesztifiké'sán), s. tanúsítás.

Testifica'tor, s. tanúsító; tanú.

Testifier, v. Testificator.

Testify (teszt'ifei), v. a. tanúsítni.

Test'ily, adv. dérdúr.

Testimonial (tesztimo'niél), s. bizonyítvány; adj. bizonyítványi.

Testimony (teszt'imǎni), s. bizonyság; bizonyítmány; v. a. bizonyítni.

Test'iness, s. mogorvaság.

Test'y, adj. mogorva, dérdúr.

Tet (tet), s. tehénganaj.

Tetanus (tet'ênász), s. halálos göres, dermenet.

Tetchy, v. Testy.

Tête-a-tête (tétâtét'), adv. négyzemközt; s. négyzemközti beszéd.

Tête-de-pont (tětdipohn), s. hídfej.

Tether, v. Tedder.

Tetragon (tet'rêgan), s. négyszög.

Tetragonal (tetrêg'onél), adj. négyszögű.

Tetrahedron (tetrêhí'dran), s. négylap.

Tetrameter (tetrêm'itěr), négyméretű vers.

Tetraperalous (tetrêpet'-élász), adj. négylevelű.

Tetrarch (tí'trárk), s. negyedes fejedelem.

Tetrarchate, v. Tetrarchy.

Tetrarchy (tet'rárki), s. negyedes fejedelemség, tetrarchia.

Tetrasyllabic (tetrêszil'ébik) adj. négyszótagű.

Tetrasyllable (tetrêszil'êbl), s. négyszótagu szó.

Tetrical (tet'rikêl), adj. mogorva.

Tetricity (tetrisz'iti), s. mogorvaság.

Tet'ter, s. sömör; r. a. sömörössé tenni.

That

Teutonic (tjutan'ik), adj. német; s. ő német nyelv.

Tew (tju), s. anyagszer, anyagkészlet, épületszer; vasláncz; v. a. puhítni, súlykolni; törni (lent).

Tewtaw (tju'tao), s. kendertörő.

Text (tekszt), s. szöveg.

Text'ual (tekszt'sjuél), adj. szövegszerinti; a szöveget illető.

Texture (text'sjur), s. szövet; kapcsolat.

Than (dhên), conj. mint, -nál, -nél; mintsem; more — twenty, több mint hűsz, több húsznál; she is prettier — your sister, ő szebb mint az ön nővére: I was oftener in town — you, gyakrabban voltam a városban mint ön; I would sooner part with my life — etc., inkább meghalnék, mintsem stb.

Thane (thên), s. mágnás, főnök; tartománynagy.

Thank (thêngk), v. a. and n. köszönni; I — you, köszönnöm; to — one for . . . , köszönetet mondani vkinek vmiért; he has to — himself for it, azt önmagának köszönheti; I should — you for . . . , ön lekötelezne engem.

Thank, s. köszönet, hála; to return —s, köszönetet mondani, hálát adni; — offering, s. háláldozat; —s-giving, s. megköszönés, köszönet.

Thank'ful, adj. háladatos, hálás; —ly, adv. háladatosan, hálával; —ness, s. háladat, háladatosság.

Thank'less, adj. háladatlan; hálátlan; —ness, s. háladatlanláság; hálátlanság.

Tharm (thárm), s. bél; bélhűr.

That (dhêt), pron. az, azon; az, amaz; ki, a ki, a mely, a melyik; — book, az a könyv, — hat, az a kalap; — I don't know, azt én nem tudom; — must be

406

Thatch

true, annak igaznak kell lenni; — is not true, az nem igaz; what is — to me? mi közöm nekem ahhoz? — is to say, aza; let me alone for —, leave me alone for —, csak hagyjad azt én rám; if it comes to —, ha arra kerül; by — one can see, abból láthatni; by — time, akkorára, akkorig; by — time I shall be here again, akkorára itt leszek ismét; at — time, akkorában, akkoron, akkor; in — ease, azon esetben, azon esetre; the book — I have read, a könyv, melyet olvastam; the man — was speaking to me, az az ember, a ki velem beszélt; — penny 's well spent — saves a groat, jó garas, mely százat kimél; — which is evil is soon learnt, roszra nem kell mester; he — will steal an egg will steal an ox, ki egy tojást lop, ökröt is próbál az; —, conj. hogy; I did not even know — you are ill, én nem is tudtam, hogy ön beteg.

Thatch (thêts), s. zsúp; a roof of —, zsúpfődél; —, v. a. zsúpolni; —ed roof, s. zsúpfődél.

Thatch' er, s. zsúpoló.

Thaumaturgus (thaamêtár'-gász), s. csudatevő.

Thaw (thaa), v. n. olvadozni, engedni, felengedni; s. felengedés.

The (dhe, dhi), def. art. az, a'; — ox, az ökör; — oxen, az ökrök; — corn, a gabona; — rye, a rozs; — girls, a leányok; give me — money, adja nekem a pénzt; I have seen — neighbour, láttam a szomszédot; you are — first, ön az első; he is — last, ő az utolsó; — sooner, — better, minél előbb, annál jobb; — more laws, — more offenders, minél több a törvény, annál több a vétkes; so

Theater

much — worse, annál rosszabb.

Theater, v. Theatre.

Theatral, v. Theatric.

Theatre (thi'êtr), s. játékcsin, színház; szintér.

Theatric (thi'érik), —al, adj. játékszíni, színház; komédiási, szemfényvesztő.

Thee (dhí), pron. téged, neked; of —, rólad; to —, hozzád, neked.

Theft (theft), s. lopás; lopott holmi; — bote, — hold, s. orqazdaság.

Their (dher), pron. pl. -jok, -ok, -jök, -ők; -ik, -jaik, -aik, -jeik, -eik; — house házok; — mother, anyjok; — bread, kenyerők; — rings, gyűrüik; — matters, dolgaik; — books, könyveik; I have seen — king, láttam királyukat.

Theirs (dhérz), pron. pl. övék, övéik, this is not ours, it is —, ez nem a mienk, hanem az övék; a friend of —, barátaik egyike.

Them (dhem), pron. pl. öhet, nekik; azokat, azoknak; I love —, szeretem öket; I gave — some money, pénzt adtam nekik; give it to —! add meg nekik! I did not speak of —, nem rólok beszéltem; I went to —, hozzájok mentem; with —, vélok; for —, értők; from —, of —, tőlök; by —, nálok; általok; upon —, reájok; rajtok; amongst —, koztők; from amongst —, közűlők; after —, utánok; towards —, feléjek; against —, ellenök; without —, nélkülők.

Theme (thím), s. tőszó, törzszökszó; tárgy; tárgyalap, alapeszme; feladat.

Then (dhen), adv. akkor; azután; —, —, —, majd —, majd —, till —, addig, addig is; since —, azóta; the — Premier, az akkori, miniszter-elnök; now and —, néha-néha.

There

Thence (dhensz), adv. onnan, onnét; abból, attól; from —, onnét; — forth, — forward, adv. attól fogva.

Theocracy (thiak'részi), s. isten-uralom.

Theocratic (thiokrét'ik), adj. istenuralmi, istenuralkodási.

Theodolite (thiad'oleit), s. magasságmérő, szögmérő.

Theologian (thial'odzsiên), s. istenész.

Theologic (thiolad'zsik), —al, adj. istenészeti.

Theologist, v. Theologian.

Theology (thial'odzsi), s. istenészet.

Theorem (thi'orem), s. tantétel.

Theoret'ic, —al, adj. elméleti; —ally, adv. elméletileg.

The'orist, s. elmész.

The'ory, s. elmélet.

Therapeutic (thirêpju'tik), —al, adj. gyógyászati; szemléldő.

Therapeu'tics, s. pl. gyógyászat.

There (dhēr), adv. ott, ottan, amott, amottan; oda; I have not been —, én nem voltam ott; — he comes, ott jön ni; he will go — to-day, ma oda fog menni; —is, van; — are, vannak; — have been, voltak; — is a time for all things, mindennek van ideje; — is no medicine against death, halál ellen nincs orvosság; — is no rule without an exception, nincs szabály kivétel nélkül; — I quite agree with you, abban egyelérték onnel; — about, — abouts, adv. ott valahol; körülbelől, mintegy; — after, adv. annak utána; a szerint, annálfogva; — at, adv. azon, rajta; arra; — by, adv. az által; annak közelében; — fore, adv. azért, azon okból, annakokáért; —fore, conj. tehát; — from, adv.

407

Thermal

onnán, onnét; abból; — in, adv. abbán; — into,
adv. abba; — of, adv. ar-
ról; — on, adv. azon; arra;
— out, adv. abból; — to,
adv. ahhoz, arra; — under,
adv. azalatt; — upon, adv.
arra; azon; annak követ-
keztében; azonnal; —with,
adv. azzal; azonnal; —
withal, adv. azzal; azon-
felül; azonnal.

Thermal (ther'mél), adj. — spring, s. hőforrás.

Ther'mo-electricity, s. hővil-
lanyosság, hővrillanyos-
ság.

Thermometer (thermam'-
itér), s. hőmérb, hérmérb.

These (dhíz), pron. pl. ezek;
— ten years, tiz esztendő
óta; — books, e könyek.

Thesis (thí'szisz), s. tétel.

Theurgy (thí'árdzsi), s. szel-
lemlátás.

Thew (thju), s. magaviselet.

They (dhe), pron. pl. ök;
azok; — keep a shop, bolt-
juk van; — are very po-
lite, ök igen udvariasak;
— say so, azt mondják.

Thick (thikk), adj. vastag;
sűrü; through — and
thin, tüskén, bokron ke-
resztül; — head, — scull, s.
busa; — headed, — scull-
ed, adj. busa, buta; —,
—ly, adv. castagon; sűrü-
en; — ness, s. vastagság.

Thick'en, v. a. megtastagít-
ni; sűrűtni, megsűrűtni; v.
n. megtastagulni; megsű-
rűlni.

Thick'et, s. sürjés.

Thief (thíf), s. (pl. thieves),
tolvaj.

Thieve (thív), v. u. tolvaj-
kodni.

Thiev'ery, s. tolvajlás.

Thiev'ish, adj. lopó, tolvaj-
kodó; —ly, adv. tolvajkod-
va, tolvajmádra.

Thigh (thei), s. ezomb;
ágék.

Thill (thil), s. villás v. két-
águ tengely.

Thimble (thinn'bl), s. gyűszű.

Thime, v. Thyme.

Thin

Thin (thin), adj. vékony;
rítka, gyér; híg; to grow
—, elsorányodni; — drink,
s. gyenge sör; — bodied,
adj. vékony dongáju; — lip-
ped, adj. keskenyajkú; —
sown, adj. gyér; —, —ly,
adr. vékonyan: gyéren;
—ness, s. vékonyság; híg-
ság; gyérség.

Thin, v. a. megtékonyítni;
meghígítni, felereszteni;
meggyérítni; v. n. meg-
vékonyodni; meghígúlni;
meggyérílni.

Thine (dhein), pron. tied;
this house is —, ez a ház
a tied.

Thing (thing), s. dolog; hol-
mi; személy; állat; poor
little —! szegényke! above
all —s, mindenekfelett; it
is quite anothér —, az egé-
szen más; to do —s by
halves, felében tenni vmit,
félig végezni vmit; all —s
are easy that are done
willingly, a nehéz is köny-
ugy az akarónak; every
— is good m its season,
minden jó annak idejében;
—s ill got have ever bad
success, ebül gyűlt szerdék-
nek komondor a sáfára.

Think (thingk), v. a. and. u.
irr. (thought | thaot],
thought); gondolni, gon-
dolkozni, gondolkodni; tar-
tani, vélni, képzelni; meg-
emlékezni; szándékozni;
to — it too much, sokal-
lani; to — it too dear,
drágálni; to — no more
about it, többé nem gon-
dolni vele; I'll — of it, fo-
gok rála gondolkozni; to
— anew of it, még egyszer
gondolóra venni; I can't
— of it now, most nem
jut eszembe; — of your
mother! gondoljon édes
anujjára! what do you —
of it? mit tart ön e felöl!
I — it very difficult, én azt
igen nehéznek gondolom;
they thought them spies,
kémeknek tartották őket;
he thought there was

nothing more easy, azt
gondolta, hogy nincs an-
nál könnyebb; to — on,
upon, gondolni vmi felöl;
visszagondolni -ra, -re;
to — light of . ., csekély-
be venni, keveset tartani
-ról, -ről; to — to one's
self, magában gondolni
vmit; one may — that
dares not speak, a gondo-
lat szabad; it is not to be
thought of, arra gondolni
sem lehet, abból semmi sem
lesz; to — well of one, jó
véleménynyel lenni ekről;
to — ill of one, rosz véle-
ménynyel lenni vki felöl.

Think'ér, s. gondolkodó.

Think'ing, s. gondolkozás;
vélemény: to my —, véle-
ményem szerint.

Third (thörd, thërd), adj.
harmadik; s. harmad;
harmadperez (egy másod-
percz hatvanada).

Third'ly, adv. harmadszor.

Thirst (thörst, thërszt), s.
szomj, szomjáság; v. n.
szomjazni; to — for, after,
epedni vmiért, vágyni vmi-
re. [szomjasan.

Thirst'ly, adv. szomjan,
Thurst'iness, s. szomjúság.

Thurst'y, adj. szomjas, szomjú.

Thirteen (thör'tín, thër'tin),
adj. tizenhárom.

Thirteenth (thörtínth'), adj.
tizenharmadik.

Thirtenth'ly, adv. tizen-
harmadszor.

Thirtieth (thör'tieth), adj.
harminczadik.

Thirty (thör'ti, thër'ti), adj.
harmincz.

This (dhísz), pron. ez, ezen,
ennek, ezt; he went —
way, ő erre ment; you, that
way; we, — way, ták arra,
mink erre (Shak.); at —
he suddenly turned on
his heel, erre rögtön elkot-
ródott; — once, most az
egyszer: by —, ezáltal;
most már, ekkoráig; to —,
ehhez; for —, ezért; in —
way, in — manner, ekké-
pen; to talk of — and

408

Thistle

that, beszélgetni erről meg arról; —is not a new dress, ez nem új ruha; — dress is not new, ez a ruha nem új.

Thistle (thisz'szl), s. bogaćs.

Thither (dhidh'ěr), adv. oda; — to, adv. odáig; — ward, adv. arra felé.

Tho', v. Though.

Tholus (thołász), s. kúpos boltozat.

Thong (thang), s. szíj.

Thor (thar), s. dörgő isten, mennydörgő isten.

Thoracic (thorêsz'ik), adj. mell, ., mellhez tartozó.

Thorax (tho'rêksz), s. mell.

Thorn (thaaarn), s. tövis, tüské; to stand upon —s, tüskén állani; no rose without a —, ninesen rózsa tövis nélkül; black —, kökeny; white —, cseregalagonya; Aegyptian —, ákász, koronafa; — apple, s. maszlagos redőszírom.

Thorn'y, adj. tövises, tüskés.

Thorough, v. Through.

Thor'ough (thör'ro), adj. tökéletes, teljes, egész; általános; a — musician, tökéletes kénész; — base, s. számzott alhang; —ly, adv. tökéletesen, teljesen, egészen, egyáltalában.

Thor'oughfare, s. átjáróhely, átjárás (kocsival).

Thor'oughstitch, adv. teljesen, egészen; to go —, vmit véghezvinni, végrehajtani.

Those (dhoz), pron. pl. azok, azokat; what books are —? miféle könyvek azok?

Thou (dháu), pron. te.

Though (dhoo), conj. ámbár, jóllehet; as —, mintha.

Thought (thaat), s. gondolat; to have —s of ., szándékalkal lenni; lost in—, immersed in—, elmerült, gondolatokba merült; upon second —s, a dolgot még egyszer fontolóra véve; upon a —, with a —, villámsebességgel.

Thoughful

Thought'ful, adj. gondolko-dó, gondolkozásba merült; —ly, adv. gondolkodva; —ness, s. gondolkodás.

Thought'less, adj. gondatlan; —ly, adv. gondatlan-nul; —ness, s. gondatlan-ság.

Thousand (tháu'zênd), adj. ezer; a — pounds, ezer font; —, s. ezer (vmiből).

Thou'sandth, adj. ezredik; s. ezred.

Thraldom (thraal'dám), s. rab, rabszolgaság, rabság.

Thrall (thraal), s. rabszolga.

Thrall, v. Inthrall.

Thralldom, v. Thraldom.

Thrash (thrês), v. a. csépelni; megpáholni, jól elverni.

Thrash'er, s. cséplő.

Thrash'ing, s. cséplés; to give one a good —, elpáholni vkit.

Thrave, v. Threave.

Thread (thred), s. fonal; czérna; to reassume the — of one's discourse, ujra felfogni a beszéd fonalát; it hung on a —, csak egy hajszálon függött; —, v. a. beléölteni (czérnát a tübe).

Threadbare, adj. kopott, nyütt; —ness, s. kopott-ság.

Thread'y, adj. kanafos, rostos.

Threat (thret), s. fenyegetés; v. a. fenyegetni.

Threat'en, v. a. fenyegetni, megfenyegetni.

Threat'ener, s. fenyegető.

Threave (thrív), s. nyáj, csorda, gulya; marhajá-rás, legelő; kereszt, csomó (24 kéve).

Threddle (thred'dl), v. a. belé húzni, belé ölteni (czérnát a tübe).

Three (thrí), adj. három; — times, háromszor; — times as much, háromszor annyi; — celled, adj. háromfiókú, háromodorú; — cleft, adj. három oszlású; — edged, adj. három

Throat

élü; — fold, adj. hármas, háromrétű; s. lóher, lóherlevél; — forked, adj. háromágú; — headed, adj. háromfejű; — leaved, adj. háromlevelű; — lobel, adj. háromkarélyű; — nerved, adj. (növt.) háromínű; — score, s. hatvan; —sid-ed, adj. háromoldalú; — storied, adj. háromemeletű.

Threne (thrín), s. gyászdal, búdal.

Threnody (thren'odi), s. gyászének.

Thresh, v. to Thrash.

Threshold (thres'hold), s. küszöb.

Thrice (threisz), adv. háromszor.

Thrift (thrift), s. boldogulás, siker, előmenetel; takarékosság; gombos lelleg.

Thrift'iness, s. díszlet, boldogulás; siker; gazdálkodóság, takarékosság.

Thrift'less, adj. nem takarékos, tékozlo.

Thrift'y, adj. boldoguló, díszló; gazdálkodó, takarékos; jórávaló.

Thrill (thrill), s. pergő fúró; éles hang; rezgély, trilla; hangrezgés; v. a. átfúrni; áthatni; v. n. hatni (-ra, -re); (with) rezgeni; borzadni; his words — ed to my heart, szavai szívemre hatottak.

Thrips (thripsz), s. famoly.

Thrive (threiv), v. n, irr. (throve [throov], thriven [thriv'n]), boldogulni, sikert aratni, díszleni, gazdagodni; nőni; testesedni; he is thriving in his wordly concerns, felveszi magát.

Thriv'er, s. szerencsefi.

Thriv'ingly, adv. sikerrel, sikerdúsan: boldogúlva, gazdagodva; he goes on —, felveszi magát.

Thro', v. Through.

Throat (thraot), s. torok; a sore —, torokfájás; to cut one's —, nyakát elvágní

409

Throb

vkinek; — band, s. nyak-
szij; — flap, s. torokcsap;
— wort, s. czernahürt.

Throb (thrab), v. n. dobogni;
my heart — s with fear, a
félelem dobogtatja szíve-
met.

Throes (throoz), s. pl. vajú-
dás; halálküzdés.

Throne (throon), s. trón; v.
a. trónra emelni.

Throng (thrang), v. n. tolon-
gani, tolakodni, tódulni;
the crowd —ed towards
the building, a tömeg a
ház felé tódult; —, v. a.
—ed with.., zsúfolásig tele
-val, -vel; —, s. tóduló tö-
meg, tolongó sokaság.

Throstle (trasz'szl), s. rigó.

Throttle (thrat'tl), v. a. meg-
fojtani; s. gége, légcsö.

Through (thrú), prp. and
adv. át, által, keresztül;
he went — the garden, a
kerten ment keresztül; to
shine —, átviláglani; to
look —, átnézni, keresztül
nézni; to see —, átláni,
keresztül látni; fenekére
látni (vminek); to carry a
good humour —, mindig jó
kedvvel lenni; — fear, fé-
lelemből; — him, általa;
I am wet —. csórvíz va-
gyok.

Throughly, v. Thoroughly.

Throughout (thrú—át'), prp.
— the year, az egész éven
át; — Hungary, egész
Magyarországon: —, adv.
egyáltalában; mindenütt.

Throw (throo), v. a. irr.
(threw [thru], thrown),
dobni, vetni, hajítni, hány-
ni; to — shells, bombát
hányni; to — away, elvet-
ni; to — away one's mo-
ney, pénzét kidobni; to —
one's self away, magát le-
alacsonyítni, méltóságáról
megfeledkezni; to — down,
ledobni; to — one to the
ground, földhez csapni
vkit; to — by, félrevetni;
to — back one's head, fe-
jét hátra vetni; to — one's
self into the water, a víz-

be ugrani; to — into
despair, kétségbe ejteni;
to — into raptures, elra-
gadni, elbájolni vkit; to
— one into the shade, ár-
nyékot vetni vkire, háttér-
be szorítani vkit; to — one
into prison, börtönbe vetni
vkit; to — one's self into
a posture of defence, véd-
állásba tenni magát; to —
off, elvetni, elhányni; le-
vetni, lerázni; elesapni;
to — off the yoke, lerázni
az igát; to — off an ill
habit, rosz szokást elhagy-
ni; to — out, kivetni, ki-
dobni; to — out hints, fél-
szóval utalni vmire, fél-
szóval értésére adni vkinek
vmít; to — up, feldobni,
felvetni; felhányni; abba-
haqyni, to — one's self on
(upon), magát bízni -ra,
-re; to — one's self upon
one's favour, vkinek kegyé-
be ajánlani magát; to —
snot about, ríni; to — the
house out of the windows,
a házat az ablakon kidob-
ni, mindent összervisszálni,
iszonyú zajt ütni; —, v. n.
dobálódní; koczkázni; —,
s. hajítás, vetés, koczkave-
tés.

Throwster (thro'szter), s.
sodró; silk —, selyemsodrá.

Thrum (thrám), s. rojt; v.
a. megrajtozni; fonni, szó-
ni.

Thrush (thrás), s. rigó;
golden —, súrga rigó;
running — nyirrothadás
(lónyavalía).

Thrust (thrászt), v. a. irr.
(thrust, thrust), tolni, lök-
ni, taszítani; döfni, át-
keresztüldöfni, átszűrni; to
—one's feet under another
man's table, más asztal-
lához törülni a kést, más
nyakán élni; to — aside,
félrelökni; to — aside the
curtains, a függönyt szét-
húzni; to — one out of
the room, vkit a szobából
kitaszítani; to — a nail
in a board, szeget beverni

Throwster

Thus

a deszkába; to — one into
prison, börtönbe vetni vkit;
to — out the chest, mellét
kidüleszteni; to — one's
self into . . ., betolakodni,
befúrni magát —da, —be; to
— off, to — away, ellükni,
eltaszítani; to — through,
átszúrni, keresztül döfni;
to — upon. rátolni; (képl.)
rákötni, elhitetni, elámát-
ni; —, v. n. (in) betolakod-
ni; (at) döfni —hoz, —hez;
—, s. döfés, szűrás; megtá-
madás.

Thrustle, v. Throstle.

Thud (thád), s. szélroham.

Thumb (thám), s. hüvelyk,
hüvelyk-ujj; to get one
under one's —, hatalma
alá hajtani vkit; felültá-
madni vkin; to bite one's
— at one, kihívólag da-
czolni vkivel, tormát reszel-
ni vki orra alá; a —'s
breadth, hüvelyknyi széles-
ség; —, v. a. hüvelykkel a
könyv lapjait forgatni.

Thump (thámp), s. puf, üt-
leg, csapás; v. a. and a.
pufogni, pufogtatni.

Thunder (thán'dér), s.menny-
dörgés; — bolt, s. menny-
kö, — clap, s. mennykö-
csapás; — storm, s. égihá-
ború; —, v. n. mennydö-
rügní; a — ing voice,
dörgő szó.

Thun'derer, s. dörgő, menny-
dörgő.

Thun'derous, adj. dörgő.

Thun'ner, v. Thunder.

Thunny (thán'ni), s. poszáta.

Thurible (thju'ribl), s. töm-
jén füstölö.

Thurification (thjurifike'sán)
s. tömjénezés.

Thursday (thörz'dé), s. csö-
törtök; holy —, ascension
—, áldozó csütörtök; Maun-
dy —, zöld v. nagy csütör-
tök.

Thus (dhášz), adv. így, úgy;
ekképen, e módon; —
much, ennyi, annyi, ennyi-
re, annyira, ennyit, any-
nyit.

410

Thwack

Thwack (thwaak), v. a. pu-
fogtatni, megrakni, megpá-
holni; s. puf, ütleg.

Thwart (thwaart), v. a. ku-
solni; meghiúsitani, meg-
akadályozni; adj. kereszt,
harántos; adv. keresztbe,
haránt, harántosan.

Thwart'ingly, adv. ellenére.
Thy (dhei), pron. -d, -od,
-ad, -ed. -öd, -id, -jaid,
-aid, -jeid, -eid; — sister,
nővéred; — horses, lovaid;
I have seen — horses, lát-
tam lovaidat.

Thymbra (thim'brê), s. szá-
torja.

Thyme (teim), s. démutka.

Thyroid (thei'raid), adj. —
gland, s. paízsmírigy.

Thyrse (thirsz, thersz), s.
lombbot.

Thyself (dheiszelf'), pron.
magad, tenmagad, magad-
nak, magadat; content —
with . ., elégedjél meg -val,
-vel.

Tiara (tei'-érê), s. pápasü-
veg.

Tibia (tib'iê), s. száresont.

Tie (tik), s. — douloureux,
arezfájás.

Tice (teisz), v. a. csábítni.

Tichy, v. Techy.

Tick (tik), s. kullanes; csin-
vat, párnazsákvászon; hi-
tel; bed —, párnazsákvá-
szon, párnazsák; on —,
upon —, hitelbe, hitelre;
—, v. n. hitelbe venni (por-
tékát); ketyegni (mint az
óra).

Tick'en, s. párnazsák vá-
szon.

Tick'et, s. jegy; belépti jegy;
menetjegy; sorsjel; függ-
jegy, árujegy; return —,
tértijegy.

Tick'ing, v. Ticken.

Tickle (tik'kl), v. a. csiklan-
dani, csiklandozni; to — a
horse with the spurs, lovat
megsarkantyúzni.

Tick'ler, s. csiklandó.

Tick'lish, adj. csiklandós;
kényes; —ness, s. csiklan-
dósság, kényesség.

Tickrum (tick'rám), s. en-

Tid

gedvény; esketési bizonyit-
vány.

Tid (tidd), adj. puha, gyenge.

Tidbit (tidd'bit), s. csemege.

Tidder (tid'dër), v. a. gedél-
ni, kényeztetni.

Tid'dle, v. Tidder.

Tiddle-Taddle (tid'dl-têd'dl),
s. locsfecs.

Tide (teid), s. ár-apály, ten-
ger-apály és ór; apály és
ár ideje; 12 órányi idő-
szak; idő; to take the —
at the flood, felhasználni
a kedvező alkalmat, a va-
sat verni, míg tüzes; ebb
—, apály; flood —, ár;
evening —, est-idő; Whit-
sun —, pünkösd; —, v. n.
dagadni (tenger); v. a.
tengerű idején elvitor-
lázni.

Tidily (tei'dili), adv. takarosan.

Tidiness (tei'dinesz), s. tu-
karosság.

Tidings (tei'dings), s. pl. hűr,
újság, tudósítás; glad —,
örvendetes hűr.

Tidy (tei'di), adj. takaros.

Tie (tei), v. a. kötni, megköt-
ni; to — a knot, csomót
kötni; to — up, bekötni,
megkötni, felkötni; to —
up a parcel, csomagot le-
kötüzní; to — together,
összekötni; to — down,
lekötni; to — one's self
down to . ., kötele:ni ma-
gát -ra, -re; to — over,
bíztatni, reménynyel tar-
tani; —, s. kötés; bokor,
csokor; kötelék; neck —,
nyakkötő; —s of friend-
ship, a barátság kötelekei;
— piece, s. fiókgerenda.

Tier (tei'ér), s. kötő, kötőző.

Tier (tír), s. sor.

Tierce (tersz), s. ürmérték
neme; harmad.

Tiff (tiff), s. korty, ivás; duz-
zogás; viszálkodás; v. n.
duzzogni, durezáskodni;
v. a. to — one's self out,
felcziczomázni magát.

Tiffany (tif'éni), s. fátyol-
szövet, patyolat.

Tige (teidzs), s. oszlopstár.

Timber

Tiger (tei'gër), s. tigris; inas,
szolga; — eat, s. onka-
macska.

Tight (teit), adj. feszes, szo-
ros, szük; áthatlan; má-
moros; to perform on the
— rope, kifeszített kötelen
tánczolni; —ly, adv. fesze-
sen, szorosan; takarosan;
—ness, s. feszes volta vmí-
nek; takarosság.

Tight'en, v. a. feszesítni.

Tigress (tei'gress), s. nőstény
tigris.

Tile (teil), s. cseréptégla, cse-
répísindeley; — of wood,
zsindel; ridge —, gerinez-
cserép, öblös cserép; —,
v. a. cseréppel fedni.

Tiler (tei'lër), s. cseréppfödő.

Tiling (tei'ling), s. cserépfö-
dél.

Till (till), s. kihúzó fiók, bolti
pénztár; zczámfü.

Till, v. a. szántuni, földet
művelni v. megmunkálni.

Till, adv. —ig; —to-morrow,
holnapig; — now, mosta-
náig; — then, akkorig;
akkorára; from morning
— night, reggeltől estig;
from Christmas till Can-
dlemas, karácsontól bol-
dogasszony napjáig; —,
conj. míg, a míg, mígtem;
mikorrá; I shall read —
you come back, olvasok.
míg ön visszajön; don't go
— I tell you, ne menjen ön,
míg meg nem mondom.

Till'age, (til'edzs), s. földmü-
velés.

Till'er, s. földmüvelő; kihúzó
fiók; nyél.

Tillyfally (til'li-fëlli), adv.
esiri-esári.

Tilman, v. Tiller.

Tilt (tilt), s. sátor, hajlék,
ponyva; dárdásdi, harez-
játék, lovaajáték; v. n.
harezjátékban résztvenni;
to — over, felbillenni; —,
v. a. neki szegezni (a lánd-
zsát stb.); befödni; to — a
barrel, hordót meghajtani.

Tilth (tilth), s. földmüvelés.

Tilt'ings, s. pl. alj.

Timber (tim'bër), s. épület-

411

Time

Timely

Tithe

fa, szálfák; v. a. ácsolni, építni.

Time (teim), s. idő; üteny, ütem, időmérték, tactus; she is near her —, várandós; he is out of his —, már kitanult, már mesterlegénynyé lett: to beat the —, ütenyt verni; from that — forward, azon időtől fogva; what —? mikor? what is the —? mennyi az idő? hány az óra? at —s, olykor; at all —s, mindenkor; just in the nick of —, épen jókor; for a —, egy ideig; for a long —, sokáig; up to this —, mostandáig; at that —, az időben, akkor; at the same —, ugyanakkor; egyszersmind; at no —, soha; at some — or other, valamikor, egykor; it is high — to etc., ideje hogy stb.; just in —, annak idejében; in process of —, időjártával; from — to —, koronként; by that —, akkorig, akkorára; — after —, sokszor, gyakran egymás után; this — twelve months, mához esztendőre; to kill —, időt ölni; — and straw make the medlars ripe, idővel, szalmával a naszpolya is megérik; — and tide tarry for no man, az idő és ár senkit sem vár; in — of prosperity friends will be plenty; in — of adversity, not one amongst twenty, addig tart a barátság, míg zsíros a konyha; — glass, s. htmokóra; — piece, s. óra, asztali óra; — pleaser, — server, s. köpenyforgató; — pleasing, — serving, s. köpenyforgatás; — worn, adj. megavült.

Time, v. a. jókor tenni vemit, annak idején fogni vmihez; időmértékben maradni; well —d, jókori; tactus szerinti; ill —d, roszkori.

Time'less, adj. végtelen; roszkori, időelőtti.

Time'ly, adj. jókori; adv. jókor.

Timid (tim'id), adj. félénk.

Timid'ity, s. félénkség.

Timorous (tim'arász), adj. félénk, félelmes, szorongó; —ly, adv. félénken, félelmesen; —ness, s. félénkség, félelmesség, szorongás.

Tin (tin), s. ón, czin; pénz; — foil, s. levélczin; —glass, s. bátrany; —man, s. czinöntő; bádogos; — ore, s. ónércz; — stone, s. ónkő; —, v. a. megónozni, megczínezni.

Tincal (ting'kél), s. bórsavas szikéleg.

Tinct (tinkt), v. a. festeni (p. kékre); s. színezet; moscok, folt.

Tinct'ure (tink'tsjur), s. festvény, festet; szeszes kivonat; máz, szín; v. a. szűnelni.

Tind (tind), v. a. gyújtani.

Tind'er, s. tapló.

Tind'erbox, s. taplótartó; gyújtószer.

Tine (tein), v. a. meggyújtani, fölgyújtani; bekeríteni; v. n. fájni; dühöngeni.

Tine (tein), v. a. irr. (part. tint) veszteni, elveszteni; — heart, and all is lost, oda vagy, ha bátorságodat veszted; time tint is never to be found, az elfecsérelt idő nem tér többé vissza.

Tine (tein), s. kerékfog; szorúltság.

Ting (ting), v. n. csengeni; s. csengés.

Tinge (tindzs), v. a. színesíni, színezni; s. színezet.

Tin'gle (ting'gl), v. n. csengeni; my ears —, cseng a fillem; the bell —s, cseng a harang.

Tin'gling, s. csengés.

Tink, v. Tingle.

Tink'er, s. drótos, üstfoltozó.

Tinkle, v. Tingle.

Tinkling, v. Tingling.

Tin'ner, s. ónbányász.

Tinsel (tin'szl), s. sárgasík, pillangólemez; álfénylés.

Tint (tinnt), s. színfokozat.

Tiny (tei'ni), adj. piczinyke.

Tip (tipp), s. hegy (p. újjé); — of the ear, fülczimpa; —, v. a. érinteni, illetni; —, v. n. to — off, elesni; to — over, meghalni.

Tipple (tip'pl), s. ital; v. n. iszákoskodni.

Tip'pler, s. iszákos.

Tipsy (tip'szi), adj. részeg; to get —, megrészegedni.

Tiptoe (tip'too), s. lábujjhegy; to stand on —, lábújjhegyen állani.

Tirade (tirēd'), s. szóár.

Tirdles (tör'dl'z), s. pl. juhmogyoró.

Tire (teir), v. a. fárasztani, kifárasztani; ékesítni, felfvírázni; koppasztani; v.n. elfáradni; to — of .., belefáradni, beleunni; —, s. pipere, fejdísz, fejékesség; szerszám; szer; keréksírn.

Tired (tei'rd), adj. fáradt; (of) unatkozott; I am — of it, beleuntam abba már; he is — of his life, megunta az életet; I am — with .., elfáradtam —től, —től; — ness, s. fáradtság.

Tire'some, adj. fáradalmas; unalmas; — ness, s. unalmasság.

Tire'woman, s. piperésznő; fejkötővarrónő.

Tiring (tei'ring), s. elfárasztás, elfáradás; ékesítés; — room, s. ruhatár, öltöző szoba.

Tirletane (tár'l'tēn, tár'lětēn), s. patyolat neme.

Tirwit (tör'wit), s. bibicz.

'Tis (tiz) — it is.

Tisic (tiz'ik), s. tüdővész.

Tis'ical, adj. tüdővészes.

Tissue (tis'ju), s. szövet; aranyszövet; cellular —, sejtsövet; — paper, s. se lyempapiros.

Tit (titt), s. lovacska; ezafra; — for tat, forbát.

Titanium (titě'niám), s. kemeny.

Titbit (tit'bit), s. csemege.

Tithe (teith), s. tized; dézsmá; — free, adj. dézsmá-

412

Tither

mentes; —, v. a. dézsmálni; —, v. n. dézsmát adni.

Tither (tei'thěr), s. dézsmáló.

Tit'illate (tit'tillēt), v. a. csik-landani, csiklandozni.

Titilla'tion, s. csiklandozás; csiklandék.

Title (tei'tl), s. czím; jog-czím; jogtartás; to have a — to a thing, jogot tartani vmihetz; — deed, s. okmány; — page, s. czímlap; —, v. a. czímezní.

Titleless, adj. czímtelen.

Titmouse (tit'máusz), s. czinke, czínege.

Titter (tit'těr), v. n. czinczogni, nevetni; s. czinczogás.

Tittertotter (tit'těrtater), v. n. tántorogni.

Tittle (tit'tl), s. petty; to a —, mind egy körmig, tökéletesen.

Tittletattle (tit'tl-těttl), s. trécselés; v. n. trécselni.

Tittling, v. Titmouse.

Titubate (tit'jubēt), v. n. botlani, megbotlani.

Tituba'tion, s. botlás.

Titular (tit'julěr), adj. czímzetes.

Titulary (tit'julěri), adj. czímes; s. alafás, egyházi javadalmas.

Tivy (tiv'i), adv. tüstént, rögtön.

To (tu), prp. -nak, -nek; -hoz, -hez; -ba, -be; -ra, -re, -ig; ellen; don't tell it to anybody, ne mondja meg senkinek: give it to me, adjá meg nekem; go to him, menjen hozzá; he is not true to me, ő hűvtelen hozzám; to go to town, a városba menni; to go to the market, a vásárra menni; from top to toe, tetőtől talpig; from day to day, napról napra; from door to door, házról házra; as to that, a mi azt illeti: I have no objection to it, semmi szólom ellene; it cannot be compared to a lion, oroszlánnal nem hasonlithatni össze;

previous to his departure, mielőtt elutazott; to expose to sale, áruba bocsátani; to my knowledge, tudtomra, a mennyire én tudom; that is nothing to me, semmi közöm hozzá; to be deaf to advice, tanácsot be nem fogadni; to be cruel to animals, ketyetlenül bánni az állatokkal; I am used to it, hozzászoktam ahhoz; to-day, ma; to-morrow, holnap; to-night, ma este; here is to you! ön egészségére! to it again! rajta még egyszer! to live to a great age, nagy kort érni; —, adv. to and fro, ide s tova, fel és alá; (határozatlan mód előtt) to go, menni; to begin to write, írni kedeni; he is said to have been a good man, azt mondják, hogy jó ember volt; he is not to be seen, őt nem láthatni; what am I to say? mit mondják? what am I to do now? már most mitevő legyek? tell him to come, mondja neki, hogy jájjön; he is not to be listened to, rá nem kell hallgatni.

Toad (taod), s. béka; he swells like a —, mérges mint a varačkos béka; — rush, s. kétágú szittyó; — stone, s. varangykő.

Toast (taoszt), v. a. pirítni, pörkölni; to — a lady, poharat fölköszönteni vmely hölgyre; —, s. lángon piritott kenyérszelet; pohárköszöntés, áldomás.

Tobacco (tobék'ko), s. dohány; to smoke —, dohányozni: — pipe, s. pipa; — pouch, s. dohányzaeskő; — shank, s. pipaszár; — tip, s. szópóka.

Tobac'conist, s. dohányáros.

Toby (to'bi), s. Tóbiás (fínev).

Tocsin (tak'szin), s. vészha-rang.

To-day (tudě'), adv. ma.

Toad

Toddy (tad'di), s. pálmabor; —tree, s. borpálma.

Toe (too), s. láhújj: from top to —, tetőtől talpig.

Toft (taft), s. hely, házhely; félszer; liget.

Toga (to'gě), s. dóka.

Together (tugedh'ěr), adv. együtt; össze; összesen; to lie —, együtt hálni; to live —, együtt lakni, együtt élni; to get —, összegyűjteni, összeszerezni; összejönni; to go —, együtt menni; to belong — összetartozni; they laid their heads —, összedugták fejeiket; to fall — by the ears, egymással hajba kapni; for days —, egész napokig, egész napokat; four days —, négy napig.

Toil (tail), v. n. magát törni (munkában), bajoskodni, szepelkedni; s. fáradozás, munka — of a spider, pókháló; hunter's —, vásárszháló.

Toilet (tail'et), s. pipere-astal.

Toil'some, adj. fáradsgos, fáradalmas.

Toise (taisz), s. öl, ölmérték.

Toisond'or (tai'zn-door), s. az arany gyapjú.

Tokay (toke'), s. tokaji bor.

Token (too'kn), s. jel; as a — of, in — of, —nak, —nek jeléül; in — of love, szereket jeléül; they care not a — for him, nem gondolnak vele; —, v. a. jelelni; értesíteni.

Tokin, v. Toesin.

Tolerable (tal'erěbl), adj. türhető; — ness, s. türhetőség.

Tol'erably, adv. türhetőleg.

Tolerance (tal'erěnsz), s. türelem, vallástürelem.

Tol'erant, adj. türelmes.

Toleration (talere'sán), s. türés, kimélés, elnérés.

Toll (tol), s. vám; útvám; malomvám; harangozás; — bar, s. vámsorompó; — corn, s. malomrész; —, v. n. vámot adni, vámot fizetet.

413

Toll

Tonsill

Tort

ni; —, v. a. vámolni; hárangozni.

Toll (tal), v. a. megszüntetni, megsemmisítni.

Toller (tol'er), s. vámos; hárangozó.

Toluration (taljuté'sán), s. poroszkálás.

Tom (tam), s. Tamás (finév); — cat, s. kandúr, kanmaeska; — fool, s. bolondistók; — foolery, s. bolondozás, esztelen tréfa; — thumb, s. babszemjánkó.

Tomahawk (tam'êhaok), s. hárcbárd (amerikai induksznál).

Tomato (tamē'to), s. paradicsomalma.

Tomb (túm), s. sírhalom, sír; — stone, s. sîrkö; —, v. a. sírolni.

Tome (toom), s. kötet, darab, rész.

To-morrow, adv. holnap.

Ton (tán), s. divatszellem, divat.

Tone (toon), s. hang; hangnem; hangsúly; rúgalom.

Tone, v. to Tune.

Tong (tang), s. csatpeezek.

Tongs (tangz), s. pl. fogó, vastogó.

Tongue (táng), s. nyelv; mérléngnyelv; vitorlaszárny; a sip nyelveske; I have his name at my —s end, (vagy) I have his name at the tip of my —, nyelvemen van a neve; to hold one's —, száját befogni; his — tipt, megsiklott a nyelve; the — ever turns to the aching tooth, a mely foga fáj embernek, arra tészzi a nyelvét; to have no —, csomót kötni nyelvére; he has a glib —, he has his — well oiled, he has his — well hung, jó kereplője van; —, v. n. nyelveskedni; csókolózni.

Tongued (tángd), adj. nyelves, nyelvel bíró.

Tonic (tan'ik), adj. erősítő, idegyűsítő; hangzó.

Tonnage (tán'nedzs), s. tonnapénz, tonnaszám.

Tonsil (tan'szil), s. torokmandola.

Tonsure (tans'jur), s. papkoszorú, környeset.

Too (tú), adv. nagyon is; is; — much, kelleténél több, nagyon is sok, felette sok; — good, kelletinél jobb; it is — late to spare when the bottom is bare, késő a takarékosság, midőn üres a láda; to think it—little, keveselni; kicsinyelleni; to think it — dear, drágállani; I think so —, magam is azt hiszem; I made up my mind to go there —, eltökéltetn, hogy én is oda megyek.

Tool (túl), s. eszköz; műszer, szerszám.

Toot (tút), v. a. kinyúlni; kürtölni.

Tooth (túth), s. (pl. teeth [títh]), fog; to have a sweet —, nyalánkoskodni; to go to it—and nail, készzel lábbal rajta lenni; to have an aching — at one, fogát fenni ekire; — ache, s. fogfájás; — brush, s. fogkefe; — pick, s. fogvájó, fogpiszkáló; — powder, s. fogpor; —, v. a. megfogazni.

Tooth'less, adj. fogatlan.

Tooth'some, adj. ízes, jóízű; —ness, s. ízesség, jóízűség.

Top (tap), s. csúcs, ormó; hegye, teteje vminek; legfőbb polecz; hajtócsiga; — of a hill, hegycsúcs, hegytető; — of a coach, kocsi tető; boot —, csizmafeje; —end, s. fölvég; —, v. n. kiemelkedni; —, v. a. megefelni; felülmúlni; tetőzni; fedni.

Topaz (to'péz), s. topáz.

Tope (toop), v. n. dözsölni.

To'per, s. dözs, dorbéz.

Top'ful, adj. csordultig teli.

Topli (taf), s. darázkö.

Topic (tap'ik), —al, adj. helyi.

Top'ic, s. helyi szer; tárgy, alaptárgy; bizonyító mondat; köhely; — of con-

versation, beszélgetés tárgya.

Top'less, adj. tetőtlen.

Top'most, adj. legfőbb, legfelsőbb.

Topographer (topag'rêfêr), s. helyíró, tárajzoló.

Topografic (topogrê'ik), adj. helyrajzi.

Topography (topag'rêfi), s. helyrajz, tárajz, tájírás.

Topped (tapt), adj. tetős.

Topping (tap'ping), s. tetőzet; dohánykacsolás; adj. kiemelkedő, kiváló, felengő.

Toppel (tap'pl), v. n. hasra esni; lebukni, lepottyanni.

Topsyturvy (tap'szi-terv'i), adj. felfordült, összeforgatott; adv. megfordítva, fonákul, összevissza.

Torch (taarts), s. fáklya; — bearer, s. fáklyavivő; — light, s. fáklyavilág; — weed, s. királygyertya.

Torch'er, s. fáklyavivő.

Torment (tarment'), v. a. gyötörni, kínozni.

Tor'ment, s. kín, gyötrelem.

Torment'er, s. kínzó, gyötrő.

Torment'or, v. Tormenter.

Tornado (tornē'do), s. viharészél, forgószél.

Torpedo (tarpí'do), s. robbantyú; zsibhasztó rája.

Torpent (taar'pent), adj. elszibbadt; merevedt.

Torpid (taar'pid), adj. érzékletlen, merevedett; kába.

Torpid'ity, s. érzéketlenség, merevedtség; kábaság.

Torpor (taar'par), s. merevülés.

Torrefaction (tarrifêk'sán), s. aszalás; pörkölés.

Torrefy (tar'rifei), v. a. aszalni; pörkölni.

Torrent (tar'rent), s. ömlék; záporpatak.

Torrid (tar'rid), adj. aszú; the — zone, a forró földöv.

Torsion (taar'sán), s. csavarás, tekerülét.

Tort (taart), s. igaztalanság, méltatlanság; kár; boszúság.

Tort, v. Tortile.

414

Tortile

Tortile (taar'til), adj. tekeres; csavart; sodrott (n. h.).

Tortion (taar'sán), s. kínzás, ayotrés.

Tor'tious, adj. bántalmas, káros.

Tortive, v. Tortile.

Tortoise (taar'tiz), s. taj-konz, teknősbéka; — shell, s. békateknő.

Tortuous (taar'tsjuász), adj. görbe, tekervényes.

Tortuous'ity, s. görbeség, tekervényesség.

Torture (taar'tsjur), s. kin, gyötrelem; v. a. kínzoni, gyötörni; kínpadra húzni.

Tor'turer, s. kínzó, gyötörő.

Torturous (taar'tsjurász), adj. gyötrelmes.

Torrivity (taarv'iti), s. mordonság.

Torvous (taarv'ász), adj. mord.

Tory (to'ri), s. (pl. tories), árrendpártoló, conservatív-párti.

Tose (tooz), v. a. gyaratni, kártolni.

Toss (tasz), v. a. tasztíni, meglőkni; hányni, hajítni, vetni; ráni; felvetni, (pénzdarabot); to — away, ellőkni; to — about, hányni-vetni; ide-oda tasztíni; to — back one's head, hátravetni, hátraszegni felfét; to — a thing in one's mind, elméjében forgatni cmit, jól meghányni-vetni vmit; —, v. n. hánykódni; —, s. lökés, vetés, hajítás; to be in a —, nyugtalan-kodni.

Tos'ser, s. lökö, vető, hajító.

Total (to'tél), adj. egész, teljes, összes; —ly, adv. egészen, teljesen, összesen.

Total'ity, s. egész, egészlet, összeség.

Totter (tat'těr), t. n. inogni; tántorogni; to — out of the room, a szobából ki-tántorodni.

Tot'tering, s. tántorqás; adj. tántorgó; —ly, adv. tántorogva.

Tottery

Tot'tery, adj. ingadozó; tánytorgós.

Touch (táts), v. a. érinteni, megilletni, hozzányúlni; meginditani, meghatni, megilletni; próbára tenni; vonatkozni (vmire), illetni (vmit); játszani (hangszeren); to — one's cap, köszönni (katona módra); don't — it! ne nyuljon hozzá; to be — ed at ... , megindulni —on, —en; my heart was — ed by her sufferings, megindult szívem, műdőn szenevedéseit láttam; he put all things in practice to — her life, minden uton módon életére tört; to — the quick, to — to the quick, elevenjére találni; to — the glasses, poharat koczczantani; to — the shore, partra érni; that does not — me, az engem nem illet; to — one with pity, könyörületre gerjeszteni vkit; —, v.n. to — at a port, révbe beállani; to — upon some subject, szóval érinteni vmely tárgyat; —, s. érintés, illetés; tapintás; próba; it has a — of purple, biborszínbe játszik; to stand the —, to abide the —, kiallani a próbát; to give one a —, megérinteni vkit; to keep — with one, szarának állani, igéretét teljesíteni; — bath, s. zuhanyfürdö; — hole, s. gyugólyuk; — needle, s. kémtű; — stone, s. kémkő; — wood, s. tapló.

Touch'ing, adj. megindító, megható, szívreható; adv. -ra, —re vonatkozólag; —ly, adv. szívrehatólag.

Touch'y, adj. érzékeny, könyvén meginduló; csiklándás (dolog).

Tough (táff), adj. nyulós, szívós; —ness, s. nyulós-ság, szívósság.

Tough'en, v.a. szívóssá tenni; v. n. szívósodni.

Towing

Toupee (tupí'), s. üstök, bóbita.

Toupet, v. Toupee.

Tour (tűr), s. út, utazás; fordulat (tánczban); ordulás, kerület, forgás (n. h.); a — of hair, vendéghaj.

Tourist (túr'iszt), s. utazó.

Tourmaline (túr'mêlin), s. berzle.

Tourn'ament (túr'nément), s. hareczjáték.

Tourn'ey (tűn'ni), v. a. hareczjátélok üzni.

Tourniquet (tár'niket), s. érnyomasz; keresztsorompó.

Touse (táuz), s. zenebona; v. a. ránczigálni, rángatni; megtépázni.

Tousle, v. to Touse.

Tout (táut), v. n. (for) vevőket szerezni.

Tow (tao), s. vontató kötél, alattság; kócz, csepű; to take in —, vontatni (hajót); —, v. a. vontatni.

Tow'age, s. vontatás.

Toward (to'êrd), —ly, adj. hajlékony, engedékeny; hajlandó, kész; tanulékony; —liness, s. engedékenység; tanulékonyáság.

Toward (tuward'), —s, prp. felé; iránt; -hoz, -hez; -nak, -nek; közel; towards evening, este felé; to proceed towards the mansion, a ház felé menni; we approach towards the town, közeledünk a városhoz; it grows towards night, éjjelédik; he behaves very kindly towards me, igen barátságosan viseli magát irántam.

Towel (tául), s. törülköző.

Tower (táu'ér), s. torony; várlak, kastély; v. n. tornyosodni.

Towered (táu'erd), adj. tornyos.

Tow'ering, adj. magas; félengő; to be in a — rage, iszonyúan fölböszülni; a man of — spirit, nagyratörő férfiű.

Tow'ery, adj. tornyos.

Tow'ing, s. vontatás.

415

Town

Town (táun), s. város; he is
in —, a városban van; to
go to —, a városba menni;
woman of the —, kéjhölgy;
— clerk, s. városi jegyző;
város levéltárnoka: —crier,
s. kikiáltó, kihirdető; —
house, s. városház; város
háza; —'s-man, s. városi,
városbeli; — talk, s. városi
beszéd; — wall, s. város
fala.

Town'ish, adj. városias.

Town'let, s. városka.

Town'ship, s. város községe;
városkerület.

Towse, v. Touse.

Toxicodendron (takszikoden'drán), s. mérges szömöröze.

Toxicology (takszikal'odzsi),
s. méregtan.

Toy (tai), s. játékszer; German —s, s. pl. norimbergai áruk; — man, s. játékszerárus; —, v. n. enyelegni.

Toy'ful, adj. enyelgő.

Toy'ish, adj. enyelgős; —ness,
s. enyelgés.

Tozy (to'zi), adj. lágy, puha.

Trace (trész), v. a. nyomozni,
kinyomozni, kipuhatolni,
kikutatni, kitalálni; raj-
zolni, előrajzolni (n. h.);
v. n. járni, menni.

Trace, s. nyom, csapa, esapás; jel, jelenség, nyom; istráng, hámkötél.

Trachea, v. Windpipe.

Trac'ing, s. nyomozás; út,
ösvény.

Track (trêkk), s. kerékrágás,
nyom, lábnyom; út, ösvény;
hajtó vadászat; to
be on one's —, vki nyomában
lenni; —, v. a. kinyomozni;
to — a vessel, hajót vontatni;
road used
for —ing, hajóhúzóút, kö-
télút.

Tract (trêkt), s. vallási oktatást tartalmazó irat; — of land, darab föld; — of hills, hegysor; — of time, időszak, időköz; by — of time, idővel, időjártával.

Tractabil'ity, s. engedékenység.

Tractable

Tractable (trékt'ébl), adj. engedékeny; bánhatós.

Tractile (trékt'il), adj. nyuj-
tékony, nyujtható.

Tractil'ity, s. nyujtékonyság,
nyujthatóság.

Traction (trék'sán), s. vonás, húzás; vonzalom.

Trade (tréd), s. kereskedelmem, üzlet, ipar, mesterség; to bind one to a —, inasnak beszerezni vkit; two of a — seldom agree, két dudás egy csárdában meg nem fér; board of —, kereskedelmi miniszterium, iparminiszterium; — of barter, cserekereskedés; — sale, s. új könyvek elárrezése; —'s-man, s. kereskedő; boltos; mesterember; — wind, s. pásztaszél; — v. n. kereskedni; to — in money, pénzzel nyereknedni.

Traded (tré'ded), adj. jártas,
tapasztalt.

Trader (tré'dér), s. kereskedő; kereskedő-hajó.

Trading (tré'ding), adj. a — society, kereskedő társaság; a — town, kereskedő város; a — vessel, kereskedő hajó.

Tradi'tion (trédis'an), s. szó-
hagyomány, monda.

Tradi'tional, adj. szóhagyományi, mondaszerinti; — ly, adv. monda szerinti.

Traditionary, v. Traditional.

Traduce (trédjúz'), v. a. megszólni, megrostálni (vkit); to — one of . ., vádolni vkit -ról, -ről.

Traduce'ment, s. megszólás.

Traduc'er, s. megszóló.

Traffick (tréffik), s. kalmár-kodás; áru; v. n. kalmár-kodni.

Traff'icker, s. kalmárkodó.

Tragedian (trédzsi'diên), s.
tragikai színész; szomor-
műköltő.

Trag'edy (trêd'zsedi), s. szomorújáték.

Trag'ic (trêd'zsik), —al, adj.
tragikai, szomorú; —ally,
adv. tragikailag.

Tramp

Tragicomedy (trêdzsikam'edi), s. szomorújáték.

Tragicom'ical, adj. tragikomikai: —ly, adv. tragikomikailag.

Trail (trèl), s. nyom; szag (vadé); fark; ösvény; v. a. húzni, maga után vonni; v. n. húzódni.

Train (trèn), s. vonat; sor; fark; uszály; kiséret; kelepeze, fogó, esapda; what o'clock does the last — leave for Paris? hány árakor indul el az utolsó vasútvonat innen Párisfelé? — of thought, gondolatsor; to lay a — for one, eselt vétni rkinek; — bearer, s. uszályhardozó; — oil, s. czetzsír; —, v. a. húzni, vonni; betanítni, ügyesítni, begyakorolni; to — one up to . . . vkit nevelni —nak, —nek, megtanítni —ra, —re.

Train'er, s. idomár, idomító;
oktató, ügyesítő; hadgyakorló mester.

Train'ing, s. idomítás; hadgyakorlat; hadgyakorlás ideje.

Trait (trêt), s. vonás; — of
character, jellemvonás.

Trait'or (trét'ár), s. áruló,
eláruló.

Trait'orous, adj. árulatos,
hitetlen; —ly, adv. hitetlenül.

Trait'ress, s. árulónő.

Traject (trédzs'ekt), s. átkelés, átjárás.

Traject', v. a. átvetni.

Traject'ory, s. pálya, golyó-pálya, üstökös csillag pályája.

Tralation (trèle'sán), s. átmáslat, átképítés, szóvirág.

Tralati'tious (trélétis'ász),
adj. képmáslatos, átvitt
értelmi.

Tralin'eate (trêlin'iēt), v. n.
eltérni.

Tralucent, v. Translucent.

Trammel (trém'mel), s. bé-
ká; húzóháló; kazánho-
rog: v. a. fogni, megfogni.

Tramp (trèmp), v. n. tapog-

416

Tramp

ni; gyalogolni; v. a. to —
down, letapodni.

Tramp, —er, s. országfutó,
kóborló.

Trample (trêm'pl), v. n. to-
pogni, toppanni; to — on,
upon, lábbal tapodni vmit;
—, v. a. taposni, tapodni.

Tramway (trêm'wê), s. ge-
rendapálya, lövasút.

Trance (tránsz), s. elragad-
tatás, magán kivül lét; to
be in a —, magán kivül
lenni.

Tranc'ed, adj. elragadt, es-
méletlen.

Tranquil (trêng'kwil), adj.
nyugodt; —ly, adv. nyu-
godtan.

Tranquillity (trêngkwil'iti),
s. nyugalom, esend.

Tran'quillize (trêng'kwileiz),
v. a. megnyugtatni, lecsen-
desítni.

Transact (trênszékt'), v. a.
tárgyalni, értekezni; elin-
tézni, végezni; v. n. egyez-
kedni; egyességre lépni.

Transaction (trênszék'sán),
s. tárgyalás, értekezés; al-
kudozás; egyezkedés; meg-
egyezés; adás-vevés; alku,
alkukötés.

Transalpine (trênszél'pin),
adj. havasontúli.

Transatlantic (trênszétlén'-
tik), adj. tengerentúli,
amerikai.

Transcend (trênszend'), v. a.
tálhaladni; v. n. túllenni
-on, -en.

Transcend'ent, adj. jeles, ki-
tűnő; (böles.) tapasztalha-
tóságon túli.

Transcendent'al, adj. érzék-
fölötti; (böles.) tapasztal-
lás előtti, a tapasztalást
megelőző, a tapasztalást
lehetségessé levő.

Transcolate (trênsz'kolét),
v. a. átszűrni.

Transcola'tion, s. átszűrés.

Transcribe (trênszkreib'), v.
a. átirni; leírni; beírni.

Transcript (trén'szkript), s.
átirat; másolat.

Transcription (trênszkrip'-
sán), s. átirás, leírás; áttét.

Transcriptively

Transcrip'tively, adv. leírva,
másolatban.

Transcur (trênszkár'), v. n.
ide s tova futkosni; csa-
pongani, eltérni; átfutni
(n. h.).

Transcu'n'sion, s. eltérés, csa-
pongás, ide s tova szalad-
gálás.

Transept (tên'szept), s. ke-
resztfolyosó, oldalszárnyak.

Transfer' (trênszfer'), v. a.
átruházni, átengedni; (ke-
resk.) átirni; átadni.

Trans'fer, s. átruházás, át-
engedés; átirás; átadás.

Transfer'able, adj. átruház-
ható.

Transfiguration (—figjuré-
sán), s. átváltoztatás, át-
alakítás; urunk színválto-
zása.

Transfigure (—fig'jur), v. a.
átváltoztatni, átalakítni;
megdicsőítni.

Transfix (—fiksz'), v. a. át-
döfni, keresztülszűrni.

Transform (—faarm'), v. a.
átváltoztatni, átalakítni;
v. n. átalakúlni.

Transforma'tion, s. átválto-
tatás, átalakítás; megtérí-
tés, megtérés; úrtestté vál-
tozás.

Transfund, v. Transfuse.

Transfuse (—fjúz'), v. a. át-
önteni.

Transfusion (—fjú'zsán), s.
átlóntés.

Transgress (—gresz'), v. a.
áthágni, átlépni; megszeg-
ni, megsérteni (törvényt);
v. n. véteni.

Transgres'sion (—gres'an), s.
áthágás; megszegés; vé-
tek.

Transgres'sive (—gres'iv),
adj. áthágó; büntetésre
méltó.

Transgres'sor, s. áthágó, bű-
nös, vétkes.

Transient (trén'sent, trên'-
sient), adj. mulékony, mu-
landó: a — view, futóla-
gos tekintet: —ly, ado, mu-
lékonyan; futlában, futó-
lag; —ness, s. mulékony-
ság.

Transmutability

Trans'it (trên'szit), s. átvit-
tel; (csillag.) átvonulás;
—duty, s. átvitelvám.

Trans'ition (trênszis'an), s.
átmenet; —rocks, s. pl. át-
meneti sziklafaj.

Transitional (trênszis'anél),
adj. átmeneti.

Trans'itive (trên'szitiv), adj.
átható; — verb, s. átható
ige.

Trans'itoriness, s. mulékony-
ság.

Trans'itory (trên'szitari),
adj. mulékony; ideigvaló,
ideiglenes.

Transla'table (trênszl'têbl),
adj. fordítható; elhelyez-
hető.

Translate (—lēt), v. a. át-
tenni; elhelyezni; to —
from ... into, fordítani
-ból, -ből ... -ra, -re.

Transla'tion, s. áttétel; el-
helyezés; fordítás.

Transla'tor, s. fordító.

Translocation (—lok'é'sán),
s. áthelyezés.

Translu'cency (—lju'szenszi)
s. átlátszóság; áttetszőség.

Translu'cent, adj. átlátszó;
áttetszó.

Transmarine (—mêrín'), adj.
tengerentúli.

Transmigrate (trênsz'mi-
grét), v. n. átköltözni, át-
vándorolni.

Transmigra'tion, s. átköltö-
zés; lélekköltözés.

Transmis'sible (—misz'ibl),
adj. átküldhető; átenged-
hető.

Transmis'sion (—mis'an), s.
átküldés; átengedés; szá-
haqyomány; — of goods,
áruküldeményzés; — of
heat, hérvezetés; charges
of —, szállítási díj.

Transmit (—mit'), v. a. át-
küldeni; átengedni; ha-
gyományképen átadni.

Transmogrification (—mag-
rifike'sán), s. átváltozás;
átalakítás.

Transmogrify (—mag'rifei),
v. a. átalakítni, átváltoz-
tatni.

Transmutabil'ity, s. átvál-

BIZONFY : Angol-magyar szótár.

417

aa

Transmutable

Transudation

Treason

tozhatóság, átváltoztathatás.

Transmutable (—mju'tébl), adj. átváltoztatható, átváltozható.

Transmuta'tion, s. átváltoztatás; elváltozás.

Transmute (—mjut'), v. a. átváltoztatni.

Transnavigation (—nêvigésán), s. áthajózás.

Transom (trén'szám), s. keresztfa, átfa.

Transparency (trénszpe'renszi), s. átlátszóság; átlátszékép.

Transpa'rent, adj. átlátszó, átlátszatos.

Transpass (—pász'), v. a. túlhaladni, túllépni, átkelni.

Transpiration (trénszpirésán), s. kigőzölgés.

Transpire (trénszpen'), v. n. kigőzölgeni; kitudódni, világosságra jönni; nothing has —d as yet, mindedig misem tudódott ki; —, v. a. kigőzöttetni.

Transplace (—plész'), v. a. áthelyezni, áttenni.

Transplant (—plént',—plánt') v. a. átültetni.

Transplanta'tion, s. átültetés. [gő.

Transplen'dent, adj. ragyó.

Transport (—poort'), v. a. elvinni, elszállítni; fegytelepre szállítni (bűnöst); to be —ed with joy, elragadatni örömtől; —, s. elvitel, elszállítás; átszállítás, átvitel; áttét: elragadatás; átenqedés.

Transport'able, adj. elvihető, szállítható.

Transporta'tion, s. elvitel, elszállítás; hon-üzés, számkivettetés. [tás.

Transport'ment, s. elszállíti.

Transpose (—pooz'), v. a. áttenni; más hangnemre tenni.

Transposi'tion, s. átétel.

Transubstantiate (—szászten'siēt), v. a. átlényegítni.

Transubstantia'tion, s. átlényegülés, úrtestváltozás.

Transudation (—szjudés'an), s. átizzadás.

Transude (trénszjud'), v. n. átizzadni.

Transumpt (—számt'), s. átirat, hiteles másolat.

Transvasation (—věsč'sán), s. átöntés.

Transvection (—vek'sǎn), s. átkelés, átvitel.

Transversal (—ver'szél), adj. harántos; —ly, adv. harántosan, keresztbe, keresztben.

Transverse (—versz'), v. a. megyfordítani; felfordítani; felforgatni.

Transverse', v. Transversal.

Trant (trént), v. n. házanként árulni.

Tran'ters, s. pl. házalók.

Trap (tép), s. csapda, kelepcze: to set a —, kelepczét vetni; —, v. a. megcsipni, megfogni; ékesítni.

Trapdoor (trépdoar'), s. csapóajtó.

Trapan (trépén'), v. a. megcsipni, körülhálózni, törbe ejtlen; s. tör, kelepeze.

Trape (trēp), v. n. ádorogni.

Trapes (trępsz), s. csafra.

Trapeze (trépíz'), s. párköz, kétkeszeg.

Trapezoid (trépí'zaid), s. dülényed, négykeszeg.

Trash (três), s. hitványság, süpredék; v. a. megnyesni, megnyesdelni; letapodni; visszatartani, v. n. tapogni.

Trash'y, adj. hitvány, haszontalan.

Travail (trév'il), s. munka, dolog; vajudás, vajudozás; v. n. dolgozni; vajudni.

Travel (trév'él), v. n. utazni; to — all over France, azegész Francziaországot beutazni; to — on business, üzleti ágyben utazni: to — on, tovább utazni; —, s. út, utazás.

Trav'eler, s. utazó.

Trav'eling, s. uta'ás; —bag, s. utazó táska; —expenses, s. pl. uti költség.

Traveller, v. Traveler.

Travelling, v. Traveling.

Traverse (trêversz'), adj. harántos; adv. haránt, keresztbe, keresztben; s. harántfal; keresztfa, keresztgerenda, keresztkötés; haránték; keresztben fekvés; színful; viszontagság, viszály, akadály; v. a. keresztteni, keresztbe vetni; to — a country, vmely országon keresztülutazni; to — one's designs, meghűsítani vki terveit, kijátszani vki szándékát; —, v. n. oldalogni. [lat.

Traversing, s. oldalmozdud.

Trav'esty (trév'eszti), s. átöltözettetés, átöltöztetett mű; adj. átöltözettetett: v. a. átöltözöttetni, qüinymajmolni.

Tray (trē), s. étdeszka, kávédeszka, theadeszka, pohártálca; háromszem (koczkan); a mason's —, vakolathordó.

Treach'er, s. áruló, eláruló.

Treach'erous (trets'erász), adj. árulatos, hiteszegett, hitetlen; —ly, adv. hitetlenül; —ness, s. árulás, elárulás, hitetlenség.

Treach'ery, s. árulás, elárulás, hitetlenség.

Treachle (trí'kl), s. szörp.

Tread (tred), v. n. irr. (trod, trodden), lépni, hágni; to — upon, rátapodni; — on a worm and it will turn, a féreg is meggyűri magát, ha reá hágsz; to — in the footsteps of . . . , -nak, -nek nyomdokait követni; —, v. a. taposni; tiporni; gázolni; petézni, tojózni; to — grapes, szőlőt kitapodni; to — down the grass, összetaposni a füvet; to — a thing under one's feet, lábbal tapodni vmit; —, s. lépés; kakastej; —mill, s. tapmalom.

Treadle (tred'dl), s. lábitó.

Treadles (tred'dlz), s. pl. juhmogyoró.

Treadson (trí'zn), s. árulás, elárulás; high —, fölségárrulás.

418

Treasonable

Trea'sonable, adj. árulatos.

Trea'sonous, v. Treasonable.

Trea'sure (trezs'ár), s. kincs;
— house, s. kincsház; —
trove, s. kincslelés, talált
kincs; —, v. a. kincselni,
kincsezni; to — a thing
up in one's heart, szívében
megőrizni vmit.

Treasurer (trezs'árér), s. kincs-
tárnok; pénztárnok.

Treasury (trezs'ári), s. kincs-
tár; — note, s. kinestári
jegy.

Treat (trít), v. a. bánni
(-val, -vel); gyógykezel-
ni; megvendégelni; to —
one shamefully, rítul bán-
ni vkiivel; to — one with
coolness, hidegséggel vi-
seltetni vki iránt; to —
some matter with indiffer-
ence, kösönyösnek lenni
vmi iránt; to — a patient,
beteget gyógykezelés alá
venni; to — one with
some beef, megvendégelni
ckit marhasülttel; —, v.n.
alkudozni; to — of, érte-
kezni -ról, -ről; tárgyalni
vmit; —, s. megvendégelés,
lakoma; élvezet; it was a
— to see that, gyönyörü-
ség volt azt látni.

Treat'able, adj. kezelhető;
bánhatós.

Treat'ise (trí'tiz), s. értekez-
let, tárgyalás.

Treat'ment, s. velebánás;
megvendégelés; gyógyke-
zelés.

Treat'y, s. alkuvás, alkudo-
zás, egyezkedés; alku, egye-
zés; to enter into — with
., alkuba állani -val,
-vel; — of peace, béke-
alku.

Treb'le (treb'bl), adj. három-
szoros; v. a. háromszorozni.

Treb'le, s. felhang.

Treb'ly (treb'bli), adv. há-
romszorosan.

Tredles, v. Treadles.

Tree (trí), s. élőfa; fruit —,
gyümölcsga; —beetle, s.
cserebogár; —creeper, s.
fahágó kurukuru, fakúsz;—
frog, s. levélbéka; — goose,

s. örrös lúd; — trefoil, s.
fai zanót.

Trefoil (trifail), s. lóherlerél,
lóher; bird's-foot —, kék
lóhere; winged bird's-foot
—, bársonykerep; hare's-
foot —, herehura.

Treillage (tril'ledzs), s. rá-
csozat.

Trellis (tre'lisz), s. rács, ros-
tély.

Trel'lised, adj. —window, s.
rostélyos ablak.

Tremble (trem'bl), v. n. resz-
ketni; to — with fear, re-
megni; to — with cold,
dideregni; trembling pop-
lar, s. rezgő nyárfa.

Trem'bling, s. reszketés; adj.
reszketeg; —ly, adv. resz-
ketve, remegve.

Tremendous (trimen'dász),
adj. iszonyű; —ly, adv.
iszonyúlag, iszonyúan; —
ness, s. iszonyűság.

Tremor (trí'már), s. reszke-
tegség; rezgés; rezgő hang
(orgonában).

Tremulation (tremjulé'sán),
s. rezgés.

Tremulous (trem'julász), adj.
reszketeg; rezgő, rezgeteg.

Tren (tren), s. szigony.

Trench (tiens), v. a. metsze-
ni, vágni; jorgatni, mé-
lyen szántani; árkolni,
körülárkolni; körülsánczol-
ni; v. n. to — on, upon,
belevágni (vki jogaiha);
csorbitni, megröviditni, ká-
rositni; megilletni.

Trench, s. ostromárok, ví-
árok; bevágás, bemetszés;
sebhely, heg.

Trench'er, s. felvágó deszka,
fatál; —cap, s. négyszög-
letű sipka, papsipka, col-
légiátussipka; — fly, —
mate, —squire, s. élösdí;
—plough, s. forgató eke.

Trench'ing-plough, v. Trench-
er-plough.

Trend (trend), v. n. irányoz-
va lenni vmely felé; to —
to the N. W., éjszak-nyu-
gati irányban hajózni.

Trendle (tren'dl), s. görfa.

Trepan, v. Trapan.

Trefoil

Tribune

Trepan (tripên'), s. agyfuró,
lékesz; földfuró; v. a. lé-
kezni, lékelni (kaponyát).

Trepid (trep'id), adj. reszke-
tő, remegő.

Trepida'tion, s. reszketés, re-
megés.

Trepid'ity, s. félelnesség.

Trespass (tresz'pász), v. n.
to — against, véteni vki v.
vmi ellen; to — on an-
other's ground, a tulajdo-
nos engedelme nélkül föld-
jén heresztülmenni; más-
nak jogait sérteni; to —
on one's patience, vki tü-
relmével visszaélni; —, s.
áthágás, vétek; forgive us
our —es, bocsásd meg a
mi vétkenhet.

Tres'passer, s. áthágó, vét-
hező.

Tress (tresz), s. hajfonat,
hajfürt.

Tres'tle (tresz'l), s. állás, ál-
lásbak, kecskeláb; —bridge,
s. kecskeláb-hád.

Trevet (trev'et), s. háromláb;
háromlábu szék; —table, s.
háromlábu asztal.

Trey (trē), s. háromszem (kár-
tyában).

Triad (trei'êd), s. háromság.

Trial (trei'él), s. próba, ki-
sérlet; vizsgálat: bírói
vizsgálat; bűnűgyi tárgya-
lás; megpróbáltatás; to
make a — of . . ., kisérlet
tenni -val, -vel; when is
this case coming on for
—? mikor fog ezen (bűn-)
ügy tárgyaltatni; on —,
próbára.

Trian'gle (trei'èngl), s. há-
romszög.

Triangular (trei-êng'julêr),
adj. háromszögű; —ly, adv.
háromszögűleg.

Trib (trib), s. börtön.

Tribe (treib), s. törzs, nép-
törzs; osztály; czéh.

Tribometer (tribam'itěr), s.
dörzsmérő.

Tribulation (tribjulé'sán), s.
viszontagság, szenvedés, bű.
Tribunal (tribju'něl), s. tör-
vényszék.

Tribune (trib'jun), s. nép-
na*

419

na*

Tributary

képviseľő, népügy védűje,
tribunus; szónokszék.

Tributary (trib'jutéri), adj.
adóköteles; alattvaló.

Tribute (trib'jut), s. adó.

Trice (treisz), s. in a —, egy
pillanatban.

Trichomanes (trik'omēniz),
s. kütör.

Trichotomy (trikat'omi), s.
háromraosztás.

Trick (trik), s. fogás, fur-
fang, csel; csény; trik
(csi ttjátékban); —s with
cards, kártyamesterség; —
of law, jogcsel, ügyvédi fo-
gás; to play one a —,
csínyt ejteni vkin; to put
a — upon one, csínyt tenni
vkivel; —, v. a. elámít-
ni, rászedni, csínyt ejteni
(vkin); kicsinosítni; —,
v. n. csalárdkodni.

Trick'ery, s. ámítgatás, fur-
fang, fogás, csény; pi-
pere.

Trick'ish, adj. cselfes.

Trickle (trik'kl), v. n. cse-
pegni, lesepegni, leperegni
(p. köny).

Trick'ster, s. csalafinta, fur-
fangoskodó.

Tricoloured (trei'kalǎrd), adj.
háromszínű.

Tride (treid), adj. fürge, se-
bes, gyors.

Trident (trei'dent), adj. há-
romágú; s. szigony.

Triennial (treien'niêl), adj.
háromévi.

Triennium (treien'niǎm), s.
háromévi tartam.

Trier (trei'ér), s. kisérlő, ki-
sérletet tevő; vizsgáló;
vallatóbíró; eskiüdt.

Tri'fallow (trei'fěllo'), v. a.
harmadolni, harmadszor
megszántani.

Trifid (trif'id), adj. három-
oszlásu.

Tri'fle (trei'fl), s. csekélység:
to be put out at —s, min-
den csekélységen felakadni
v. megbotvránkozni; —, v. n.
bibelődni; enyegnegi, gyer-
mekeskedni, tréfálni; he
is not to be —d with,
vere nem lehet tréfát üzni;

Trifler

—, v. a. to — away, elfe-
cserélni; elenyelegni.

Tri'fler, s. gyermekeskedő;
bibelődő.

Tri'fling, adj. csekély, jelen-
téktenen; s. gyermekeske-
dés; bibelődés.

Trifoliate (treifo'liet), adj.
háromlevelű.

Triform (trei'faarm), adj.
háromalakú.

Trig (trig), v. a. kereket köt-
ni; megtömní; to — it, is-
kola mögé jární, iskolát ke-
rülni, elmulasztani.

Trigeminous (tridzsem'-
inász), adj. háromrétű.

Trigger (trig'ger), s. kerék-
kötő, láncz; alabor; bez-
zentő.

Triglyph (trei'glif), s. (épit.)
háromvölgy, háromvölgyű
tag.

Trigonometrical (trigono-
met'rikel), adj. háromszög-
mérési.

Trigonometry (trigonam'-
etri), s. háromszögmérés,
háromszögtan.

Trilateral (trei'lêterêl), adj.
háromoldalű.

Trill (trill), v. n. trillázni;
cesepegni; s. trilla.

Trillion (tril'ǎn), s. trillió.

Trim (trim), v. a. felpaszo-
mányozni (ruhát); felczif-
rázni; to — with tassels,
felrojtozni; to — the fire,
a tüzet szítni; to — a
piece, gerendát megbárdol-
ni; to — one, vkit lehor-
dani: to — one's jacket,
vkit megpáholni; to — the
sails, szélnek fordítani a
vitorlákat; —, v. n. ha-
bozni, tétovázni, a köpe-
nyeget szél után fordítani;
—, s. paszományozás, ezif-
rázat: felkészítés, felszere-
lés; egyensúly (hajóć).

Trim, adj. csinos, helyes;
—ly, adv. csinosan, helye-
sen; —ness, s. csinosság,
helyesség.

Trim'mer, s. piperész, pipe-
résznű; köpeny forgató, áll-
hatatlan ember; váltóge-
renda.

Tripping

Trim'mings, s. pl. borítás,
paszományozás, czifrázat.

Trinal (trei'nêl), adj. három-
szoros.

Tringle (tring'gl), s. (ép.)
párta, korona.

Trinity (trin'iti), s. három-
ság, egyháromság; —grass,
s. nyúllábfű, sóskahere-
hura.

Trinket (trink'et), s. apróság,
ékszer, grafityelék.

Trio (trei'o), s. (zene), trio,
hármazat.

Trip (trip), s. út, utazás, rán-
duló; to take a — into the
country, falura kirándúl-
ni; to take a — to the con-
tinent, szárazföldre utaz-
ni; a — by land, száraz-
földi utazás.

Trip (trip), v. n. tipegni; bot-
laní, megbotlani; hibázni;
v. a. le-, elejteni (lábáról);
to — up one's heels, lábat
v. gáncsot vetni; to — the
anchor, horgonyt szedni;
—, s. tipegés; botlás; hi-
ba, tévedés, botlás; nyáj.

Tripartite (trip'érteit), adj.
hármas, három részből álló.

Tripe (treip), s. paczal; —
market, s. paczalvásár.

Tripery (trei'pery), s. paczal-
vásár.

Tripetalous (treipet'élǎsz),
adj. háromlevelű.

Tripthong (trip'thang), s.
hármas hangzó.

Triple (trip'pl), adj. hármás;
—salt, s. hármás só; —, v.
a. hármazni.

Trip'let (trip'plet), s. három-
soros versszak.

Trip'licate (trip'pliket), adj.
háromszoros.

Triplicity (triplisz'iti), s. hár-
masság.

Tripod (trei'pad), s. három-
láb, háromlábu szék.

Trip'oli (trip'poli), s. pallér-
föld.

Tripper (trip'pěr), s. tipegő;
botló; tévedő; hebegő.

Trip'ping, s. tipegés; botlás;
tévedés; hebegés; adj. für-
ge, gyors; —ly, adv. für-
gén; tipegve.

420

Tripudiate

Tripudiate (tripju'diēt), v. n. tánczolni.

Trismus (trisz'măsz), s. szájcsukulás.

Trist (triszt), adj. komor, szomorú.

Trisyllabical (triszillèb'ikêl), adj. háromszótagú.

Trisyllable (trisz'szillèbl), s. háromtagú szó.

Trite (treit), adj. elcsépelt; —ness, s. elcsépeltség.

Tritheism (treithi'izm), s. háromistenhivés.

Triton (trei'tăn), s. kürtesiga; tengeri alisten, Triton.

Triturable (trit'sjurèbl), adj. dörzsölékeny.

Triturate (trit'sjurēt), v. a. szétdörzsölni, törni (mozsárban).

Tritura'tion, s. szétdörzsölés.

Triumph (trei'ămf), s. diadal, diadalom, győzelem; v. n. diadalmaskodni; to — over, győzedelmeskedni —on, —en.

Triumph'al (trei'am'fêl), adj. diadalmi; —arch, s. diadal-iv; — car, s. diadalkocsí.

Triumph'ant (trei'am'fênt), adj. diadalmaskodó, diadalmas, győzedelmes.

Triumph'ér, s. győző, diadalmaskodó.

Triunity (treiju'niti), s. egyháromság.

Trivial (triv'ièl), adj. aljás; közszerű; —ly, adv. aljasan; közszerűen; —ness, s. aljasság; közszerűség.

Trocar (tro'kêr), s. fúrcsap, háromélű csaptű.

Trochisk (tro'kiszk), s. orvogolyócska.

Troglodyte (trag'lodeit), s. barlanglakos.

Troll (trol), v. a. görgetni; forgatni; kerengtetni; to — about, körüljártatni; —, v. n. tekeregni; forogni; to — about, barangolni.

Trollop (tral'láp), s. ronda nöszemély.

Troop (trúp), s. csapat, csoport; v. n. összeesoportozni; to — away, to — off, elsietni.

Troop'er, s. lovas katona.

Trophy (tro'fi), s. diadalmi jel. [naptérítő.

Tropic (trap'ik), s. térítőkör.

Tropical (trap'ikêl), adj. fordulati, meleg övű; képleges, máslatos; —ly, adv. képleg, máslatosan.

Trossers, v. Trousers.

Trot (trat), v. n. ügetni; s. ügetés; vén szatyor.

Troth (trath), s. hűség; igaz, igazság; in —. igazán, valóban; by my —, hitemre mondom.

Troth'less, adj. hüten.

Troth'plight (—pleit), s. jegyváltás, mátkaság; hűségigéret; v. n. jegyet váltani, hűséget igérni.

Trotter (trat'těr), s. ügető; borjuláb, disznóláb, juhláb.

Troub'le (trăb'l), s. aggály, bú, gond; baj, viszontagság, viszály; fáradalom; (tolvajnyeleben) elfogatás, bebörtünöztetés; I have gone through many —s, sok viszontagságon, sok bajjon átmentem; to get into —, bajba esni; to bring —s upon one's self, bajba keveredni; to be in a peck of —s, tenger bajának lenni, nagy aggodalomban lenni; to be a — to one, terhére lenni vkinek; to put one to the — of —, fárasztani vkit vmiért; don't take the —! sohase fáradjon! it is not worth the —, nem érdemli meg a fáradásgot; —, v. a. zavarosítni, zavarni, megzavarni; háborgatni; fárasztani; busitni; aggságot okozni vkinek; to fish in —d water, a zavarosban halászni; may I — you (to ..) ? szabad önt kérnem (fárasztanom)? he —s himself very little about it, nem sokat törödik avval; to be —d with the gout, köszvényben szenvedni; to — one's head about —, tóprenkedni vmin.

Troub'lesome, adj. bajos, terhes, alkalmatlan, kelletlen; —ness, s. alkalmatlanság, kelletlenség.

Troub'lous (trăb'lász), adj. zavaros; nyugtalán; terhes, bajos.

Trough (traf), s. teknő.

Troul, v. Troll.

Trounse (tráunsz), v. a. megfenyítni.

Trousers (tráu'zěrz), s. pl. nadrág.

Trout (trát), s. pisztráng.

Trove (troov), s. lelés, lelt v. talált dolog.

Trow (trao), v. n. vélekedni, hinni.

Trowel (tráu'ěl), s. téhely, mészkanál, vakolókanál, vakolatcsapó.

Trowsers, v. Trousers.

Troy-pound (trai'páund), s. ötösí font (=373¼ gram).

Truant (tru'ênt), v. n. iskola mögű jární, korhelykedni; s. and adj. korhely; henyélő; to play the —, az iskolát elmulasztani.

Tru'antship, s. korhelykedés, henyeség.

Trub (trăb), s. renkesz nő.

Trubtail, v. Trub.

Truce (trúsz), s. fegyverszűnet; a — to smiles now! hagyjuk most a nevetést! to keep —, veszteg maradni.

Truchman (trăts'mên), s. tolmács.

Trucidation (truszidésǎn), s. öldöklés.

Truck (trăk), s. cserebere; taliga, rámaszszekér, gorszekér; lövegtalp kereke; v. n. csereberélni; v. a. beszerélni.

Truck'age, s. cserebere, cserekereskedés.

Truck'er, s. cseréskalmár.

Truck'le (trăk'l), v. n. magát alávetni; s. görkarika, keke ACSKESKEKE; —bed, s. görödy.

Trooper

Truckle

421

Truculence

Truculence (trú'kulensz), s. marczonaság, embertelen-ség; iszonyúság.

Tru'culent, adj. marczona, vad, kegyetlen; iszonyű.

Trudge, v. to Drudge.

Trudge (trädzs), v. n. vánszorogni, cipelődni.

Trudgeman, v. Truchman.

True (trú), adj. igaz: hív, hű, hűséges; igazlelkű; valódi, igazi; that is not —, az nem igaz; the girl it not — to me, a leány hűtelen hozzám; a — friend, igaz barát: — friendship, igaz barátság; a — man, igazlelkű ember; a — born Englishman, valódi angol-ember; a — hearted man, igazsívű ember; —ness, s. hűség.

Truffle (tră'fl), s. szarvasgomba; —dog, s. gombász-eb; — hunter, s. gombászó.

Trug (trág), s. vakolathordó.

Truism (trú'izm), s. tagadhatlan igazság.

Trull (träll), s. leányzó; szajha.

Truly (trú'li), adv. igazán, valóban.

Trump (trămp), s. tromf; ormány (elefánté); trombita, harsona; he is a —, ő csakugyan jeles ember (nem szokta cserben hagyni barátját); —, v. a. megtromfolni, tromfal ütni; rászedni; to — up, koholni; —, v. n. tromfot játszani.

Trum'pery, s. koholmány; haszontalanság; mendemonda; áltatás, szemfényvesztes; álfény.

Trump'et, s. trombita, harsona; to sound the —, trombitát fujni; — flower, s. bigebecző; —stop, s. trombitamű (orgonában); —tree, s. figefa neme; —, v. n. trombitálni, harsonázni; —, v. a. kitrombitálni, kikürtölni; kiháresztelni.

Trump'eter, s. trombitás.

Truncate

Trunc'ate (trăn'kēt), v. a. csonkítni, megesonkítni.

Trunca'tion, s. megesonkítás.

Truncheon (trăn'sán), s. bunkóbot; v. a. bunkóval verni.

Trundle (trăn'dl), v. a. hengerítni, hempelygetni; to — one out of the room, a szobából kitolni vkit; —, v. n. hempelyegni, hempeqegni; —, s. henger, görfa.

Trunk (tránk), s. törzs, törzsök, tő, tőke; derék; ormány (elefánté); láda, bőrláda, börönd; — of a column, oszlopperék; — breeches, s. pl. bugyogó; —fish, s. háromlapű csontpikkelyű; —maker, s. ládaszináló, böründös; —, v. a. csonkítni.

Trunk'ed, adj. csonka (n. h.); tőves.

Trunnion (trăn'jǎn), s. ágyucsap.

Truss (trász), s. kötelék; sérveszorító; kötés, kötet, csomó; — of straw, szalmasomó; — of flowers, bokréta; — frame, s. függőmű; —, v. a. to — up, felkötni, feltűzni; felakasztani; összepakolni; to — into a bundle, csomóba kötni.

Trust (trászt), s. bizodalom; bizakodás; hiedelem; örizetre bizott jószág, örzemény, letét: hitel: there is no — to be put in him, benne nem lehet bízni; to place firm — in providence, bizodalmát az isteni gondviselésbe helyezni; to give upon —, hitelezni (vmát); breach of —, hitszegés; elsikasztás; —, v. a. bízni; rábízni; bizodalmát helyezni vkibe; — me! legyen bizodalommal irántam! to — one's self, bízni magához; to — one's self to —, bízni magát -ra, -re; to — one with a secret, titkot bízni vkire; — no secret to your wife, feleségedre titkot ne bizz; bízni;

hinni, reményleni; —, v. n. — to me! legyen bizodalommal irántam! to — to one's honour, vki becsületébe bízni; I — ed in him, bűztam benne.

Trustee (trásztí), s. megbízott; gondnok; árvagondnok: tömeggondnok; letett jószág gondviselője; hitbizomány birtokosa; —ship, s. megbizottság; gondnokság.

Trustiness (trászt'inesz), s. biztosság, megbízhatóság; becsületesség.

Trust'less, adj. nem biztos.

Trusty (trászt'i), adj. biztos, megbízható; becsületes, hűséges.

Truth (trúth), s. igaz, igazság: igazlelkűség, igazság szeretés: hűség; to speak the —, igazat mondani; to find out the —, az igaznak végére járni; in —, valóban: there is no — in man, emberbe nem lehet bízni.

Truth'ful, adj. igazmondó, őszinte.

Truth'less, adj. igaztalan, hamis.

Truttaceous (trätte'sász), adj. vörös pettyes (mint a pisztáng).

Try (trei), v. a. and n. próbálni, megpróbálni; felpróbálni (p. ruhát); kisérteni, megkísérteni; kisérteleni; megvizsgálni; biráilag megvizsgálni, tárgyalni (peres ügyet); I tried that too, már azt is megpróbáltam; to — experiments, kísérleteket tenni, kísérletezni; to — a friend, barátot megkísérteni, próbára tenni; to — a cause, pesres ügyet tárgyalni (birólag vizsgálni); to — one's best, mindent megpróbálni, mindent elkövetni; minden erejét megvetni; they tried to persuade him, kísérletet tettek őt rábeszélni.

Tryal, v. Trial.

Try'ing, adj. it is very —, az

Trying

422

Tub

csakugyan megpróbálja az embert.

Tub (tăb), s. dézsa; kád; bathing —, fürdőkád.

Tube (tjub), s. cső; vitreous —, villámcso; optic —, látsó.

Tubercle (tju'berkl), s. gümö, gümöcs.

Tubercular (tjuber'kjulêr), adj. gümöcsös; to die of — consumption, tüdögümöben meghalni.

Tuber'culous, v. Tubercular.

Tuberose (tjub'rooz), s. tubarózsa.

Tuberous (tju'berăsz), adj. gumós.

Tubular, v. Tubulated.

Tubulated (tju'bjulêted), adj. csöves, csőded.

Tubule (tju'bjul), s. csövecske.

Tuck (ták), s. koszperd; hajrecze; rántás.

Tuck, v. a. to — up, fölvenni, fölkötni, föltürni; összetenni; összehajtani: to — a thing under one's arm, hóna alá venni vámít; to — on, rátukmálni; to — in, betakargatni; bevonni; magához vonni; to — back, hátraköttni; —, v. n. to — in, összehaúzódni.

Tuck'er, s. nyakfodor; kalós; czompó; fülbogár, fülbemászó.

Tucksels (ták'szelz), s. pl. zápfogak.

Tues'day (tjúz'dē), s. kedd.

Tuffet, v. Tuft.

Tuffoon (tăffún'), s. forgószel, vihar.

Tuft (tăft), s. tincs, bojt; cismó, nyaláb; búb; üstök; — of feathers, tollbokréta; — of hair, hajfürt; — of rushes, szittyőnyaláb; — riband, s. bársonypántlika; —, v. a. tincselni; fürtözni.

Tuft'ed, adj. tincses; bokros, sűrű; — lark, s. bűbos pacirta.

Tuft'y, adj. tincses; bokros;

bojtos; bársonyos; bársonyneműi.

Tug (tăg), s. bonesok; húzás, húzgálás, vongálás; erőlködés; to give a —, erősen meghúzni; —, v. a. húzni, vonni; húzgálni; vongálni; —, v. n. erőlködni; to — at, meghúzni.

Tuition (tjuísán), s. nevelés; gyámság; fölügyelés.

Tulip (tju'lip), s. tulipán; — flower, s. bigebecző; —tree, s. tulipános pompafa.

Tumble (tám'bl), v. n. esni, elesni; bukni; eldőlni; szökdeleni; bukfenczelni; hengeregni; to — down, leesni, lepattyanni; to — upon, ráesni; rábukkanni; —, v. a. le-, elejteni; buktajni; pottyanvari; ledőrteni; összegyűrni; hengergetni, görgetni; —, s. esés, elesés, bukás, bukfencz.

Tumbler (tám'blér), s. légyszökö, kötéltánczos; pohár, ívópohár.

Tumbrel (tám'bril), s. buktaliga, felborítható taliqa.

Tumefaction (tjumifék'sán), s. daganat, feldagadás, feldagásztás.

Tumefy (tju'mifei), v. a. daganatot okozni.

Tumid (tju'mid), adj. dagadt; (átv. ért.) dagályos.

Tumorous, v. Tumid.

Tumour (tju'már), s. daganat; (átv. ért.) dagály: — in the groin, lágyékdob.

Tump (tămp), s. domb; dombormó, hegyorom; v. a. földet felhanyni (élőfa körül).

Tumulate (tju'mjulét), v. n. domborodni; v. a. sírolni.

Tumulous (tju'mjulász), adj. dombos.

Tu'mulus (tju'mjulász), s. sírdomb.

Tumult (tju'mált), s. lárma, zsibaj, zenebona, zendülés.

Tu'multer, s. zsibajgó, zendülő.

Tug

Turbulence

Tumult'uárily, adv. zsibajkodva, zenebonáskodva.

Tumult'uary (tjumált'sjuéri) adj. zsibajgó, zenebonás.

Tumultuate (tjumált'sjuét), v. n. zsibajkodni, zenebonáskodni.

Tumultua'tion, s. zsibajgás, zenebonáskodás.

Tumultuous (tjumált'sjuász) adj. lármás, zajos, zenebonás; —ly, adv. lármásan, zsivajogva.

Tun (tán), s. tonna; húsz mázsányi súly; a — of coals, 20 mázsa köszén; a — of timber, 34 koczkláb fa; — bellied, adj. potrohos; — hoof, s. kétiksz repkény; —, v. a. tonnába tenni.

Tunable (tju'nébl), adj. hangolható; szépen hangzó; —ness, s. jóhangzás, hangegyezés, hangkellem.

Tune (tjun), s. nóta, dallam; hang; hangolás; out of —, elhangolt; kedvetlen; to put in —, hangolni; to play a merry —, cig nótát játszani; —, v. a. hangolni; hangot adni.

Tune'ful, adj. dallamos, zengzetes, bájhangú.

Tune'less, adj. dallamszerüten, roszül hangzó.

Tu'ner (tju'něr), s. hangoló.

Tu'ning, s. hangolás; —fork, s. hangvilla; — hammer, —key, s. hangoló kalapács.

Tunnage (tán'nedzs), s. tonnaszám; tonnapénz.

Tunnel (tán'něl), s. alagút; kandallócső.

Tunny (tǎn'ni), s. tinnhal.

Tup (tǎp), s. kos; v. a. meghágni; öklelni.

Turban (tār'bǎn, tör'bǎn), —d, s. turbǎn, csalma.

Turbid (tör'bid, tār'bid), adj. zavaros, sűrű; —ness, s. zavarosság.

Turbine (tár'bin), s. pörgetyű, pörgetyűkerék.

Turbot (tār'bǎt), s. kövi félszeguszó.

Turbulence (tār'bjułensz), s.

423

Turbulent

zavargás, zsibongás, zaj; háborgás, forrongás.

Tur'bulent, adj. zavargás, háborgó, forrongó, heves.

Turbut, v. Turbot.

Turd (törd), s. szar, ganaj.

Turd'y, adj. szaros, ganajos.

Turf (törf, têrf), s. gyep; gyéptözeg: (átr. ért.) versenytér, versenypálya, fútópálya; v. a. begyepesítni, gyeppel kirakni.

Turf'y, adj. gyepes; törzgenemű. [duzzadt.

Turgent (tör'dzsent), adj.

Turges'cence (tördzsesz'ensz), s. duzzam; feldagadás; dagály.

Turgid (tör'dzsid), adj. duzzadt, dagadt.

Turgid'ity, s. daganat; (átv. ért.) dagályosság.

Turk (tök), s. török.

Turkey (töök), s. póka, pulyka; —cock, s. kanpulyka; —hen, s. nöstény pulyka.

Turkey (tök), s. Törökor szág; —corn, s. törökbuza; —millet. s. harmatkása, boszorkánykása.

Turkish (tök'kis), adj. török.

Turkois (tök'íz'), s. törökkö.

Turmeric (tök'merik), s. sárga kémgyökér.

Turmoil (tök'mail), s. i:galom, mozgalom, hábor; v. a. háborítani; v. a. háborodni.

Turn (tám, törn), v. a. fordítani, megfordítani; forgatni, hajtogatni; irányozni; esztergázni, esztergályozni; alakítni; alkalmazni, fordítni (vmire); meghajtani, megfordítni; (into) változtatni, átváltoztatni (-vá, -vé); (from) elfordítani; (átv. ért.) eltérítni (-ről, -ről): to — a wheel, kereket hajtani: to — one's back to one, hátat fordítani vkinek; to — one's back on one, to — tail on one, hátat fordítani vkinek, figyelmére nem meltatni vkit, semmi tudomást nem venni róla; túladni vkin; cserben hagyni vkit;

Turn

to — backs, to — tail, megfutamodni; to — head to the enemy, szembeszállani az ellenséggel; to — a thing to one's advantage, hasznára fordítani vmit; to — one's attention to, figyelmét fordítani -ra, -re; to — one from his purpose, szándékáról leverni vkit; to — a deaf ear to, süketségre venni; to — one home, haza kergetni vkit; to — a dress, ruhát megfordítani; to — one's eyes on some one, szemeit fordítani vkire; to — a thing into ridicule, nevetségessé tenni vmit; to — a horse to grass, lovat legeltetni; to be — ed for, alkalmassnak lenni -ra, -re; his person is finely —ed, őigen széptermetű ember; to — upside down, mindent felforgatni; it turns my stomach, az nekem émelygést okoz; fölkeveri a gyomromat; her brain is — ed, megbolondult; this will — the scale, ez majd fordít, a dolgon; to — the penny, sikerrel nyeréskedni; to — the wrong side out, vminek belsejét kifelé fordítani; he could — his hand to any thing, mindenre alkalmas, mindenben ügyes volt; to — one's head aside, fejét elfordítani; to — away a servant, eselédet elcsapni; to — down a leaf, könyv lapját behajtani; to — in, befordítani, behajtani, beszegni; to — a thing into money, pénzzé tenni vmit; to — off, elzárni (p. vizet); eltéríteni; elkergetni, elcsapni; to — out, kifordítani; kikergetni; to — one out of doors, to — one out of the house, kiadni vkinek az útját; to — over, megfordítani; to — over the leaves of a book, könyvet átlapozni; to — over a new leaf, jóra térni; más

Turn

eszközökhöz nyúlni, más intézkedéseket tenni; to — some matter over for a long time, sokáig fontolgatni, jól meghányni-vetni vmely dolgot; to — up, felfordítni; felhajtani; felvetni; feltűrni; to — up a card, kártyát felfordítani; to — up one's nose (at), orrát fintorgatni; a —ed up nose, fitos orr; —, v. n. fordulni, megfordulni; átváltozni, válni (-vá, -vé); megsavanyodni; összefutni, megaludni; lenni (-vá, -vé); forogni, kerengeni; the earth —s round the sun, a föld kereng a nap kívűn; the question —s upon this point, ezen pont körül fogog a kérdés; the needle —s to the pole, a delejtű az éjszaki sark felé hajlik; to — about, to — round, megfordúlni; my head —s round, szédül a fejem; to — lawyer, ügyészsé lenni; to — papist, papistává lenni; to — sour, megsavanyodni; to — deadly pale, halálsápadttá lenni; to — aside, félrefordúlni; to — away, elfordúlni; to — back, visszafordulni; I —ed into a shop, befordultam egy boltba; to — into stone, kövé válni; to — off, más irányt venni, más útra térni; to — out well, jól útni ki; hasznó hajtani; to — to, fordúlni —hoz, —hez; to — up, előtünni; adódni, akadni; their conversation —ed mainly on (upon) politics, főképen a politika képezte beszélgetésök tárgyát; —, s. fordulat: irány, út, fordúló; alak, alkat, termet; változat; váltogatás, felváltás; sor; tekervény, teheték, rávalóság, alkalmasság; alkalom; a good —, jótét, segélynyujtás, szívesség, baráti szolgálat; to do one a good —, barátságot tenni vkinek; one good —

424

Turnament

deserves another, kéz ke-
zet mos; an ill —, gazcsin,
megkárosítás; to take a —,
fordulót tenni; will you
take a — with me thither?
akar ön velem oda menni?
the affair took a happy —,
jóra fordúlt a dolog: to
take —s, egymást felvál-
tani; by —s, váltakozva,
egymást felváltra; when
my — comes, majd ha
rám kerül a sor; now is
my —, most rajtam a sor;
it does not fit his —, it
does not serve his —, nincs
inyére, nem esze szerint
történik; what is my —
to-day, may be thine to-
morrow, a csapás, mely
engem ért ma, téged érhet
holnap (ma nekem, holnap
neked); to have a — for
., alkalmasnak lenni -ra,
-re; hivatásának lenni -hoz,
-hez; he is of a serious —
of mind, ő igen komoly
jellemű ember; at every —,
minden fordulatnál, min-
den alkalommal; in the
— of a hand, egy szempil-
lanatban; — bench, s. esz-
terga; —coat, s. s. köpeny-
forgató; —cock, s. vizügye-
lő; —key, s. tömlöeztartó;
—pike, s. sorompó; — spit,
s. nyárs, pecsenyeforgató;
—stile, s. keresztsorompó,
forgattyú.

Turnament, v. Tournament.

Turn'er (tör'nër), s. eszter-
gályos.

Turn'ery, s. esztergályosság;
esztergályos munka.

Turn'ing, s. esztergályozás;
fordulat; kanyarulat, te-
kervény; in the — of a
die, egy szempillanatban;
— lathe, s. eszterga; —
point, s. forduló pont, for-
dulati pont.

Turnip (tör'nip, tár'nip), s.
répa, fehér répa.

Turniquet, v. Tourniquet.

Turpentine (tjur'pentein), s.
terpentin; essence of —, s.
terpetinszesz; oil of —, s.

Turpitude

terpetinolaj; —tree, s. ter-
petinfa

Turpitude (tár'pitjud), s. csú-
nyaság; gyalázatosság.

Turquoise, v. Turkois.

Turr (tár), v. a. nyögdécselni,
turbékolni.

Turret (tár'ret), s. tornyocsa.

Turtle (tár'tl), s. teknösbéka;
—, — dove, s. gerlicze; —
soup, s. teknösbéka-leves.

Tush (tăs), int. csitt.

Tusk (tăszk), s. agyar; kap-
fog; rovaték.

Tussel (tăsz'szl), v. a. rán-
czosítni, ránezba szedni.

Tussle (tăsz'szl), s. czivako-
dás, verekedés: to have a
— with, küzküdni -val, -vel.

Tut (tăt), s. országczímer al-
mája; int. csitt! félel vele!
el vele!

Tutelage (tju'teledzs), s.
gyámság, gyámnokság.

Tutelar (tju'telér), —y, adj.
gyámsági; védő; — angel,
s. őrangyal, védangyal;
—y saint, s. védszent.

Tutor (tju'těr), s. nevelő, ta-
nító; private —, házi ta-
nító; —, v. a. oktatni, ne-
velni; leczkézni.

Tutoress (tju'táresz), s. ne-
velőnő.

Tuz (táz), s. hajfürt.

Twaddle (twad'dl), s. csacso-
gás; v. a. and n. csacsogni.

Twad'dler, s. csacsogó.

Twain (twēn), adj. két, ket-
tő; adv. ketté, hétfelé; to
rend in —, kettészakítani;
to split in —, kettéhasi-
tani. [föld.

Twait (twēt), s. írtorány-

Twang (twang), v. n. megzű-
dúlni, megzördúlni, meg-
csördúlni, megcsörrenni; s.
csörrenés, megcsörrenés,
megzördülés; éles hang;
dunnyogás; to speak with
a —, dunnyogni.

Twangle (twén'gl), v. n. csö-
rögni; v. a. csörgetni.

Twank (twênk), v. a. csör-
getni. [giliszta.

Twatchel (twat'sl), s. földi

Twattle (twat'tl), v. a. cziró-

Twirl

gatni; v. n. csacsogni; —
basket, s. csacsogó.

Tway (twē), adj. két, kettő;
— blade, s. bangó.

Tweag, v. Tweak.

Tweague (twíg), s. szorúlt
állapot.

Tweak (twík), v. a. csípni;
s. szorúltsgő.

Tweedle (twí'dl), v. a. ügye-
sen kezelni; legyinteni,
dövölni (a hegedűt).

Tweel (twíl), s. csinvatvá-
szon.

Tweezers (twí'zěrz), s. pl.
csípesz, hajtépő.

Twelfth (twelfth), adj. tizen-
kettedik; s. tizenketted-
rész: —day, —tide, s. víz-
kereszt napja.

Twelfth'ly, adv. tizenketted-
szer.

Twelve (twelv), adj. tizen-
két, tizenkettő; —men, s.
esküdtsék; by this time
— month, mához eszten-
dőre.

Twentieth (ten'tieth), adj.
huszadik.

Twenty (ten'ti), adj. húsz;
one and —, huszonegy.

Twice (tweisz), adv. kétszer.

Twig (twig), s. suháng, vesz-
sző; willow —, fűzsuháng;
lime —, lépvessző.

Twilight (twei'leit), s. szür-
kület.

Twin (twin), s. iker; they
are —s, ök ikertestvérek;
— brother, s. ikerfivér; —
sister, s. ikernövér; —, v. n.
ikret szülni; párosúlni.

Twine (twein), s. sodrat, sod-
rott fonal; madzag; v. a.
sodrani; kapcsolni; v. n.
összekacsolódni, összeteker-
gőzni; kapcsolódni; to —
round, körülkacsolódni.

Twinge (twindzs), s. csípés;
v. a. csípni, megcsípni.

Twin'kle (twing'kl), v. n. pis-
logni; hűnyogni; s. szem-
pillanat.

Twink'ling, s. pislogás; szem-
pillanat; in a —, in the —
of an eye, egy szempilla-
natban.

Twirl (twěrl), s. forgás; for-

425

Twist

gatag; habaró; v. a. for-
gatni, tekerni, facsarni,
habarni; to — one's mous-
tache, bajszát pűdörgetni;
—ing stick, s. habaróvesz-
szö.

Twist (twiszt), v. a. facsarni,
tekerni; sodrani, pűdörni;
fonni, egymásba fonni; be-
szűni; összetekerni; össze-
sodorni; to — thread, czer-
nát sodorni; —ed tobacco,
tekercs dohány; to — with
gold and silver, arany és
ezüstfonalat beszűni; —,
v. n. összetekerűdzeni: egy-
másba szövűdni, egymásba
fonódni; —, s. fonat, fonadék;
a rope with three
—s, három sodratu kötél;
a silk, —, selyemzsineg.

Twist' er, s. sodró; fonógép'.

Twit (twit), v. a. to — one
with, szemére hányi vki-
nek vmit; —ter, s. gán-
csoló.

Twitch (twits), s. rántás,
rángatás; csípés; convul-
sive —es, rángatódás:
—, v. a. rántani, rángatni;
csípni.

Twitter (twit'těr), s. csiripe-
lés; czinczogás, nevetgé-
lés; roham (nyaralyáj);
sovárgás; aggódás; v. n.
csiripelni; czinczogni, ne-
vetgélni.

Twittle-twattle, s. lies-loci
beszéd; v. n. csacsogni.

‘Twixt. v Betwixt.

Two (tű), adj. két, kettő; —
horses, s. pl. két ló; I'll
give you these —, oda
adom önnek ezt a kettőt;
there are — of them, ket-
ten vannak; by — and —,
kettenként; — Sir Positives
can scarce meet with-
out a skirmish, két éles
tör nem fér egy hüvelybe;
in a day or —, egykét nap
alatt; —edged, adj. két-
elű, —fold, adj. kétszeres;
adv. kétszeresen; —handed,
adj. kétkező; — horned,
adj. kétszarvű: — inched,
adj. kéthűvelyknyi; —
leaved, adj. kétlerelű; —

Tyburn

legged, adj. kétlábú; —
prong, adj. kétágú, két-
fogú (villa stb.); —rowed,
adj. kétsoros; — tongued,
adj. kétnyelvű; — winged,
adj. kétszárnyú.

Tyburn (tei'börn), s. egy lon-
doni vesztőhelynek neve;
— blossom, s. akasztófa
virága.

Tye, v. Tie.

Tyger, v. Tiger.

Tymbal (tim'bêl), s. üstdob.

Tyme, v. Thyme.

Tympan (tim'pên), s. táblá-
zat; homlokal tere; dob;
—sheet, s. (nyomd.) ve-
zér-iv.

Tympanitis (timpênit's), s.
hasvízkórság.

Tympanum (tim'pênäm), s.
füldob.

Tympany (tim'pêni), s. szél-
vízkórság.

Tyny, v. Tiny.

Type (teip), s. jelkép; elő-
kép, minta; nyomtató be-
tű; — metal, s. betűfém.

Typhoid (tei'taid), adj. hagy-
mázféle.

Typhon (tei'fǎn), s. vízforga-
tag, vízzsák.

Typhoon (teifún'), s. forgó-
szél, vihar.

Typhus (tei'fǎsz), s. hagy-
máz.

Typic (tip'ik), —al, adj. jel-
képes; képleges; előképi.

Typographer (teipag'rêfér),
s. nyomdász, könyvnyom-
tató.

Typograph'ic, —al, adj. jel-
képes; nyomtatási; nyom-
dászat; —ally, adv. nyom-
dászatilag.

Typography (teipag'rêfi), s.
jelképzés; előképzés; nyom-
dászat; nyomda.

Tyran, v. Tyrant.

Tyrannie (teirên'ik), —al,
adj. zsarnoki; —ally, adv.
zsarnokilag.

Tyrannicide (teirên'iszeid),
s. zsarnokölés; zsarnokölö.

Tyrannize (tir'éneiz), v. a.
zsarnokozni; v. n. zsarno-
koskodni.

Tyrannous, v. Tyrannical.

Ultramontane

Tyranny (tir'êni), s. zsar-
nokság.

Tyrant (tei'rênt), s. zsarnok.

Tyro (tei'ro), s. ujoncz, ta-
noncz.

Tyrol (tir'ol), s. Tirol.

Tyrolese (tirolíz'), s. tirolí.

Tythe, v. Tithe.

U

U (ju), s. az U betű neve.

Uber (ju'běr), s. tőgy.

Überous (ju'beräsz), adj. tő-
gyes; duzzadt, teliden teli;
bő.

Überity (ju'berti), s. bőség.

Übiquitariness, v. Ubiquity.

Übiquitary (jubik'witéri),
adj. mindenütt levő.

Übiquity (jubik'witi), s. min-
denüttlet, mindenüttjelen-
valóság.

Udder (åd'děr), s. tögy.

Uddered (åd'děrd), adj. tő-
gyes.

Udsbud (ådz'băd), int. ej-
nye.

Udsbud'dikins, v. Udsbud.

Uglily (ág'lili), adv. csunyául.

Ugliness (ág'linesz), s. csu-
nyaság.

Ugly (ág'li), adj. csúnya, rút.

Uleer (ál'szěr), s. fekély.

Ulecerate (ál'szerēt), v. n. ge-
nyedni, megcresedni; v. a.
genyesztén.

Ulceration, s. fekélyzés, ge-
nyedés.

Ulcerous (ál'szerăsz), adj. fe-
kélyes.

Ulig'inous (julid'zsinăsz),
adj. posványos, enyekes.

Ulna (ál'nê), s. könyökkonez.

Ulterior (áltí'riár), adj. túl-
só; további.

Ultimate (ál'timet), s. vég-
nyilatkozat: adj. utolsó,
végös; —ly, adv. utáljára.

Ultra (ál'trê), adj. túlzó; adv.
túl.

Ultramarine (áltrêmêrin'), s.
tengertúli kék.

Ultramontane (áltrêman'-
ten), adj. havasontúli.

126

Ultramundane

Ultramundane (áltrêmân'-
dên), adj. világontúli.

Ultroneous (áltr'o'niász) adj.
önkénytes.

Ululation (juljulé'sán), s. bő-
gés, ürültés.

Umbel (ám'běl), s. ernyő,
bog-ernyő.

Umbelliferous (ám'belif'-
erász), adj. ernyős; —
plant, s. ernyős nörény.

Umber (ám'běr), s. barna-
föld neme; tomolykó (fo-
lyóvizi hal).

Umbilic (ámbil'ik), s. köldök.

Umbilical, adj. köldök . . ;
— region, köldöktáj; —
scissors, s. pl. köldökollő.

Umbilicated, adj. köldökös.

Umbrage (ám'bredzs), s. ár-
nyék; gyanú; neheztelés;
to take — at . ., zokon
venni vmit, neheztelni vmi-
ért.

Umbrageous (ámbrē'dsiász),
adj. árnyékos; homályos;
—ness, s. árnyasság.

Umbra'na, v. Umber.

Umbraetic (ámbrét'ik), —al,
adj. árnyas; — doctors, s.
pl. szobatudósok.

Umbrel, v. Umbrella.

Umbrella (ámbrél'lá), s. eser-
nyő.

Umbros'ity, s. árnyasság.

Umbrous (ám'brász), adj.
árnyas.

Umpire (ám'peir), s. v álasz-
tott bírás: v. a. kénybiró-
lag elintézni.

Unabash'ed (ánêbêsd'), adj.
meg nem szégyenített; szem-
telen.

Unabated (ánēbě'ted), adj.
meg nem csökkent.

Unabil'ity, s. léptelenség, te-
hetetlenség.

Unable (ánē'bl), adj. képte-
len, tehetetlen.

Unabolshable (ánébal'isébl),
adj. eltörölhetlen (p. tör-
vény), meg nem szüntet-
hető.

Unabridged (ánébridz'sd'),
adj. nem röviditett.

Unaccented (ánêkszen'ted),

Unacceptable

adj. éketlen; hangsúlytala-
lan.

Unacceptable (—êkszep'têbl)
adj. el nem fogadható.

Unaccepted (—êkszep'ted),
adj. el nem fogadott.

Unaccessible (—êkszesz'-
szibl), adj. férkezhetlen,
megközelíthetlen; —ness,
s. hozzámehetlenség.

Unaccompanied (—êkkam'-
pênid), adj. kíséretlen, ki-
séret nélküli.

Unaccomplished (—êkkam'-
plisd), adj. végezetlen, be-
fejezetlen; kiképezetlen.

Unaccountable (—êkkáunt'-
ébl), adj. nem felelős; ki-
tanulhatatlan, megfogha-
tatlan; —ness, s. nem fele-
lősség.

Unaccuracy, v. Inaccuracy.

Unaccurate (—êk'ljurét),
adj. pontatlan, nem szaba-
tos.

Unaccusable (—êkkju'zêbl),
adj. nem vádolható; fedd-
hetetlen.

Unaccustomed (—êkkász'-
támd), adj. nem szokott,
szokatlan.

Unachievable (—êtsív'ébl),
adj. el nem érhető; kivihe-
tetlen.

Unacknowledged (—êknal'-
edzs'd), adj. el nem is-
mert.

Unacquaintance (—êkkwēnt'-
ênsz), s. (with), ismeret-
lenség, nem ismerés.

Unacquaint'ed, adj. ismeret-
len, nem ismerő.

Unacquirable (—êkkwei'rêbl)
adj. meg nem szerezhető,
meg nem nyerhető.

Unactive (—êk'tiv), adj. tét-
len; hatástalan.

Unadmit'table (—édmit'têbl)
adj. meg nem engedhető.

Unadmit'ted, adj. meg nem
engedett.

Unadorn'ed (—édaarnd'), adj.
nem ékesített; mesterkélet-
len.

Unadulterate (—èdă'l'těrēt),
—d, adj. nem hamisított,
tis'ta.

Unadvertent, v. Inadvertent.

Unannounced

Unadvisable (—êdvei'zêbl),
adj. nem tanácsos.

Unadvised (—êdveizd'), adj.
tanáctalan, gondolatlan;
—ly, adv. gondolatlanúl;
—ness, s. gondolatlanság.

Unaffected (—êffek'ted), adj.
meg nem hatott; nem szín-
lett, nem tettetett; —ly,
adv. öszintén, tettetés nél-
kül; —ness, s. öszinteség,
természetesség, mesterkélet-
lenség. [ható.

Unaffect'ing, adj. meg nem

Unafflicted (—êflict'ed), adj.
aggódatlan, bűtalan.

Unagree'able (—êgrí'ébl), adj.
illetlen; (to, with) össze
nem egyező; (to) hozzá nem
illő.

Unaid'ed (ǎně'ded), adj. se-
génytelen.

Unaired (—ēr'd'), adj. nem
szellőztetett.

Unalienable (—êl'ienêbl), adj.
elidegeníthetlen.

Unalienated (—êl'ienēted),
adj. el nem idegenített.

Unallayed (—ěllěd'), adj. ve-
gyítetlen; meg nem csilla-
podott.

Unallow'able (—ěllǎu'ěbl),
adj. meg nem engedhető.

Unallow'ed (—ělláud'), adj.
meg nem engedett.

Unalterable (—aal'terêbl),
adj. változhatatlan; —ness,
s. változhatatlanság.

Unal'terably, adv. változha-
tatlanúl.

Unal'tered (—aal'těrd), adj.
változatlan.

Unamaz'ed (—êmēzd'), adj.
meg nem döbbent.

Unamen'dable, adj. javít-
hatlan.

Unamiable (—ě'miěbl), adj.
nem szerelmetes.

Unamissible, v. Inamissible.

Unanimated (—ên'imeted),
adj. lelketlen, élettelen.

Unanim'ity, s. egyakarat,
egyértelműség, egyértéts.

Unan'imous, adj. egyakara-
tú, egyértelmű; —ly, adv.
egyakarattal.

Unannounced (—ěnnǎunszt')
adj. be nem jelentett.

427

Unanswerable

Unanswerable (—án'szerêbl), adj. this question is —, e kérdésre a felelet lehetetlen; — for ., nem felelős-ért.

Unanswered (—án'szérd), adj. felelet nélküli.

Unappaled (—éppaald'), adj. rettenetlen.

Unapeasable (—éppíz'ébl), adj. engesz telhetlen.

Unappeas'ed (—éppízd'), adj. meg nem engesz telt.

Unapplicable (—ép'plikébl), adj. alkalmazhatlan.

Unapprehensive (—épprehen'sziv), adj. aggódatlan, nyugodt; nem fogékony, érzéketlen.

Unprized (—éppreizd'), adj. nem értesített.

Unapproachable (—éppraots'ébl), adj. megközelíthetlen.

Unapt (—épt'), adj. képtelen, ügyetlen, alkalmazhatlan; —ness, s. alkalmazhatlanság, képtelenség, ügyetlenség.

Unargued (—árgjud'), adj. vitatlan.

Unarm (—árm'), v. a. lefegyverezni, lefegyverkeztetni.

Unarmed (—árm'd'), adj. fegyvertelen.

Unarranged (—êrrēndzs'd), adj. rendezetlen; elintézetlen.

Unarrayed (—êrrēd'), adj. rendezetlen; fel nem öltözött, öltözétlen.

Unarticulate, v. Inarticulate. [retlen].

Unask'ed (—ászkěd), adj. ké.

Unassail'able (—êszszēl'ébl), adj. meg nem támadható, megtámadhatatlan.

Unassisted (—êszszisz'ted), adj. segédetlen.

Unassuming (—êszszju'-ming), adj. szerény.

Unatonable (—éto'nébl), adj. leróhatatlan (bűn).

Unattain'able (—êtté'nébl), adj. elérhetetlen; —ness, s. elérhetetlenség.

Unattainted (—ëttēnt'ed), adj. szeplőtlen.

Unattempted

Unattemp'ted (—êttem'ted), adj. nem kisértett.

Unattended (—étten'ded), adj. kiséretlen; elhanyagolt.

Unattentive (—étten'tiv), adj. figyelmetlen.

Unauthorized (—aa'thoreizd) adj. felhatalmazás nélküli, jogosítlan.

Unavailable (—êvēl'ébl), adj. hiábavaló, sikeretlen.

Unaveng'ed (—évendzs'd), adj. boszúlatlan, büntetlen.

Unavoidable (—évaid'ébl), adj. elkerülhetlen, múlhatlan; —ness, s. elkerülhetlenség, múlhatlanság.

Unavoid'ably, adv. elkerülhetlenül, mulhatatlanúl.

Unaware (—éwěr'), adj. (of) figyelmetlen.

Unaware', —s, adv. hirtelen, váratlanúl.

Unbaptis'ed (—bêpтеizd'), adj. kereszteletlen.

Unbar (—bár'), v. a. felzárólni, reteszt hátrahúzni.

Unbashful (—bés'ful), adj. szemtelen.

Unbearable (—bēr'ébl), adj. elviselhetlen, türhetlen: —ness, s. elviselhetlenség, türhetlenség.

Unbeard'ed (—bír'ded), adj. szakállatlan.

Unbear'ing (—bē'ing), adj. terméketlen.

Unbecoming (—bikám'ing), adj. illetlen; nem jól álló.

Unbefitting (—bifit'ting), adj. illemtelen.

Unbefriended (—bifrend'ed), adj. barátlan.

Unbegot, —ten, (—bigat', —bigat'tn), adj. nemzetlen.

Unbeguile (—bigeil'), v. u. kiábrándítni.

Unbeheld (—biheld'), adj. nem látott.

Unbelief (—bilíf'), s. hitetlenség.

Unbelieve (—bilív'), v. a. nem hinni, hitelt nem adni, nem bízni (-ban, -ben).

Unbeliev' er, s. hitetlen.

Unbelov'ed (—bilăvd'), adj. nem szeretett, szeretetlen.

Unblushing

Unbend (—bend'), v. a. megereszteni; leoldani (vitorlát): to — one's mind, ki-nyugodni fáradalmait, elmebeli munka után kipihenni magát; to — one's cares, gondjain túladni; an — ing hour, pihenőóra. [makacs.].

Un'bending, adj. hajthatlan.

Unbenev'olent. adj. nem jóakaró, nem szíves.

Unbenign (—binein'), adj. nem kegyes, nem szíves.

Unbeseeming (—biszím'ing), adj. illetlen; —ness, s. illetlenség.

Unbesought (—biszaot'), adj. kéretlen, hivatlan.

Unbespoken (—biszpo'kn), adj. nem rendelt (p. portéka).

Unbewail'ed (—biwěld'), adj. megsíratatlan.

Unbewitch (—biwits'), v. a. bűvöléstől megszubaditni.

Unbiassed (—bei'êszt), adj. el nem fogult, részrehajlatlan.

Unbid, —den (—bid, —bid'dn) adj. kéretlen, önkénytes; adv. önszántából.

Unbind (—beind'), v. a. irr. feloldozni, megoldani.

Unbitted (—bit'ted), adj. zabolátlan.

Unblamable (—blē'mêbl), adj. feddhetlen; —ness, s. feddhetlenség.

Unbla'mably, adv. feddhetlenül.

Unblasted (—blász'ted), adj. hervadatlan.

Unbleach'ed (—blíts'd), adj. fehérítetlen, kallatlan.

Unblemishable (—blem'isébl), adj. feddhetetlen.

Unblemished (—blem'ist), adj. szeplőtlen, feddtelen.

Unblended (—blen'ded), adj. vegyítetlen, tisza.

Unblest (—bleszt'), adj. boldogtalan; elvetemedett.

Unbloody (—blád'y), adj. nem véres.

Unblushing (—blás'ing), adj. szemtelen, pirulatlan; —ly, adv. szemtelenül.

428

Unboiled

Unboiled (—baild'), adj. fötlen, nyers.

Unbolt (—boolt'), v. a. fölreteszelni.

Unbolt'ed, adj. nem szitált, darabos; felreteszelt.

Unbookish (—búk'is), adj. tanúlatlan, nem könyves.

Unborn (—baarn'), adj. születlen.

Unbosom (—bú'zám), v. a. to — one's self to . . . , szívét kitárni vki elött; to — one's secrets to . . . , titkait közölni —val, —vel.

Unbottomed (—bat'tám), adj. feneketlen.

Unbound (—báund'), adj. kötetlen.

Unbounded (—báund'ed), adj. határtalan; —ly, adv. határtalanúl; —ness, s. határtalanság.

Unbow (—bao'), v. a. megerezteni; to — one's resolution, szándékáról lemondani.

Unbowel (—báu'ěl), v. a. kizsigerełni, beleket kivenni.

Unbrace (—brész'), v. a. lecsatolni, kicsatolni, kifüzni, kioldani, feloldani, ki gombolni.

Unbreathed (—bríthd'), adj. nem idomított; gyakorlatlan.

Unbred (—bred'), adj. nevetlen; —to, tudatlan, —ban, —ben.

Unbreeched (—brits'd), adj. nadrágtalan.

Unbribable (—brei'běbl), adj. megvesztegethetlen.

Unbribed (—breibd'), adj. meg nem vesztegetett.

Unbridle (—brei'dl), v. a. lezablázni.

Unbri'dled, adj. féketlen.

Unbuck'le (—bák'kl), v. a. lecsatolni, kicsatolni.

Unbung (—bǎng'), v. a. felkiszádolni.

Unburden (—bör'dn), v. a. tehertől megszabadítni; (átv. ért.) nyilatkozní.

Unburied (—běr'id), adj. temetlen.

Unburthen, v. Unburden.

Unbutton

Unbutton (—bǎt'tǎn), v. a. kigombolni, felgombolni.

Uncall'ed (—kaald'), adj. hivatlan; —for, kivánatlan.

Uncancelled (—kán'szeld), adj. el nem törölt, meg nem szűntetett.

Uncanopied (—kên'opeid), adj. mennyezet nélküli.

Uncapable, v. Incapable.

Uncar'ed (—kērd'), adj. — for, elhanyagolt.

Uncarpeted (—kár'peted), adj. szönyegetlen, lábszönyeg nélküli.

Uncase (—kěsz'), v. a. tokjából kivenni: to — a leveret, nyúl bőrét lehúzni.

Uncaught (—kaat'), adj. el nem fogott.

Uncautious (—kaa'sǎsz), adj. nem óvatos, vigyázatlan.

Unceas'ing (—szí'szing), adj. szűntelen; —ly, adv. szűntelenül.

Uncensured (—szen'sǎrd), adj. birálatlan.

Unceremonious (—szerimoniász), adj. teketória nélküli; —ly, adv. teketória nélküli.

Uncer'tain (—szerten), adj. bizonytalan; nem biztos.

Uncertainty (—szer'tenti), s. bizonytalanság.

Uncessant, v. Incessant.

Unchain (—tsēn'), v. a. kicsatolni; felszabadítni.

Unchange'able (—tsěndzs'ébl), adj. nem változekony, változhatlan; —ness, s. változhatlanság.

Unchange'ably, adv. változhatlamúl.

Unchang'ed (—tsěndzs'd), adj. változatlan.

Uncharitable (—tsêr'itêbl), adj. szeretetlen, könyörületlen; nem adakozó; —ness, s. szeretetlenség, könyörületlenség, szivtr lenség.

Unchar'itably, adv. szeretetlenül, könyörületlenül.

Uncharm (—tsárm'), v. a. bájolástól megszabadítani.

Uncharm'ing, adj. el nem bájoló, kestelen.

Unchary (—tsē'ri), adj. to be

Uncloud

— of . . . , nem vigyázni —ra, —re, nem fukarkodni —val, —vel.

Unchaste (—tsēszt'), adj. buja: —ly, adv. buján; —ness, s. bujaság.

Uncheck'ed (—tsekt'), adj. akadálytalan, féketlen.

Uncheerful (—tsír'ful), adj. rigatlan, levert; —ness, s. levertség.

Uncheer'y (—tsír'i), adj. szomorú, komor.

Unchristened (—krisz'tend), adj. kereszteletlen.

Unchristian (—krisz'tsǎn), adj. kereszténytelen; pozány.

Uncurch', v. a. kitiltani az egyházból.

Un'cial (—sêl), s. — letter, s. hüvelykes betű, nagy betű.

Uncircumcised (—szer'kámszeizd), adj. körül nem metért.

Uncircumspect (—szer'kámszpekt), adj. nem óvatos.

Uncivil (—sziv'il), adj. udvariatlan; —ly, adv. udvariatlanúl.

Uncivilized (—sziv'ileizd), adj. műveletlen, nem polgárisult.

Unclad (—klêd'), adj. öltözettlen.

Unclaim'ed (—klêmd'), adj. nem követelt, vissza nem követelt.

Unclasp (—klászp'), v. a. kikapcsolni.

Uncle (ǎng'kl), s. nagybátya.

Unclean (ǎnklín'), adj. tisztátalan; —ly, adv. tisztátalanúl.

Uncleanliness (—klin'linesz) s. tisztátalanság.

Unclean'ness, s. tisztátalanság; bujálkodás.

Uncleans'ed (—klenzd), adj. meg nem tisztított.

Unclew (—klu'), v. a. kibontani; tönkre tenni.

Unclog (—klag'), v. a. tehertől megszabadítni.

Unclothe (—klodh'), v. a. levetköztetni.

Uncloud (—kláud'), v. a. földerítni.

429

Unclouded

Uncloud'ed, adj. derült: —ness, s. derültség; derű.

Unclue, v. Unclew.

Uncoil (—kail'), v. a. letekeni, kitekergetni.

Uncoin'ed (—kaind), adj. voretlen (pézzé).

Uncomb'ed (—komd), adj. fésületlen.

Uncome'liness (—kám'linesz) s. kellemtelenség, kecelenség, szépség hiánya.

Uncomly (—kám'li), adj. kellemtelen, nem szép.

Uncomfortable (—kám'fartébl), adj. nem kényelmes, kényelmetlen: —ness, s. kényelmetlenség.

Uncom'fortably, adv. kényelmetlenül.

Uncommend'able, adj. nem dieséretes.

Uncommon (—kám'mán), adj. rendkívüli, ritka, szokatlan; —ly, adv. szokatlanul: —ness, s. szokatlanás, ritkaság.

Uncommunicable (—kámmju'nikébl), adj. közöletetlen.

Uncommu'nicative, adj. nem közlékeny.

Uncompul'ted (—kámpeld'), adj. nem kényszerített.

Uncomplain'ing (—kámplé'ning), adj. nem panaszkodó.

Uncomplaisant (—kám'plizzent), adj. szolgálatra nem kész, barátságtalan, nem módos.

Incomplete, v. Incomplete.

Uncomplying (—kámplei'ing), adj. nem engedékeny, nem késziséges.

Unconceivable (—kansziv'ébl), adj. megfoghatlan, képzelhetetlen; —ness, s. megfoghatlanság, képzelhetettenség.

Unconcern (—kanszern'), s. közönyösség, részvétlenség; gondatlanság.

Unconcern'ed (—kanszernd') adj. közönyös, részvétlen; gondatlan: to be — about . . ., nem gondolni —val, —vel;

Unconditional

—ness, s. közönyösség, gondatlanság.

Uncondi'tional (—kandis'ánél), adj. feltétlen: korlátlan; —ly, adv. feltétlenül.

Unconfinable (—kanfei'nébl) adj. határolhatlan.

Unconfined (—kanfeind'), adj. határtalan.

Unconfirm'ed (—kanförmd'), adj. meg nem erősített.

Unconfutable (—kanfju'tébl) adj. csáfolhatlan.

Unconnect'ed (—kannek'ted) adj. összefüggetlen: egymással összeköttetésben nem álló.

Uncon'querable (—kang'kéralébl), adj. meggyőzhetetlen.

Unconscionable (—kán'sánébl), adj. lelkiismeretlen; méltalmatlan.

Uncon'scious (—kan'sász), adj. eszméletlen: tudtom, tudtod, tudta nélküli; —ly, adv. eszméletlenül; tudtom, tudtod, tudta nélküli.

Unconsolable, v. Inconsolable.

Unconstant, v. Inconstant.

Unconstitutional (—kansztiju'sánél), adj. alkotmányellenes.

Unconstrainable (—kansztrenébl), adj. visszatartóztathatlan, fékezhetlen.

Unconstraint (—kansztrént') s. kényszernélküliség, szabadság.

Unconsumed (—kanszjumd') adj. el nem fogyasztott; el nem emésztett.

Uncontended (—kanten'ded), adj. vitatlan.

Uncontented (—kanten'ted), adj. elégülletlen.

Uncontestable, v. Incontestable.

Uncontrollable (—kantrollébl), adj. ellenőrizhetlen; ellenállhatatlan; fékezhetlen.

Unconverted (—kanver'ted), adj. meg nem tért.

Uncorrupt (—karrápt'), —ed, adj. romlatlan, nem rom-

Undauntable

lott; —ness, s. romlatlanság.

Uncountable (—káunt'ébl), adj. számlálhatlan, olvashatatlan. [lan].

Uncount'ed, adj. számlálhat.

Uncounterfeit (—káun'terfit) adj. nem utánzott, valódi; nem tettetett.

Uncourteous (—kár'tsász), adj. nem udvarias, nem nyájas; —ly, adv. udvariatlanul: —ness, s. udvariatlanság.

Uncourtly (—kár'ti), adj. nem udvari.

Uncouth (—kúth'), adj. faragatlan, durva: különös, sajátságos.

Uncover (—káv'ér), v. á. feltakarni; lefodelezni, födelet levenni; levetköztetni; föregét leemelni; to stand —ed, hajadonfövel ott állani.

Unereate (—kri-ét'), —d, adj. teremtetlen.

Unccredible, v. Incredible.

Unction (ánk'sán), s. megkenés; folkenés: extreme—, utolsó kenet.

Unctuous (ánk'tsjuász), adj. olajos, zsíros; kenetes.

Uncultivable (—kál'tivébl), adj. mívelhetlen.

Uncul'tivated, adj. míveletlen.

Uncemb (—kárb'), v. a. leállazni; szabadon bocsátani.

Uncured (—kjurd'), adj. gyógylulatlan; nem füstölt.

Uncurrent (—kár'rent), adj. nem folyó, nem forgó (pént).

Uncustomary (—kász'táméri) adj. szokatlan, divatlan, használatlan.

Uncut (—kát'), adj. metszetlen; faragatlan; egész (pkenyér).

Undamped (—dempd'), adj. csügyedetlen.

Undated (—dě'ted), adj. habsos; hullámdad.

Undated (án'děted), adj. keltetetlen.

Undauntable (—daon'tébl), adj. rettenthetlen.

430

Undaunted

Undaun'ted, adj. rettenetlen; —ness, s. rettenetlen ség.

Undaz'zled (—dêz'ld), adj. meg nem vakított, el nem ámított.

Undebauch'ed (—dibaots'd), adj. romlatlan.

Undeceivable (—diszí'vêbl), adj. csalhatatlan.

Undeceive (—diszív'), v. a. kiábrándúni, tévedésébül kivenni.

Undeceive'ed (—diszív'd'), adj. meg nem csalt; kiábrándított, kiábrándült.

Undecided (—diszei'ded), adj. eldöntetlen, elhatározatlan.

Undecipherable (—diszei'ferêbl), adj. meg nem fejthető, megfejthetlen.

Undecisive (—diszei'szív), adj. el nem döntő.

Undeck (—dekk'), v. a. eldísztelenítni.

Undeclinable, v. Indeclinable.

Undee (ǎndí'), adj. habos.

Undefaced (—difészd'), adj. el nem rúított.

Undefeasible (—difísz'ibl), adj. eltörölhetlen.

Undefatigable (—difét'igébl), adj. fáradhatlan.

Undefil'ed (—difeild'), adj. szennytelen, mocsoktalan.

Undefinable (—difei'nébl), adj. meghatározhatlan.

Undefin'ed (—difeind'), adj. meg nem határozott.

Undefray'ed (—difrēd'), adj. meg nem fizetett; ki nem tartott.

Undelicate, v. Indelicate.

Undelivered (—dilivěrd), adj. át nem adott, ki nem szolgáltatott.

Undemonstrable (—diman'sztrêbl), adj. be nem bizonyítható, bebizonyíthatlan.

Undeniable (—dinei'êbl), adj. tagadhatlan.

Undeplored (—diploord'), adj. megsíratatlan.

Undeprav'ed (—diprēv'd), adj. romlatlan, jóerkölcsű.

Under

Under (ǎń'děr), prp. alatt; alá; it lies — the table, az asztal alatt fekszik; put it — the table, tegye az asztal alá; to tread a thing — one's feet, lábbal taposni vmit; under the reign of George the Third, harmadik György alatt; — the colour of friendship, a barátság színe alatt; to be — an obligation, kötelezettnek lenni (-ra, -re); —any circumstances, minden esetre (bárminemű köriülmények között is); — pain of death, fejvesztés alatt; to speak — one's breath, halkkal beszélni; — the pretence of... , azon ürügy alatt, hogy stb...; —lock and key, zár alatt; to keep — lock and key, elcsukva tartani, zár alatt tartani; — favour, engedellemmel; — the rose, titokban.

Underaction (—êk'sǎn), s. mellékselekvény.

Un'derage (—ēdzs), s. kiskor, kiskorúság.

Undera'gent, s. alügynök.

Underbear (—bē'), v. a. irr. elviselni, kiállani; béllelni.

Underbear'er, s. halottvívő.

Underbid (—bid'), v. a. irr. az árt leverni (árlejtésen).

Underbind (—beind'), v. a. irr. lekötni.

Undercraft (—kráft'), s. templomkar alatti bolt.

Undercurrent (—kǎr'rent), s. alár.

Underdo (—dú'), v. a. irr. nem tökéletesen tenni; félíg főzni, félíg sütni; meat underdone, felfött hűs; félíg sülts hűs.

Underfeel (—fíl'), v. a. firtongatni.

Underfilling (—fil'ling), s. alaprakás, alapépítés; fenéképület.

Underfoot (—fút'), adj. hitvány, sőpredék; adv. a hajó alatt.

Undergo (—gao'), v. a. irr.

Underrate

elviselni, eltűrní, kiállani; felvállalni; to — an examination, vizsgálat alá vetni magát; to — a change, változáson átmenni; to — a punishment, biűntetést elszenvedni.

Undergraduate (—grêdjuet), s. egyetemi tanuló, ki még nem nyert akademiai rangot.

Un'derground (—gráund), adj. földalatti; — railway, s. földalatti vasút; —, s. pincze; barlang.

Un'dergrowth (—graoth'), s. cserje, bokorfa.

Un'derhand (—héd), adj. alattomos, titkos; — deal-ing, s, titkos közlekedés; —, adv. alattomban.

Underlay (—lé'), v. a. irr. aláténni.

Underlay'er, s. alj, aljzat.

Underlet (—let'), v. a. irr. albérletbe adni.

Underlieutenant (—lev'ten-ênt), s. alhadnagy.

Underline (—lein'), v. a. aláhúzni, alávonni.

Un'derling, s. alattvaló, alantas.

Undermaster (—má'sztěr), s. altanító,

Under-mill's stone, s. alkó, alsó malomkó.

Undermine (—mein'), v. a. aláánsni, aláaknázni.

Un'dermost, adj. legalsó.

Underneath (—nídh'), prp. alatt; alá; adv. alatta.

Underofficer (—af'iszěr), s. alhivatalnok.

Un'derpart (—párt), s. al-rész, alsó rész; mellékszerép.

Underpin (—pin'), v. a. megtámasztani (épüiletet).

Un'nderplot (—plot), s. mellékselekvény.

Underprize (—preiz'), v. a. lebecsülni.

Underprop (—prap'), v. a. megtámasztani (fát, házat stb.)

Underrate (—rēt'), v. a. kevésre tenni árát; lebecsülni, csekélybe venni.

431

Undersell

Undersell (—szell'), v. a. irr.
árán alul eladni, elvesztegetni (árut).

Underset (—szet'), v. a. irr.
megtámasztani.

Un'derset, s. alár.

Underset'tér, s. támasz, dúcz.

Undershot (—sat'), adj. alul
csapó.

Undershrub (—srăb'), s. cserjefa.

Understand (—sztênd') v. a.
irr. (v. to Stand), érteni,
megérteni, átlátni, megfogni;
I don't — [you, én önt
nem értem; to — the
world, a világot ismerni;
to give one to —, értésére
adni.

Understand'ing, s. értelem,
megkülönböztető tehetség;
egyetértés.

Undertake (—tēk'), v. a. irr.
(v. to Take), vállalni, elvállalni, felvállalni; válalkozni (-ra, -re); belefogni; to — a voyage, útattenni, útnak indulni; to — a difficult task, nehéz feladatra vállalkozni.

Undertaker (—tē'kěr), s. vállalkoz, vállaló; temetésvállaló.

Undertaking (—tě'king), s.
vállalat.

Undertenant (—ten'ênt), s.
albérLö.

Undervalue (—vêl'ju), v. a.
lebesülni, kevesebbe besülni,
mint a mennyit ér.

Un'derwood (—wúd), s. cserjefa.

Underwrite (—reit'), v.a. irr.
aláírni; biztosítni, mentésíteni (hajót stb.)

Underwriter (—rei'ter), s.
biztosító.

Undeserv'ed (—dizervd'), adj.
nem érdemlett, érdemletlen;
ártatlan; —ly, adv. érdemletlenül; ártatlanul.

Undeserving (—dizerv'ing),
adj. érdemetlen; méltatlan.

Undesign'ed (—diszeind'),
adj. nem szándékos; —ly,
adv. szándéktalanul, akaratlanul.

Undesigning

Undesign'ing, adj. czél v.
szándék nélküli; őszinte,
jámbor.

Undesired (—dizeird'), adj.
kivánatlan, kelletlen.

Undestroyable (—disztrai'-
ébl), adj. rombolhatatlan.

Undestroy'ed, adj. rombol-
latlan.

Undetected (—ditek'ted), adj.
föl nem fedezett, ki nem
talált, észrevétlen, ki nem
puhatolt.

Undeterminable (—diterm'-
inébl), adj. meghatározhatlan.

Undeterminate (—diterm'-
inet), adj. határozatlan;
eltökéletlen.

Undevout (—diváut'), adj.
ajtatlan.

Undexterous (—deksz'terász)
adj. ügyetlen.

Undigested (—didzseszt'ed),
adj. emésztetlen, meg nem
emésztett; rendezetlen.

Undigestible (—didzseszt'-
ibl), adj. emészthetetlen.

Undight (—deit'), v. a. elvá-
lasztani; lefejteni.

Undiminished (—dimin'isd),
adj. nem kevesült, nem kevesített.

Undinted (—dint'ed), adj.
sértetlen.

Undiscernible (—diszern'ibl),
adj. meg nem különböztet-
hető.

Undiscern'ing, adj. megkülönböztetni nem tudó, elmétlen.

Undischarg'ed (—disztsárdzs'á)
adj. el nem bocsátott; ki
nem fizetett; el nem sütött.

Undisciplined (—disz'szí-
pleind), adj. fegyetlen.

Undiscoverable (—diszkav'-
erébl), adj. föl nem talál-
ható, föl nem fedezhető.

Undiscreet (—diszkrít'), adj.
meggondolatlan; szerény-
telen, kérdezősködő; hall-
gatni nem tudó.

Undis-may'ed (—diszmēd'),
adj. csüggedetlen.

Undisprove'able (—diszprúv-
ébl), adj. czáfolhatlan, ta-
gadhatlan.

Undulate

Undisputable, v. Indisput-
able.

Undissembled (—diszszem'-
bl'd), adj. nem színlett,
nem tettetett.

Undissem'bling, adj. őszinte,
nyílt.

Undissolvable (—diszszal'
věbl), adj. olvaszthatlan,
olvadhatlan; feloldhatlan.

Undistinguishable (—disz-
ting'gwisébl), adj. megkü-
lönböztethetlen.

Undistinguished (—diszting'-
gwisd), adj. meg nem kü-
lönböztetett; meg nem kü-
lönöztett.

Undistracted (—disztrêk'-
ted), adj. nem szórakozott,
háborítatlan.

Undisturbed (—disztárbd'),
adj. háborítatlan.

Undividable (—divei'dêbl),
adj. oszthatlan.

Undivulged (—diváldzs'd'),
adj. nem nyilatkoztatott,
titkos.

Undo (ǎndú'), v. a. irr. (v. to
Do), nem letté tenni; tönk-
re tenni; eloldani, megol-
dani; felbontani; helyre-
hozni; what is done can-
not be undone, történt
dolgokat nem lehet megvál-
toztatnunk; I am undone,
oda vagyok; to — a par-
cel, csomagot felbontani.

Undoubted (—dáut'ed), adj.
kéttelen, nem kétlett, két-
ségtelen; —ly, adv. kétség-
kívül, kétségtelenül.

Undrainable (—drēn'ébl), adj.
kimeríthetlen, apadhatlan;
kiszáraszthatlan.

Undress (ǎn'dresz), s. pon-
gyola.

Undress', v. a. ki-, levetköz-

Undress'ed (—dreszd'), adj.
készítetlen; öltözetlen.

Undubitable, v. Indubitable.

Undue (—djú'), adj. jogosulat-
lan, helytelen; még le nem
járt (váltó); —ly, adv. jo-
gosulatlanul, helytelenül.

Undulary, v. Undulatory.

Undulate (ǎń'djulēt'), v. n.
hullámzani.

432

Undulation

Undula'tion, s. hullámzás.

Undulatory (án'djulétári),
adj. hullámos, hullámdad;
— theory, s. hullámzási el-
mélet.

Unduteous (-dju'tiász), adj.
kötelességmulasztó, enge-
detlen, tisztetletlen.

Undutiful, v. Unduteous.

Undying (-dei'ing), adj. hal-
hatlan; nem mulékony,
maradandó.

Unearthly (-erth'li), adj.
nem földi, nem világi; föld-
feletti; átszellemült; bor-
zasztó, iszonyatos.

Uneasily (-í'zili), adv. ne-
hezen, kéjelmetlenül; nyug-
talamül, aggodalmasan.

Uneasiness (-í'zinesz), s.
kéjelmetlenség, nyugtalan-
ság, aggodalom.

Uneasy (-í'zi), adj. kéjel-
metlen, nyugtalan, aggo-
dalmas.

Unedifying (-ed'ifei-ing),
adj. nem épületes.

Uneducated (-ed'jukēted),
adj. neveletlen.

Uneffable, v. Ineffable.

Uneffectual, v. Ineffectual.

Unelegible (-el'idzsibl), adj.
választhatlan; nem kivá-
natos.

Unemploy'ed (-emplaid'),
adj. foglalatosság nélküli;
nem alkalmaztatott.

Unengag'ed (-engédzs'd),
adj. le nem kötött, el nem
zálogosított; hivataltalan,
szolgálattalan; el nem jegy-
zett.

Unenlightened (-enlei'těnd)
adj. föl nem világosodott.

Unenslav'ed (-enszlēvd'),
adj. meg nem igázott.

Unentangle, v. Disentangle.

Unentertain'ing (-entěrtě-
ning), adj. nem mulattató,
nem mulatságos.

Unenthralled, v. Unenslav-
ed.

Unentomb'ed (-entúmd'),
adj. temetetlen.

Unenvied (-en'vid), adj.
nem irigyelt, irigyletlen.

Unenvious (-en'viász), adj.
nem kaján, nem irigylő.

Unequable

Unequable (-í'kwébl), adj.
egyenlőtlen, különböző.

Unequal (-í'kwél), adj.
egyenletlen; egyenlőtlen;
hasonlatlan; aránytalan;
feletlen (-hoz, -hez); mélt-
tánytalan; változékony.

Unequal'ity, s. egyenlőlent-
ség.

Unequaled (-í'kwéld), adj.
hozzáfoghatatlan, hason-
lithatlan.

Unequitable (-ek'kwitébl),
adj. méltánytalan, részre-
hajló.

Unerrable (-er'rêbl), adj.
tévmentes; —ness, s. tév-
mentesség.

Unerring (-er'ring), adj.
nem tévedő; csalatkozat-
lan; biztos.

Uneschewable (-eztsju'ébl),
adj. elkerülhetlen.

Unessay'ed (-eszszēd'), adj.
nem kisértett, próbálatlan.

Unessential (-eszsznen'sêl),
adj. lényegtelen.

Uneven (áni'vn), adj. egye-
netlen; változékony; —
ness, s. egyenetlenség; vál-
tozékonyság.

Unevitable, v. Inevitable.

Unexact, v. Inexact.

Unexamined (-egzém'ind),
adj. vizsgálatlan.

Unexampled (-egzám'pl'd),
adj. példátlan.

Unexceptionable (-ekszep-
sánébl), adj. kifogástalan;
—ness, s. kifogástalanság.

Unexcep'tionably, adv. kifo-
gástalanúl.

Unexcusable (-ekszkju' -
zébl), adj. menthetetlen,
nem menthető.

Unexecuted (-ek'szikjuted),
adj. véghezvítlen.

Unexampled, v. Unexam-
pled.

Unexhausted (-ekszhaosz'-
ted), adj. ki nem merített.

Inexistent, v. Inexistent.

Unexpected (-ekszpek'ted),
adj. váratlan; —ly, adv.
váratlanúl; —ness, s. vá-
ratlanság.

Unexpedient, v. Inexpedient.

Unexperienced (-ekszpí' -

Unfeigned

rienszd), adj. tapasztalat-
lan.

Unexpert, v. Inexpert.

Unexplicable, v. Inexpli-
cable.

Unexplored (-ekszploord'),
adj. ki nem kémlelt, meg
nem vizsgált.

Unexpres'sible, v. Inexpres-
sible.

Unextin'guished (-eksz-
ting'wisd), adj. kioltatlan.

Unfaded (-fé'ded), adj. her-
vadatlan.

Unfading (-fé'ding), adj.
hervadhatlan.

Unfail'able (-fé'lêbl), adj.
csalhatatlan, bizonyos.

Unfail'ing, v. Unfailable.

Unfair (-fé'), adj. nem
szép; méltánytalan, mélt-
talmatlan; —ly, adv. mélt-
tánytalanúl, méltalmat-
lanúl; —ness, s. méltány-
talanság, méltalmatlanság.

Unfaithful (-féth'ful), adj.
hűtelen; —ness, s. hüte-
lenség, hávtelenség.

Unfalsified (-faal'szifeid),
adj. nem hamisított.

Unfashionable (-fés'anébl),
adj. divatlan, divatszerűt-
len.

Unfashioned (-fés'ánd), adj.
alakítlan; idomtalan.

Unfast'en (-fász'n), v. a. el-
oldani: feloldozni; ki—,
megnyitni; felbontani.

Unfathomable (-fêdh'ám-
êbl), adj. kitanulhatatlan,
végére járhatlan.

Unfavourable (-fé'vârêbl),
adj. kedvezőtlen.

Unfa'vourably, adv. kedve-
zőtlenül.

Unfeathered (-fedh'érd),
adj. tollatlan.

Unfeed (-fíd'), adj. dájat-
lan.

Unfeel'ing (-fí'ling), adj.
érzéketlen, keményszívű,
szívrtelen; —ly, adv. szívte-
lenül; —ness, s. érzéket-
lenség, szívtelenség.

Unforeign'ed (-fênd'), adj.
nem színlett, öszinte; —ly,
adv. őszintén; —ness, s.
őszinteség.

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

433

bb

## 'Unfermented

Unfermented (—ferment'ed), adj. erjesztetlen; kovásztalan.

Unfetter (—fet'tér), v. a. kibilincselni, felszabadítni.

Unfet'tered, adj. bilincsten, szabad.

Unfilled (—field'), adj. töltetlen; üres.

Unfinished (—fin'isd), adj. befejezetlen.

Un'fit (—fit), adj. illetlen; — for..., nem alkalmas -ra, -re.

Unfit', v. a. alkalmatlanná tenni, képtelenné tenni.

Unfit'ting, adj. illetlen.

Unflattering (—flêt'tering), adj. nem hizelgö.

Unfold (—fold'), v. a. kifejteni, kiterítni, szétterítni; (átv. ért.) kifejtegetni; kitárni.

Unforbidden (—farbid'dn), adj. nem tiltott.

Unfore'ed (—foorsz'd'), adj. kényszerítlen; nem erőltetett.

Unforseen (—farszín'), adj. előre nem látott.

Unforgiving (—fargiv'ing), adj. meg nem bocsátó, engesztelhetlen.

Unforgotten (—fargat'tn), adj. felejtetlen.

Unfor'tified (—far'tifeid), adj. nem erősített.

Unfortunate (—far'tsjunet), adj. szerencsétlen; —ly, adv. szerencsétlenül, szerencsétlenségre.

Unfounded (—fáund'ed), adj. alaptalan.

Unfree (—frí'), adj. nem szabad.

Unfrequent (—fri'kwent), adj. nem gyakori, ritka; —ly, adv. ritkán.

Unfrequented (—fri'kwent-ed), adj. látogatatlan.

Unfriendly (—frend'li), adj. (towards) barátságtalan, nem nyájás, nem szíves.

Unfrock (—frakk'), v. a. kivethöztetni.

Unfrozen (—froo'zn), adj. fagytalan.

Unfruitful (—frut'ful), adj.

## Unfulfilled

terméketlen, gyümölesten; fogatlan; —ly, adv. terméketlenül; —ness, s. terméketlenség.

Unfulfilled (—fulfild'), adj. nem teljesedett.

Unfund'ed (—fánd'ed), adj. nem állósított.

Unfurl (—förl, —fárl), v. a. kifejteni, kiterítni, szétterítni; to — a fan, legyezőt kiterjeszteni.

Unfurnished (—fár'nisd), adj. nem butorozott; föl nem szerelt; — with, el nem láttott —val, —rel.

Ungainly (—gēn'li), adj. meg nem nyerő, kelletlen, ellenes; gyámoltalan, esetlen.

Ungalled (—gaald'), adj. sértetlen, ép.

Ungeld (án'geld), s. földönfuto.

Ungenerous (—dzsen'erász), adj. szűkkező; szűkkeblű, alacsony gondolkozású.

Ungemal (—dzsí'niél), adj. kedretlen (p. idő); kedvezőtlen; vonzatlan.

Ungenteel (—dzsentíl'), adj. nem módos, nem deli.

Ungentle (—dzsen'tl), adj. nem szende, nem szelid; durvás; —ness, s. durvaság.

Ungird (—g'rd', —görd'), v. a. levézni.

Ungirt (—gört'), adj. öretlen.

Unglove (—gláv'), v. a. keztyűt lehúni.

Ungodliness (—gad'linesz), s. istentelenség.

Ungodly (—gad'li), adj. istentelen.

Ungovernable (—gáv'ernébl), adj. kormányozhatlan, zabolázhatlan, fékehetetlen; —ness, s. kormányozhatlanság; zabolázhatlanság.

Ungov'ernably, adv. zabolázhatlanül.

Ungrace'ful (—grēsz'ful), adj. kellemetlen.

Ungracious (—grēsász), adj. nem kegyes; kellemetlen; istentelen; —ly, adv. nem

## Unhealthy

kegyesen; kellemetlenül; istentelenül; —ness, s. kegyhíány; kellemetlenség; istentelenség.

Ungrammatical (—grëmmétikêl), adj. nyelvszabálytatlan.

Ungrate'ful (—grēt'ful), adj. hálátlan, háladatlan; —ly, adv. hálátlanul; —ness, s. hálátlanság.

Unground'ed (—gráund'ed), adj. alaptalan.

Unguarded (—gár'ded), adj. örizetlen; vágózatlan.

Unguent (—gwent), s. ír, kenőes.

Unguided (—gáj'ded), adj. nem vezetett. (tatlan).

Unguilty (—gil'tí), adj. ár.

Unhabitable (—hěb'ítěbl), adj. lakhatatlan; —ness, s. lakhatatlanság.

Unhandiness (—hend'mesz) s. esetlenség.

Unhandled (—hên'd'ld), adj. érintetlen.

Unhandsome (—hênd'szám), adj. nem szép.

Unhand'y, adj. esetlen.

Unhanged (—hengd'), adj. akasztatlan.

Unhap (—hóp'), s. balság.

Unhap'piness, s. boldogtatlanság, szerencsétlenség.

Unhap'py, adj. boldogtalan, szerencsétlen.

Unhardy (—hár'di), adj. csiqqeteq.

Unharmed (—hármd'), adj. bántatlan, sértetlen.

Unharmful (—hárm'ful), adj. ártatlan, ártalmatlan.

Unharmonious (—hármoniász), adj. egybe nem hangzó; —ness, s. egybe nem hangzás, hangzavar.

Unharness (—hán'nesz), v. a. leszerszámozni.

Unhasp (—hészp'), v. a. kikapcsolni.

Unhealable (—híl'ébl), adj. qúgyíthatlan.

Unhealth'ful, v. Unhealthy.

Unhealthiness (—helthi'nesz), s. egészségtelenség.

Unhealthy (—helth'y), adj. egészségtelen.

434

Unheard

Unheard (—herd'), adj. (of) hallatlan.

Unheart (—hárt'), v. a. elsüggeszteni.

Unheeded (—híd'ed), adj. figyelemre nem méltatott.

Unheedful (—híd'ful), adj. vigyázatlan.

Unheeding, v. Unheedful.

Unhesitatingly (—heziték tingli), adv. haladék nélkül, egyszeribe.

Unhid (—hid'), Unhidden (—hid'dn), adj. rejtetlen.

Unhindered (—hin'derd), adj. akadálytalan.

Unhinge (—hindzs'), v. a. sarkából kiemelni (ajtót).

Unholiness (—ho'línesz), s. szentetlenség; erkölcsi romlottság.

Unholy, adj. szentetlen; rosz erkölcsű.

Unhonoured (—an'nárd), adj. nem tiszteit.

Unhoped (—hoopt'), adj. nem remélt; — for, váratlan, reményletlen.

Unhorned (—hoarn'd), adj. szarvatlan.

Unhospitable, v. Inhospitable.

Unhouse (—háuz'), v. a. a házból kiűzni.

Unhuman, v. Inhuman.

Unhurt (—hárt'), adj. sértetlen. [lan].

Unhurt'ful, adj. órtalmat.

Unhusbanded (—ház'béned), adj. vetetlen, művetetlen, parlag; nem kimélt (pénz stb.).

Unicorn (ju'nikaarn), s. egy-szarvű; norvál (hal).

Uniform (ju'nifaarm), s. egyenruha; adj. egyféle, egyforma; —ly, adv. egyformán.

Uniform'ity, s. egyformáság, egyféleség; összeegyezés.

Unimaginable (ániméd'zsinébl), adj. képzelhetetlen.

Unimitable (—im'itébl), adj. utánozhatlan.

Unimpair'able (—impé'rebl), adj. sérthetetlen.

Unimpair'ed (—impérd'), adj. sértetlen.

Unimpassioned

Unimpas'sioned (—impés'sánd), adj. szenvedélytelen.

Unimpeachable (—impíts'ébl), adj. vádolhatlan.

Unimplored (—imploord'), adj. kéretlen.

Unimportant (—impor'tént), adj. nem fontos, jelenték- telen.

Unimprovable (—imprúv'ébl), adj. megjö'lithatlan; javíthatlan.

Unimprov'ed (—imprú'd), adj. javítatlan.

Unndebted (—indett'ed), adj. el nem adósodott.

Unindulged (—indáldzs'd), adj. el nem kényeztetett.

Unindustrious (—indász'trász), adj. nem iparkodó, szorgalmatlan.

Uninfected (—infek'ted), adj. ragályosítatlan.

Uninflammable (—inflém'mébl), adj. nem gyuladékony.

Uninfluenced (—in fjuenszál), adj. be nem folyásolt.

Uningeniousz (—indzsín'juász), adj. nem öszinte, nem nyíltszívü.

Uninhabitable (—inhéb'ítébl), adj. lakhatatlan.

Uninhabited (—inhéb'ited), adj. lakatlan.

Uninitiated (—inis'iéted), adj. avatatlan.

Uninjured (—in'dzsárd), adj. sértetlen; meg nem rongált.

Uninstructed (—insztrák'ted), adj. tanulatlan; utasítatlan.

Uninstructive (—insztrák'tiv), adj. nem tanulságos.

Uninsured (—insjurd'), adj. biztosítatlan, biztosítlan.

Unintelligent (—intel'idzsent), adj. botor, értetlen (ember).

Unintelligible (—intel'idzsi bl), adj. érthetetlen; —ness, s. érthetetlenség.

Unintel'ligibly, adv. érthetetlenül.

Unintentional (—inten'sánél) adj. nem szántszándékos,

Unjoint

szándéktaian; —ly, adv nem szántszándékkal.

Uninterested (—interesz'ted) adj. önzetlen; nem érdekelt; részrehajlatlan.

Uninteres'ting, adj. érdektelen.

Uninterrupted (—interráp'ted), adj. szakadatlan, szüntelen; —ly, adv. szakadatlanul.

Unintimidated (—tim'idéted), adj. meg nem félemített.

Uninvestigable (—vesz'tigébl), adj. vizsgálhatatlan.

Uninvited (—vei'ted), adj. hivatlan (p. vendég).

Union (ju'nán), s. egyesület, egylet, szöretseg: egyesség, egyértés, összhangzás; — flag, s. angol lobogó; they live in perfect —, a leajobb egyességben élnek.

Unique (junik'), adj. egyetlen.

Unison (ju'niszán), s. összhang, összhangzás: egyhangúság; to sing in —, összhangulag énekelnü; —, adj. egyhangú; összehangzó.

Unisonant, v. Unisonous.

Unisonous (junisz'anász), adj. egyhangú; összehangzó.

Unit (ju'nit), s. egyes; egyseg.

Unitarian (junitérien), s. egységhívó, unitarius.

Unité (juneit'), v. a. egyesítni; v. n. egyesülni.

United (juni'e'ted), adj. egyesült; —ly, adv. egyesülve.

Unity (ju'niti), s. egyesség; egyértés; egység.

Universal (juniver'szél), adj. köz, közönséges, általános; —ly, adv. általánosan.

Universal'ity, s. általánosság; egyetemesség.

Universe (ju'niversz), s. minenség, világegyetem.

Univer'sity, s. egyetem, főiskola; világegyetem.

Univocal (juniv'okél), adj. egyértelmű, egyjelentésű; egyenletes.

Unjoint (ándzsaint'), v. a. szétagolni.

435

bb*

Unjointed

Unjoint'ed, adj. össze nem kapcsolt; csuklótalan; csomátalan.

Unjudged (—dzságds'd), adj. eldöntetlen.

Unjust (—dzsászt'), adj. igazságtalan; —ly, adv. igazságtalanúl; —ness, s. igazságtalanság.

Unjustifiable (—dzsászt'ifeiêbl), adj. igazolhatlan; —ness, s. igazolhatlanság.

Unkennel (—ken'nel), v. a. felkergetni (vaczkából); kibocsátani (kutyaölból).

Unkept (—kept'), adj. meg nem tartott.

Unkind (—keind'), adj. nem szíves, nem kegyes, nem jóságos; —ly, adv. nem szívesen, nem kegyesen; —ness, s. szívesség hiánya, kegytelenség.

Unknit (—nit'), v. a. föloldani, felfejteni; adj. kötözetlen, nem kötött.

Unknot (—nat'), v. a. csomót föloldani.

Unknowable (—nao'êbl), adj. tudhatatlan; ismerhetlen.

Unknow'ing, adj. tudatlan; — of deceit, csalfaságot nem ismerő.

Unknown (—naon'), adj. ismeretlen; — to me, ismeretlen előttem.

Unlace (—lész'), v. a. kioladani, kifüzni.

Unlade (—léd'), v. a. kirakni.

Unlatch (—lêts'), v. a. felkilincselni.

Unlawful (—laa'ful), adj. törvénytelen; tilos; —ly, adv. törvénytelenül; —ness, s. törvénytelenség.

Unlearned (—lern'), v. a. kitánúlni (—ből, —ből).

Unleavened (—lev'end), adj. kovásztalan.

Unless (án'lesz), conj. hasak nem.

Unlettered (—let'těrd), adj. tanúlatlan.

Unlike (—leik'), adj. hasonlatlan; valószínűtlen; —ness, s. hasonlatlanság.

Unlikelihood (—leik'lihúd), s. valószínűtlenesség.

Unlikelihood

Unlikelihood, s. v. Unlikelihood.

Unlikely (—leik'li), adj. valószínűtlen, nem valószínű; adv. valószínűtlenül.

Unlimitable (—lim'itêbl), adj. határolhatatlan.

Unlimited (—lim'ited), adj. határtalan; —ness, s. határtalanság.

Unlined (—leind'), adj. bélletlen.

Unlively (—leiv'li), adj. élénktelen.

Unload (—laod'), v. a. lerakni, kirakni.

Unlock (—lak'), v. a. felnyítni (lakatot); to — one's heart, szívét kitárni.

Unlock'ed (—lakd'), adj. záratlan.

Unlook'ed (—lukd'), adj. — for, váratlan.

Unlovely (—lát'li), adj. nem szerelmetes, kecstelen, kелемtelen.

Unluck'ily (—lák'kili), adv. szerencsétlenül.

Unluck'y (—lák'ki), adj. szerencsétlen; balságos.

Unmade (—méd'), adj. csinálatlan; szétrombolt; megbuktatott.

Unmake (—mēk'), v. a. irr. szétrombolni, megsemmisítni, semmivé tenni; megbuktatni.

Unmalleable (—mêl'liêbl), adj. nem kovácsolható.

Unman (—mên'), v. a. férfiatlanítni; elpuhítni, gyávítni; eleküngeszteni.

Unmanageable (—mên'édzébl), adj. kormányozhatlan; kezelhetetlen; zabolázhatlan, hajthatlan, makacs, csökönbös.

Unmanly (—mên'li), adj. férfiatlan, asszonyos, gyáva.

Unmannered, v. Unmannerly.

Unmannerliness (—mên'nerlinesz), s. neveletlenség, faragatlanság.

Unmannerly (—mên'nerli), adj. neveletlen, faragatlan.

Unmarried (—mêr'tid), adj. nötelen; férjte len.

Unmixed

Unmarry (—mêr'ri), v. a. elválasztani (házas feleket).

Unmask (—mászk'), v. a. leálcarczozni.

Unmast (—mászt'), v. a. árboczaítól megfosztani, leárboczozni.

Unmatchable (—mêts'êbl), adj. hozzáfoghatlan; he is —, nincs mása.

Unmeaning (—mín'ing), adj. értelmetlen, botor.

Unmeas'urable (—mezszárêbl), adj. megmérhetetlen; —ness, s. megmérhetetlenesség.

Unmeet (—mít'), adj. illetlen, helyenkivüli.

Unmelodious (—milo'diász), adj. dallamszerűtlen, roszhangzatű.

Unmelt'ed (—mel'ted), adj. olvadatlan.

Unmentioned (—men'sánd), adj. nem említett.

Unmerciful (—mer'sziful), adj. irgalmatlan, kegyetlen; —ly, adv. irgalmatlanúl, kegyetlenül; —ness, s. irgalmatlanság, kegyetlenség.

Unmerited (—mer'ited), adj. nem érdemlett, érdemletlen.

Unmind'ed (—mein'ded), adj. vigyázat alatt nem tartott; elhanyagolt.

Unmind'ful, adj. gondolatlan, gondatlan; to be — of..., nem gondolni val, —vel, feledkezni v. meg nem emlékezni —ról, —ről; —ly, adv. gondolatlanúl, gondatlanúl; —ness, s. gondolatlanság, gondatlanság, feledkezés.

Unmistakable (—miszték'êbl), adj. félréérthetlen.

Unmistakably (—miszték'êbl), adv. félréérthetlenül.

Unmitigable (—mit'igêbl), adj. enyhítethetetlen; szelidithetetlen; engesztelhetlen.

Unmit'igated, adj. enyhítetlen; szelidítetlen; engesztetetlen.

Unmix'ed (—mikszd'), adj. vegyítetlen.

436

Unmolested

Unmolested (—molesz'ted),
adj. terheletlen, háborítat-
lan.

Unmoor (—múr'), v. a. hor-
gonyt szedni.

Unmotherly (—mădh'ěrli),
adj. nem anyai.

Unmould (—maold'), v. a.
újra önteni, átformálni.

Unmounted (—máun'ted),
adj. lovatlan, gyalog.

Unmourned (—moornd'), adj.
gyászolatlan, megsíratat-
lan.

Unmovable, v. Immovable.

Unmovably, v. Immovably.

Unmov'ed (—múvd'), adj.
mozdítlan; (by) meg nem
indúlt, meg nem hatott.

Unmuffle (—máf'fl), v. a. ki-
burkolni; v. n. kiburkoz-
ni; láthatóvá lenni.

Unmusical (—mju'zikêl), adj.
zenéhez nem értő; roszúl
hangzó.

Unmutilated (—mju'tilēted),
adj. csonkitatlan.

Unnamed (—nēmd'), adj. ne-
vezetlen, nem nevezett; nem
említett.

Unnatural (—nêt'sjurêl), adj.
természetlen, szívteLEN; ter-
mészetlen, erőltetett.

Unnavigable (—nêv'igêbl),
adj. hajózhatlan.

Unnec'essarily, adv. szük-
ségtelenül.

Unnecessary (—nesz'eszêri),
adj. szükségtelen.

Unneighbourly (—nē'bǎrli),
adj. szomszédhoz illetlen,
nem szomszéli; adv. szom-
szédhoz illetlenül.

Unnervate (—nerv'ēt), adj.
elgyengült, elerőtlenedett.

Unnerve (—nerv'), v. a. el-
gyengitni, elerőtlenitni.

Unnoble (—no'bl), adj. nem-
telen, aljas.

Unnoticed (—no'tiszd), adj.
észrevétlen; figyelemre nem
méltatott.

Unobjectionable (—abdzsek'-
sánêbl), adj. kifogástalan.

Unobservable (—abszerv'-
êbl), adj. észrevehetlen.

Unobserv'ed (—abszerv'd'),
adj. észrevétlen.

Unobtainable

Unobtainable (—abtēn'êbl),
adj. megszerezhetetlen, elér-
hetlen.

Unobtrusive (—abtru'ziv),
adj. nem tolakodó, nem
alkalmatlankodó.

Unoccupied (—ak'jupeid),
adj. el nem foglalt.

Unoffending (—affend'ing),
adj. senkit nem bántó, ár-
tatlan; nem botránkoztató.

Unofficial (—affis'êl), adj.
nem hivatalos.

Unopportune (—appartjun'),
adj. alkalomszerűtlen; —ly,
adv. roszkor, alkalmatlan
időben.

Unorderly (—ar'derli), adj.
rendetlen.

Unorganic (—argên'ik), —al,
adj. szervetlen.

Unorganized (—ar'gêneizd),
adj. szervezetlen.

Unornamented (—ar'nemen-
ted), adj. nem ékesített.

Unown'ed (—aon'd), adj.
gazdátlan; el nem ismert.

Unpacified (—pêsz'ifeid), adj.
le nem csendesített.

Unpack (—pêkk'), v. a. ki-
pakolni, kirakni.

Unpaid (—pēd'), adj. fizetet-
len.

Unpain'ed (—pēnd'), adj. fá-
jítatlan.

Unpalatable (—pêl'êtêbl),
adj. ízetlen, csömörletes.

Unparalleled (—pér'êleld),
adj. páratlan, példátlan:
an — temerity, páratlan
vakmerőség.

Unpardonable (—pár'dǎnêbl)
adj. megbocsáthatatlan.

Unpared (—pêrd'), adj. há-
mozatlan, hántatlan.

Unpartial, v. Impartial.

Unpassable (—pász'szêbl),
adj. járhatlan.

Unpas'sionate (—pês'sánet),
adj. szenvedélytelen, indű-
latlan; —ly, adv. indulat-
lanúl.

Unpaved (—pēvd'), adj. kö-
velkirakatlan.

Unspawned (—paond'), adj.
el nem zálogosított.

Unpeace'able (—písz'êbl),
adj. békétlen, zsémbes.

Unpolite

Unpenetrable, v. Impene-
trable.

Unpenitent, v. Impenitent.

Unpeople (—pí'pl). v. a. nép-
telenítni.

Unperceiv'able (—pěrszív'-
êbl), adj. észrevehetlen.

Unperceiv'ably, adv. észre-
vehetlenül.

Unperceiv'ed (—pěrszív'd),
adj. észrevétlen.

Unperfect, v. Imperfect.

Unperform'ed, adj. véghez
nem vitt.

Unperishable (—per'isêbl),
adj. nem mulandó, nem
mulékony, maradandó.

Unpierce'able (—pírsz'êbl),
adj. átszúrhatlan.

Unpin (—pin'), v. a. fel-, el-
oldani (a gombostűt ki-
húzva); a czővekeket ki-
húzn; megszabadítani.

Unpin'ioned (—pin'jánd),
adj. feloldozott, felszabadí-
tott.

Unpitied (—pit'id), adj. he
is —, senkisem szánakozik
rajta, senkisem sajnálja.

Unpitiful (—pit'iful), adj. kö-
nyörületlen.

Unpleasant (—plez'ênt), adj.
kellemetlen, kelletlen; —ly,
adv. kellemetlenül; —ness,
s. kellemetlenség, kellet-
lenség.

Unpleas'ed (—plíz'd), adj.
elégületlen.

Unpleasing (—plí'zing), adj.
nem tetsző, tetszetlen.

Unpliant (—plei'ênt), adj.
nem hajlékony, nem enge-
dékeny.

Unplough'ed (—pláud'), adj.
szántatlan.

Unplume (—pljum'), v. a.
tollait kiszedni.

Unpoetic (—poet'ik), —al,
adj. nem költői; —ally,
adv. nem költőileg.

Unpoint'ed (—pain'ted), adj.
hegyetlen, tompa; életlen;
pontozat nélküli.

Unpolished (—pal'isd), adj.
simítatlan; müveletlen.

Unpolite (—poleit'), adj. ud-
variатlan; —ness, s. ud-
variatlanság.

437

Unpolluted

Unpolluted (—palju'ted), adj. fertőzetlen.

Unpopular (—pap'julêr), adj. népszerűtlen.

Unpopular'ity, s. népszerűtlenég.

Unportioned (—por'sánd), adj. möringolatlan.

Unpossessed (—paszszeszt'), adj. el nem foglalt, birtokolatlan.

Unpossible, v. Impossible.

Unpracticable, v. Impracticable.

Unpractised (—prêk'tiszt), adj. tapasztalatlan, gyakorlatlan.

Unprecedented (—presz'edented), adj. példátlan, hallatlan.

Unprecise (—priszeisz'), adj. szabatlan, nem szabatos.

Unprejudiced (—predzs'judiszt), adj. elfogulatlan, előitélet v. elővélemény nélküli.

Unpremeditated (—primed'itéted), adj. szándéktalan, meggondolás nélküli; —ly, adv. meggondolás nélküli.

Unprepar'ed (—pripê'r'd), adj. készületlen; he is —for..., nincsen elkészülve —ra, —re.

Unprepossess'ed (—prepozzesz'd), adj. elfogulatlan, elővélemény nélküli.

Unpretending (—pritend'ing), adj. igénytelen, szerény, mérsékes (kivánságaihan).

Unprevented (—prevent'ed), adj. megelőzetlen, el nem háritott.

Unprincipled (—prin'szípëld), adj. elvtelen, roszelkű.

Unprinted (—print'ed), adj. nyomtatatlan.

Unpriz'able (—preiz'êbl), adj. megbecsülhetetlen; értéktelen.

Unprofaned (—profé'nd), adj. nem szentségtelenített.

Unprofitable (—praší'tébl), adj. nem nyereséges.

Unprof'itably, adv. nem nyereségesen.

Unprohibited

Unprohibited (—prohib'ited) adj. tiltatlan, szabad.

Unprolific (—prolif'ik), adj. gyermektelen, magtalan, meddő.

Unpromising (—pram'iszing) adj. kevés reményt nyújtó.

Unpronounceable (—pronáunsz'êbl), adj. kimondhatlan, kiejthetlen.

Unproper, v. Improper.

Unpropi'tious (—propis'ász), adj. kedvezőtlen, nem kegyes.

Unproportioned (—proporsánd), adj. aránytalan.

Unprosperous, v. Improsperous.

Unprotected (—protek'ted), adj. oltalmatlan.

Unprov'ed (—prúv'd), adj. be nem bizonyított, bizonyítatlan.

Unprovided (—provei'ded), adj. készületlen; el nem látott (—val, —vel); véletlen.

Unprovoked (—provo'kd), adj. kihivatlan; ingerletlen.

Unpunctual (—pánk'tsjuêl), adj. pontatlan.

Unpunished (—pán'isd), adj. büntetlen.

Unpure (—pjur'), adj. tiszítátlan.

Unqualified (—kwal'ifeid), adj. (for) nem képes, nem ügyes; nem mérsékelt.

Unqualify (—kwal'ifei), v. a. képtelenné tenni.

Unquenchable (—kwens'êbl) adj. elolthatlan, csillapítathatlan.

Unquestionable (—kwestz'tsán'êbl), adj. kétségtelen, kétségkivüli, bizonyos.

Unquestionably, adv. kétségtelenüll, kétség kivüli.

Unques'tioned, adj. kérdetlen; kétségbe nem vont.

Unquiet (—kwei'et), adj. nyugtalan; —ness, s. nyugtalanság.

Unrav'el (—rêv'vi), v. a. kibonyolítni; megoldani, megfejteni.

Unreach'ed (—ríts'd), adj. el nem ért.

Unreliable

Unread (—redd'), adj. olvasatlan, el nem olvasott; tanulatlan.

Unreadable (—rí'débl), adj. olvashatlan.

Unready (—red'i), adj. készítetlen, nem kész.

Unreal (—ri'êl), adj. valótlan, lénytelen.

Unreaped (—rípt'), adj. aratatlan.

Unreasonable (—rí'zánêbl), adj. méltánytalan: oktalan; —ness, s. méltánytalanság; oktalanság.

Unrecallable (—rikaal'êbl), adj. visszavonhatlan, megmásolhatlan.

Unreclaim'ed (—riklêmd'), adj. jobbítatlan, jobbulatlan.

Unrecompensed (—rek'ampenszd), adj. jutalmazatlan.

Unreconcilable, v. Irreconcilable.

Unrecord'ed, adj. nem említett; följegyezetlen.

Unrecoverable, v. Irrecoverable.

Unredeemable (—ridím'êbl), adj. kiválthatlan.

Unredress'ed (—ridreszt'), adj. orvosolatlan.

Unreduced (—ridju'szd), adj. nem kevésbített; le nem győzött; el nem szegényült.

Unrefined (—rifein'd), adj. nem finomított.

Unregarded (—rigárd'ed), adj. figyelemre nem méltatott, elhanyagolt.

Unregard'ful, adj. (of), figyelmetlen.

Unregistered (—red'zsisztert), adj. nem lajstromozott.

Unregulated (—reg'julêted), adj. nem szabályozott.

Unrein'ed (—rên'd), adj. feketlen.

Unrelated (—rilê'ted), adj. nem rokon; el nem beszélt. Unrelative, v. Irrelative.

Unrelenting (—rilent'ing), adj. kérlelhetlen, irgalmatlan.

Unreliable (—rilei'êbl), adj.

438

Unsensible

Unsensible, v. Insensible.

Unsent (—szent'), adj. küldetlen; — for, hivatlan.

Unseparable, v. Inseparable.

Unserviceable (—szer'viszébl), adj. hasznavehetetlen; —ness, s. hasznavehetlenseg.

Unsettle (—sze'tl), v. a. forgatni, feldönteni; haboztatni, sorából kivenni; megzavarni (föltételében v. ügyekezetében vkit); to be —d in mind, habozni, tétotvázni; —, v. n. inogni; ingadozni.

Unsettled (—sze't'ld), adj. elintézetlen; határozatlan; meg nem telepedett; tisztálatlan, ülepítetlen; haboz, tétorváz, ingadozó; an — account, számla, mely még nincs leróva; an — mind, ingatagság, habozás.

Unsevered (—szev'erd), adj. elválasztatlan.

Unshaken (—sē'kn), adj. rendületlen.

Unshapen (—sē'pn), adj. indomtalan, alaktalan.

Unshared (—sē'rd), adj. osztozatlan.

Unsheathe (—sidh'), v. a. kirüvelyezni; to — the sword, kardot rántani.

Unsheltered (—sel'terd), adj. hajléktalan, oltalmatlan.

Unshield'ed (—sild'ded), adj. oltalmatlan.

Unship (—sip'), v. a. kiraku (a hajóból), kiürít ni (hajót).

Unshod (—sad'), adj. patkolatlan (ló); mezítábu.

Unshrinking (—sringk'ing), adj. csüggedetlen.

Unshifted (—szíft'ed), adj. szítálan; vizsgálatlan, nyomozatlan.

Unsightliness (—szeit'linesz) s. tetszetlenség.

Unsight'ly, adj. tetszetlen.

Unsincere, v. Insincere.

Unskilful (—szkil'ful), adj. ügyetlen; —ly, adv. ügyetlenül; —ness, s. ügyetlenseg.

Unskilled

Unskilled (—szkil'd), adj. gyakorlatlan, járatlan, ügyetlen.

Unslaked (—szlēkt'), adj. oltatlan.

Unsleeping (—szlíp'ing), adj. álmatlan.

Unslough (—szlao'), v. a. felhagtani, fölverni.

Unsmirch'ed (—szměrts'd), adj. szennytelen, mocsoktalan.

Unsmooth (—szmúdh'), adj. simátlan.

Unsociable (—szo'siébl), adj. társaságtalan, rideg; —ness, s. társaságkerülés, ridegség.

Unsocial, v. Unsociable.

Unsoil'ed (—szail'), adj. szennytelen.

Unsold (—szold'), adj. el nem adott.

Unsoldierly (—szol'dzsárli), adj. nem katonás.

Unsolicited (—szalisz'ited), adj. kéretlen.

Unsolicitous (—szalisz'itász) adj. gondtalan, aggatlan.

Unsolid (—szal'id), adj. nem szilárd; nem tömött (p. érez); nem tiszta (p. arany); tartatlan; —hopes, s. pl. hiú remények.

Unsophisticated (—szofisz'tikéted), adj. nem hamisított; mesterkéletlen.

Unsort'ed (—szaart'ed), adj. rendezetlen; össze nem illő.

Unsound (—száund'), adj. egészségtelen; redves; rothadt; téves; —wood, s. redves v. szűette fa; —docrine, s. tévtan; —sleep, s. nyugtalan álom; —ness, s. egészségtelenség; rothadtság; redvesség; alaptalanság, tévesség.

Unsparing (—szpě'ring), adj. kiméletlen; szigorú, irgalmatlan; bökező; —ness, s. kiméletlenség; bökezőség.

Unspeakable (—szpík'ébl), adj. kimondhatlan.

Unspeak'ably, adv. kimondhatlanúl.

Unsugared

Unspent (—szpent'), adj. ki nem adott (pénz); el nem használt; ki nem merített; ki nem merült.

Unspied (—szpeid'), adj. ki nem kémlelt, észrevétlen.

Unspilled (—szpilt'), adj. el nem csorgatott.

Unspirit (—szpir'it), v. a. elsüggeszteni.

Unspoil'ed (—szpail'), adj. rontatlan.

Unspotted (—szpat'ted), adj. nem pettyes; mocsoktalan, tiszta.

Unstable (—sztě'bl), adj. állhatatlan; ingatag.

Unstaid (—sztěd'), adj. meg nem állított; állhatatlan, változékony; —ness, s. állhatatlanság.

Unstained (—sztěn'd), adj. mocsoktalan; nem tarkázott.

Unstamped (—sztěmpt'), adj. nem bélyegzett.

Unstayed, v. Unstaid.

Unsteadiness (—szted'inesz), s. állhatatlanság, lengetegség, változékonyaság.

Unstead'y, adj. állhatatlan, lengeteg, változékony.

Unstrain'ed (—sztrēnd'), adj. fesztelen.

Unstrength'ened (—sztrengthend), adj. meg nem erősített.

Unsubdu'ed (—szábdju'd), adj. le nem igazott, alá nem vetett.

Unsubmissive (—szábmisz'sziv), adj. magát alá nem vető.

Unsubmitting, v. Unsubmissive.

Unsubstan'tial (—szábszten'sél), adj. lényegtelen.

Unsuccessful (—szákszesz'ful), adj. sikertelen; —ly, adv. sikertelenül; —ness, s. balsiker, fölsülés.

Unsuf'ferable (—száff'erébl), adj. szenvedhetetlen, türhetetlen, kiállhatatlan.

Unsuff'cient (—száffis'ent), adj. nem elégséges.

Unsug'ared (—sug'gàrd), adj.

440

Unsuitable

czukrosítatlan, nem czukrozott.

Unsuit'able (—szju'têbl), adj. oda nem illő, oda nem való; helytelen; illetlen; —ness, s. helytelenség, illetlenség.

Unsuit'ed (—szju'ted), adj. (for) nem alkalmas, nem való (-ra, -re).

Unsullied (—szál'lid), adj. szennytelen, bepiszkolatlan.

Unsummoned (— szám' —mánd), adj. idézetlen, törvényszék elé nem idézett.

Unsupplied (—szűpplei'd), adj. (with) el nem látott (-val, -rel).

Unsupportable (—szűpport' –ébl), adj. elviselhetlen, türhetetlen.

Unsure (—súr'), adj. bizonytalan; nem biztos.

Unsurmountable (—szár-máunt'ébl), adj. áthághatlan.

Unsusceptible (—szűszszeptibl), adj. nem fogékony.

Unsuspect'ed (—szűszpekt'ed), adj. nem gyanús, gyaműban nem tartott.

Unsuspect'ing, adj. nem gyaműsködő.

Unsweetened (—szwít'end), adj. nem édesített.

Unsymmetrical (—szimet'rikél), adj. méraránytalan; —ly, adv. méraránytalanúl.

Unsystematic (—szisztimet'ik), —al, adj. nem rendszeres; —ally, adv. nem rendszeresen.

Untainted (—tēnt'ed), adj. mocsoktalan: szeplőtlen, tiszta; —ly, adv. szeplőtelenül; —ness, s. szeplőtlenség.

Untamable (—tēm'ébl), adj. szelidíthetlen.

Untam'ed (—tēmd'), adj. szelidítetlen, szilaj, vad.

Untan'gle (—teng'gl), v. a. kibonyolítni, kibontani.

Untarnished (—tár'nisd), adj. el nem fénytelenített.

Untasted

Untasted (—tészt'ed), adj. meg nem izlelt.

Untaste'ful (—tészt'ful), adj. izetlen.

Untaught (—taot'), adj. nem oktatott.

Unteach'able (—títs'ébl), adj. nem tanulékony: —ness, s. tanulékonyság hiánya.

Unteam (—tím'), v. a. kifogni.

Untemperate (—tem'perét), adj. mérsékletlen.

Untempered (—tem'perd), adj. nem mérsékelt; készítetlen; oltatlan.

Untempting (—tem't'ing), adj. nem csábos, nem kecsegítető.

Untenable (—ten'ébl), adj. tarthatlan.

Unthankful (—thêngk'ful), adj. hálátlan, háladatlan; —ly, adv. hálátlanúl; —ness, s. hálátlanság, háladatlanság.

Unthinking (—think'ing), adj. gondolatlan; —ness, s. gondolatlanság.

Un'thrift (—thrift), s. and adj. pazar.

Unthrift'iness, s. pazarlás, tékozlás.

Unthrift'y, adj. nem gazdálkodó, nem takarékos, tékozló.

Unthrone (—throon'), v. a. tróntól megfosztani, trónbál letenni.

Untidiness (—tei'dinesz), s. takarékosság hiánya.

Untidy (—tei'di), adj. nem takaros; készülletlen.

Untie (—tei'), v. a. föloldozni, fel-, megoldani, fölboniani.

Until (—til'), prp. and adv. -ig; míg, míg nem; — they arrive, míg meg nem érkezik.

Untimeliness (—teim'linesz), s. alkalmatlan idő.

Untimely (—teim'li), adj. roszkori; adv. roszkor.

Untirable (—tei'rêbl), adj. fáradhatlan.

Untired (—tei'rd), adj. fáradatlan.

Untutored

Untitled (—tei'tld), adj. czímtelen.

Unto, prp. — v. To.

Untold (—taold'), adj. mondatlan; számldátlatan.

Untolerable, v. Intolerable.

Untombed (—tumd'), adj. temetetlen.

Untouchable (—táts'ébl), adj. érinthetlen.

Untouch'ed (—táts'd), adj. érintetlen.

Untoward (—to'wârd), adj. esetlen; ügyetlen, sete; agyafúrt, akaratos; kellemetlen, kelletlen; —ly, adv. esetlenül, ügyetlenül; akaratosan, makacsúl; —ness, s. esetlenség, ügyetlenség; akaratosság, makacsság; kelletlenség.

Untrace'able (—trēsz'ébl), adj. kinyomozhatlan.

Untransferable (—trēnszfer'ébl), adj. átruházhatlan.

Untranslatable (—trēnszlét'ébl), adj. lefordithatlan.

Untreatable (—trít'ébl), adj. nem bánhatós, önfejű.

Untri'ed (—treid'), adj. nem kisértett; próbálatlan; tapasztalatlan; vallatatlan; to leave no way —, minden módot elkövetni.

Untroub'led (—tráb'ld), adj. nem zavarosított: háborútatlan; aggatlan, bűtalan.

Untrue (—tru'), adj. nem igaz; valótlan; —ly, adv. igaztalanúl, hamisan.

Untrustiness (—trászt'inesz) s. megbizhatlanság; hútelenség.

Untrusty (—trászt'i), adj. megbizhatlan; hűtelen.

Untruth (—truth'), s. igaztalanság, valótlanság.

Untune (—tjun'), v. a. elhangudni.

Unturn'ed (—törnd'), adj. meg nem fordított, fordítatlan; to leave no stone —, minden követ megmozgatni, minden lehető eszközt felhasználni, minden módot elkövetni.

Untutored (—tju'tárd), adj. nem oktatott; műveletlen.

441

Upbear

Upper

Urge

lenni, vminek megfelelhet-
ni; to be — to snuff, eszé-
lyesnek, ravasznak lenni;
to keep one's heart —, el
nem csüggedni; coffee is
sure to go —, a kávé bi-
zonyosan drágabb lesz, a
kávé ára bizonyosan fel
fog menni; what is — now?
mi történt? mi az újság?
to stand —, felállani; to
stand — for one, pártjára
kelni vkinek; to come —
with one, utólerni vkit;
felérni vkivel; his blood
is —, forr a vér ereiben;
it is all — with him, oda
van, vége van; — to the
knees, térdig — to the
present, mostandig; — and
down, föl s alá.

Upbear (—běr'), v. a. irr.
fenntartani, támogatni.

Upbraid (—brěd'), v. a. to —
one with..., szemére hány-
ni, szemére vetni vkinek
vmit; to — one for ...,
megpírongatni vkit vmiért.

Upbring (—bring'), v. a. irr.
fölnevelni.

Upcast (—kászt'), s. hajítás
(kúpjátékban); adj. fel-
iítött.

Updraw (—drao'), v. a. irr.
felhúzni, felvonni.

Upgrow (—grao'), v. n. irr.
felnőni.

Upheave (—hív'), v. a. föl-
emelni.

Uphoard (—hoord'), v. a.
felvakásolni, felhalmozni.

Uphold (—haold'), v. a. irr.
(v. to Hold) fenntartani;
feltartani.

Upholsterer (—hol'sztěrěr),
s. felpárnázó, matrácz-csi-
náló, pamlag-csináló, bú-
toros.

Up'land (—lênd), s. felvidék,
felföld.

Uplay, v. to Uphoard.

Uplift (—lift'), v. a. fölemelni.

Upmost (—maoszt'), adj.
legfelső.

Upon (áp-án'), prp. -on, -en,
-n; -ra, -re; -val, -vel: to
sit — thorns, tiükén ülni;
put it — the table, tegye

az asztalra; to steal —
one, vkit meglepni; to live
— potatoes, burgonyával
táplálkozni; I take it —
myself, magamra vállalom;
to take pity — one, könyö-
rűlni rkin: to be hard —
one, szorongatni vkit; —
my word, becsületszaram-
ra; — my arrival, midőn
megérkeztem; once — a
time there was a king,
volt egyszer egy király: —
the whole, egészben vére;
— pain of death, halálos
büntetés alatt; — my prin-
ciples, elveim szerint.

Upper (áp'pěr), adj. felső;
főbb; the — ten thousand,
a gazdag földes-urak, a
főnemesség; the — classes,
a főbb osztályok; — lip, s.
felső ajak; — story, s.
felső emelet; (átv. ért.)
fej.

Up'perhand (—hênd), s.
előny, előség; to get the
— of ..., eröt venni, felül-
kerülni vkin v. vmin.

Up'permost, adj. legfelső;
to be —, felülkerekedni;
túlnyomónak lenni: that
is always — in his mind,
mindig ez forog fejében.

Uppish (áp'pis), adj. fenn-
héjázó; —ness, s. fennhé-
jázás.

Upraise (—rēz'), v. a. föl-
emelni; magasztalni, di-
csérni.

Uprear (—rír'), v. a. felállí-
tani; fölnevelni.

Up'right (—reit), adj. egye-
nes, egyenest-álló, fölegye-
nesedett; igazlelkű, becsü-
letes, őszinte; an — man,
egyenes ember; an — mind,
egyenes gondolkodás; —ly,
adv. egyenesen, becsülete-
sen, őszintén; —ness, s.
egyenesség, igazlelkűség,
őszinteség.

Uprise (—reiz'), v. n. irr.

kelni, fölkelni; emelkedni.

Uproar (—roar'), s. lárma,
zenebona.

Uproarious (—roar'iász), adj.
lármás, zenebonás.

Uprouse (—ráuz'), v. a. föl-
ébreszeni.

Upset (—szet'), v. a. irr. fel-
dönteni.

Upshot (—sat'), s. kimenetel,
vége, eredmény.

Up'side (—szeid), s. felső
rész; to turn — down, min-
dent felforgatni, össze-visz-
szílni, zűrzavarba hozni.

Upsoar (—szoar'), v. n. föl-
lengeni.

Up'start (—sztárt), s. érdem-
telen szerencsi; v. n. fel-
ugrani, felszökelni, fellö-
velni; hirtelen felnőni.

Up'ward (—ward), s. tető,
csúcs, csúp; hegye vminek;
adj. felső.

Up'wards, adv. fölfelé; — of
a year, egy évnél több.

Upwind (—weind'), v. a. irr.
föltekergetni; fölgombolyít-
ni.

U'ran, v. Uranium.

Uranium (jurě'niám), s. sár-
gany; protoxide of —, sár-
ganyélecs.

Uranography (jurênag'rêfi),
s. égrajz.

Uranology (jurênal'odzsi), s.
égtan.

Uranometry (jurēnam'itri),
s. égmérés.

Uranus (ju'rěnăsz), s. Ura-
nus, végör (bolygócsillag).

Urban (jur'bên), adj. vá-
rosi.

Urbane (jurbēn'), adj. udva-
rias.

Urbanity (jurbên'iti), s. ud-
variasság.

Urchin (ár'tsin), s. sün, sül;
csintalan gyermek.

Ure (jur), s. gyakorlat, szo-
kás, járás, járat; to put
one's self in —, nekitö-
rődni; —, —ox, s. jáhor,
bölény.

Urea (ju'riê), s. húgyany.

Urethra (juri'trê), s. húgy-
cső.

Urethrotomy (jurithrat'omi),
s. húgycsőmetszés.

Urge (árts), v. a. sürgetni,
sürgelni; siettetni; unszol-
ni; érvesítni, érvényesítni
akarni; to — on the

443

Urgency

Use

Utter

workmen, a munkásokat
sürgetni; to — one's pre-
tensions, igényeivel elő-
állani; it was —d that
etc., arra hivatkoztak,
hogy stb.

Urgency (árts'enszi), s. sür-
getőség, sürgető szükség.

Urg'ent, adj. sürgős, sürge-
tős.

Urg'ing, s. sürgetés; siette-
tés.

Uric (ju'rik), adj. — acid, s.
húgysav.

Urinary (ju'rinêri), adj. —
bladder, s. húgyhólyag.

Urine (ju'rin), s. húgy; v. n.
hugyozni.

Urn (árn), s. veder, hamv-
edény; vízes korsó.

Ursa (ár'szé), s. gönczöl; —
minor, kis medve; —major,
s. gönczöl, gönczöl szekere.

Us (áz), pron. minket, ben-
nünket, nekünk; he told
— of it, ő mondta meg ne-
künk; he does not under-
stand —, nem ért bennün-
ket; to —, nekiünk; hoz-
zánk; with —, velünk;
from —, tölünk; of —, ró-
lunk; tölünk; one of —,
egyikünk; amongst —, kö-
zöttünk; from amongst —,
közülünk; after —, utá-
nunk.

U. S. = United States, egye-
sült államok.

Usage (ju'zedzs), s. szokás;
velebánás; ill —, méltat-
lankodás.

Usance (ju'zénsz), s. szokás,
üzleti szokás; kamatláb;
szokásos váltófizetési idő.

Use (júz), s. használat; ha-
szonvétel; haszon; kamat;
szokás; to make — of a
thing, vmit használni, vmi-
vel élni; to be in —, szo-
káshan lenni; it is out of
—, nincs használatban; —
makes perfectness, qua-
korlás mesterré teszen; I
cannot make any — of it,
it is of no — to me, nem
vehetem hasznát; it is no
— talking to him, hiába

beszél az ember neki; all
my endeavours were of no
—, hiába fáradoztam; to
put to —, kamatra kiadni;
to pay —, kamatot fizetni.

Use, v. a. használni (vmit),
élni (vmivel); bánni (vki-
vel); to — severity, szigort
használni; to — violence,
erőszakoskodni; to — in-
sulting expressions to-
wards one, sértő szavakkal
illetni vkit; to — one ill,
roszál bánni vkivel, mélt-
tatlankodni vkin; to — one
well, jól bánni vkivel; to
— up, elhasználni, fogyas-
tani; to — one's self to —,
megszokni; nekitörődni;
—, v. n. szokni; he —d to
say, azt szokta mondani;
I —d to go to church, a
templomba szoktam menni;
to grow —d to it, hozzá-
szokni.

Use'ful, adj. hasznos, haszn-
vehető; —ly, adv. haszno-
san: —ness, s. hasznosság,
hasznavehetőség, használat-
tosság.

Use'less, adj. haszontalan,
hasznavehetetlen, használ-
hatlan; —ly, adv. haszon-
talanál; —ness, s. haszna-
vehetlenség, haszontalan-
ság, használhatlanság.

Usher (ás'ér), s. ajtónálló,
bejelentő, bevezető; szer-
tartó mester; v. a. to —
one in, vkit bevezetni, be-
jelenteni.

Uso, v. Usance.

Usquebaugh (ászkibá'), s.
rozspálinka.

Ustion (ász'tsán), s. égetés:
égés, elégés.

Usual (ju'zsuêl), adj. szoká-
sos; szokott, közönséges,
rendszerüti; —ly, adv.
közönségesen, rendesen, szo-
kás szerint.

Usufruct (ju'zufrákt), s. ha-
szonélvezés.

Usure (ju'zsjur), v. n. uzsó-
ráskodni.

Usurer (ju'zsjurér), s. uzsó-
rás, uzsoráskodó.

Usurious (ju'zsuríašz), adj.
uzsorás; —ly, adv. uzsó-
ráskodva, uzsorával.

Usurp (juzárp', juzörp'), v. á.
bitorolni.

Usurpa'tion, s. bitorlás.

Usurp'er, s. bitorló, bitor.

Usurp'ingly, adv. bitorolva.

Usury (ju'zsjuri), s. uzsora,
uzsoráskodás.

Utensil (ju'tenszil, juten'-
szil), s. eszköz, műszer;
edény, konyhaedény; föld-
művelési eszköz; —s of
war, hadiszer.

Uterine (ju'terin), adj. méh
., — fury, s. méhdüh
— sister, s. félnővér, nővér
(anyai részről).

Uterus (ju'terász), s. méh,
anyaméh.

Utile (ju'til), adj. hasznos
(n. h.).

Utilitarian (jutilitérién), adj.
haszonelvű.

Utilita'rianism, s. haszon-
elvűség.

Utilisation (jutilizésőn), s.
hasznosítás.

Utility (jutil'ity), s. hasznos-
ság.

Utilize (ju'tileiz), v. a. hasz-
nosítni.

Utmost (át'maoszt), adj.
végös, legnagyobb, legfőbb;
the — limits, végső v. vég-
határok; to listen with
the — attention, a legna-
gyobb figyelemmel hall-
gatni (vkit); with the —
despatch, a legnagyobb
sietséggel: — s. to the —
of my power, tőlem kitel-
hetőleg; I'll do my —, meg-
teszem a mi tőlem telik.

Utopia (juto'pié), s. János
pap országa, Utopia.

Utopian (juto'pién), adj. uto-
piai.

Utter (át'tér), adj. teljes,
egész, végső; an—stranger,
egésen idegen; in — dark-
ness, teljes sütétségben: —
ruin, végromlás; —ly, adv.
teljesen, egészen.

Utter (át'tér), v. a. ejteni,
kimondani, szólni; kiad-

444

Utterable

ni, forgalomba hozni; he
could not — a word, szót
sem tudott szólni; to —
one's mind, véleményét
kimondani; to — forgeries,
hamisítványokat forgalom-
ba hozni.

Ut'terable, adj. kimondható;
not —, kimondhatlan; —
ness, s. kimondhatóság.

Utterance (át'těrěnsz), s. ki-
mondás, kiejtés; kifejezés;
to give — to . ., kifejezést
adni -nak, -nek.

Uttermost (át'termaoszt),
adj. végső, legnagyobb,
legutolsó; to pay to the —
farthing, mind egy fillérig
megfizetni.

Uvula (juvjulê), s. nyelvsap.

Uxurious (ágzo'riász), adj.
feleségébe szerelmes, fele-
ségét imádó.

V

V (ví), s. a V betű neve.

Vacancy (věkěnszi), s. üres-
ség; ür; üresség (hivatal-
ban); szűnidő; gondolat-
üresség.

Va'cant, adj. üres; megürült;
—ly, adv. to stare —ly
at . ., gondolat nélkül sze-
mét mereszteni -ra, -re.

Vacate (vě'kět), v. a. meg-
ürítni; elenyésztetni, el-
törülni; to — a place, hi-
vatalról lemondani.

Vaca'tion, s. megüresedés;
üres idő; —time, s. szűn-
idő; —s, s. pl. törvény-
szünet, iskolasziínet.

Vaccinae (vêk'szini), s. pl.
tehénhímlő, védhímlő.

Vaccinate (vêk'szinét), v. a.
tehénhímlőt oltani.

Vaccina'tion, s. tehénhímlő-
oltás.

Vaccine (vêk'szein), adj. te-
hén . . .; —lymph, —matter,
s. tehénhímlőanyag.

Vacillant (vêsz'llênt), adj.
ingadozó; elhatározatlan.

Vacilla'tion (vêszillésán), s.
ingás, ingadozás; elhatá-
rozatlanság.

Vacuate

Vacuate (vêk'juët), v. a. üre-
sítni, kiürítni; hiúsítni.

Vacuation (vêkjuēsǎn), s.
üresítés.

Vacuity (vêkju'iti), s. üres-
ség.

Vacuous (vêk'juǎsz), adj.
üres.

Vacuum (vêk'juǎm), s. ür-
hely.

Vade (věd), v. n. eltünni.

Vagabond (vêg'éband), s.
csavargó, kóborló.

Vagary (vêgéri), s. ötlet,
ábránd; csény.

Vagina (vêgi'nê), s. méh-
hüvely.

Vagrancy (vê'grënszi), s. or-
szágfutás, kóborság, csa-
vargás.

Va'grant, s. and adj. ország-
futó, országos kóbor, csa-
vargó.

Vague (vēg), adj. tévedező,
határozatlan, bizonytalan.

Vail, v. Veil.

Vail (vēl), v.n. engedni; v. a.
lebocsátani, leejteni, leven-
ni; s. the — of the sun,
napnyugat.

Vail'ful, adj. előnyös.

Vain (vēn), adj. hiú; hiába-
való, haszontalan; to be
— of . ., hiúnak lenni -ra,
-re; in —, hiába; —ly,
adv. hiún; haszontalanúl;
—ness, s. hiúság; haszon-
talanság, hiábalaváság.

Vainglorious (vēnglo'riász),
adj. dicsekedő.

Vainglo'ry, s. dicsekedés.

Vale (vēl), s. völgy; ajándék;
borravaló.

Valediction (vêlidik'sǎn), s.
bűcsúvétel.

Valedic'tory, adj. bűcsú . . .
bűcsuzási.

Valentine (vêl'entein), s. Bá-
lint (finév); szerető; febr.
14-én írott szerelmes levél.

Valerian (vêli'riên), s. gyö-
könke.

Valet (vêl'et), s. inas, szolga.

Valetudinarian (vêlitjudiné-
riên), s. and adj. göthös-
ködö.

Valiant (vêl'jênt), adj. vitéz,
bátor, derék; —ly, adv. vi-

téziül, derekasan; —ness,
s. vitézség.

Valid (vêlid), adj. erős; ér-
vényes; to be —, érvényes-
nek lenni; to make —, ér-
vényesítni, megerősítni;
—ly, adv. érvényesen; —
ness, s. érvényesség.

Validate (vêl'idet), v. a. ér-
vényesítni.

Valida'tion, s. érvényesítés.

Valid'ity, v. Validness.

Valise (vélíz'), s. batu.

Vallation (vêlle'sǎn), s. el-
sánczolás.

Valley (vêl'li), s. völgy; — of
tears, siralomvölgy.

Vallise, v. Valise.

Valorous (vêl'ǎránsz), adj.
bátorszívű, vitéz; —ly, adv.
vitézül, derekasan.

Valour (vêl'ǎr), s. vitézség,
bátorszívűség.

Valuable (vêl'juébl), adj. be-
cses, értékes; —s, s. pl. ér-
tékszer; drágaságok.

Valuation (vêljuë'sǎn), s.
becslés.

Valua'tor, s. becslő.

Value (vêl'ju), s. érték, becs;
of no —, értéktelen; to
attach much — to . . .,
nagyra becsülni vmit; to
set no — upon, kevésre be-
csülni, értéktelennek tar-
tani vmit; —, v. a. becs-
leni; becsülni; —, v. n. to
— on, upon, váltót intéz-
vényezni v. tukványozni
-ra, -re.

Val'ueless, adj. értéktelen.

Val'uer, s. becslő.

Val'uing, s. becslés.

Valve (vêlv), s. szelep, szel-
lentyű; billentyű; ajtó-
szárny; —s of the heart,
szívbillentyűk.

Vampire, Vampyre (vêm'-
peir), s. vampir, lidércz-
hártyorr; vérsopó.

Van (vên), s. szekér, oldalos-
szekér; elődandár, előse-
reg, elővéd; szórólapát.

Vandal (vên'dêl), s. vend;
dúló, pusztító.

Vane (vên), s. velencze, szél-
vitorla, házvitorla.

445

Vanguard

Vanguard (vên'gárd), s. elb-
véd, elbőhad.

Vanilla (vênil'lé), s. vanilia.

Vanish (vên'is), v. n. el-
tünni.

Vanity (vên'iti), s. hiúság;
semmiség, mulandóság; di-
csckedés.

Van'quish (véng'kwis), v. a.
legyőzni, meggyőzni.

Van'quisher, s. győz, gyö-
zelmés.

Vantage (vánt'edzs), s. előny;
feliümulás, túlerő; v. a.
kedvezni (vkinek).

Vapid (vêp'id), adj. ízetlen,
ízevesztett; —ness, s. ízet-
lenség.

Vapor, v. Vapour.

Vaporate (vêp'orét), v. a.
kigőzölgeni, kipárolgani.

Vapora'tion, s. kigőzölgés,
kipárolgás.

Vaporer (vê'párěr), s. nyegle.

Vaporish (ve'páris), adj. gő-
zös, párás; szeszélyes.

Vaporous (vê'párász), adj.
gőzös, párás; szélokozó,
puffasztó.

Va'pory, v. Vaporish.

Vapour (vê'pár), s. gőz, pá-
ra; szeszély; szélszorulás;
to be in —s, szeszélyesked-
ni; —bath, s. gősfürdő;
—, v. n. ki-, elgözőlni.

Vardingal, v. Farthingale.

Variable (vê'riébl), adj. vál-
tozékony, változatos; áll-
hatatlan; —ness, s. válto-
zékonyság.

Va'riably, adv. változéko-
nyan.

Variance (vê'riénsz), s. egye-
netlenség, viszály, viszály-
kodás; to be at — with . .,
ellenkezni -val, -vel; vi-
szálykodni, egyenetlenked-
ni; egyenetlenségben lenni
-val, -vel: he is at — with
fortune, nem kedvez neki a
szerencse; this theory is
at — with fact, czen elmé-
let nem egyezik a valóság-
gal; to set one at — with . .,
összeveszítni vekit-val, -vel.

Variate (vê'riét), v. a. változ-
tatni.

Varia'tion, s. változtatás,

változat; eltérés; —s of
the compass, a delejtű el-
hajlása.

Varied (vê'rid), adj. változ-
tatott: különféle.

Variegate (vê'riegét), v. a.
tarkitni.

Va'riegated, adj. tarha, sok-
színű.

Variega'tion, s. tarkítás; tar-
kaság, sokszínűség.

Variety (vê're'iti), s. külön-
féleség; változkosság vál-
tozat.

Various (vê'riász), adj. kül-
lönféle, többféle; változa-
tos; —ly, adv. különléle-
képen; —ness, s. külön-
féleség.

Varix (vê'riksz), s. vérérdag,
éresomó.

Varlet (vár'let), s. szolga,
mas. cindar.

Varletry (vár'letri), s. gáz-
nép; csürhe nép, csöcselék.

Varnish (vár'nis), s. máz,
kencze, firnás; v. a. ken-
czézní, bejirnászolni.

Var'nisher, s. kenezőz.

Vary (vê'ri), v. a. változtatni;
v. n. változni; különbözni;
s. változás.

Va'rying, s. változás, változ-
tatás; adj. változatos.

Vascular (vész'kjalér), adj.
edényes, edénydús (test-
rész).

Vасulous, v. Vascular.

Vase (vêz), s. diszedény.

Vas'sal (vész'él), s. jobbágy,
hűbérnák, alattraló, va-
zall.

Vas'salage, s. razallság.

Vast (vêszt), adj. nagy, rop-
pant; nagy terjedelmű;
—ly, adv. roppantúl; —
ness, s. roppantság.

Vastation (vész'tésán), s.
puszítás, pusztulás.

Vasty (vêszt'i), adj. rop-
pant.

Vat (vêt), s. kád: ferment-
ing, —, erj-edény.

Vatican (vet'ikên), s. Vat-
kán (domb neve); Vatiká-
non álló pápai palota.

Vaticmate (vêtisz'inét), v. a.
jósolni.

Varied

Vein

Vaticina'tion, s. jóslás.

Vaudevil (vaod'vil), s. nép-
dal.

Vaudeville, v. Vaudevil.

Vault (vaolt), s. bolt, bolto-
zat; boltiv; pinczebolto-
zat, pincze; hölt-alag, sí-
bo't; v. a. boltozni; v. n.
ugrani: to — on one's
steed, felüctni magát a
lóra.

Vaunt (vaant), s. diesckedés,
kérkedés; to make — of a
thing, to make it one's —,
dicsekedni imirel; —, v. a.
magasítadni, diesérni; —,
v. n. dicsekedni.

Vaunt'er, s. dicsekedő, kér-
kedi.

Vaunt'ful, adj. kérkedékeny.

Vaunt'ingly, adv. dicsekedve.

Veal (víl), s. borjúhús; roast
—, borjúsiült.

Vector (vek'tǎr), s. vonsugár,
vezérsugár.

Vedlette (vedet'), s. tábor-
szem, lovagör.

Veer (vír), v. n. fordúlni;
the wind —ed about, a
szél megfordúlt; —, v. a.
megfordítni; nekiereszteni
(kötelet).

Vegetable (vedzs'itöbl), adj.
nörényi; — kingdom, s.
növényország; — acids, s.
pl. növényosavak: — phy-
siology, s. növényélettan
—s, s. pl. növények: főze-
lék.

Vegetate (vedzs'itét), v. n.
tenyészni; növényéletet
élni.

Vegetation, s. növényzet:
növényélet.

Veg'etative, adj. tenyészeti;
—ness, s. tenyészés.

Vegetive (vedzs'tiv), adj.
növénynemű, növényi; —
life, s. növényélet.

Vehemence (vi'himensz), s.
hevesség: nagyság.

Ve'hement, adj. heves; nagy,
erős; —ly, adv. hevesen.

Vehicle (vi'hikl), s. kocsi;
segédszer.

Veil (vél), s. fátyol; v. a. be-
fátyolozni, beleplezni.

Vein (vén), s. vér-ér, visz-ér;

446

Velleity

ér (fában); kedv, hangu-
lat; to open a —, eret
vágni.

Velleity (vel'li-iti), s. puszta
akarat; an imperfect —,
gyönte akaródzás.

Vellicate (vel'likét), v. a.
csipni, tépni; ingerelni;
rángatni.

Vellica'tion, s. csipkedés, té-
pegetés; rángás.

Vellum (vel'lám), s. íróhár-
tya; —paper, s. relinpapi-
ros.

Velocity (velasz'iti), s. sebes-
ség, gyorsaság.

Velours (velúrz'), s. bársony-
kefe.

Velvet (vel'vit), s. bársony;
— black, s. elefántesont-
korom; — flower, s. bár-
sonyvírag; — rose, s. se-
lyemrózsa; — runner, s.
vízi guvat; —, v. a. bár-
sonyt szőni.

Velveteen (velvetín'), s. fél-
bársony.

Venal (vi'nêl), adj. vér-ér...
megvásárolható; megvesz-
tegethető.

Vena'ity, s. megvesztegethe-
tőség; megvásárolhatóság.

Venatic (venêt'ik), adj. va-
dászati.

Venation (veně'sǎń), s. va-
dászás, vadászat.

Vend (vend), v. a. eladni.

Vendee (vendí'), s. vevő.

Vendible (vend'ibl), adj. ke-
lendő, könnyen eladható;
—ness, s. kelendőség.

Vendor, Vender (vend'ér), s.
eladó.

Vendue (vendju'), s. kótya-
vetye.

Veneer (viní'r'), v. a. szelvé-
nyezni, falapozni; —ing,
s. szelvényezett munka;
—s, s. pl. borításfa.

Veneice (ven'ifisz), s. mé-
regkeverés.

Venenate (ven'inēt), v. a.
megmérgezni.

Venena'tion, s. megmérge-
zés.

Venenose (veninoz'), adj.
mérges. [ség.

Venerabil'ity, s. tiszteletes-

Venerable

Venerable (ven'erěbl), adj.
tiszteletes, tiszteletreméltó.

Venerate (ven'crét), v. a. tisz-
telni.

Venera'tion, s. tisztelés, tisz-
telet.

Ven'erator, s. tisztelő.

Venereal (vini'riél), adj. sze-
relmi; buja; — distemper,
s. bujasenw.

Vene'rean, adj. szerelmi.

Venyery (ven'eri), s. vadász-
ság, vadászat; bujaság,
bujálkodás.

Venesection (viniszek'sǎń),
s. érvágás.

Venetia (veni'sè), s. Velen-
ce.

Venetian (venis'sǎń), adj. ve-
lenczei, —blind, s. redőny.

Venew (venju'), s. döfés, tá-
madás.

Venge'ance (vendzs'ěnsz), s.
boszú, boszúlás; with a —,
nagjon; keményen, heve-
sen; when a wise man
errs, he errs with a —,
okos, ha botlik, nagyot
botlik; to take — of . . .,
boszút állani vkin.

Venge'ful, adj. boszúcággyas.

Venge'ment, s. megboszú-
lás.

Veniable, v. Venial.

Venial (vi'niél), adj. megbos-
esátható, bocsánandó: —
ness, s. megbocsáthatóság.

Venice (ven'isz), s. Velencze.

Venison (ven'izn), s. vad;
vadhús.

Venitian, v. Venetian.

Venom (ven'ám), s. méreg;
v. a. megmérgezni.

Venomous (ven'ámász), adj.
mérges; megmérgezett;
vészhozó: —ness, s. mér-
gesség.

Vent (vent), s. lég: szellőző
rés, szelelőlyuk; gyűjtő-
lyuk; nyilás; eladás, vá-
sár; to give — to one's
anger, haragját kiönteni;
to give — to one's feelings,
érzelmeinek kifejezést ad-
ni, szivét kiönteni; to take
—, füstöt vetni, kitudódnı,
elhíresedni; —, v. a. utat
nyitni, nyilást csinálni;

Verbal

to — one's passion, mérgét
kifúni; —, v.n. szaglálódni.

Vent'age, s. szellőző rés, sze-
lelőlyuk.

Ventail (vent'ēl), s. sisakros-
tély.

Venter (ven'těr), s. has; méh,
anyaměh.

Ventiduct (ven'tidăkt), s.
széleső.

Ventilate (ven'tilét), v. a.
szellőztetni; szeletni; szél-
fogóval ellátni; nyomoz-
gatni, vizsgálgatni.

Ventila'tion, s. szellőztetés;
szelelés.

Ventilator (ven'tilétěr), s.
szellelmtő.

Ventose (ventooz'), adj. sze-
les; kérkedékeny.

Ventricle (ven'trikl'), s. gyo-
mor; üreg: —s of the
heart, szívüregek.

Ventriloquist (ventril'lo-
kwiszt), s. hasbeszélő.

Ventriloquy (ventril'lokwi),
s. hasbeszéd.

Venture (ven'tsár), s. me-
rénylet; to run the —, me-
rényelni; to put a thing
to the —, szerenesére vetni
vmit; at a —, találomra;
—, v. a. bátorkodni, meré-
szelni, merni; to — out,
merni kimenni, kimeré-
szelni: to — on, upon, me-
rényleni; —, v. a. koczkáz-
tatni, szerencsére vetni.

Venturesome, v. Venturous.

Venturous (ven'tsárász), adj.
merész, merénykedő; —ly,
adv. merészen, merényked-
ve; —ness, s. merényke-
dés.

Venue (ven'ju), s. szomszéd-
ság: szomszédráros, szom-
szédfalu.

Venus (ví'nǎsz), s. Venus;
estesillag, hajnalesillag.

Veracious (virě'sǎsz), adj.
igazmondó.

Veracity (virész'iti), s. igaz-
mondóság.

Veranda (virén'dě), —h, s.
fedett erkély, fedett fo-
lyosó.

Verb (verb), s. ige.

Verbal (verb'él), adj. szóbeli;

447

Verbality

szószerinti; — process, s.
jegyzőkönyvi kihallgatás;
— translation, s. szósze-
rinti fordítás; —ly, adv.
elő szóval; szószerint, szó-
ról szóra.

Verbal'ity, s. szőértelem, be-
tűszerinti értelem.

Verbatim (verbē'tim), adv.
szóról szóra.

Verberate (ver'berēt), v. a.
verni. [gés.

Verbera'tion, s. verés; reż-

Verbose (verboosz'), adj. bö-
beszédű, szós.

Verbosity (verbasz'iti), s.
szódár; böbeszédűség.

Verdancy (ver'děnszi), s. vi-
rulat, zöldelés.

Ver'dant, adj. viruló, zöld.

Verderer (ver'děrěr), s. vad-
mester, erdész.

Verdict (ver'dikt), s. itélet,
határozat.

Verdigrise (ver'digrísz), s.
rézzöld.

Verdure (ver'djur), s. zöld,
zöldelés.

Verecund (ver'ekánd), s. sze-
mérmes, szerény.

Verecund'ity, s. szemérmes-
ség, szerénység.

Verge (verdzs), s. szél, vég;
vessző; v. n. (to) hajlani
(-ra, -re).

Veridical (virid'ikèl), adj.
igazmondó.

Veriest (ver'i-eszt), adj. nyil-
vánvaló, valódi; the —
rogue, kitanult gazember.

Verifiable (ver'ifei-êbl), adj.
igazolható, bebizonyítható,
hitelesíthető.

Verification (verifikē'săn), s.
igazolás, bebizonyítás, hi-
telesítés.

Verify (ver'ifei), v. a. igazolni, bebizonyítni, hitelesítni.

Verily (ver'ili), adv. valóban,
igazán; —, —, bizony, bi-
zony.

Verisunilar (veriszim'ilêr),
adj. valószínű.

Verisimility (veriszimil'iti),
s. valószínűség.

Veritable (ver'ítébl), adj.
igazi, valódi, valóságos.

Veritably

Ver'itably, adv. valódilag;
igazán.

Verity (ver'iti), s. valóság,
igazság.

Vermicelli (vermitsel'i), s.
pl. vékony metélt.

Vermicular (vermik'julêr),
adj. féregképű.

Vermiform, v. Vermicular.

Vermifuge (ver'mifjudzs), s.
féregszer, gilisztaszer.

Vermilion (vermil'ján), s.
biborbogár; csinőber; vörös festék: vörös ténta.

Vermily, v. Vermilion.

Vermin (ver'min), s. kártékony kisebb állatok (büdös férgek, bogarak, tetvek, egerek, patkányok); ringyrongy nép; — trap, s. egérfogó, patkányfogó, patkánykelepcépe.

Vermine, v. Vermin.

Veinacular (vernék'julêr),
adj. honi, honos.

Vernal (vern'él), adj. tavaszi. [mérő.

Vernier (vernír'), s. parány-

Vernility (vernil'iti), s. rab-
elműség.

Versability (verszêbil'iti), s.
alkalmazékonyság, hajlé-
konyság.

Versable (ver'szêbl), adj.
hajlékony, alkalmazékony.

Versatile (ver'szêtil), adj.
alkalmazékony; változékony; állhatatlan; forgatható.

Versatil'ity, s. alkalmazé-
konyság; változékonyság;
forgathatóság.

Verse (versz), s. vers; költemény: to make —s, verset csinálni; to recite —s, verset szavalni; —, v. a. verselni.

Vers'ed (versz'd), adj. for-
gott, gyakorlott; to be well
— in ..., jártasnak lenni
-ban, -ben.

Versicolour (ver'szikálár),
—ed, adj. sokszínű.

Versification (verszifikē'sǎń)
s. verselés.

Versifica'tor, s. verselő.

Versify (ver'szifei), v. n. ver-
selni; v. a. versbe szedni.

Vessel

Version (ver'sǎn), s. fordítás;
változtatás.

Vert.s(vert), s. zöld; csadaj,
erdőség; over —, szálas
erdő; nether —, cserjefa.

Vertebral (vert'íbrêl), adj.
gerinczesonthoz tartozó; —
animals, s. pl. gerinczes
állatok.

Vertebre (ver'tebr), s. ge-
rinczesont, csigolya.

Vertex (ver'teksz), s. tető,
fejtető; tetőpont; the — of
a glass, a homorú lencse
legvékonyabb s a dombor
lencsének legrastagabb ré-
sze.

Vertical (ver'tikèl), adj. tető-
irányos; —ly, adv. tetőírá-
nyosan.

Vertical'ity, s. tetőírányos-
ság.

Verticity (vertisz'iti), s. for-
gás; körzés; fordulhatás.

Vertige, v. Vertigo.

Vertiginous (vertidzs'inász),
adj. szédelgő, szédelgős; —
motion, s. körzés.

Vertigo (verti'go), s. szédel-
gés.

Vervain (ver'vin), s. galam-
bócz.

Very (ver'i), adv. igen, nagyon; — bad, adj. igen rosz; —, adj. igazi, valódi, valóságos; ugyanazon; he is the — picture of his father, egészen apja mása, szakasztott appja; the — devil, testesült ördög; the — man, ugyanazon ember.

Vesicate, v. to Blister.

Vesicatory (vesz'ikétări), s.
hólyagtapasz.

Vesicle (vesz'íkl), s. hólyag-
csa.

Vesicular (veszik'julêr), adj.
hólyagforma.

Vesper (vesz'pěr), s. est; est-
csillag; —s, s. pl. vecser-
nye.

Vespertine (vesz'pěrtein),
adj. esti.

Ves'sel (vesz'el), s. edény;
hajó; empty —s give the
greatest sound, az üres
hordó legjobban kong.

448

Vest

Vest (veszt), s. ruha; v. a. felöltöztetni; (with) felruházni (-val, -vel).

Vestige (vesz'tidzs), s. nyom, lábnyom.

Vest'ment, s. ültözt; mise mondó ruha.

Vestry (vesz'tri), s. sekrestye; község-gyűlés; —clerk, s. községi jegyző.

Vesture (vesz'tsjur), s. ruházat; boríték; felruházás; beiktatás.

Vetch (vets), s. abrakborsó.

Veteran (vet'érên), s. hadastyán.

Veterinary (vet'érinêri), adj. —school, s. baromgyógyatnoda; — surgeon, s. baromorvos, állatorvos.

Veto (ví'to), s. tiltakozás.

Vex (veksz), v. a. zaklatni, boszantani: to be —ed about, to be —ed at, boszankodni vmin; it —es him, az őt boszantja; that is very —ing, az igen boszantó dolog; —glasses, s. pl. üvegkönyek.

Vexation (veksze'sán), s. zaklatás, boszantás; boszankodás.

Vexatious (vekszé'sász), adj. zaklató, boszantó, terhes, kelletlen; —ly, adv. zaklatva, boszantva.

Vex'er, s. zaklató, boszantó.

Via (vei'é), adv. vmely megnevezett helyen keresztül.

Vial (vei'él), s. paliczka, üvegcse. [hús-étek.

Vland (vei'ênd), s. étek, étel;

Viaticum (vei-ét'ikám), s. utravaló, útpénz; szent vacsora.

Vibrate (vei'brēt), v. n. rezeni; v. a. rezzetni.

Vibra'tion, s. rezzgés.

Vibrative (vei'brêtiv), adj. rezzgő.

Vicar (vik'êr), s. falusi plébános; helyettes.

Vicarage (vik'êredzs), s. plébánia; papház.

Vicariate (vikē'riēt), s. helyettesség.

Vicarious (vikē'riǎsz), adj. helyettesi.

Vice

Vice (veisz), s. vétek, bűn, bűnös hajlam; csavarfogó; bohócs.

Vice-admiral (veisz-éd'mirêl) s. altengernagy.

Vice-chan'cellor (—tsánsz'lér), s. alkanczellár.

Vic'ed (veisz'd), adj. bűnös, gonosz, romlott.

Vicegerent (—dsí'rent), s. helytartó.

Vicenary (vei'szinêri), adj. húszszori, húszszoros; húszévű, húszéves.

Viceroy (veisz'rai), s. alkírály.

Vicinage (visz'inedzs), s. szomszédság.

Vicinal (visz'imél), adj. szomszédos.

Vicin'ity (viszin'iti), s. közelseg, szomszédság.

Vicious, v. Vicious.

Vicis'situde (viszisz'itjud), s. változás, megyáltozás; állhatlanság; viszontagság.

Victim (vik'tim), s. véres áldozat; (átv. ért.) áldozat.

Victimate (vik'timēt), v. a. feláldozni.

Victor (vik'tár), s. győző, győzedelmes.

Vict'oress, s. győzedelmes nő.

Victorious (vikto'riǎsz), adj. diadalmas, győzedelmes; —ly, adv. diadalmasan, győzedelmesen; —ness, s. győzedelmesség.

Victory (vik'tári), s. győzedelem.

Vict'tress, v. Victoress.

Victual (vit'tl), v. a. élelmezni, élelemel ellátni; —ler, s. eleségárús.

Victuals (vit'tlz), s. pl. élelmi szerek.

Vidual (vid'juèl), adj. özvegyi.

Viduity (vidju'iti), s. özvegyseg.

Vie (veil), v. n. to — with, versenyezni -val, -vel; to be able to — withi, versenyezhetni -val, -vel; —, v. a. felülmúlni (vkit), túltenni (vkin); —, s. túligéret, nagyobb igéret.

Vienna (vien'nê), s. Bécs.

Vilify

Viennese (vieníz'), s. bécsi.

View (vju), v. a. megnézni, megnézegetni, megszeméltni; s. megnézés, megszemélés, szemrevétel; tekintet; kilátás; látkép; szándék, czél, tekintet; to take a — of..., megnézni, szemrevenni; with a — to..., -nak, -nek czéljából: with that —, azon tekintetből, azon szándékkal; a splendid —, gyönyörű kilátás: point of —, szempont, nézpont; full in my —, szemem előt'; to keep in —, tekinteni (vmit), tekintettel lenni (vmire); at first —, első tekintetre; to be in —, láthatónak lenni; to have in —, szándékkal lenni vmi iránt.

View'less, adj. látatlan, látthatlan.

Vigesimal (vidzsesz'imél), adj. huszadik.

Vigil (vidzs'il), s. virrasztás; —s, s. pl. halott-virrasztás; gyázmise; ünnep előstéje.

Vigilance (vidzs'ilénsz), s. éberség, szemesség.

Vigilant (vidzs'ilént), adj. éber; figyelmetes; —ly, adv. ébren, szemesen, vigyázva.

Vignette (vin'jet), s. czímkép.

Vigone (vigaon'), s. lámatere.

Vigor, v. Vigour.

Vigorosity, v. Vigorousness.

Vigoroso (vigoro'szo), adv. (zenében) erősen, vigan.

Vigorous (vig'árász), adj. virgonc, eleven, erős; —ly, adv. erőteljesen, erősen; —ness, s. virgonczság, elevenség, erősség.

Vigour (vig'ár), s. erő, elevenség, virgonczság.

Vile (veil), adj. rosz, aljas, hitvány; a — wretch, hitvány ember; —ly, adv. hitványül; —ness, s. hitványa ség.

Vilification (vilifikē'sǎn), s. aljasítás, lealacsonyítás, öcsárlás.

Vilify (vil'ifei), v. a. aljasitni,

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

449

cc

Vilipend

lelalacsonyítni, hitrányítni,
oésárolni.

Vilipend (vil'ipend), v. a. ke-
vésre bec súlni, fitymálni.

Vilpend'ency, s. fitymálás.

Vility (vil'iti), s. aljasság, hit-
ványság.

Villa (vil'lé), s. mezőlak.

Village (vil'ledzs), s. falu.

Vil'lager, s. falusi ember.

Villain (vil'len), s. robotos
paraszt; hitvány ember,
gazember.

Vil'lainage (vil'ленедzs), s.
jobbágyság, rabszolgaság;
hitványság.

Villanize (vil'lêneiz), v. a.
aljasítni, gyalázni.

Villanous (vil'lénász), adj.
aljas, hitvány, czudar,
gyalázatos; —ness, s. hit-
ványság, czudarság.

Villany (vil'lèni), s. gucesîn;
alávalóság, gyalázatosság.

Villi (vil'lei), s. pl. szálak;
szösz, ször (üvényeken).

Villous (vil'lász), adj. szö-
szös; szálaqos, rostos.

Vincible (vin'szibl), adj. le-
győzhető; —ness, s. legyőz-
hetőség.

Vincture (vink'tsjur), s. kö-
telék.

Vindemial (vindi'miél), adj.

szüreti.
Vindemiate (vindi'miēt), v.n.
szüretelni.

Vindemia'tion, s. szüretelés,
szüret.

Vindicate (vin'dikēt), v. a.
boszúlni, torolni; óvni, vé-
delmezni, oltalmazni; igé-
nyelni, joggal követelni;
(to) igazolni.

Vindica'tion, s. védelmezés,
oltalmazás; igazolás, be-
csületmentés.

Vin'dicative, v. Vindictive.

Vin'dicator, s. boszuló; oltal-
mazó.

Vin'dicatory, adj. boszúlló;
igazoló, védelmező.

Vindictive (vmdik'tiv), adj.
boszúvágyas, boszúkivánó:
—ness, s. boszúvágy, boszú-
kivánat.

Vine (vein), s. szőlőtő; szőlő-
nessző, vengyige; — branch,

s. szőlőressző, szőlőhajt-
vány; — dresser, s. vin-
czellér; — flower, s. szőlő-
virág; — knife, s. kaczor,
szőlömetsző kés; — leaf,
s. szőlőlevél; — leaves, s.
pl. szőlő lomb; — palm, s.
borpálma; — prop, s. szőlő-
karó; — reaper, s. szüre-
telő.

Vinegar (vin'igêr), >. bor-
eczet, eczet; beer —, sör-
eczet: a — aspect, fanyar
pofa.

Vineyard (vin'jěrd), s. szől-
kert, szőlő.

Vinnew (vin'nju), s. penész,
borvirág; v. n. penészedni,
virágosodni.

Vin'newed, adj. penészes, ri-
rágos, borvirágos; —ness,
s. penészesség, virágosság.

Vmolency (vinal'enszi), s.
ittasság.

Vinolent (vei'nolent), adj.
boros, ittas; to be —, bele-
ándorodni.

Vinous (vei'nász), adj. bor-
izű, boros.

Vintage (vint'edzs), s. szüret.

Vin'tager, s. szüretelő.

Vintner (vint'něr), s. szőlős
gazda, bortermesztő; csap-
lár.

Vintry (vint'ri), s. csapszék.

Viny (vei'ni), adj. boros.

Viol (vei'al), s. mélyhegedű;
— de gambo, gordonka.

Violable (vei'olébl), adj. sért-
hető, megsérthető.

Violaceous (veiolé'sász), adj.
violászínű.

Violate (vei'olēt), v. a. sér-
teni, megsérteni; megszeg-
ni; megszeplősítni.

Violation (vei-olésán), s.
megsértés, megszegés; meg-
szeplősítés, erőszaktétel :
— of an oath, esküszegés,
hitszegés.

Viola'tor, s. sértő; szűszeplőstő.

Violence (vei'olensz), s. he-
vesség; erőszak; erőszak-
koskodás; to offer — to
some one, erőszakot kö-
vetni el ekin.

Vi'olent, adj. heves, erőszak

kos; a — pain, kegyetlen
fájdalom; —ly, adv. heve-
sen; erőszakosan.

Violet (vei'olet), s. tavaszi
v. kék viola; — blue, adj.
violakék; — colour, s.
violaszín.

Violin (veiolin'), s. hegedű.

Violinist (vei'oliniszt), s. he-
gedűs.

Violist (vei'oliszt), s. gordon-
hegedűs.

Violoncello (violantsel'lo), s.
gordonhegedű.

Violone (vei-olon'), s. bögő,
bögőhegedű.

Viper (vei'pěr), s. vipera.

Virago (virē'go), s. férfias,
katonás asszony.

Virgin (věr'dzsin), s. szűz-
leány; — gold, s. szín-
arany, tiszta arany; —
lead, s. tiszta ólom, láng-
ólom; — oil, s. szín-olaj;
— wax, s. rajviasz; —, v. n.
hegyeskedni.

Virginal (věr'dzsinél), adj.
szűzt: szűzleányos; s. tövi-
ses zongora.

Virginia (věrdzsin'iē), s.
Virginia; virginiai do-
hány.

Virginian (verdzsin'iên), adj.
virginiai; — climber, s.
golgota; — cowslip, s. hul-
láng.

Virgin'ity, s. szűzesség; tisz-
taság; szeplőtlenség.

Vulgula (věr'gjulě) s. (nyelrt.)
ressző; — dvina, varázs-
vessző, tündérvessző.

Virile (vei'ril), adj. férfi, fér-fias.

Fertility (veiril'iti), s. férjáság,
férjasság; férfikor; nem-
zőtehetség.

Vrripotency (veiripo'tenszi),
s. nemzőtehetség.

Virtual (věr'tsjuèl), adj. te-
hetségképen; —ly, adv.
tehetségképen.

Virtue (věr'tsju), s. érény;
tehetség, érő; jelesség; by
— of my office, hivatalom-
nál fogva.

Virtue'less, adj. erénytelen;
hatástalan.

Virtuous (věr'tsjuǎsz), adj.

Vinegar

Virtuous

450

Virulence

erényes; gyógy-erővel bi-
ró; —ly, adv. érényesen;
—ness, s. érényesség.

Virulence (vir'julensz), s. ra-
gályosság; mérgesség; bo-
szúság.

Vir'ulent, adj. ragályos; mé-
ges.

Virus (vei'răsz), s. ragályos
anyag; méreg.

Visage (viz'edzs), s. ábrázat,
arczulat, arcz.

Visceral (vizs'szerêl), adj.
bél... , belekhez tartozó.

Viscerate (vizs'szerēt), v. a.
beleket kivenni.

Viscid, v. Viscous.

Viscid'ity, v. Viscousness.

Vis'count (vei'káunt), s. al-
gróf.

Vis'countess, s. algrófnő.

Vis'countship, s. algrófság.

Viscous (viz'skász), adj.
enyekes, ragadós, tapadós;
—ness, s. ragadósság.

Vise, v. Vice.

Visibil'ity, s. láthatóság.

Visible (viz'ibl), adj. látható.

Vis'ibly, adv. láthatólag.

Vis'ion (vizs'an), s. látás;
látvány, ábrándkép.

Visiónary (vizs'anéri), s.
and adj. ábrándozó, lélek-
látó.

Visit (viz'it), v. a. látogatni,
meglátogatni; büntetni;
szemrevenni (n. h.); v. n.
látogatóba menni, láto-
gatni; s. látogatás, meglá-
togatás; to pay one a —,
meglátogatni vkit, látoga-
tására menni vkinek.

Visitant, v. Visitor.

Visitation (vizit'e'sán), s.
meglátogatás; büntetés,
csapás, megpróbáltatás;
megvizsgálás, motozás.

Visiter, v. Visitor.

Visitor (viz'ítár), s. látogató,
vendég.

Vis'iting, s. látogatás.

Vismuth, v. Bismuth.

Visor (viz'ár), s. sisakszem,
arczvért, ádlarcz.

Vista (vizs'té), s. kilátás.

Visual (vizs'juél), adj. —
nerve, s. lát-ideg; —angle,

s. látszög; — ray, s. látsu-
gár.

Vital (vei'tél, vei'tl), adj.
élet., életi; —air, s. él-
tető levegő; — thread, s.
élet fonala.

Vital'ity, s. életerő.

Vitals (vei'télz), s. pl. élet-
szervek.

Vitiate (vis'iēt), v. a. meg-
rontani, megvesztegetni, ha-
misitni; szentségtelenít ni.

Vitilitigation (veitilitigē'sǎn)
s. perelés, jogcsavarás.

Vi'tious (—vis'ász), adj. rom-
lott, větkes, gonosz; a —
horse, csökönös v. rugós
lá; a — man, gonosz em-
ber; —ness, s. romlottság,
gonoszság.

Vitreal, v. Vitreous.

Vitreous (vit'ríasz), adj.
üveg, üveges; üvegnemű,
üvegféle.

Vitrification (vitrifikē'sǎn),
s. megüvegítés, megüvegü-
lés.

Vitrify (vit'rifei), v. a. meg-
üvegítni; v. n. megüve-
gülni.

Vitriol (vit'rïāl), s. gálicz;
blue —, rézgálicz, kékgá-
licz; white —, fehérgálicz;
red —, kobaltgálicz; oil
of —, gálicz-olaj.

Vituperate (veitju'perēt), v.
a. megfeddeni.

Vitupera'tion, s. megfeddés.

Vivacious (veivé'sász), adj.
sokáig élő (n. h.); élénk,
vidor; —ness, s. élénkség,
vidorság.

Vivacity, v. Vivaciousness.

Vivary (vei'véri), s. vadas-
kert, vadkert; viczek, ha-
lastó.

Viver (vei'věr), s. sárkány-
ripacshal.

Vives (veivz), s. pl. nyálmi-
rigykór (lovaknál).

Viv'id (viz'vid), adj. eleven,
élénk; a — colour, kiáltó
szín; —ly, adv. elevenen,
élénken; —ness, s. eleven-
ség, élénkség.

Vivific (veivif'ik), —al, adj.
elevenítő, élesztő.

Vitas

Void

Vivificate (veivif'ikēt), v. a.
elevenít ni, éleszteni.

Vivifica'tion, s. elevenítés,
élesztés.

Vivificative v. Vivific.

Vivify, v. Vivificate.

Viviparous (vivip'ěrász), adj.
eleventszülő.

Vix'en (vik'szn), s. rókaſi;
hörcsökös asszony.

Vix'enly, adj. hörcsökös,
zsémbes.

Viz (viz) = videlicet, adv.
tudniillik, úgymint.

Wizard (viz'ěrd), s. álarcz;
v. a. álarczázni.

Viz'ier (viz'jir, vizs'ir), s. ve-
zir (török miniszter).

Vocabulary (vokêb'juléri), s.
szókönyv, szójegyzék.

Vocal (vo'kêl), adj. szóbeli;
szóló; — music, s. szó-
zene.

Vocation (vokē'sǎn), s. hiva-
tás.

Vocative (vak'êtiv), s. szó-
lító.

Vociferate (voszíf'erēt), v. n.
kiabálni, kiáltozní.

Vocifera'tion, s. kiabálás,
abajgás.

Vociferous (voszíf'erász), adj.
kiabáló, lármás.

Vogue (voog), s, lúr, húrnév;
divat; to be in —, divat-
ban lenni; to go out of —,
divatból kiesni.

Voice (va:sz), s. szó, hang;
he is not in — to-day, ma-
nincs teljes hangjánál (t. i.
az énekes); fruity —, hang-
zatos szózat; — part, s. ze-
nemű énekrésze; —, v. a.
hiresztelni; szarazással
megválasztani; hangoztat-
ni; v. n. kiáltani.

Voice'less, adj. szótlan; né-
ma; szavazatra nem jogo-
sított.

Void (vaid), adj. üres; meg-
ürült; semmis, érvényte-
len; — of sense, értelem
nélküli, értelmetlen; — of
air, dallamtalan; — of
honour, beestelen, becsü-
letérzés nélküli; to make
—, érvénytelenít ni; to
leave —, be nem tölteni

451

cc

Voidance

(hivatalt); —, s. ür, üreség; —, v. a. kiürítni; megürítni; érvénytelenítíni; —, v. n. kiüresedni; megüresedni.

Voidance (vaid'ênsz), s. kirítés: megürülés.

Void'ness, s. üresség; érvénytelenség, semmiség.

Voiture (vait'sjur), s. kocsi, szekér; fuvar.

Volacious (volé'sász), adj. repülő.

Volage (vo'ledzs), adj. lenge, könnyelmű; állhatatlan, változékony.

Volant (vo'lent), adj. repülő; futós, gyors.

Volatile (valét'il), adj. repülő; illó, illékony; lenge, ingatag, változékony; —ness, s. illóság, szállékonyág; változékonyság, állhatatlanság, lengeség.

Volatilisation (valêtilize'sán), s. illósítás, elgözőltetés.

Volatil'ity, v. Volatileness.

Volatilize (val'êtileiz), v. u. illósítni, elgözőltetni.

Volcanic (valkên'ik), adj. vulkáni.

Volcano (valke'na), s. vulkán, tűzhányó hegy.

Vole (vool), s. teljes tenk (kártyajátékban); v. a. to be —d, egyet sem ütni.

Volee (vol'i'), s. futam (zenében).

Volitate (val'itét), v. n. repkedni, szállongani.

Volita'tion, s. repkedés, szállongás.

Volí'tion (volis'an), s. akarás.

Vollange (valléndzs'), s. hóomlatag, hógörgeteg, hószakadék.

Vol'ley (val'li), s. a — of musket shot, golyóápor; a — of words, szőár; at —, röp tében, szálltában, esetleg; —, v. a. and n. lövelni, külövelni.

Volubil'ity (valjubil'iti), s. gördülékenység; gyorsnyelvüsg; változandóság.

Voluble (val'jubl), adj. gör

Volume

dülékeny; sebes, pergő; könnyű, folyékony.

Volume (val'jum), s. térime; terjelem, terjedék; tekeres; kötet.

Voluminous (valju'minász), adj. térimés, nagy, vastag; sokkötetű; —ly, adr. térimésen, vastagón; —ness, s. térimésség, vastagság; terjedelmesség.

Voluntarily (val'juntérili), adv. önkényt, önszántából.

Vol'untariness, s. önkénytiség.

Vol'untary, adj. önkényti; szántszándékos, készakarratos; s. önkénytes; andalgas (hangszeren).

Volunteer (valjuntín'), s. önkénytes; v. n. önkényt katonáskodni; önként felajánlani (vmit).

Voluptuary (volá'ptsjuéri), s. kéjenez.

Voluptuous (volá'ptsjuász), adj. kéjes, kéjdűs; —ly, adv. kéjdűsan, kéjtelve; —ness, s. kéjelem, gyönyör.

Volutation (valjuté'sán), s. hengergetés, hempergetés, hengergés, tekerés, tekergés.

Volute (voljut'), s. (ép.) esiga, esiquezifrázat.

Voly, v. Volley.

Vomer (vo'mér), s. ekevas; ekecsont.

Vomica (vam'ikê), s. tüdöfekély.

Vomic-nut (vam'ik-nát), s. evrész.

Vomit (vam'it). v. a. and n. hányni, okádni; to — up, to — out, kihányni, kiokádni; —, s. okádék.

Vomi'tion (vomis'an), s. hányás, okádás.

Vomitive (vam'itiv), adj. hánytató; s. hánytatószer.

Voracious (vore'sász), adj. falánk, torkos, kajtár; —ly, adv. falánkúl; —ness, s. falánkság.

Vortex (vaar'teksz), s. forgatag.

Vulgarize

Vort'ical, adj. forgatag; forgási.

Votary (vo'téri), adj. fogadmányos; s. vminek v. viknek híve; barát, szerzetes, apácza.

Vote (voot), s. szavazat; to put to the —, szavazás alábbocsátani, szavazással eldönteni; —, v. n. szavazni; to — for, szavazni-ra, —re.

Vo'ter, s. szavazatos, szavazattal biró; választó.

Votive (vo'tiv), adj. fogadalmi, fogadmányi; —tablet, s. fogadmányi tábla.

Vouch (váuts), v. a. and n. jót állani, kezeskedni, felelni (vmiért v. vkiért); tanúsítni; bizonyságul hívní; I'll — for him, jót állók érte; —, s. bizonyságítétel, bizonyság.

Vouch'er, s. kezes, szavatos; bizonyságterv.

Vouchsafe (váuts-széf'), v. a. helybenhagyni, megengedni; v. n. méltóztatni, kagyveskedni.

Vouchsafe'ment, s. helybennagyás; leereszkedés.

Vow (váu), v. a. and n. fogadni, fogadást tenni; szentül igérni; szentelni; s. fogadalom, fogadás; fogadástétel, megigérés; to make a —, fogadást tenni; to receive the —, fátyolt ölteni.

Vowel (váu'él), s. önhangzó.

Voyage (vai'edzs), s. tengeri utazás; utazás, út; v. n. utazni; v. a. beutazni.

Voyager (vai'edzsér), s. utazó.

Vulcanic, v. Volcanic.

Vulcano, v. Volcano.

Vulgar (vál'gér), adj. pórias, aljas, aláraló, nemtelen, hitrány; köztudomású, nyilvánvaló; s. alnép.

Vulgar'ity, s. póriasság.

Vulgarize (vál'gèreiz), v. a. nemtelenítíni, aljasítni, hitványítni; this paper has a vulgarizing influence upon its readers, e hírlap hitrányító befolyást gyakorol olvasóira.

452

Wabble

Waggery

Wall

W

W (double u [dǎb'bljú]), s.
a W betü neve.

Wabble (wab'bl), v. n. biczeg-
ni, döcsögni, ödöngenı.

Wab'blers, s. pl. pocsolyake-
rülök, gyalogkatonaság.

Wacke (wěk), s. varjukő.

Wad (wad), s. zsúpszalma;
gyap; dugasz; v. a. gya-
pozni; kitömni.

Wadding (wad'ding), s. gyapozat.

Waddle (wad'dl), v. n. ödö-
geni, döcsögni.

Waddles (wad'dl'z), s. pl. al-
taraj (a kakasnál).

Wade (wěd), v. n. gázolni;
to — through, átgázolni.

Waders (wěděrz), s. pl. gázló
madarak.

Wafer (wěťfěr), s. ostya;
ostyalepény.

Waft (wěft, waft), s. uszó test,
uszafa; uszalék; lobogás,
lobogtatás, jeladás (lobo-
góval); v. n. úszni, len-
geni; v. a. úsztatni, rep-
penteni, lengetni; lobog-
tatni (zászlót), jelt adni
(lobogóval).

Waft'age, s. átkelet, átmenet.

Waft'er, s. révész; komp, hi-
das.

Wag (wêg), s. kópé; —,
v. a. billegetni: it —s the
tail, farkát billegeti: —,
v. n. billegni; inogni; so
the world —s, így forog a
világ.

Wage (wědzs), v. a. bérelni,
fogadni; kibérelni; me-
rényelnı; to — war, hadat
viselni, hadakozni; the
contest was —d with de-
 speration on the part of
the Turks, a törökök két-
ségbeesetten harczoltak.

Wager (wědzsěr), s. fogadás,
fogadási télet; name your
—, mibe fogadunk? —, v.
a. and n. I'll — ten to one,
tizet teszek egyre.

Wages (wědzsez), s. pl. bér,
díj, zsold, fizetés; weekly
—, heti bér.

Waggery (wêg'geri), s. kópé-
ság.

Wagging (wêg'ging), s. ingás,
billegés.

Waggish (wêg'gis), adj. kó-
pés; —ness, s. kópéság.

Waggle (wêg'gl), v. n. billeg-
ni, ingadozni.

Waggon (wêg'gǎn), s. szekér,
teherhordó szekér, fuvar-
szekér.

Waggonage (wêg'gǎnedzs),
s. szekérbér.

Wag'goner, s. szekeres, fuva-
ros; szekerész.

Waghalter (wêg'haaltěr), s.
akasztófa virága.

Wag'tail, s. billegtető, bille-
gény.

Wail (wěl), s. jajpanasz, ke-
serv; v. n. keseregni, jaj-
veszékelni; v. a. síratni.

Wail'ful, adj. kesergő, szo-
morú.

Wail'ing, s. kesergés.

Wail'ment, v. Wailing.

Wain (wēn), s. szekér; —
driver, s. szekeres.

Wainscot (wēn'szkǎt), s. fal-
béllés, pallózat; v. a. pal-
lózni.

Waist (wészt), s. derék, tör-
zsök; —band, s. öv, öved-
ző; nadrágszíj, nadrág-
övedző; —belt, s. öv, kard-
szíj; —coat, s. mellény.

Wait (wēt), v. n. várni, vá-
rakozni; szolgálni, szolgá-
latjára lenni vkinek; to —
for, várni, várakozni -ra,
-re; to — at table, asztal
körül szolgálni; to — on
(upon) one, szolgálatjára
lenni vkinek; tisztelkedni
vkinél; — a bit, várjon
egykissé; —, v. a. megvár-
ni; kisérni; to — a fune-
ral, halottat kisérni; —, s.
les; to lie in —, lesben ál-
lani; to lay — for . . , lest
vetni.

Wait'er (wěťter), s. pinczér,
inas (udvarló); várákozó.

Waites, Waits (wětz), s. pl.
zenészek, kik karácsonkor
az utczákonjátszanak; ka-
rácsonéji zene.

Wait'ing, s. várákozás; ud-

rarlás; — gentleman, s.
komornok; — maid, s. pin-
czérnő; szolgáló; — room,
s. váróterem.

Waive, v. Wave.

Wake (wēk), v. n. irr. (woke,
waked), ébren lenni; föl-
ébredni; v. a. fölébreszte-
ni: fölkelteni; s. ébrenlét,
virrasztás; halott virrasz-
tás; nyom, hajónyom; —s,
s. pl. bucsú, egyháznap.

Wake'ful, adj. éber, ébré-
keny, szemes; —ly, adv.
ébren, ébrékenyűl, vigyáz-
va; —ness, s. éberség,
ébrékenység, szemesség.

Waken, v. to wake.

Walk (waak), v. n. gyalogolni, járni, menni, sétálni; to — about, járkálni; to — by, mellette elmenni; to — back, gyalog visszameni; to — on, utját folytatni; to — up, fölmenni; to — in, bemenni, besétálni; to — out, kisétálni; —, v. a. bejárni, meg-, összsejárni; jártatni; to — the room up and down, a szobában fel és alá menni; to — the earth, a földet taposni, élni; to — the chalk, orra után menni; to—one’s chalks, elillanni, odább állani; —, s. járás, sétálás, séta; séta-sor; út, pálya; to take a —, to fetch a —, sétát tenni; a shady —, árnyas út; a — of snipes, szalonkák járása.

Walk'er, s. gyalogló; erdö-
keriülő, erdöcsösz; kallós;
street —, utczu-kurva, rin-
gyó; a stout —, jó gya-
log.

Walk'ing, s. járás, sétálás;
adj. járó, gyalogló; —
stick, s. sétabot, sétapál-
ceza; — fire, s. bolygó-
táz.

Walk'mill, s. kallómalom.

Wall (waal) s. fal; város
fala; — creeper, s. fal-
mászó fakusz; — pepper,
s. szakafűl; —flower, s.
sárga ibolya; —tree, s.

453

## Wallet

redélyfa: —, v. a. köfallal bekerítni, körülfalazni.

Wal'let (wall'et), s. tásha, börtáska, általvető.

Walloon (wallún'), s. gall, vallón.

Wal'lop (wall'ap), v. n. forrni, buborékot hányni.

Wal'low (wall'o), v. n. fetrengeni; to — in the mire, a sárban fetrengeni; to — in pleasures, kéjelegni.

Wal'lowish (wall'o-is), adj. izetlen, csömörletes.

Walm (waam), s. felforralás; to give it a —, felforralni.

Walnut (waal'nát), s. dió; —tree, s. diója; — shell, s. diáléj.

Walrus, v. Waltron.

Waltron (waal'trán), s. rozmár.

Waltz (walz), s. keringő.

Waly (wě'li), int. jaj! oh istenem!

Wamble (wam'bl), v. n. émelyegni; my stomach —s, émelyeg a gyomrom.

Wan (wan), adj. sápadt; —ness, s. sápadtság.

Wand (wand), s. vessző, pálcza; a divining —, varáshot; Mercury's —, kigyóbot.

Wand'ed, adj. vesszőből fottott.

Wander (wan'děr), v. n. vándorolni; to — about, járni-kelni; a — ing mind, szárokazottság; eszelősség, eszelősködés.

Wan'derer, s. vándor, vándorló.

Wan'dering, s. vándorlás; tévelygés.

Wane (wěn), s. holdfogyta; hanyatlás, fogyatkozás; the moon is in the —, fogytában van a hold; the church is in its —, hanyatlásban van az egyház; her beauty is on the —, szépsége hervadásnak indult; —, v. n. fogyni (hold); hanyatlani.

Wan'ned (wand), adj. sápadt.

## Wannish

Wan'nish, v. Wan.

Want (waánt, want), v. a. szükségelni (vmit), szükségének lenni (vmire), szükölködni (vmiben), hiányával lenni; követelni, kivánni; I — some money,

nekem pénz kell; I — you, szükségem van önre; you are —ed, kérdezősködnek ön után; he —s her for a wife, nőül akarja venni; nőül kéri; I — to be off, szeretnék elmenni, el akarok menni; he —s me to stay here, azt akarja, hogy itt maradjak; it —s repairing, ki kellene javitani; I — you to do it, akarom, hogy ön tegye; he did not — to do it, ő nem akarta megtenni; what do you — ? mi kell önnek ? do you — this knife? kell önnek ez a kés ? I — nothing, nekem nem kell semmi; he that —s health —s everything, semmije sincs, a kihek egészsége nincs; —, v. n. hiányozni: hiányt szenvedni vmiben; there is nothing — ing, nem hibázik semmi; ten —ing one, egy hiján tíz; I shall not be —ing on my part, rajtam ne muljék; she shall — for nothing, semmiben sem fog szükölködni; he is —ing in diligence, ő nem eléggé szorgalmas; —, s. szükség; szükölködés; híány; to be in — of, .szükségének lenni-ra, -re; — of faith, hitetlenség; — of knowledge, tudatlanság; — of money, pénzszükség, pénz szűke; for — of, .nak, nek hiánya miatt; for — of money, pénz szűke miatt; to have — of, szükölködni vmi nélkül, szükét látni vminek; szükségének lenni vmire; to be in great —, inségben lenni, inséget szenvedni.

Wanton (wan'tán), adj. feslett, feslett életű; buja; pajkos; s. kéjencz; —, v. n. hanczozni, hogározni; pajkoskodni; —, v. a. bujává tenni.

## Warden

Wan'tonly, adv. pajkosan; buján.

Wan'tonness, s. pajkosság; bujaság.

Wanty (wan'ti), s. málhaszíj.

War (waar), s. had, háboru; to make — upon, hadat indítani vki ellen; to be at — (with), hadakozni, hadat viselni; — axe, s. harczbárd; —office, s. hadügyministerium, hadi tanács; —, v. n. to — on, upon, hadat viselni vki elen; to — with, perelni -val, -vel; to — for, küzdeni vmiért; —, v. a. hadal megtámadni vkit.

Warble (waar'bl), v. n. peregni; csatinázni, esattoqni; énekelni (madár); s. csatinázás, éneklés.

War'bler, s. éneklő madár; papfülemile; blue throated —, kékbegyű dalár.

Ward (waard), s. örizet; gyámság; gyámgyermek, gyámjá, gyámleány; fogság, örizet; eröd, sánczolat; kerület, városnegyed; kulcstaraj; court of —s, gyámbiróság; watch and —, öresapat; to put in —, bebörtönödni; to be in —, gyámság alatt lenni; —, v. a. óvni, megóvni, megőrizni; to — from, megóvni, megőrizni-től, -től; to — off, elhárítni; to — off a blow, ütést elcsapni; to — off a misfortune, szerenesétlenséget elhárítani; —, v. n. örködni.

Ward'en, s. gyámnok; elöljáró, ügyelő, felvigyázó; igazgató; fontos körte; — of the mint, pénzverésigazgatója; — of a port, révmester, révígyelő; (sza-bad köműv.) junior —, felvigyázó, ügyelő; senior —, főügyelő; — of a religious house, gvárdián, zárdafó, felvigyázó; church

454

Warder

—, egyházgazda, templom-
atya.

Ward'er, s. örző.

Ward'robe (waard'rob), s.
ruhaszekrény, ruhatár;
összes ruházat, ruhakész-
let.
Korúság.

Ward'ship, s. gyámság; kis-
Ware (wér), s. árú; portéka;
China —, porczellán-edv-
nyek; earthen —, cserép-
edények: — house, s. árú-
raktár, árútár; — house,
v. a. raktárolni.

Ware, v. Aware.

Ware'ful, adj. vigyázatos;
—ness, s. vigyázatosság.

Ware'less, adj. vigyázatlan.

Ware'ly, v. Wareful.

Warefare (waar'fér), s. hadjá-
rat, hadakozás, had; had-
szolgálat, hadi szolgálat,
katonáskodás; v. n. hada-
kozni.

Wariness (wē'rinesz), s. vi-
gyázat, óvatosság.

Warlike (waar'leik), adj. har-
czias.

Warlock, Warluck (waar'-
lák), s. bűvész.

Warm (waarm), adj. meleg;
(átv. ért.) buzgó, forró,
heves; I am —, melegem
van; to grow —, melegül-
ni; (átv. ért.) felhevülni,
fölgerjedni; it is very —
to-day, to ma nagy meleg
van; to meet with a — re-
ception, szíves fogadtatás-
ra találni; — hearted, adj.
melegszívű; —, v. a. mele-
gitni; to — one's self me-
legedni, melegszeni; — v.
n. melegülni; melegedni;
(with) felhevülni.

Warm'ing, s. melegítés; me-
legülés; to give one a —,
befüteni vkinek, jól meg-
verni vkit; — pan, s. ágy-
melegítő; a scotch — pan,
ágyas.

Warm'ly, adv. melegen; buz-
gón, hévvel.

Warm'ness, v. Warmth.

Warmth (waarmth), s. me-
legség, meleg; hév.

Warn (waarn), v. a. megin-
teni; (of) eleve értesíteni;

to — one of his duty, köte-
lességére emlékeztetni vkit;
to — one into a court of
justice, törvénybe idézni
vkit.

Warn'ing, s. megintés; fel-
mondás; to give —, meq-
inteni; felmondani (p. szol-
gálatot).

Warp (waarp), s. bélfonal,
ontok (takácsoknál); v. n.
vetemedni (fa); tétovázni;
v. a. felhúzni (a fonalat);
eltértini, elferdítni; vete-
mítni; to — mischief, go-
noszságot forralni; —ed
by passion, a szenvedélytől
elragadtatva; — loom, s.
zúgolyfa.

Warrant (war'rênt), s. fel-
hatalmazás, meghatalmazó
levél; elfogatási parancs;
jogosultság, jogosítvány;
v. a. jót állaní (vmítért);
biztosítni (vmit); I — you,
biztos lehet ön benne: I —
it good, jót állok jóságá-
ért.

Warrantable (war'rêntébl),
adj. igazolható; —ness, s.
igazolhatóság.

War'rantably, adv. igazolha-
tólag.

War'rantise, v. Warranty.

War'ranty, s. jótállás; biz-
tosítás; felhatalmazvány.

Warren (war'rin), s. kerített
hely, nyültenyésztés, fű-
czántenyesztés, fáczánkert.

Warriour (war'riár), s. har-
czos, harczí.

Wart (waart), s. szömöles,
babug; bütyök, görcs, cso-
mó; gumó (állati testen).

Wart'y, adj. szömölesös.

Wary (wě'ri), adj. óvatos.

Was, v. to Be.

Wash (was), v. a. mosni, meg-
mosni; to — a blackmoor
white, szerecsent mosni v.
szappanozni; to — away,
elmosni; it has been —ed
away by the flood, elmosta
az árvíz; to — out, kimosni;
to — up, megmosogatni (az
ételtől moskos edényeket);
to — with eggs, talajozni
(aranyozásnál); —, s. mo-

sás; — basin, s. mosdó-
medencze; — house, s.
mosda, mosóház; — leather,
s. mosható bőr, irha; —
tub, s. mosóteknő.

Wash'er, s. mosó; — woman,
s. mosónő.

Wash'ing, s. mosás; moslék.
Wash'y, adj. vizes, locos.

Wasp (waszp), s. darázs.

Waspish (waszp'is), adj.
zsémbes, hörcsökös; —ness,
s. hörcsökösség.

Wassail, Wassel (wasz'szil),
s. ital neme; dáridó; —
bowl, s. kancs, kupa; —,
v. n. dáridózni.

Waste (wěszt), v. a. pusztí-
ni; elvesztegetni, elfecserelni; elrontani; the pa-
tient is much —d, a beteg
nagyon fogyatkozik; to —
one's time in .., idejét el-
fecserelni -ban, -ben; to —
one's sympathy upon ..,
rokonszenvét vesztegetni
-ra, -re; —, i. n. fogyat-
kozni; to — away, el-
enyészní.

Waste (wěszt), adj. puszta,
parlag; to lay —, elpusztí-
tni; —paper, s. elhányt,
hasztalan iromány, takaró
papiros; —, s. pusztítás;
puszta, pusztaság; fecser-
lés, tékozlás, vesztegetés;
to make a — of .., elvesz-
tegetni vmit; — book, s.
irkakönyv; — thrift, s. té-
kozló, pazarló.

Waste'ful, adj. pusztító; pa-
zar, pazarló: —ly, adv.
pazarúl, pazarolva; —ness,
s. fecserlés, tékozlás.

Waste'ness, s. puszta, pusztaság.

Wast'er, s. pazarlá, tékozló.

Wastrel (wasz'tril), s. tanár,
kerített rét.

Watch (wats), s. zsebóra;
—case, s. óratok; — chain,
s. óraláncz; — hand, s.
óramutató; — maker, s.
órás; — spring, s. óraru-
gony; — trinkets, s. pl.
órafitelék.

Watch (wats), s. őr, őrálló;
örség; örizet; ég-őr, rik-

Warning

Watch

455

Wayfarer

tülvinni, kénye szerint in-
tézkedhetni; to put ob-
stacles in one's —, akadá-
lyokat gördítni vki elébe;
to go the wrong — to work,
fonákul fogni vmihez; to
keep out of the —, rejte-
kezni; to keep one out of
the —, elrejteni vkit; to
dispatch one out of the —,
más világra küldeni vkit;
to make the best of one's
— home, haza sietni; that
is a thing out of my —, az
nem vág szakomba; ahhoz
nem értek; he is very sin-
gular in his ways, különös
szokásai vannak; that is
the — with them all, így
cselekszenek mindnyájan;
we are a great — off, igen
távol vagyunk (-tól, -től);
he is of my — of thinking,
egy véleményen van velem;
— maker, s. úttörö; —
thorn, s. varjutöris; —
warden, s. útgyyelő.

Wayfarer (wě'fěrěr), s. utas.

Way'faring, adj. utazó.

Way'lay (wělě'), v. a. megles-
ni (vkit), leskelődni (vki-
re).

Way'layer, s. lesdeklő, lesel-
kedő; utonálló.

Wayward (wě'wěrd), adj.
děr-dűr, agyafűrt, akara-
tos; —ly, adv. akaratosan;
—ness, s. akaratosság, fűrt-
agyúság.

We (wí), pron. mi, mink.

Weak (wík), adj. gyenge;
—ly, adv. gyengén; —ness,
s. gyengeség.

Weak'ling, s. gyönge em-
ber.

Weal (wíl), s. jólét; köztár-
saság; general —, public
—, közjó.

Wealth (welth), s. gazdag-
ság, vagyon.

Wealth'iness, s. vagyonosság,
gazdagság.

Wealth'y, adj. gazdag, va-
gyonos, nagy módú.

Wean (wín), v. a. csecstől
elválasztani; to — one's
self from . . , elszokni-től,
-től.

Weapon

Weap'on (wep'pn), s. jegy-
ver.

Wear (wēr), v. a. irr. (wore,
worn), hordani, viselni (p.
ruhát); elviselni, elnyúlni,
elhasználni, elkoptatni;
vájni, elmosni, alámosni;
elsigázni; kimeríteni (vki
erejét); elsanyarqatni; I
don't — that coat any
more, azt a kabátot többé
nem viselem; to — a sour
aspect, fanyar pofát vág-
ni; time wears out all
things, a vas is megvásik
idővel (tempus edax re-
rum); the water wore
away the bank, a víz las-
sanként elmosta a gátot;
this dress is quite worn
out, ez a ruha már egészen
elkopott; he is quite worn
out with hunger, egészen
megtörte a koplalás; to —
out one's patience, kime-
ríteni vki türelmét; —, v.
n. to — well, tartósnak
lenni, nem kopni, színét
nem hagyni; time wears
on, múlik az idő; to — off,
to — away, elenyészni,
megszűnni; to — out, meg-
kopni; elmulni; —, s. vi-
selés, viselet; elkopás, el-
használás; vízgát, vízre-
kesz.

Wear'able, adj. viselhető.

Wearily (wí'ríli), adv. fárad-
tan.

Weariness (wí'rinesz), s. fá-
radtság; unalom.

Wearing (wěr'ing), s. viselés,
viselet; adj. viselő; — ap-
parel, s. öltőruha.

Wearish, v. Weerish.

Wearisome (wí'riszám), adj.
fárasztó; untató; unalmas;
—ly, adv. unalmasan; —
ness, s. unalmasság.

Weary (wí'ri), adj. fáradt;
unt, beleunt; to be — of . . .,
beleunni; —, v. a. fárasz-
tani; untatni; to be weari-
ed out of patience, ki-
fogyni a türelemből; to —
one with . . . , untatni vkit
—val, —vel.

Weasel (wí'zl), s. menyét.

Weeder

Weather (wedh'ěr), s. idő,
időjárás; fine —, szép idő;
fair —, clear —, derült,
tiszta idő; foggy —, kö-
dös idő; rainy —, esős idő;
stormy —, viharos idő;
foul —, csúnya idő; a —
beaten tar, a — beaten
sailor, tapasztalt matróz;
— cock, s. szélkakas; kö-
penyforgató; — glass, s.
lémérő; — headed, adj.
szeles, szeleburdi, állhatat-
lan; —, v. a. kitenni (a
levegőre), kiszárasztani;
to — out, kiállani, kitar-
tani.

Weave (wív), v. a. reg. and
irr. (wove, woven), szőni;
to — all pieces on the
same loom, egy kaptára
ütni mindent.

Weav'er, s. takács, szövő.

Weav'ing, s. szövés; —loom,
s. szövöszék.

Web (web), s. szövet; penge;
— footed, adj. úszó lábú.

Web'bed, adj. — foot, s. úszó-
láb.

Wed (wed), s. zálog; v. a.
and n. férjhez menni, nőil
venni; házasodni; she
wedded him, férjhez ment
hozzá; to — one's cause,
vki ügyét pártfogolni.

Wedding (wed ding), s. me-
nyekző, lakodalom; —day,
s. menyekzői nap; — din-
ner, s. nászlakoma; —ring,
s. jegygyűrű.

Wedge (wedzs), s. ék; darab,
gomoly; v. a. ékelni, meg-
ékelni.

Wedgewood (wedzs'wúd), s.
köedény, félporézellán.

Wedlock (wed'lak), s. házas-
ság; to enter upon —, há-
zasságra lépni.

Wednesday (wenz'dē), s.
szerda.

Wee (wí), adj. picziny.

Weed (wíd), s. gyom, gaz;
dohány; ruha, köntös;
widow's weeds, özvegy-
ruha; ill —s grow apace,
mindenütt terem a gaz; —,
v. a. gyomlálni; kiirtani.

Weed'er, s. gyomláló; irtó.

457

Weedy

Weed'y, adj. gyomos.

Week (wík), s. hét; this —, e héten; next —, jövő héten; last —, múlt héten; — day, s. hétköznap, köznap.

Week'ly, adj. hetenkénti; adv. hetenként.

Weel (wíl), s. varsa, borító-kas; örvény.

Ween (wín), v. n. vélekedni, képzelni.

Weep (wíp), v. a. irr. (wept [wept], wept), síratni; v. n. sírni; to — for joy, öröm miatt v. örömében sírni; to — over, síratni.

Weep'er, s. síránkozó.

Weep'ing, s. sírás; adj. síránkozó; — birch, s. bűs nyírfa; — willow, s. szomorfűz, árvafűz.

Weep'ingly, adv. sírva.

Weerish (wír'is), adj. mocsáros; izetlen; mogorva.

Weesel, v. Weasel.

Weet (wít), v. n. irr. (pret. wot), tudni; to — of, tudni —ról, —ről; he wot of no better fruit, jobb gyűmölcsöt nem is ismert.

Weevil (wí'vil), s. zsűzszok.

Weft (weft), s. szövet; ontok (takácsoknál); gazdátlan jószág; a — of hair, hajfonat.

Weft'age, s. szövet.

Weigh (wě), v. a. súlyt mérni, megmérlegelni; gondolóra venni; számba venni; to — every word, minden szavát latra vetni; he —s me not, engem tekintetbe sem vesz; to — anchor, horgonyt szedni; that is the thing which —s us down, az sujt le bennünket; —, v. n. nyomni; it —s four pounds, négy fontot nyom; that —s very much with me, az igen sokat nyom nálam; azt én fontos dolognak tekintem; that —s upon my heart, az nyomja szívemet; —, s. 256 fontnyi teher.

Weigh'ed, adj. — in, tapasztalt, jártas -ban, -ben.

Weigher

Weigh'er, s. mérő, mázsáló, mérlegmester.

Weight (wét), s. súly, nehézség; súlymérték, nehezék; to buy by the —, mázsaszámra stb. fontszámra, katorszámra venni; of full —, teljessúlyu: a matter of —, fontos dolog; to give — to every idle tale, minden pletykának nagy fontosságot tulajdonítni; that has no — on him, az keveset nyom nála; a hundred —, a hundred pound —, egy mázsa; a pair of —s, pl. mérlég.

Weight'iness, s. nehézség; fontosság.

Weight'less, adj. súlytalan.

Weight'ly, adj. súlyos, nehéz; fontos; a — reason, fontos ok.

Weird (wírd), adj. bűbájos; — sisters, s. pl. párkák.

Welaway (wel'ěwě), int. jaj istenem!

Welcome (wel'kám), adj. szívesen látott v. vett; adv. szívesen látva v. véve; int. isten hozta! you are — to it, szolgálatjára áll, tesék; —, v. a. szívesen látni, szívesen fogadni.

Weld (weld), v. a. forrasztani, összeforrasztani.

Weld'ing, s. forrasztás.

Welfare (wel'fér), s. jólét.

Welk (welk), v. a. befelhőzni; v. n. hervadni.

Welk'in, s. ég; —eye, s. kékzem.

Welk'ing, adj. borúlt.

Well (well), s. forrás; — head, s. kűtfő; — hole, s. lépcsőtér; — water, s. forrásvíz; —, v. n. eredni, ki-buzogni.

Well (well), adj. jó: egészséges; szerencsés; adv. jól; egészségesen; szerencsésen; helyesen; int. nos, nohát; I am not —, roszúl vagyok; —done! jól van! úgy kell! helyesen cselekedtél! he is — off, he is — to do in the world, jó dolga van; his brother as — as he, nem-

West

csak ő, hanem a bátyja is; as — as possible, kitelhetőképen; to speak — of one, jót beszélni vki felől; do —, and have —, ha jól reited ágyadat, jól alszol benne; — then! nohát; — affected, adj. jóindulatú, jóérzelmű; — being, s. jólét; — beseeming, adj. illedelmes; — bred, adj. jó nevelésű, jól nevelt; — deserving, adj. érdemteljes; — favoured, —featuréd, adj. kellemes külsejű, szép arczű; —intentioned, adj. jószándékű; —known, adj. jól ismert, ismeretes; — looking, adj. szép, csínos; — made, adj. jótermetű; — meaning, adj. jóindulatú; — meant, adj. jószándékű; —natured, adj. jótermészetű, jószívű; — ordered, adj. jól rendelt; — seasoned, adj. eléggé fűszerezett; —shaped, adj. szépalakű; — timed, adj. jókori; — wisher, s. jóakaró.

Welsh (wels), adj. valesi; the —, (=Kymri), s. pl. a valesi nép; —ware, s. köedények.

Welt (welt), s. szegély; v. a. szegélyezni.

Welt'er, v. n. fetrengeni.

Wen (wen), s. gumó, húskinövés, húsdaganat.

Wench (wens), s. fiatal nöszemély, leány; ringyő; v. n. leányok után járni.

Wench'er, s. leányok után járó.

Wench'ing, s. léányozás; to go a —, leányokat hajhászni.

Wend (wend), v. n. fordulni, térni; v. a. to — one's way towards —, -nak, -nek menni; —, s. telek.

Went, s. út, nyom.

Were, v. Wear.

West (weszt), s. nyugat, napnyugat; adj. nyugati; —wind, s. nyugati szél; — India, s. nyugati India;

458

Westering

— India-man, s. nyugati
Indiába menő hajó.

West'ering, adj. nyugat felé
menő.

West'erly, adj. nyugati.

West'ern, adj. nyugati.

Westphalia (wesztélié), s.
Vesztfália.

Westward (weszt'wěrd), adv.
nyugatfelé; nyugatra, nuy-
gatilag; —ly, adv. nyugat-
felé, nyugatnak.

Wet (wet), adj. nedves, ázott;
— nurse, s. szoptató dajka;
—, v. a. nedvesítni, megáz-
tatni.

Wether (wedl'ér), s. ürű.

Wet'ness, s. nedvesség.

Wet'tish (wet'tis), adj. ned-
vesés.

Whale (hwēl), s. czethal; —
bone, s. halhéj, halcsont;
—oil, s. czetcsír.

Whaler (hwěl'ěr), s. czet-
hajó.

Wha'lery, s. czethalászat.

Whame (hwěm), s. bögöly,
lólégy.

Whap (hwap), s. iités, csapás,
vágás.

Wharf (hwarf), s. rakpart;
v. a. partra szállítni.

Wharf'age, s. partpéntz.

Wharf'inger, s. partörmester.

What (hwat), pron. mi, mi-
csoda; a mi, a mit; mily,
milyen, miféle; — am I to
do now? mi tevő legyek
most már? — do you want?
mit akar ön? — cannot be
cured must be endured,
a min változtatni nem le-
het, azt békével kell tür-
nünk; —! keep a dog, and
bark myself? micsoda? hu-
tyát tartsak és magam
ugassak? — wind blew you
hither? hát önt mi hozta
ide? — matters it to a
blind man that his father
could see? mit használ a
vaknak, hogy az apja lá-
tott? I am at a loss — to
say, soha sem tudom, mit
mondjak; — man is this?
miféle ember ez? — kind
of goods do you want? mi-

Whatever

féle portékát kiván ön? —
of that? mit bánom én? —
though, habár; — for, mi-
nek, mire; miért; —, adv.
— with this, — with that,
részint evvel, részint av-
val.

Whatev'er, pron. akármi,
akármit, bármí, bármít;
bármiféle; I heard no
noise —, nem hallottam
semmiféle zajt; — his
former conduct may have
been, akármilyen is volt
magaviselete ennek előtte.

What'not, s. asztalka, szek-
rényke, csipcsupholmi-tar-
tó.

Whatsoever, v. Whatever.

Wheat (hwíl), s. pörts, pörse-
dék.

Wheat (hwít), s. búza; —
fLOUR, s. búzaliszt.

Wheat'en, adj. búza . . . ,
bread, s. búzakenyér; —
straw, s. búzaszalma.

Wheedle (hwí'dl), s. hízel-
gés; v. a. hízelgéssel rá-
bírni; v. n. húzelkedni.

Whee'dler, s. húzelkedő.

Wheel (hwíl), s. kerék; rok-
ka: forgás; — of a coach,
kocsikerék; great —, csiqa-
kerék; centre —, alkerék;
dented —, fogas kerék; —
barrow, s. taliga; —horse,
s. rudasló; — shaped, adj.
kerékalakú; — work, s.
kerékmű, óramű; —wright,
s. kerékgyártó; —, v. n.
forogni (mint a kerék);
fordúlni, megfordúlni; ka-
nyarodni; right —! jobbra
kanyarodj! left —! balra
kanyarodj! to — about,
kerülőt tenni; megfordúl-
ni; kanyarodni; suddenly
he —ed about, egyszerre
megfordúlt; —, v. a. ko-
csin szállítni, kocsin vinni;
görgetni.

Wheel'er, s. kerékgyártó.

Wheel'y, adj. kerékalakű.

Wheeze (hwíz), v. n. lihegni,
zihálni.

Whelk (hwelk), s. kürtcsiga.

Whelm (hwelm), v. a. bebo-
rítani, betakarni.

Whet

Whelp (hwelp), s. kölyök;
r. n. kölykezni.

When (hwen), adv. mikor;
conj. midön.

Whence (hwensz), adv. hon-
nan, honnét; miből; from
—, honnan, honnét.

Whencesoev'er, adv. akár-
honnan, akárhonnét.

Whenev'er, adv. akármikor;
valahányszor.

Where (hwēr), adv. hol; ho-
va; — nothing is, nothing
can be had, a hol nincs,
ott ne keress; — shall a
man have a worse friend
than he brings from home?
legnagyobb ellenséged sa-
ját kebeledben lakik; —
shall the ox go, but he
must labour? hova menjen
az ökör, hogy ne kelljen
dolgoznia?

Whereabout (hwēr'êbát),
—s, adv. hol; min.

Where'as, conj. minthogy,
miután.

Where'at, adv. a min, a
mire.

Whereby (hwēr'bei), adv. mi
által, mely által.

Whereev'er, adv. akárhol:
akárhova.

Where'fore, adv. miért, mi-
ért is, mi miatt; minek-
okáért.

Where'in, adv. miben, a mi-
ben.

Where'of, adv. miről, a mi-
ről; miből.

Where'on, adv. min, a min;
mire, a mire.

Wheresoever, v. Whereever.

Where'upon, adv. mire, a
mire; min, a min; a mi
után.

Wherever, v. Whereever.

Where'with, adv. a mivel, a
melylyel, a mi által.

Wherewithal, v. Wherewith.

Wherret (hwer'ret), v. a. zak-
latni; kötekedni; pofon
esapni; s. pofonesapás.

Wherry (hwer'ri), s. komp;
ladik; —man, s. ladikos:
révész, —; v. a. átszállítni
(p. folyón).

Whet (hwett), v. a. fenni,

459

Whether

élesítni; ösztönözní, ger-
jeszteni; s. fenés, élesítés;
—stone, s. fenkő.

Whether (hwedh'er), pron.
melyik a kettő közül; conj.
valjon.

Whet'ter, s. fenő, élesítő.

Whey (hwe), s. savó.

Whey'ish, adj. savós.

Which (hwits), pron. mely,
a mely, a melyik; in —
room does he sleep? mely
szobában hál' that — is
evil is soon learnt, roszra
nem kell mester; — of these
books is yours? ezen köny-
vek közül melyik az öné?
the book — I lent him, a
könyv, melyet neki kölcsö-
nöztem; — way? merre?

Whichever'er, pron. akárme-
lyik, bármelyik.

Whichsoev'er, v. Whichever.

Whiff (hwiff), v. a. and n.
dohányfüstöt eregetni szá-
jából (pipázni, szivarozni;
eldohányozni); s. fuvalom,
fuvalat; füty, fütyentés;
tövises félszegúszó; to take
a few —s, egy keveset pi-
pázni v. szivarozni.

Whiffle (hwiffl), v. n. libeg-
ni, lobogni, lengeni; a
whiffling turn of mind,
lengeség; —, v. a. fújni;
to — one out of a thing,
kiesalni vkitől vmit.

Whig (hwig), s, szabadelvű;
gyapjuszási politikus, ön-
haszonleső politikus.

Whig'gish (hwig'gıs), adj.
whigpárti.

Whig'gism (whig'gizm), s. a
whigpárt elvei.

While (hweil), s. darab idő,
idő; for a —, egy darabig;
for a little —, egy kis da-
rabig; for a good —, jó
darab ideig: after a little
—, rövid idő mulva; a
great —, a long —, sokáig;
a little — ago, kevéssel
zelőtt; since a good —, jó
darab idő óta; it is not
worth —, nem érdemli a
fáradságot, kár rá veszte-
getni az időt; —, v. n. időz-
ni, késni; —, v. a. halo-

While

gatni, elhalasztani; to —
away one's time, idejét el-
fecsérelni.

While, adv. mág, azonközben,
azalatt; — there is life,
there is hope, addig re-
ményl az ember, mág benne
a lélek; strike — the iron
is hot, addig üsd a vasat,
mág tüzes.

Whiles, Whilst, v. While,
adv.

Whim (hwim), s. bogár, sze-
szenet, szeszély.

Whimper (hwim'pěr), v. n.
nyöszörögni.

Whimsey, v. Whim.

Whimsical (hwim'zikél), adj.
szeszélyes; különös, fur-
csa; —ly, adv. szeszélye-
sen; különösen, furcsán;
—ness, s. szeszélyesség; kü-
lönösség.

Whin (hwin), s. villongó sül-
bige.

Whine (hwein), v. n. szűköl-
ni (kutya); nyöszörögni;
s. szűkölés; nyöszörgés.

Whinny, v. to Neigh.

Whip (hwip), s. ostor, kor-
bács; postakocsis; — lash,
s. suhogó (ostoron); —, v.
a. ostorozni, korbácsolni,
vesszőni; beborítni; fér-
zelni, szegélyezni; elkap
ni; to — out, kikapni; to
— on, hamarjában rávetni;
to — the cream, tejfelt ha-
barni; to — a child, gyer-
meket megvesszőni; —, r.
n. suhanni, elsuhanni; to
— away, elsudamlani.

Whip'per, s. ostorozó: — in,
s. ebész.

Whip'ping, s. suprálás, vesz-
szőzés; to give one a —,
megsuprázni vkit.

Whir (hwir), v. n. suhogni,
surranni; to — away, el-
surranni.

Whirl (hwerl, hwörl), s. for-
gás, keringés: örvényzés;
pereszlen, pergetyű; csiga,
hajtócsiga; forgony; —
blast, — wind, s. forgószél;
— pool, s. örvény; —, v. n.
forogni, keringeni, pereg-
ni; —, v. a. forgatni.

Whitelead

Whirle, v. Whirl.

Whir'ligig, s. hajtócsiga.

Whisk (hwiszk), v. n. suhan-
ni; to — about, ide s tova
röpködni; to — away, el-
suhanni; —, v. a. leporoz-
ni; meqseperni; habarni;
megkefélni; —, s. tollseprő,
kézi seprő; ruhaseprő; ru-
hakefe; ostoresapő.

Whis'ker, s. kézi seprő, por-
seprő.

Whis'kers, s. pl. a pair of —,
barkó.

Whis'kered, adj. barkós.

Whisky (hwisz'ki), s. rozs-
pálinka.

Whisper (hwisz'pěr), s. su-
sogás, suttogás; in a —,
suttogva; —, v. a. and n.
suttogni; it is —ed about
that etc., azt suttogják,
hogy stb.

Whis'perer, s. hírsugó.

Whist (hwiszt), s. csittjá-
ték; to play at —, csit-
tezni; —, int, csitt! —, v. n.
hallgatni.

Whistle (hwisz'szl), v. a. and
n. fütyölni; to — an air,
nótát fütyölni; to — off,
elfütyölni; —, s. sipocska;
füty, fütyentés.

Whit (hwit), s. csekélység;
pont; not a —, legkeveseb-
bet sem, egy csepet sem;
she is every — as bad as
her husband, egy hajszál-
lal sem jobb mint férje.

White (hweit), adj. fejér:
as — as snow, fejér mint a
hó; — fib, — lie, s. kény-
telen hazugság; — heat, s.
fehérizzás; — iron, s. bá-
dog; — headed, adj. ösz-
hajú; —, s. fejére vminek;
fehérsg; the — of an egg,
tojás fehérre, the — of the
eye, a szem fehérre; she
was clad in —, fehérbe volt
öltözre; the —s, s. pl. fe-
hér folyás.

White'bait, s. küsz (hal).

White'friar, s. karmelita
(szerzetes).

White'gold, s. fejér arany,
érey.

White'lead, s. ólomfehér.

460

Whiten

Whiten (hwei'tn), v. a. fejérítni; v. n. fejéredni.

Whiteness (hweit'nesz), s. fejérség.

Whitetape (hweit'tēp), s. borókapálinka.

Whitewash (hweit'was), v. a. meszelni, fehérre meszelni; s. oltott mész.

Whitewood (hweit'wúd), s. fenyőfa.

Whither (hwidh'ěr), adv. hova; some —, valahova; no —, sehova; — soever, akárhova.

Whiting (hwei'ting), s. fehérkeszeg; megtisztált kréta.

Whitish (hwei'tis), adj. fehéres.

Whitlow (hwit'lao), s. körömméreg; — grass, s. daravírag; — wort, s. körömfű.

Whitsun (whit'sán), adj. pümkösdí; — day, s. pünkösdvasárnap; — tide, s. pümkösd.

Whittle (hwit'tl), s. zsebkés; fehér vállruha, vállravaló; v. a. metszeni, faragesálni; fenni.

Whiz (hwiz), v. n. suhanni; s. suhanás; sziszsenés.

Whizzle, v. to Whiz.

Who (hú), pron. ki, a ki; kicsoda; melyik, a melyik; kik, a kik: — is this? ki ez? the man — etc. azon ember, a ki stb.; all those — etc., mind azok, a kik stb.; he — commences many things, finishes but few, ki sokba fog, keveset végez; — so bold as blind Bayard? bátor a vak, mert nem látja a veszedelmet.

Whoev'er, pron. ukárki; az, a ki.

Whole (hwool), adj. egész, teljes; ép; the — world, az egész világ; to come off with a — skin, baj nélkil menekedni; —, s. az egész; upon the —, on the —, egészben véve.

Wholesale (hwool'szél), s. nagykereskedés; adj. nagykereskedési; nagybani; — dealer, — merchant, s.

Wholesome

nagykereskedő; — business, s. nagykereskedés; —, by —, nagyban.

Wholesome (hwool'szám), adj. egészséges (az egészségnek nem ártó); üdvös.

Who'll — who will.

Who'ly, adv. egészen, teljesen; épen.

Whom (húm), pron. kit, a kit; kiket; to —, kinek, a kinek; kihez, a kihez; melyiknek, melyikhez; kinek, kikhez; of —, kié, kiké; kiről; kitől; kiktől; ki által; kik által: — are you talking of? kiről beszél ön?

Whomsoev'er, pron. akárkit; akármelyiket.

Whoo (húú), int. jaj.

Whoobub (hú'báb), s. lárma.

Whoop (húp), v. n. kiabálni; s. kiabálás.

Whoop, v. Hoop.

Whore (húr), s. (vulg.) kurva; v. n. (vulg.) kurválkodni.

Whore'dom, s. kurválkodás.

Whore'son, s. fattyű.

Whorish (hú'ris), adj. kuvás.

Whortleberry (hwár'tl-beri) s. áfonya; red —, vörös áfonya.

Whose (húz), pron. kié, a kié, melyiké; kiké; by — command, kinek parancsára; — is this book? kié ez a könyv? — book is this? kinek a könyve ez?

Whur (hwár), v. n. kurvogni.

Whurt, v. Whortleberry.

Why (hwei), adv. miért, minek, miokból; int. de.

Why, s. üszö: — calf, s. üszöborjú.

Wick (wik), s. bél, gyertyabél, mécsbél.

Wick'ed, adj. gonosz, elvete-medett; —ly, adv. gonoszúl; —ness, s. gonoszság.

Wick'er, s. fűzvessző; — basket, s. fűzkosár; — work, s. fűzfavesszőből fonott mű.

Wick'et, s. ajtócska.

Wide (weid), adj. széles; bő, tág; this material is very

Wild

—, e kelme igen széles; the sleeves of this coat are too —, e kabát újjai szélesek; in the — world, széles e világon; three inches —, három hüvelyknyi széles: —, adv. messze, távol, messzire; nagyon is; tágan; — awake, adj. teljesen éber; szemes, szemfüles: — awake, s. széles kirádjú kalap; to shoot — from the mark, nagyon is félre löni.

Wide'ly, adv. szélesen: meszse, távol, messzire.

Widen (wei'dn), v. a. tágítni: szélesítni; v. n. tágúlni; szélesedni.

Wide'ness, s. Width.

Widgeon (wid'dzsán), s. rőtnyakú libucz.

Wid'ow (wid'do), s. özvegyasszony; v. a. özvegyítni.

Wid'owed, adj. megözvegyült.

Wid'ower, s. özvegy ember.

Wid'owhood, s. özvegység.

Width (width), s. szélesség: tágasság.

Wield (wíld), v. a. kezelni, forgatni; kormányozni.

Wield'y, adj. könnyen kezelhető.

Wiery, v. Wiry.

Wiery (wei'eri), adj. vízes, nedves.

Wife (weif), s. (pl. wives), feleség; a good — and health are a man's best wealth, nincs nagyobb kincs az egészségnél és a jámbor feleségnél.

Wife'less, adj. nőtelen.

Wig (wigg), s. paróka.

Wigeon, v. Widgeon.

Wight (weit), s. ficzkó, temremmény; adj. fürge.

Wigwam (wig'wam), s. gungató.

Wild (weild), adj. vad; szilaj; haragos; —beast, s. vad állat; —tree, s. vad gyümölsfa; he is very — about it, nagyon boszankodik azért: a — youth, szilaj ifjony; — boar, s. vadkan; — cucumber, s. ugorkás magrugó; — Wil-

461

Wilder

liams, s. szurkos mécsvrág; —, s. vadon, vadonság.

Wil'der, v. to Bewilder.

Wil'derness, s. vadon, vadonság.

Wildfire (weild'feir), s. futótűz; orbánc; vad tűz; this news spread like — through the city, e hír villámsebesen elterjedt a városban.

Wildgoose (weild'gúz), s. vad lúd; to run a — chase, áprilist járni, légvárakat építeni.

Wild'ing, s. vadalma; —tree, s. vadalmaja.

Wild'ly, adv. vadon, vadúl; szilajál; boszúsan.

Wild'ness, s. vadáság; szilajáság; kicsapongás; boszankodás; vadon, vadonság.

Wile (weil), v. a. ánitgatni; elámítni; s. ánitás, csalás; furfang.

Wilful, v. Willful.

Will (will), s. akarat; — is the cause of woe, minden bajnak kűtféje az akarat; let him have his —, hadd cselekedjék akarata v. kedve szerint; of his own free —, önszántából; with right good —, örömest; last —, végakarat, végrendelkezés; to make a —, végrendelkezni: —parole, s. szóbeli végrendelet.

Will, v. a. and n. irr. (pret. would [wudd]), akarni; végrendelkezni; hagyományozni; (segédige) fogni; — he nill he, akarja, nem akarja; he that — conquer must fight, ki győzni akar, annak küzdeni kell; he — come, el fog jönni; I would not do it for all the world, világért sem tenném meg; he that would hang his dog, gives out first that he is mad, a mely kutyaát meg akarnak ölni, veszett nevét költik.

Will'ed, adj. szándékú; indulatú; self —, adj. akarátos; ill —, adj. rosz indulatú.

Willful

Will'ful, adj. akaratos, fesjes; szándékos; —ly, adv. akaratosan; szándékosan, szántszándékkal; —ness, s. akaratosság; szándékosság.

William (wil'tiém), s. (finév) Vilmos.

Will'ing, adj. akaró, kész; to be —, akarni; —ly, adv. készséggel; most —ly, örömest.

Willow (wil'lo), s. fűz; weeping —, bűs fűz; she must wear the —, elhagyta a szeretője.

Willy, v. William.

Wily (wei'li), adj. furfangos.

Wimble, v. Nimble.

Wimble (wim'bl), s. pergőjúró; v. a. fűrni.

Wimple (wim'pl), s. fátyol; lobogó.

Win (winn), v. a. irr. (won [wán], won), nyerni, megnyerni; to — one over, vkit a maga részére megnyerni; she won the wager, megnyerte a fogadást; I have won his money, elnyertem pénzét; —, v. n. to — on, upon, meghódítni, győzedelmeskedni —on, —en.

Wince (winsz), v. n. görnyedni, görnyedezni, meggyürni magát (mint a féreg, ha reá hágnak); kaparni a földet lábaival, rugdosni.

Winch, v. Wince.

Winch (wins), s. gombolyító, motóla; v. a. gombolyítni.

Wind (wind), s. szél; the — is very high, nagy szél fű; to have the — in one's teeth, to go against the —, szél ellen menni; it is an ill — that blows nobody good, nincs oly szerenesétlenség, melyben egy szikra jó szerencse nem volna: to be in good —, könnyen lélekzeni, erősmellűnek lenni; to raise the —, pénzre szert tenni; to take —, füstöt vetni, kitudódni: to

Winded

take the — of one, felülkerekedni vkin; to break — upwards, felbőfőgni; to break — backwards, fingani; —arm, s, szélszárny; —beam, s. torokgerenda; —chest, s. szélszekrény; — dropsy, s. szélvízkör; — egg, s. szűztójás; —fall, s. szélhulladék; (átv. ért.) ráratlan szerencse; —flower, s. kököresin; — gage, s. szélmérő; — gall, s. csúzhólyag, csúzpók (lónyavalya); — gun, s. szélpuska; — god, s. szélisten; — harp, s. szélhárfa; — mill, s. szélmalom; —pipe, s. gége, lélekszű gége; — pump, s. légszívattyú; — seed, s medvefiül; — tight, adj. szélmentes; — wheel, s. szélkerék; —, v. n. fűjni; —, v. a. szellőztetni.

Wind (weind), v. a. irr. (wound [wáund], wound), tekerni, föltekerni; föltekergetni fölgombolyítni; fölcsévézni; fellhúzni; felszigazni; megfordítani (hajót); to — up thread, formalat fölgombolyítni; to — up a watch, zsebőrát fellúzni; to — up an account, számadást bezárni v. bejezni; to — up some affair, rmely dolgot bevégezni v. elintézni; to — one up, vkit fellbőszítni; to — up with, berekeszteni —val, val; to — one's voice, elváltoztatni hangját; to — one's self into one's good graces, behízelelni magát vki kegyébe; to — one in by craft, csellel körülhálózni vkit; to — about, körültekerni; to — off, letekerni, legombolyítni; to — on a spool, fölcsévézni; to — out, kitekerni; kibontani; —, s. tekervény.

Windbeam (weind'bím), s. járgányfa.

Winded (win'ded), adj. short —, szüklélekzetű, szükmellű.

462

Windiness

Win'diness, s. szelesség; szél-
szorulás; felpuffadás.

Wind'ing (wein'ding), s. te-
kervény, kanyarodás; gom-
bolyítás; csigázás; —curve,
s. hullámvonal; — engine,
s. tekerő csiga, felhúz gép,
emelőcsiga, járgány; —
machine, s. orsógép; —
horn, s. trombitakürt; —
sheet, s. halottlepel, halott-
ing; —stairs, s. pl. kerengős
lépcső, kerenglépcső; — up,
s. felhúzás; felgombolyi-
tás; befejezés; berekesztés.

Windlace, Windlass (weind'-
lész), s. motóla, gombo-
lyító.

Windlay (weind'lē), s. teke-
rület, tekervény.

Windle (wein'dl), s. orsó;
motóla.

Windless (wind'lesz), adj.
szélesendes; lélekzete fo-
gyott.

Window (win'do), s. ablak;
— blind, s. ablakernyő;
redőny; — curtain, s. ab-
lak flügöny; — frame, s.
ablakráma; — glass, s. ab-
laküveg; — shutter, s. ab-
laktábla (deszkakészlet);
— sill, s. ablakkönyöklő;
—, v. a. ablakozni.

Wind'ward, adv. szélnek,
szélfelé, szélfélt.

Windy (win'di), adj. szeles.

Wine (wein), s. bor; — has
drowned more than the
sea, többen halnak a bor-
ban, hogy sem a tengerben;
— wears no breeches, bor
mellett hamar kiugrik az
igaz; a bor mutatja meg,
kiben mi lakik; good —
needs no bush, ezégér nél-
kül is elkél ajó bor; when
the — is in, the wit is out,
bor-bé, ész-ki; nincs oly
böles, kit a bor meg nem
bolondít; — bibber, s. bor-
ivő; — bottle, s. boros pa-
laczk; — cooler, s. borhűtő;
— glass, s. borpohár; —
lees, s. pl. borseprű; —
merchant, s. borkereskedő;
—press, s. borsajtó.

Wing (wing), s. szárny, ma-

dárszárny; hadszárny; (átv.
ért.) oltalom; to be on the
—, sürgelődni; —s, s. pl.
vállbojtok; —, v. a. felszár-
nyazni; —, v. n. repülni.

Wing'ed, adj. szárnyas.

Wing'less, adj. szárnyatlan.

Wing'y, adj. szárnyas; se-
bes.

Wink (wingk), v. n. to — at
one, inteni vkinek; to — at
one's faults, vki hibáira
szemet hűnyni, vki hibát
átnézni; —, s. intés, pillan-
tás; (átv. ért.) pillanat.

Wink'ers, s. pl. szemellenző
(lókantáron).

Winlace, v. Windlass.

Winner (win'ner), s. nyertes,
nyerő.

Win'ning, s. nyereség, nyer-
remény.

Winnow (win'no), v. a. szór-
ni, megszórni (gabonát);
rostálni (átv. ért. is); meg-
fontolni.

Winsome (win'szám), adj.
víg, vidám.

Winter (win'těr), s. těl: —
night, s. téli éj; — solstice,
s. téli napfordulat; —, v.
a. teleltetni; istállózni;
—, v. n. telelni.

Win'tering, s. telelés; istál-
lózás. [télies.

Winterish (win'těris), adj.

Win'terly, adj. téli; télies.

Win'tery, v. Winterly.

Winy (wei'ni), adj. boros.

Wipe (weip), v. a. törölni;
to — off, to — away, eltö-
rölni; to — out, kitörölni;
to — off the dust, a port
letörölni; to — one's hands,
kezeit törölni; to — one of
his money, vkinek pénzét
elesadni; —, s. törlés; töröl-
közés.

Wiper (wei'pěr), s. törlő.

Wiping (wei'ping), s. törlés;
törölközés; — clout, s.
törlőrongy.

Wire (weir), s. sodrony; gold
—, aranysodrony; copper
—, rézsodrony; — pliers,
s. pl. sodronycsipő; —
string, s. sodronyhűr.

Wiredraw (weir'draa), v. a.

Winged

Wit

sodronyt készíteni; to —
one, hűnő, zsarolnó vkit;
—ing, s. sodronyhúzás;
—ing machine, s. sodrony-
pad; —ing mill, s. sod-
ronymalom.

Wire'drawer, s. sodronyhúzó.

Wry (wei'ri), adj. sodrony;,
sodronyból való.

Wisard, v. Wizard.

Wisdom (wiz'dám), s. böl-
cseség; okosság.

Wise (weiz), adj. bölcs; okos;
when a — man errs, he
errs with a vengeance,
okos, ha botlik, nagyot bot-
lik; a — man is a great
wonder, ritka madár bölcs
ember; —ly, adv. bölcsen,
okosan.

Wise (weiz), s. mód; in no
—, semmi módon.

Wiseacre (weiz'ékér), s. okos-
di.

Wish (wis), v. a. and n. ki-
vánni; to — one success,
sikert kivánni vkinek; to
— one joy of . . ., szerencsét
kivánni vkinek -hoz, -hez;
to — for, óhajtani vmit,
esengeni vmi után; I — I
could go home, bárcsak
haza mehetnék; —, s. ki-
vánat, kivánság; she has
her —, elérte azt, a mit ki-
vánt.

Wish'er, s. kivánó; well —,
jóakaró.

Wish'ful, adj. sovár, vágyakodó.

Wisk'et (wisz'ket), s. kosár.

Wisp (wiszp), s. csutak, sur-
lócsutak; a — of straw,
szalmacsutak.

Wistful (wiszt'full), adj. gon-
dolkodó, gondolatokba me-
rült.

Wistly (wiszt'li), adv. sová-
rül; figyelmetesen.

Wit (wit), s. elnősségg; eszes-
ség; ész; an ounce of —
is worth a tun of clergy,
jobb egy marok ész, mint
egy köböl tudomány; to
learn —, okulni; to lose
one's —s, eszét veszteni;
to be out of one's —s, esze-
veszettnek lenni; to come

463

Witch

Within

Wolf

to one's —s again, eszére
térni; one of the first rate
—s, igen éleczes ember;
common —, józan ész: —
cracker, s. élezelő, tréfás
ember.

Witch (wits), s. boszorkány; v. a. megboszorkányozni.

Witchcraft (wits'kräft), s.
varázserő: boszorkányság.

Witch'ery, s. boszorkány-
ság.

With (with), prp. -val, rel;
-nál, -nél; -ra, -re; -tól,
-töl; -ból; -ből; által: to
write — a pencil, czerúzá-
val irni: to cut — a knife,
késsel metszeni; come
along — me, jöjjön el ve-
lem; she is now staying
—us, most nálunk tartóz-
kodik; to be angry — one,
haragudni rkire; benum-
bed — cold, megmerevedett
a hidegtől: — all my heart,
teljes szívemből; there is
no living — her, nincs
mód vele megférni: to cry
— delight, örömében sűrni;
fatigued —, fáradt -tól,
-től; to be disgusted —,
undorodni -tól, -től; to be
satisfied —, megelégedni
-val, -rel; to be struck —
terror, elréműlni, elrémült-
nek lenni; it is usual
— him, úgy szokott, az a
szokása; to be big — child,
teherben járni; he parted
— all he had, mindenét
oda adta; he parted — his
wife, elvált nejétől; he
parted — his horses, ki-
adott lovain.

Withall (withaal'), adr. egy-
szersmind; prp. v. With.

Withdraw (—drao'), v. a. irr.
elvonni: (from) elidegenít-
ni; v. n. visszavonulni, el-
vonulni; eltározni.

Withdraw'ing-room, s. társalgó terem.

Wither (widh'ér), v. n. her-
vadni; v. a. hervasztani.

Withhold', v. a. irr. meg-
vonni, visszatartani; visz-
szatartóztatni; to — one's

hand from some one, se-
gedelmét megronni vki-
től.

Within (with-in'), prp. belől,
belül; -ban, -ben: adv.
bent; — doors, a házban,
a szobában; — a few days,
néhány nap alatt; — the
space of a year, egy ér
alatt; — the city, a váro-
son belől; — the walls, a
falakon belől; to keep —
bounds, önhatárában ma-
radni; to confine one's
expenditure — one's in-
come, to live — one's in-
come, jövedelméhez mérre
költeni v. élni; addig nyuj-
tózni, a meddig a takaró
ér; to live far — one's
income, jövedelmének csak
részét költeni el; — the
last fortnight, a múlt ti-
zennégy nap alatt; — the
last six hours, az utolsó
hat óra alatt; — the next
six days, a jörö hat nap-
ban; he is not — hear-
ing, nincs hallközelben; I
thought — myself, gon-
doltam magamban; my
spirits sank — me, when
etc., csüggedni kezdtem,
midőn; he is not —, nincs
bent; from —, belőlről.

Without (with-ánt'), prp.
nélkül; a nélkül, hogy;
kivül; adr. kint: conj. ha-
csak nem; — intermission,
szakadatlanul; — success,
siker nélkül; — effect, fo-
ganat nélkül; hatástula-
nál; — doubt, kétség nél-
kül, kétségen kivül; —
means, (eszközök nélkül)
pénz, vagyom nélkül; — a
single farthing, egy fillér
nélkül; — delay, haladék
nélkül, haladéktalanul; —
regret, sajnálat nélkül,
meg nem bánra; — speak-
ing a word, szót sem szól-
va; she went away —
reading my letter, clément
a nélkül, hogy levelemet
elolvasta volna; — the
walls, a falakon kivül; —
doors, kint; from —, ki-

vülről: it is a fine house
—, szép ház kivülről.

Withsay (—szé'), v. a. irr.
ellenmondani.

Withstand (—sztênd'), v. a.
irr. ellentállani; he could
not —the temptation, nem
tudott ellentállani a kisér-
tésnek (a csáboknak).

Witless (wit'lesz), adj. elmétlen.

Witness (wit'nesz), s. tanúság; tanú; to bear —, tanúságot tenni; to call to —, bizonyságúl hívni; to hear the —es, a tanúkat kihallgatni; to examine the —es, a tanúkat vallatni; —, v. a. tanúságot v. bizonyságot tenni; jelen lenni mint tanú, lútni, hallani; I never —ed such an awful scene, ily rettenetes jelenetet soha sem láttam.

Witted (wit'ted), adj. quick
—, sebeselméjű; half —,
féleszű, bárgyű.

Witticism (wit'tiszizm), s.
elcz: elméncség; elméncz-
kedés.

Wit'tily, adv. elmésen, élezen.

Wit'tiness, s. elmésség.

Witty (wit'ti), adj. elmés,
elczes.

Wive (weiv), v. n. nősülni.

Wiver (wei'ver), —n, s. má-
kus, repülő mákus.

Wizard (wiz'erd), s. bűmes-
ter, varázsnok,

Woad (waod), s. festöcsül-
leng: —cake, s. csülleng-
gomoly.

Woe (woo), int. jaj; — is
me! jaj nekem! — to you!
jaj nektek! —, s. jaj, bú,
bűbánat, keserű, szerencsét-
lenség, szenvedés, fájdal-
om.

Woe'begone (—bigan), adj.
bűs, bűnyomott.

Wo'ful, adj. bás, bánatos;
fájdalmas; szerencsétlen,
nyomorú; —ly, adv. bú-
san; fájdalmasan; —ness,
s. búbánat, nyomor.

Wolf (wulf), s. (pl. wolves),

464

Wolfish

Wont

Work

farkas: farkas fene; (átv. ért.) éh, éhség; she —, nöstény farkas; he has not enough to keep the — from the door, koplalnia lell; to have a — by the ears, két tűz közé szorulni; wolves may lose their teeth, but not their nature, farkas szörét, nem akaratját vártoztatja; — fish, s. farkashal; — hunting, s. farkasvadászat; —'s bane, s. farkasölt sasakvirág; —'s fart, s. pozgomba, pőfeteg.

Wolfish, adj. farkas... nagy éhes; nagyehető, fálánk.

Wo'man (wum'mén). s. (pl. wo'men [wim'men]), asszony, nő, némber; an old —, vén asszony; —, v. a. classzonyosítni, elgyávitni.

Wo'manhood, s. asszonyiság.

Wo'manish, adj. asszonyias.

Wo'mankind, s. asszonynem, asszonyi nem.

Wo'manliness, s. asszonyiság.

Wo'manly, adj. asszonyi; asszonyias; férjhez mehető.

Womb (wumb), s. anyaméh.

Won (wan), s. lakás (n. h.); v. n. lakni, szokni (n. h.).

Wonder (wán'dér), s. csuda: to look all —, bámulni; to do —s, to perform —s, csudát műrelni; to promise —s, arany hegyeket igérni; he was — struck, elbámul; —, v. n. csudálkozni: to — at, csudálkozni vmín; I — whether she will come, szeretném tudni, valjon eljön-e.

Won'derful, adj. csudálatos: —ly, adv. csudálatosan; —ness, s. csudálatosság.

Won'derment, s. csudálkozás, bámulás, bámulat.

Wondrous (wán'drász), adj. csudálatra méltó, csudálatos: —ly, adv. csudálatra méltólag, csudálatosan.

Won't (woont) = will not.

Wont (wánt), s. szokás; it is his —, az a szokása; —, adj. szokott; to be —, szokni; he was — to say, azt szokta mondani.

Wonted (wánt'ed), adj. szokott, szokásos.

Woo (wű), v. a. and n. nőül kérni, nőül megnyerni igyekezni; to — a widow, özvegy asszonyt nőül kérni.

Wood (wúd), s. fa: erdő; fathom —, ölfa, tüzi fa; you cannot see — for trees, sok fától nem látja az erdőt; to be in a —, zavarban lenni; — ashes, s. pl. fahamu; —blade, s. farkkórá; — carving, s. képfaragóság; fafaragmány; fafaragás; —cleaver, s. fahasogató, farágó; — culver, s. erdei galamb; —cut, —engraving, s. fametszet, fametszvény; —engraver, s. fametsző; —fall, s. széltörte fa; —fretter, s. famoly; —house, s. faszín, fafészer; —jack, —chuck, —knife, s. handzsár, vadászkés; —land, s. erdős táj, erdő; —lark, s. erdöke; —'s-man, s. erdősz; erdőlakos; —monger, s. fakereskedő; —mote, s. erdőszék; —night-shade, s. maszlaços nadragulya; —pecker, s. fakusz, fahágó; —pile, s. farakás; —rasp, s. faráspoly; —reve, s. erdész, erdömester; —roof, —ruff, s. tej-oltó galaj; —vinegar, s. faeczet; —wall, —spite, s. erdőcsősz; —yard, s. fandvar, fapiacz.

Wood'ed, adj. erdős.

Wood'en, adj. fából való; —leg, s. faláb; —shoes, s. pl. fasarú.

Wood'like, adj. faféle, fanemű.

Wood'y, adj. erdős; fás.

Woo'er (wű'r), s. kérő, lenánykérő.

Woof (wűf), s. bélfonal, ontok.

Wool (wűl), s. gyapjű; to be — gathering, gondolatokba merűlni, szórakozotnak lenni; many go out for — and come home shorn, sokan mennek gyapjűért és nyírva jönnek haza; — blade, s. gyopár; —comb, s. gyapjufésű; —comber, s. gyapjufésülő; —dresser, s. gyapju-elkészítő; —dyer, s. gyapjűfestő; —merchant, s. gyapjukereskedő; —market, s. gyapjuvásár; — picker, s. gyapjuszínlő, gyapjűtépű; —sack, s. gyapjúszák; —trade, s. gyapjukereskedés: —washing, s. gyapjumosás.

Wool'en, Wool'len, adj. gyapju..., gyapjából való; —cloth, s. gyapjuszövet; —yarn, s. gyapjufonal.

Wool'y, Wool'ly, adj. gyapjas; gyapjunemű.

Woop (wűp), s. vörösbegy.

Wootz (wutz), s. keletindiai aczel.

Word (wörd wěrd), s. szó; izenet; to send one —, megizenni wkinek vmit; by — of mouth, élő szóval; to pass one's —, szarát adni; I left — with —, meghagytam —nak, —nek: to fail in one's —, szarának nem állani; in a —, egy szóval; from — to —, szóral-szóra; fair —s fill not the belly, szép szó nem elég a hasnak; they had some —s, some —s passed between them, pereltek, cizakodtak; good —s cost nought, szép szó pénzbe nem kerül; soft —s and hard arguments, nyájasan kell beszélni, czáfolhatlanul érvelni (suaviter modo, fortiter re); —fencing, s. szóvita; —, v. a. szóval ki'éjezni, fogalmazni; his letter was very cautiously —ed, levelében igen óvatosan fejezte ki magát.

Word'less, adj. szótlan.

Work (wörk, wěrk), s. mű,

BIZONFY: Angol-magyar szótár.

465

dd

Work

munka; tett, cselekedet:
to be at —, dolgozni; to
set to —, to set on —, fog-
lalatosságot adni (vkinek);
to set one's self to —, mun-
kához fogni; he has no —
to do, nincs munkája; a
master-piece of —, remek-
mű, remekmunka; a — of
the brain, szellemi mű,
good —s, jóságos cselekedet-
tek; — bag, s. műerszény;—
basket, s. műkosár; — fel-
low, s. munkatárs; —man,
s. munkás, kézi munkás;
—master, s. művezetű, mű-
mester; — shop, s. mű-
hely; — table, s. műasz-
tal.

Work, v. n. reg. and irr.
(wroughtl [raat], wrought),
dolgozni; munkálni; buk-
dálni, csellegni (hajó); er-
jedni, forrni, buzogni; to
— against, ellene működ-
ni; to — on, upon, hatni
-ra, -re; to — upon one's
feelings, lelkére hatni; to
— at something, vmin dol-
gozi; to — with a will,
hozzá látni; the physic
—s, munkál denne az or-
vosság; to — for a dead
horse, adósság fejében dol-
gozi; he who — s in the
market place has many
teachers, ki az utezán dol-
gozik, sok mestere van an-
nak; —, v. a. dolgozni,
munkálni; kidolgozni; fel-
dolgozni; megmunkálni; ki-
eszközölni, véghezvinni;
hímezni, hímet varni; to
— a mine, bányát mivelni;
to — a hat, kalapot rá-
nyolni; to — one's way,
utat nyílti magának, fel-
vergödni; she has wrought
a good work upon me, ő
jót tett velem; to — wick-
edness by some one, elve-
temítni rkit; to — a mi-
racle, esudát művelni; to
— off, feldolgozni; lenyom-
tatni (ívet); to — out, ki-
dolgozni; kieszközölni, vég-
hez vinni; kiszorítani; to
— one out of an error, té-

Worker

vedéséből kivenni vkit; to
— up, feldolgozni, felmun-
kálni, telhasználni; felka-
varni; felizgatni, felhábo-
rít ni.

Work'er, s. munkás (n. h.);
megkezdő, szerző.

Work'house, s. dologház, sze-
gényápolda.

Work'ing, s. dolgozás; adj.
dolgozó; — day, s. dolgozó
nap, köznap, hétköznap;
— man, s. munkás; —
people, s. munkások.

Work'manly, adj. műszabá-
lyos, mesterséges; adv.
mesterségesen.

Work'manship, s. munka,
mű.

World (wörd, wërl), s. vi-
lág; világegyetem; föld;
the old —, ő világ (Azsia,
Afrika és Európa); the
new —, új világ (Ame-
rika és Ausstrália); to
love the —, a világi dolgo-
kat szeretni; so goes the
—, így jár a világ; he is
beforehand in the —, jó
dolga van; he is behind-
hand in the —, rosz dolga
van; the next —, más vi-
lág, túlvilág: acquaint-
ance with the —, világis-
meret; the learned —, a
tudósok: the great —, az
előkelőség: man of the —,
világ fia; not for all the —,
a világért sem; a — of
people, tömérdek sokaság;
for —s, örökre: —s with-
out end, mindörökön-örök-
ké; I wot well how the —
wags; he is most loved
that has most bags, e vi-
lágban csak a pénzes em-
bert szívesen látják; the
— is só much knave that
it holds honesty to be a
folly, annyira elveteme-
dett a világ, hogy az igaz-
lelküséget ostobaságnak te-
kinti.

World'liness, s. világhoz ra-
gaszkodás.

World'ling, s. világ fia.

World'ly, adj. világi, idei,
mulandó; — wisdom, s.

Worth

világi okosság; — minded,
adj. világhoz ragaszkodó.

Worm (wörm, wěrm), s. fé-
reg, giliszta; nyű, kukacz,
pondrá; selyembogár; go-
lyóhuzávas, körömvas; esá-
varjárat; csavartekercs;
— of conscience, lélekmá-
dosás; —, v. a. and n. mar-
dosni, nyugtalanítni; ki-
huzni a főjtást a löfegyver-
ből; kihajtani a gilisz-
tát.

Worm'eaten, adj. férges;
szűette.

Worm'seed, s. cizitvormag.

Worm'wood, s. üröm.

Worm'y, adj. férges.

Worn, part. — v. to Wear.

Worry (wár'ry), v. a. nyug-
talanítni, háborítni, zak-
latni, gyötörni; szétszag-
gatni, összetépní (n. h.); to
be worried at ..., boszan-
kodni vmin; to — one's
self about ..., évelődni,
gyötördni vmin: —, s.
gyötördés, aqqödás, gond;
nyugtalanság.

Worse (wörsz, wěrsz), adj.
rosszabb; he was the —
for drink, gagyos volt;
adj. roszabbul, roszabban.

Worship (wör'sip, wěr'sip), s.
imádat: isteni tisztelet;
fire —, tűzimádás; (czím)
tiszteletességed; méltósá-
god: —, v. a. imádni; tisz-
telni.

Wor'shipful, adj. tisztele-
tes; méltóságos.

Wor'shipper, s. imádó; tisz-
telő.

Worst (wörszt, wěrszt), adj.
and. s. legroszabb; to get
the — of it, rövidebbet
húzni, pórúl járni; —,
adv. legroszabban, legro-
szabbúl; —, v. n. legyőzni,
megjáratni, pórál járatni.

Worst'ed, s. gyapjufonal;
adj. gyapjuból való; —
goods, s. pl. gyapjúárú.

Wort (wort, wěrt), s. gyökér;
fű, fűnemű nővény.

Worth (wörth, wěrth), s. ér-
ték; érdem; adj. értékes.
érő; it is — nothing, nem

466

Worthiness

ér semmit; it is — a hundred florins, megér száz forintot; he is — a thousand pounds, ezer font sterling vagyona van.

Wor'thiness, s. érdemesség; méltóság.

Worth'less, adj. értéktelen; érdemtelen; méltatlan.

Wor'thy, adj. érdemes; méltó; my — friend, érdemes barátom; to be — of reward, jutalomra érdemesnek lenni. [(n. h.).

Wot (wat), v. n. def. tudni
Would (wudd), pret. — v. to Will.

Wound (wund), s. seb; v. u. sebesítni; megsérteni.

Wound'less, adj. sebzetlen.

Woundy (wáund'i), adj. rop-pant.

Wove, pret. — v. to Weave.

Wow (wáu), v. n. ugatni.

Wrack, v. Wrack.

Wran'gle (rêng'gl), v. n. zsörtösködni; s. zsörtösködés.

Wrang'ler, s. zsörtösködö, zsörtös.

Wrang'lesome, adj. zsörtös.

Wrap (rêp), v. a. reg. and irr. (wrapt [rêpt], wrapt), takarni (-ba, -be), bebur-kolni; to — in paper, pápirosba takarni; he wrapped himself up in his cloak, köpünygébe burkozott; to be wrappt up in some one, belebolondult-nak lenni vkibe.

Wrap'per, s. boríték, takaték; nagy kendő.

Wrath (ráth), s. harag.

Wratu ful, adj. harágos;
—ness, s. haragosság.

Wreak (rík), v. a. reg. and irr. (wroke, wroken), ki-ánteni (haragját), tölteni; to — one's vengeance upon one, boszuját tölteni vkin; to — one's anger upon one, haragját kí-ereszteni vkin; —, s. boszű, düh.

Wreak'ful, adj. boszuvágyas, mérges. [szorú.

Wreath (ríth), s. virágko-

Wreathe

Wreathe (rídh), v. a. megköszorúzni; kötni, fonni (köszorút stb.).

Wreathing (ridh'ing), s. fölkoszorúzás; koszorú.

Wreck(rek), s. hajórom, hajó, törédek; rom, törédek; hajótörés; to suffer —, hajótörést szenvedni; to go to —. romba dőlni; tönkre jutni; —, v. n. hajótörést szenvedni; —, v. u. romba dönteni; tönkre verni, semmivé tenni.

Wren (ren), s. ökörszem (madár).

Wrench (rens), v. a. rántani; facsarni, csavarni; megrántani, kińczamítni; (from one), kicsavarni, kirántani, kiragadni, kikapni; to — out, kitépni, kihúzi, kiszagga ni; to — open, feltörni; —, s. fiscam; rántás.

Wrest (reszt), v. a. rángatni; elcsavarni, (átv. ért.) elferdítni; (from one) kicsavarni, kiragadni, kikapni; —, s. rángatás; elcsavarás; erőszak.

Wres'tle (resz'szl), v. n. birkozni, küzködni, tusak dni.

Wrestler (resz'lér), s. birkoz-ú, erőfi, bajnok.

Wretch (rets), s. nyomorú ember; hitvány ember; poor —, szegény ördög.

Wretch'ed, adj. nyomorú, boldogtalan; hitvány; —ly, adv. nyomorúan; hitványúl; —ness, s. nyomorúsg, boldogtalanság; hitványság.

Wriggle (rig'gl), adj. mozgatag, mozgékony; v. n. izegni, ide-oda mozogni; —, v. u. mozgatni; csóválni (farkát); (out) mozgatva kirántani.

Wrimple (rim'pl), v. a. gyaratni (gyapjut).

Wring (ring), v. a. irr. (wung [ráng], wrung), facsarni, kifacsarni, kicsavarni; to — one's hands, kezeit törni v. kul-

467

Wrong

csolni; to — the linen, facsarni a fehér ruhát; to — out the juice of an orange, a narancs levét ki-facsarni; to — a secret out of one, titkot kivenni (kifacsarni) vkiből; to — one's heart, vki szívét vérezni; —, v. n. görnyedezni; —, s. szívbeli fájdalom: facsarás.

Wrinkle (rin'kl), s. redő, ráncz; v. a. redőzni, ránczba szedni; to — up the nose, orrát fintorgatni; —, v. n. ránczosodni, redősödni.

Wrist (riszt), s. kézesukló, kézglalvány.

Writ (ritt), s. írat, írás; elfogatási paranes; vádlevel: holy —, szentírás; — of capias, elfogatási paranes.

Write (reit), v. a. and n. irr. (wrote, written) irni, megirni, felirni, leirni; to — a letter, levelet irni; to — one word, megirni, tudtul adni vkinek vmit; to — on some subject, vmíről irni; to — out, kiirni; to — over again, ujra megirni; to — under one's dictation, tollba mondás után irni.

Writer (reit'er), s. író, szerző.

Writhe (reidh), v. n. görnyedezni; izogni; —, v. a. facsarni, rántani; (out of) kicsavarni, kirántani.

Writ'ing, s. írás; mű, könyr.

Written (rit'tn), part. v. to Write.

Wrong (rang). s. igazságta-lanság, igaztalanság, méltatlanság; sérelem, bántalom; he is in the —, neki nincs igaza; ő tévedésben van; I received a — at his hands, ő igazságtalanul bánt velem, ő nekem kárt okozott; ő engem megbántott; —, adj. igazságtalan, igaztalan; téves, hibás; fonák; the — side of the cloth, a kelme fonákja; to go to the — place, elvéteni a házat, a helyet; to be on the — road, tévuton lenni,

dd*

SCOTT WALTER, BURNS ROBERT

ÉS MÁS

SKÓT ÍRÓK MŰVEIBEN ELŐFORDULÓ

TÁJSZÓK MAGYARÁZÓJA.

A

A' (= all), adj. minden,
mind, valamennyi; egész;
adv. egészen.

Aa, aw (= awe), s. rettegés,
mély tisztelet.

Aback, adv. távol, el.>

Ableeze (= ablaze), adv. lo-
bogva, lánggal égve.

Aboon, abune (= above),
adv. fenn, fel. l

Abreed (= in breadth), adv.
széltében.

Abulyiements, s. pl. oltozet,
ruházat; felszerelés

Ae (= one), adj. egy, egyik.

Aefauld, adj. egyszerű, egy-
réű.

Aff (= ő) adv. el; he set
aff, ő elindult.

Aff-loof, adj. szándéktalan.

Afore, prp. előtt, előbb.

Aft, adv. fore and aft, elöl-
hátul.

Aft (= oft) | adv. gyak-

Aften (=often) jran, sokszor.

Afterhend, adv. azután,
utóbb.

Agley, Agee, ajee, adv. fer-
dén; to gang agley, eltérni
a helyes iránytól.

Ahint (= behind), adv. há-
tul; mogótt.

Aiblins, adv. talán.

Ain (= own), adj. saját.

Aines, adv. egykor, egyszer.

Air, ear, adv. korán, jökor. /

Airl-penny, s. foglaló, elö-
pénz.

Aírn (= iron), s. vas.

Airt, s. égtáj.

Airt, v. a. irányozni.

Aith (= oath), s. eskü.

Aits (= oats), s. pl. zab.

Aiver, aver, s. ígás ló.

Aizle, s. parázs.

Alake, interj. ja j! fájdalom!

Alane (= alone), adv. egye-
dul, magában.

A-low, adv. lánggal égve.

Amaist (= almost), adv. csak-
nem, kérés haján.

Ambry, aumry, almery, s.
almáriom.

An', conj. ha; és.

Ance (= once), adv. egyszer,
egykor.

Ane (= one, an), ilk ane,
mindenki.

Anent, adv. átellenben; vo-
natkozólag, illetőleg.

Anerly, adv. egyedül, magá-
nyosan.

Aneuch (= enough), adv.
elég; adj. elég, elegendő.

Anither (= another), adj.
másik, más.

Archilowe, s. engesztelő ál-
dozat.

Ark, meal-ark, s. lisztes szek-

Arles, s. foglaló, előpénz.

Arriage and carriage, s. eke-
robot, szekeres robot.

Ase, Ass, s. hamu.

Atweel (= I wot well), jól
tudom.

Aucht, aught, v. a. birni;
whae's aught it? kihez tar-
tozik? kiic?

Aught, s. birtoklás.

Aumos dish, alamizsna tá-
nyér.

Auld (= old), adj. vén, régi.

Auld-farran, adj. fürt-eszü.

Aver, s. ígás ló.

Ava, adv. worst ava, leg-
rosszabb.

Awa (= away), adv. el; I
held awa to Annie, Am-
kóhoz mentem.

Aweel (= well), adv. jól.

Awfu' (= awful), awsome,
adj. rettenetes.

Ax (= ask), v. a. kérdezni,
kérni.

Ayont (= beyond), prp. túl.

B

Ba', s. labda.

Bab, s. bojt, rojt, tincs.

Back, bracket, s. köszéntartó;
ass-bracket, hamutartó.

Backlins comin', visszatérve.

Baff, s. dóngés; csapás; zu-
hanás.

Baggie, s. has. [bók.

Baik, s. meghajlás, főhajtás.

Bailie, s. városbiró, polgár-
mester; kormánymegye.

471

Bourochs

Bourochs, bourachs, s. pl. fasátrak; halmazok.

Bowies, s. pl. kádicskák.

Bow-kail, s. káposzta.

Bowk, s. zöm, tömeg, test.

Bowt, adj. görbedt, hajlott.
Brachen, bracken, s. páprágy, páfrán.

Brae, s. meredély.

Braid (= broad), adj. széles.

Braik, s. taliga.

Braindge, v. n. rohanni.

Brake, broke, adj. bukott.

Brander, s. rostély.

Brandered, adj. rostélyon sült v. pörzsölt. [lét.

Brash, s. változás, rosszul.

Brattach, s. zászló.

Brats, s. pl. rongyok; gyermekek.

Brattle, s. sietség; felgerjedés, dühöngés.

Braw, adj. derék, jó, szép.

Brawly, adv. derekasan. szépen.

Breaxie, s. kerge juh.

Breaskit, briskit, s. mell.

Brecham, s. lójárom.

Brechan, breckan, s. páfrány.

Bree, v. Brie.

Breef, s. ellenállhatatlan varázsige.

Breeks (= breeches), s. pl. nadrág.

Brent, adj. síma.

Brewin (= brewing), adj. serfőző; s. serfőzés.

Brickle, adj. torös; csiklándós, kényes.

Brie, s. lé; folyadék; barley bree, sör.

Brig, s. híd.

Brisket, s. mell.

Brither, s. fitéstvér.

Broach, broche, s. nyárs.

Brochan, s. zabnyák.

Brock, s. borz.

Brockit-cow, s. hókás tehén.

Brog, s. ár; v. a. szúrní.

Brogging, adj. szuró; s. szúrás.

Brogue, s. csíny. [pő.

Brogues, s. pl. bocskor, cizí.

Broken adj. bukott, tönkrekutott; a broken man (= an outlaw) a törvény oltalmától megfosztott ember.

Broo

Broo (= broth), s. lé.

Brose, s. lisztkása, rántott leves.

Brownies, s. pl. házi szellemek.

Bruckle, adj. tűrős; kényes.

Brugh (= burgh), s. mezőváros, város.

Bruick, v. u. élni (vmivel).

Bruilzie, s. dulakodás, veszekedés.

Brunstane, s. kénkő.

Brust, v. a. & n. repedni, repeszteni.

Brusten, adj. repedt.

Buckie, s. csigateknő; deevil's buckie, pajzán ficzkó.

Buik, buke (= book), s. könyv.

Buirdly, adj. vaskos, erős.

Buist, boost, s. bélyeg, jegy.

Bum, s. segg, alfel.

Bumbazed, adj. elámitott, elkáb tott.

Bum-clock, s. dongóbogár, dongőlégy.

Bummin (= humming), adj. dongó; s. dongás.

Bummle, v. n. kontárkodni, tévelyegni.

Bummler, s. kontár, tévelygő.

Bunker, s. pad-láda.

Burnewin, s. kovács.

Busk, v. a. ölteni, öltöztetni.

But, prp. nélkül.

But an' ben (be-out and benin), hinn és benn.

By, adv. azonkitül, azonfelül.

Byganes (= bygones), s. pl. elmult dolgok.

By himself, eszén kívül levő, megtébolyodót.

Byke, s. koptár; átv. ért. raj, sokaság.

Byre, s. tehénistálló.

C

Ca' v. a. hívni; vetni, ütni.

Ca' s. hívás; hivatás; látogatás.

Ca' throw, s. háborgatás.

Cadger, s. vivő, hordó, teherhordó; kufár.

Cadgy, adj. élénk, fürge.

Caudron

Caff (= chaff), s. polyva.

Caickling (= cackling), kóddácsolás.

Cailliachs (Gael.), s. pl. vén banyák, vén asszonyok.

Caimed, adj. fésült.

Caird, s. drótos, üstfoltozó.

Cairn, s. kóhalom.

Calf-ward v. Cauf-ward.

Callan, s. suhancz; csapodár; herd-callan, bojtár.

Callant v. Callan.

Callat, callet, s. czondra, rima.

Caller, adj. üde, ép; fris; caller oysters, fris osztigák; caller air, tiszta lég.

Camstery, adj. csökönyös.

Canna (= cannot), I canna tell, nem mondhatom meg.

Canie, cannie, adj. szende, szelid; üayes, fortélyos.

Cannily, adv. ugyesen, óvatosan.

Canny, adj. ügyes, okos; megbízható.

Cantie, adj. víg, vidám.

Cantle, s. nyakszirt; koponya; törédeke valaminek.

Cantrip, s. varázslat, varázsige.

Canty, adj. vídor, fürge.

Cap. v. Caup.

Capercailzie, s. siket fajd.

Cappernoity, adj. mogorva, zehernye.

Cap-stane (= key-stone), s. bolt-ék, zárkő.

Capul, s. ló; igás ló.

Careerin, adv. jókedvüleg.

Carfuffled, curfuffled, adj. összegyűrődott.

Carle, s. mogorva vén ember.

Carline, s. mogorva vén asszony.

Carriage, s. szekeres robot.

Carried, adj. szórakozott.

Carritch, s. katé.

Carvy, s. kömény.

Cast, adj. felüldült.

Cast, s. sors.

Cast-up, v. n. megjelenni; v. a. szemre hányni.

Cateran, s. martalócz, szabad katona.

Cauf-ward, calf-ward, s. borjuállás.

Caudron (= caldron), s.ást,

473

## Eastern's

astern's even, fastern even,
s. húshagyd kedd, farsang
utolsó napja.

Fat (what), pron. mi, mit.

Fauld, v. a. ránczba szedni;
összehajtani.

Fauld, s. ráncz, redő.

Faund (= found), adj. talált.

Faurd, v. fa'ard.

Fause (= false), adj. hamis;
thou fause loon, te álnok.

Faut (= fault), s. hiba,
hiány.

Fawsont, adj. tiszességes, il-
ledelmes.

Feal, s. mező; gyep; hant.

Feal, adj. sima; hív, hűsé-
ges.

Fear, feer, adj. egész.

Feared, fear't, adj. félő; ré-
mült.

Feat, adj. csinos.

Fecht, v. a. vívni.

Fechtin, s. vívás; adj. vívó.

Feck, adj. sok; s. része vala-
mínek, nagyobb v. lénye-
ges része valaminek.

Fecket, s. mellény.

Feckfu', adj. erős, vaskos.

Feckless. adj. erőt en, véz-
na; piczi.

Feg (= fig), s. fuge.

Feid (= feud), s. ellenséges-
kedés.

Fell, s. bőr; sziklabércz; sík
föld.

Fell, adj. heves, zord, ször-
nyű.

Fen, s. sikeres küzdelem.

Fend, v. a. megvédni, oltal-
mazni; kényére élni; előre
gondoskodni valamiről, el-
készülni valamire.

Fending, s. előregondosko-
dás, előkészület.

Fendy, adj. előregondoskodó,
előkészülő.

Ferlie, v. Ferly.

Ferly, s. csuda; v. n. csu-
dálkozni.

Fetch, v. u. hébe-hóba meg-
huzni.

Fidge (= fidget), v. n. fész-
kelődni.

Fiel, adj. sima.

Fient (= fiend), s. ördog.

Fier, adj. ép, egészséges.

## Fier

Fier, s. barát; testvér.

Fiking, fyking, s. fészkelő-
dés; locs-fecs.

Finner, s. kis czethal.

Fireflaught, s. villámsugár.

Fisle, fissel, s. sürgés-forgás,
fészkelődés; v. n. súrógni-
forogni, fészkelődni; sus-
torogni.

Fissenless, fizzenless, fu-
sionless, adj. velőtlen, erőt-
len, vézna.

Fit, s. láb; lépés.

Fite (= white), adj. fehér.

Fizz, v. n. sziszeregni.

Flainen (= flannel), s. fla-
nel.

Flash, v. n. kirohanni.

Flaughter, v. n. libegni-lo-
bogni.

Flaw, s. szélroham.

Fleech, v. a. könyörögni, hi-
zelkedve kérni.

Fleesh (= fleece), s. gyapjas
bőr.

Fleg, s. csapás, ütés.

Flemit, adj. ijedt; elűzott.

Flether (= flatter), v. n. hi-
zelegni; v. a. hizelgéssel
rábirni, hizelgéssel elcsá-
bitni.

Fley, v. a. ijeszteni.

Fleyit, adj. megfélemített;
félénk, gyáva.

Flichter, v. n. repkedni.

Flichtering, adj. repkedő; s.
repkedés.

Flicker, v. n. találkozni
(-val, -vel).

Flight, s. nyil.

Flinders, s. pl. foszladékok,
toredékek.

Fling, v. n. rugni.

Flinging-tree, s. válaszrúd
(istállóban); csép.

Flisk, v. n. izegni-mozogni;
rugdalódzni, rugdalkozni.

Flisk-ma-hoys, s. pl. köny-
nyelmű kaczer leanyok.

Flit, v. n. eltávozni; v. a. el-
távolítni.

Flitter, v. n. rezgeni, rep-
kedni.

Flory, adj. hiú.

Flow-moss, s. mocsármoh.

Fluff, s. villanat; v. n. fel-
villanni; ellobbanni.

Fluff-gibs, s. pl. rajkák.

## Fyke

Flunkie, s. liberiás inas.

Flyte, flite, v. a. pirongatni.

Flord (= ford), s. gázló.

Forbears, s. pl. ősek.

Forbye, adv. azonfelül, azon-
kívül.

Forfairn, adj. elcsigázott.

Forfaulted, adj. eljátszott,
elvesztett.

Forfoughten, adj. elfáradt,
lelke-szakadt.

Forgather, v. n. találkozni;
összéjonni.

Forgie (= forgive), v. a. meg-
bocsátani.

Forjasked, adj. fáradt.

Forpet (fourth part of a
peck), s. harmadfél liter.

Fortalice, s. vár, erőd.

Fou, adj. teli; jöllakott; ré-
szeg.

Fouat, s. szaka (nőcény).

Foughten, adj. zaklatott.

Foumart, foulmart, s. gó-
rény.

Four-nooked, adj. négyszög-
letes.

Fouth, adv. untig elég.

Fow, s. vasvilla; méró.

Foy, s. bucsulakoma, tor.

Fozy, adj. puha, szivacsos.

Frack, adj. buzgó, mohó.

Fractious, adj. ingerlékeny,
morfondi.

Frae, prep. tól, tól.

Fraeth, s. tajtek.

Frapul, adj. féktelen, csin-
talan.

Freits, freats, s. pl. babonás
szokások.

Frem, fraim, frem'd, frem-
mit, adj. idegen.

Frien (= friend), s. barát.

Fristed, adj. elhalasztott.

Fu' (= full), adj. teli.

Fud, s. nyulfark; segg.

Fuff, v. n. szuszogni, hor-
kanni.

Fule (= fool), s. bolond.

Funk, s. to be in a funk,
hüledezni.

Funnie (funny) adj. furcsa,
tréfás.

Fur, s. barázda.

Furm (= form), s. padszék.

Fusionless, v. Fissenless.

Fyke, v. n. bíbelődni; nyug-
talankodni; s. tűprenkedés.

477

Fyle

Fyle, v. a. bemocskolni, be-
piszkolni.

Fyl't, adj. bepiszkolt.

G

Gab, s. száj; v. n. felszólalni;
csacsogni; g. száj; csacska.

Gaberlaunzie, gaberlunzie,
s. aggastyán; rén koldus.

Gad (= goad), s. ösztön.

Gadsman, s. ökörhajtó.

Gae, v. n. menni.

Gae down, s. tivornya.

Gaed, történeti mult gae igé-
ből.

Gaen, gane, gae igének mult
idejű részesülője.

Gaet, gate, s. út, mód, mo-
dor.

Gaisling, s. liba.

Gait, s. kecske.

Gaitt, gaith, get, s. kölyök,
fi, gyermek.

Gang, v. n. menni, gyalogol-
ni.

Ganging, adj. menő.

Gangrel, s. d. adj. otromba.

Gar, garr, v. a. csinálni, ten-
ni, mivelni; késztetni.

Garten (= garter), s. haris-
nyakötő, harisnyaszalag.

Gascromb, s. ásó, ásólapát,
csákánykapa.

Gash, adj. eszes, okos; beszé-
des. [getni.

Gash, v. n. társalogni, beszél-

Gashin, s. társalgás; adj.
társalgó.

Gate, v. Gaet.

Gaucy, adj. nagy; víg, ví-
dám.

Gauger, s. eleségvámos, sör-
rámos, pálinkavámos.

Gaun, (= going), adj. menő.

Gaunt, v. n. ásitni.

Gaun-tree, goan-tree, s.
alapfa, ászok.

Gawky, adj. félkegyelmű;
szilaj, devaj.

Gawsie, v. Gaucy.

Gay, adv. gay well, meglehe-
tősen.

Gear, s. vagyon; ruházat; szerszám.

Geck, v. n. megvetőleg fejét
rázni.

Geoking

Gecking, s. fejvetés; löket.

Gelt, s. fattyú.

Gentles, s. pl. nemes embe-
rek.

Gentrice, s. nemesség.

Genty, adj. csinos, szép,
urias.

Geordy, s. huszonegy shi-
líng értékű aranypénz.

Get, s. gyermek; fi (állaté);
ólló (juhé, kecskéé, stb.)

Gey, v. Gay.

Ghaist (= ghost), s. kísér-
tet, lélek.

Gie (= give), v. u. adni.

Gied, történeti mult gie igé-
ből.

Gien, gie igének mult idejű
részesülője.

Giff gaff, s. kö!csönös leköte-
lezés, kölcsönös szolgálat.

Giftie, s. ajándék.

Giglets, s. pl. pajkos leányok.

Gillie, s. szolga, inas.

Gills, s. pl. víz-árkok.

Gilpy, s. pajkos leány vagy
fiű.

Gimmer, s. kétéves juh.

Gin, gifan, gif, conj. ha.

Gingle, v. a. and n. csengeni,
csenetni, csörgetni.

Gipsy, s. leányzó.

Gird, s. altroncs.

Girn (= grín), v. n. vigyo-
rogni.

Girning (grinning), s. vi-
qyorgás, adj. vigyorgó.

Girnel, s. lisztes szekrény.

Girth, v. Gird.

Gizz, s. paróka.

Glaikit, glaik, adj. könnyel-
mű, eszelős.

Glaiks, s. pl. ámitás; to
fling the glaiks in folk's
een, az embereket elvakítni
vagy elámítni.

Glaive, s. kard.

Glamour, s. szemcsalódás.

Gled, s. csirkésző kánya.

Gleed, s. láng.

Gleed, adj. félszemű; kan-
csalszemű; ferde.

Gleg, adj. éleselméjű, szemés.

Glen, s. völgy.

Gley, a-gley, adv. kancsalog-
va.

Glib-gabbet, s. pergő nyelv.

Grousome

Gliff, s. pillantás; pillanat.

Glint, v. n. kukucsálni.

Glisk, s. pillantás.

Gloaming, s. szürkület.

Glowr, v. n. szemet meresz-
teni; bámészkodni; szét-
nézni.

Glowran, adj. bámész.

Glunch, s. mogorva tekintet;
komorság.

Gomeril, s. mulya.

Gossipred, gossipry, s. ko-
maság; meghíttseg.

Gousty, adj. puszta, elpusz-
tult; kísérteties.

Gouth, s. csepp.

Gowan, s. rükercz.

Gowd (= gold), s. arany.

Gowff (= golf), s. labdaverő
bot; v. a. bottal elütni (a
(labdát).

Gowk, s. kakuk; bamba;
hitvány ember; balgócz.

Gowl, v. n. ordítni, kiabálni,
zsémbelni.

Graddan, s. kézi malmon őr-
lött liszt.

Graff, greaf, s. sír.

Grain, grane, s. nyögés; v.
n. nyögni.

Graip, s. ganajhányó válla.

Graith, s. készület; szerszám;
lószerszám; ruházat.

Gramashes, s. pl. szárharis-
nya.

Gran, adj. nagyszerű.

Grane, r. Grain.

Graning, s. nyögés; adj.
nyögó.

Grannie, s. nagyanya, öreg-
anya.

Grape (= grope), v. a. tapo-
gatni.

Grat, történeti mult greet
igéből.

Great, adj. meghitt, bizal-
mas,

Gree (= agree), v. n. bele-
egyezní, ráállani.

Gree, s. hír, hírnév; to bear
the gree, győzedelmeskedni.

Greed (= Greediness), s.
kapzsiság.

Greet, v. n. ríni, könyeket
hullatni.

Grossart, grosert, s. egres.

Grousome, adj. marczona;
undok.

478

GROZET

Grozet, s. egres.

Grue, s. borzadás.

Grumach, adj. rüt, csunya.

Grumph, s. röffenés.

Grumphie, s. dísznő.

Grun, grund (= ground), s. alap, talaj, föld; fenék.

Grunstane, s. fenkő.

Gruntle, s. arcz; arczulat; röfoqés.

Grunzie, s. száj.

Grushie, adj. testes, izmos; sűrű, buja nővésű.

Gude, guide (= good), adj. jó; guid morning, jó reggelt; guid e'en, jó estét!

Gude-dame, s. nagyanya, öreg anya.

Gude-man, guid-man, s. gazda. [atya.

Gude-sire, guid-sire, s. öreg

Gude-sister, guid-sister, s. sógornő.

Gude-wife, guid-wife, s. gazda-asszony.

Guid-father, s. ipa, após.

Guid-mother, s. napa, anyós,

Gully, gullie, s. nagy kés; nagy bicsak.

Gumlie, adj. sáros.

Guse (= goose), s. lud.

Gusing-iron, s. vasaló.

Gusty, adj. ízletes.

Gutter-bloods, s. pl. csőcselék.

Gy, s. kotél.

Gyre-carling, s. boszorkány, satrafa.

Gyte, adj. örült, félrebeszélő, magán kívül levő.

H

Ha' (= hall), s. csarnok.

Haaf, s. tenger; hab.

Hack, heck, s. jászolrács.

Hacket, v. Howkit.

Had, v. a. tartani.

Hadden (= holden), hadigének mult idejű részesülője.

Haddow, haddie (= haddock), s. gadócz neme.

Hae (= have) v. a. lenni valamiğének; I hae, nekem van; what will ye hae? mit akar ön?

HAET

Haet, valami; fient haet, damn'd haet, dehogy! épen nem! épen semmi.

Haffet, haffit, s. halánték; fejoldal.

Hafflins, adv. félig; részint; csaknem.

Halft, s. lakás; fogság.

Halfted, adj. letelepedett.

Hag, s. vigály; pocséta.

Hagg, s. rőzse.

Haggies, haggis, s. tüdös hurka, apróra ragdalt és megfüszerezett tüdövel és hájaj megtöltött juhbendő.

Haill (= hale), adj. ép; egész.

Hain, v. a. megtartani, eltenni.

Hairst, s. aratás.

Hallan, s. rá'aszfal.

Hallanshaker, s. hivatlan vendég, munkabíró koldus.

Hallion, s. hitvány ember.

Halse, hause, s. nyak.

Haly (= holy), adj. szent; szerencsés, boldog.

Hame (= home), s. hon, otthon.

Hamely, adj. nyájas.

Hameward, adv. hazafelé.

Hamshackle, v. a. nyűgözni.

Han, haun (= hand), s. kéz.

Hand-waled, adj. válogatott.

Hane, v. Hain.

Hantle, sokan; igen sok.

Hank, s. kötél.

Hap, s. felült, felső ruha, köpeny; válloltó.

Hap, v. a. betakarni, beburkolni.

Hap (= hop), v. n. ugrálni.

Happer (= hopper), s. gairat.

Hapshackle, v. Hamshackle.

Harle, v. a. hurczolni (a földön); vakarni.

Harn, s. durva vászon.

Harns, s. pl. agyvelő.

Harry, v. a. zsákmányolni.

Harst (= harvest), s. aratás.

Hash, s. esetlen ember.

Hassock, s. bozont.

Hasna = has not; he nasna seen it, ő nev átta.

Hat, s. kalap: to give one the hat, süvegelni valakinek.

HERSEL

Hatted, Hattit-kit, s. édes tejjel vegyített iró.

Hand (= hold), v. a. tartani; haud your tongue, fogja be a száját; s. menhely, erőd; to take haud of, megfogni.

Hauf (= half), fél, fele (ralaminek); félig.

Haughs, s. pl. termékeny volgyek.

Haurl, v. a. vonni, hurczolni; meghámozni.

Hause, v. Halse.

Haver, v. n. zóldeket beszél ni.

Haverel, havrel, s. féleszű.

Havers, haivers, s. pl. locs-fecs, üres trécselés.

Havings, Havins, s. pl. magaviselet, módosság, emberség, tiszesség.

Hawkie, s. fejér homlokú tehén.

Healsome, adj. egészséges.

Heapit (= heaped), adj. halmozott, felhalmozott.

Heart-scald, heart-scaud, s. zaha; lélek-mardosás, búbdánat.

Heartsome, adj. jókedvu, vig, vidor.

Heather, s. avarfü.

Heather-cow, s. avarfüszár.

Heather-blutter, s. pl. himszalonka.

Hech, interj. ejnye!

Hecht, adj. megigért, ajándott.

Heck, v. Hack; he lives at heck and manger, jó helyre került, uri dolga van.

Heckle, s. gereben.

Heeze, v. a. emelni; felhúzni.

Hellicat, adj. félkegyelmű.

Hempie, s. akasztófavírág.

Herd, v. a. csordára v. nyájra felügyelni, legeltetni.

Herd, s. pásztor.

Herry, v. a. dúlni, zsákmányolni; madárfiakat elszedni.

Herryment, hership, s. dulság, préda.

Herse, hearse, adj. rekedt.

Hersel (= herself), pron. ő maga (nő).

479

Hersel

Hersel, s. csorda, nyáj.

Hesp, s. gombolyag.

Het (= hot), adj. meleg, for-
ró.

Heugh, s. akna; szirt; me-
redély.

Hilch, s. biczegés; v. n. bi-
czegni.

Hiltie-skiltie, adv. gyorsan
egymásután.

Himsel (= himself), pron.
maga.

Hing (= hang), v. a. and n.
akasztani, függni.

Hinney, hinny, s. méz, my
hinney, kedvesem, édesem.

Hirdie-girdie, adv. összevisz-
sza, fonákul.

Hirple, v. n. biczegni, csúsz-
ni; szökdécselni.

Hirsel, v. n. hason csúszni;
siserege haladni.

Hirsel, s. csorda.

Histie, adj. száraz, terméket-
len.

Hitcht. s. hurok, csomó.

Hizzie (= hussy), s. kis lo-
tyó; lányka.

Hoast, v. n. köhögni; s. kö-
högés.

Hobbilshow, s. zenebona.

Hoddle, v. n. dőczögni, odön-
geni.

Holm, s. sikság; sziget.

Hoodie - craws (= hooded
crows), s. pl. csuklyás var-
júk.

Hool, s. héj, hüvely, burko-
lat.

Hoolie, adv. lasban.

Hoord (= hoard), s. hal-
maz, gyűlemény; gyűj-
telék, kincs; v. a. össze-
gyűjteni.

Hopper, s. garat.

Hornie, s. ördög.

Horse-cowper, s. lócsiszár.

Host, hoast, v. n. köhögni.

Hotch'd, adj. felfordult, fo-
nák.

Houdie, v. Howdie.

Houff, s. gyűlhely.

Houghmagandie, s. paráz-
nálkodás.

Houk, howk, v. a. ásni, ki-
ásni; kapálni; temetni.

Houkit, adj. kiásott.

Houlet, s. bagoly.

Houp

Houp (= hope), s. remény.

Housie, s. házacsko.

Housewife'skep, v. Hussies-
kep.

Hautfie, haut-away! interj.
dehogy !

Hove, v. n. emelkedni, da-
gadni, áradni.

Howdie, s. bába.

Howe, s. mélyedés, völgy;
üreg; adj. odvas, horpadt.

Howff, v. Houff.

Howk, v. a. ásni, temetni.

Howm, v. Holm.

Hoy, v. a. huszitni.

Hoyse, s. felrántás.

Hoyte, v. n. dőczögni.

Humdudgeon, s. nagy lár-
ma semmiért.

Humle, humble, adj. szar-
vatlan.

Humlock (hemlock), s. bu-
rök.

Hunker, s. czomb, czupak.

Hurcheon, s. sün, sül; csin-
talan gyermek.

Hurdies, s. pl. segpecsenye,
segpofa.

Hurley-hackett, s. szánka.

Hushion, s. ránkos.

Hussieskep, s. gazda-asszony
teendője.

Huz (= us), pron. minket.

I

I', prep. ban, ben.

Icker, s. kalász.

Ier-oe, s. unoka.

Ilk, ilka, adj. kiki, minden-
ki; mindenik, mindegyik;
ilk ane, mindenki; ilka
day, minden nap.

Ill, adj. rossz; nehéz.

Ill-faard, adj. rút.

Ill-set, adj. qonosz lelkü.

Ingan, s. vöröshagyma.

Ingeer, v. a. bőngészni.

Ingine; s. teremtő szellem,
eléselműség.

Ingle, s. tűz; tűzhely; kan-
dalló.

I'se (= I shall, I will), fo-
gok.

Ither (= other), adj. más.

Kail

J

Jackman, s. vártes.

Jad, v. Jaud.

Jagg, v. a. szúrni.

Jagger, s. házaló.

Jaud, jadd, s. gebe; lotyó.

Jaug, s. batu.

Jauk, v. n. enyelegni, dévaj-
kodni.

Jaw, v. n. habzani, ömleni,
fecsegni.

Jaw, s. hab; locs-fees; trá-
gárkodás.

Jaw-hole, s. mosléknyelő.

Jeedge (= judge), v. a. ítélni.

Jeisticor, justicoat (juste au
corps). s. ujas mellény.

Jerkit, történeti múlt jerk
igéből.

Jillet (= jilt), s. szívtelen ka-
czér nő.

Jimp (= jump), v. n. ugrani.

Jimp, adj. karcsu, szép; rö-
vid. csupán.

Jimply, adv. alig, aligha;

Jink, v. a. and n. lúdulá
ni; hírtelen befordulni rá-
lahová.

Jinker, s. kóp: élénk leány.

Jinket, v. n. to be jinketing
about, kóborolni, lődörög-
ni.

Jirble, v. a. kionteni.

Jirk (= jerk), s. loket, lökés.

Jocteleg, s. bicska.

Joe, jo, s. my joe, szerelmem,
szivem, kedvesem.

Jougs, s. pelengér.

Jouk, v. Jowk.

Jowing, s. harangzúgás.

Jowk, jouk, v. n. meghajolni,
meggörnyedni.

Jowkery-packery, s. szem-
fényvesztés.

Jundle, v. n. dulakodni.

Justify, v. a. kivégezni, el-
veszteni.

K

Kae, s. csóka.

Kail, colewort; s. kelkáposz-
ta-leves; kail through the
reck, pírongatás.

480

Mess

<table>
  <tbody>
    <tr>
      <td>Mess (= mass), s. mise.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Messan, s. ebecske, czenk.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mickle, v. Meickle.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Midden, s. ganajdomb, szemétdomb.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Midden-hole, s. ganajrerem, szemétyodör.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Milge, s. szunyog.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mightna (= might not), he mightna know it, ta'tán nem tudja.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mim, adj. pontos, szabatos.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Min' (= mind), s. emlékezet, ész, kedv.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mincecl collops, s. pl. apróra ragdalt marhahús.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mindit, adj. szándékú, érzelmű, indulatú; well mindit, jó indulatú.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Minnie, v. Mammie.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mirk, adj. sötét.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Misca', v. a. csúfnevekkel illetni.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mischieve, v. a. bajt okozni valakinek.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Misguggled, adj. elesufitott, elecsnkított; összegyűrt</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mislear'd, adj. emberségtelen, neveletlen, faragatlan.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mislippen, v. a. elhanyagolni; gyanuba venni; luddá tenni.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Misset, v. a. szertelenítni; összezavarni; elkedvetlenítni.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Misteuk (= mistook), történeti mult mistake igéből.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mistryst, v. a. luddá tenni, szavát megszegni, megsalni.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mither, s. anya.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mittan (= mitten), s. fejes keztyű; kóttott keztyű.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mixtie-maxtie, adj. kotyvalt.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mizzles (= measles), s. pl. kanyaró.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Moil (= toil), s. munka.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Moistify, v. a. nedvesítni.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Monie, mony (= many), adj. sok, sokan, némely, némyik.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Moop, v. a. majszolni, rágcáslni.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Moor-ill, s. marhadög.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Moorlan', s. lápföld.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Morn, adv. holnap.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Morts, s. pl. dögbör.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Morrow, s. reg, reggel.</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>

Mon

<table>
  <tbody>
    <tr>
      <td>Mou (= mouth), s. száj.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Moudiwarp, moudiwart, mouldwarp, s. vakandok.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mouls, mools, s. föld; sír.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mousie, s. egerese.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mousted head, rövidre nyirt haj.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Muckle, Mickle, v. Meickle.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mug, s. teeswateri juh.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Muhme (gael.), s. dajka.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Muils, s. pl. posztó vagy everlastingból készített czipő</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Muir, s. ingovány, lápföld.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Munt (= mount), s. hegy.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Murgeons, s. pl. arczfintőrtás.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Muslin-kail, s. füleves; zold leves, melybe árpakása van befőzve.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mutch, s. vászonfejkotó.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mutchkin, s. mástél messzely.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mysel (= myself), pron. magam.</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>

N

<table>
  <tbody>
    <tr>
      <td>Na, nae, adv. nem; pron. senki, semmi; nincsen, nincsenek.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Naig (= nag), s. poroszka.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nain, adj. saját.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nane, pron. senki, semmi.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Napery, s. asztalnemű.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nappy, s. fehér sör.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nar (= near), adj. &c. adv. közel.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nashgab, s. szemtelen csa-csoqás.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Natheless (= nevertheless), adv. mindamellett, mindazáltal.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Near, adj. közel; fosvény; keskeny.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Near-hand, adv. kéznél; majdnem, csaknem.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Neb-bill, s. orr; hegye valaminek.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Neebor (= neighbour), s. szomszéd.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Needna (= need not), you need na be angry for that, azért még nem kell haragudnia.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Ne'er-be-lickit, épen semmi.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Ne'er-do-weels, semmirekellő.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Neeve, s. marok.</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>

Ordinar

<table>
  <tbody>
    <tr>
      <td>Neiffer, v. Niffer.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Neglekit (=neglected), adj. elhanyagolt.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Neist, adj. legközelebb, legközelebbi [let.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Neuk (= nook), s. zug, szog Nevel, v. Knevel.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nevoy, s. unokaocs.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nicher, nicker, v. a. nyeritni.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nick-nackets, Nick-nacks, s. pl. csecsbeese.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nick-stick, s. rovásfa, rovás.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Niest, adj. legközelebbi; adv. legközelebb; nyomon, menten.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nieve, v. Neeve.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nievefu', adj. maroknyi.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Niffer, s. csere.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Niffy-naffy, adj. nyaffadt.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nigger (= negro), s. szerecsen.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Night-cowl, s. húlósipka.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nit (= nut), s. dió.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Noit, knoit, v. a. utni.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nor, conj. better nor..., jobb -nál, -nél.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Norland (= northland), s. éjszakföld.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nourice, s. dajka.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nowt, nout, nolt, s. szarvasmarha.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nudge, v. a. (figyelmegtetésül) meglokni könyökével.</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>

O

<table>
  <tbody>
    <tr>
      <td>O' (= of), prep. -tól, -től; -ról, -ről.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Oe, oy, oye, s. unoka.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Off-come, s. megmenekedés.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Ohon! ohonari! ejnye! jaj nekem!</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Onding, s. havazás, esőzés.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Onfall, s. támadás.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Onslaught, s. támadás, besapás, rajtautés.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Onstead, s. gazdasági épuletek.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Ony, onie (= any), adj. valamely, akármely.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Or (= ere), adv. műelőtt.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Ora, orra, adj. felesleges, szuikségtelen; páratlan; használatlan.</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Ordinar, adj. közönséges, szokásos.</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>

483

ee*

Spunkie

Spunkie, adj. élénk, vir-
gonez, elmós.

Spur-whang, s. sarkantyútál.

Spurtle, s. habsodrofa.

Squad, s. társaság, csapat.

Squatter, v. n. reppenni; to squatter away, zúgra el-reppenni.

Squattle, r. n. eviezhélni.

Squeel, v. n. nyírácsolni; sikongani.

Stacher, v. n. tántorogni.

Stack, s. boglya.

Staig, s. ujonezló, ujonez-
csikó; idomítatlan csikó.

Staik (= steak), s. sult v. sútnivaló marhalusszelet.

Stalwart, stalwarth, adj. erős, állhatatos, bátor, soha nem engedő.

Stamach (= stomach), s. gyomor.

Stan (= stand), i. n. állani;
v. a. kiállani.

Stance, s. állóhely.

Stane (= stone), s. kő.

Stang, s. rúd, pózna.

Stank, történeti múlt stink igéből.

Stark, adj. erős: merer; adv. egészen, teljesen.

Startle, v. n. elirantani.

Staumrel, s. pimasz.

Staw, v. a. megállítni, túl-
terhelní; v. n. gyomrát
étellel megterhelní.

Stech, v. n. mértékletlenked-
ni (erésben).

Steek, s. öltés (tüvel).

Steek, v. a. b. tenni, bezárni.

Steer (= stir), v. a. habarni,
háborítni.

Steery, s. mozgalom; baj; szorult állapot.

Steeve, adj. erős, tartós, aja, tőmör.

Stell, s. menhely, hajlék,
buró hely.

Sten, v. n. ágaskodni.

Stend, v. n. nagyokat lépni.

Stents, s. pl. adó, illeték, vámultek.

Stern, s. csillag.

Stibbler, s. a leggyorsabb arató; helyetteskedő pap-
jelolt.

Stick an'stow, egészen, tel-
jesen.

Stickit

Stickit minister, s. kicsapott kispap. [erősen.

Stievely, adv. merevenen;

Sting and ling, vi et arnis.

Stirk, s. másodfű borjú.

Stoeck, s. káposzturása.

Stoit. i. n. támolyogni, tán-
torogni.

Stooked, adj. halangyált.

Stoop and roop, torestül, teljesen.

Stoor, adj. rekedt hangú;
tompa hangú; s. tompa
hang.

Stot, s. tulok; okor.

Stoup, stowp, s. fules korsó.

Stour, stoor, adj. izmos, erős, szigorú. [rozás.

Stour, s. por; csata, csatá-

Stouth and routh, bőség,
bőren.

Stoutbrief, s. rablás.

Stow, v. a. megnyesni.

Stowen, adj. lopott.

Stowings, s. pl. káposzta haj-
tása.

Stowlins, adv. loppal, lopva, suttomban.

Stoyte, v. n. botlani.

Strack (= struck), it strack
ten, tizet útött.

Strae, s. szalma.

Strae-death, s. to die a fair strae - death, az ágyban meghalni.

Straik (= struck), v. Strack.

Straik, s. utés, vagás, csapás.

Straike, s. méró.

Straikit, adj. csikolt, csíkos.

Strappan, adj. nagy és szép.

Strath, s. folyamos volgy.

Straught, adj. egyenes, ki-
egyenesített.

Streak, streek, strieck, v. a. kiteríteni (pl. halottat).

Streek, adj. kiegyenesített.

Stress, s. nyomás.

Stroan, i. n. kilövelni, pi-
sálni.

Strunt, s. szeszes ital.

Strunt, v. n. buszkén jární-
keini.

Studdie, s. úlóras.

Stumpie, s. csonk.

Sucker, s. czukor.

Suckin, s. malompénz.

Sud (=should), he sud, neki kellene.

Tae

Sugh, v. Sough.

Sumph, s. zavart fejű ember mulya.

Sune (= soon), ad korán.

Sune or syne, előbb-utóbb.

Sunkets, s. cleség.

Sunkie, s. alacsony szék.

Surquedy, s. vakmerőség szemtelenség.

Sute (= soot), s. korom.

Suthron, i. Southron.

Swaird (= sward), s. hant bőr.

Swalled (= swelled), torté-
neti múlt swell igéből.

Swank, swanking, adj. nyal-
ka, élénk.

Swanker, v. Swankie.

Swankie, s. nyalka legény.

Swap, s. csere.

Swap, v. a. cserélni; csere-
berélni.

Swarf, s. ájulás, ájultság.

Swarfit, elájult.

Swat (= swet, sweated), tör-
téneti múlt sweat igéből.

Swatch, s. mustra, mutaték.

Swats, s. jó sör.

Swatter, squatter, v. n. lo-
cosho ni.

Sweal, i. n. folyni; the
candle sweals, foly a
gyertya.

Swear, sweer, adj. lusta:
vonakodó.

Sweepit (swept), adj. sőpörőt.

Swinge, v. a. ütni, verni, os-
toróni.

Swire, s. nyak: hagyhajlat.

Swirle, s. örrényzés.

Swith, adv. gyorsan, sebesen:
v. n. elsietni.

Swither, s. tetrózás, két sé-
geskedés.

Swoor, swuir (= swore), tör-
téneti múlt swear igéből.

Syke, sike, s. patakocska.

Syn, syne, sin, prep. and
adv. óta, -től, -től fogva;
conj. minthogy, mintán.

Synd, v. a. öblítni.

Syver, s. út-árok.

T

Tacket, s. sarkszeq.

Tae (= toe), s. lábújj.

488

Taed

Taed, taid, s. béka.

Taed, adj. three-taed, há-
rom ágú.

Taen (= taken), tak (= take) igének múlt idejű ré-
szesülője.

Taillie, s. hitbizomány.

Taige (— target), s. löczél.

Tait, s. gyapjúfurt.

Tak (= take), v. a. venni,
fogni, megfogni, elfogadni.

Tale, wi' their tale, előadá-
suk szerint; a mint ők
mondják.

Talent, s. hajlam, szándék.

Tammie-norie, s. bukrucza,
éjszaki alka.

Tangle, s. hinár, omboly.

Tangs (= tongs), s. pl. fogó.

Tap (= top), s. tető.

Tape, v. a. takarékosan bánni
valamirel.

Tapetless, adj. gondatlan.

Tarred, tarr'd adj. kátrány-
nyal megjegyzett.

Tarrow, v. n. zugolódni.

Tarry-breeks, s. matróz.

Tartan plaid, s. csíkolt váll-
ruha.

Tasker, s. darabszámra dol-
gozó, alkudt munkát vé-
gező.

Tasse, s. csésze, findzsa.

Tatty, v. Tautie.

Tauld (= told), I tauld him,
megmondtam neki; we
were tauld that you...
nekünk azt mondták, hogy
ön...

Taupie, s. ronda ember.

Tauted, adj, összecsomósodott
(haj).

Tautie, v. Tauted.

Tawie, s. szelid tehén, sze-
lid ló.

Tawse, s. korbács.

Teat, s. egy kevés, egy szikra,
egy csepp.

Ted, v. a. kiteríteni, szétter-
jeszteni.

Teinds, v. Tiends.

Ten-hours-bite, vékony ab-
vakoldás.

Tent, s. figyelem, óvatosság.
tekintetbe vétel.

Tent (= tend), v. u. yondot
viselni -ra, -re.

Tentie, adj. figyelmes, óvatos.

Tentless

Tentless, adj. gondatlan; te-
kintet néhúli.

Teugh, teuch (= tough),
adj. szivós, nyulós.

Thack, s. zsúp; thack and
rape, ruházat.

Thae (= these), pron. ezek.

Thairm, s. vékonyb 1; húr.

Thankit, the Lord be thank-
it, hála legyen az istennek.

That, not that far off, nem
igen messze.

Theek, v. a. zsúpolni.

Theeking, s. zsúpolás.

Theekit, adj. zsúpolt.

Thegither, adv. együtt ossze.

Themsels (= themselves),
pron. maguk, magukat.

Theow and Esne (= thrall
and bondsman), rabszolga.

Thick, adj. baráti viszony-
ban élő, bizalmas.

Thieveless, adj. rideg, ba-
ritságtalan.

Thigging, s. koledálás.

Thir (= these), pron. ezek.

Thirl, v. n. rezgeni.

Thirlage, s. rabság, rab-
szolgaság.

Thole, v. a. eltűrni.

Thoom, s hüvelyk.

Thought, s. egy kevés, egy
csepp.

Thowe, s. fölengedés, olva-
dás, v. n. olvadni, fölen-
gedni.

Thowless, adj. ronda, lusta.

Thrang, s. tómeg; tolongás;
adj. elfoglalt, elhalmozott
(-val, -vel); foglalatos.

Thrapple, s. lélekző gége.

Thraw, v. a. facsarni, csa-
varni; ellenmondani, el-
lenszegülni.

Thrawart, adj. mogorva.

Thrawin, s. facsarás, csava-
rás; csűrés-csavarás.

Thrawn, adj. elcsavart.

Threap, v. a. el nem állni
-tól, -től, állítása mellett
megmaradni.

Threave, s. huszonnégy ké-
véből álló kalangya.

Threep, v. Threap.

Thresh (= thrash), v. a. csé-
pelni; jól elverni.

Thirteen (= thirteen), adj.
tizenhárom.

Town

Thristle (= thistle), s. bo-
gács.

Through, v. a. véghez vinni.

Through-stane, s. sírkő.

Throuther, adv. összervissza.

Thrum o'er, v. a. eldarálni,
elhadarni.

Thud, s. robogó hang.

Thumbiekin, s. hüvelyk-
csavar.

Thysel' (= thyself), pron.
magad, magadat.

Tiends, s. pl. párbér.

Till (= to), prep. -hoz, -hez.

Tillie-wa'lie, s. haszontalan-
ság, dibdábság.

Timmer (= timber), s. épü-
letfa.

Time about, egymást fel-
váltva.

Tine, v. a. elveszteni, elvesz-
tegetni. [tozó.

Tinkler (= tinker), s. üstfol-
Tint, adj. elvesztett.

Tip, v. Toop.

Tippence, s. két pensz.

Tirl, v. a. feltakarni; lefőde-
lezni, leleplezni; neszelni;
kiásní.

Tirrievies, s. pl. szeszélyes-
kedés.

Tither, adj. a másik.

Tittle, v. n. susogni.

Tittlin, s. susogás.

Tocher, s. hozomány, ke-
lengye.

Tocherless, adj. hozomány-
nyal ném biró, szegény.

Tod, s. róka.

Toddle, v. n. ezibekelni, in-
gandoza jární.

Toom, adj. üres, v. a. ürít ni.

Toon, s. tanya, magányos
ház.

Toop, s. kos.

Toop-lamb, s. kosbárány.

Toot, tout, s. trombitahars.

Torsk, s. tőkegadócz.

Tou (= thou), pron. te.

Tousty, adj. durczás.

Tout, s. duzzogás, durczás-
kodás.

Toutie, adj. gőgös.

Touzie, v. Towzie.

Tow, s. alattság; kötél.

Townmond (= a twelve-
month), s. egy esztendő.

Town, v. Toon.

489

Towzie

Towzie, adj. borzas, kuszált.

Towzle, towse (= touse), a. czibakolni, ránczigólni.

Toy, s. ódivatú fejdisz.

Toy-mutch, s. ódivatú fejható.

Traiking, s. hebbel.

Trashtrie, s. haszontalanág, hitránysg, sőpredeh.

Trews, s. pl. nadrág.

Trickie, adj. eseljes.

Trig, adj. csinos.

Trimly, adv. felségesen,

Troeking, s. cserebere.

Trot osie, s. csuklya.

Trow, trew, v. n. vélekedni, hinni.

Trowth (= truth), s. igazság.

Trump, s. doromb.

Tryacle = treacle), s. szörp.

Tryst, s. légét, gyülekezet; bizony, hívatal.

Tryste, v. n. összegyűlni, összejönni.

Tug, s. nyers bőr.

Tuilzie, tusyle (= tussle), s. tusa, terekedés.

Turbinacious, adj. tőzeges.

Turnpike-stair, s. csigalepécsözt.

Twa, twae, adj. két, k ttő.

Twa-three, adj. néhány, egykét.

'Twad (= it would), 'twad be better etc., jobb volna stb.

Twall, adj. tizenkét, tizenkettő.

Tweedle-dee, s. dővőlő, cinczogó.

Twin, v. n. elválni; v. a. elválasztani, szétválasztani.

Tyke, s. eb, komondor.

Tyne, v. Tine.

Tynt, v. Tint.

Tynes, s. pl. szem- és vendégszemágak.

U

Udal, adj. hűbéradómentes.

Udaler, s. szabad bírtokos.

Ugsome, adj. undorító.

Ulzie, s. olaj.

Umquhile, adj. volt, egykori, hajdani.

Uncanny

Uncanny, adj. veszedelmes, bűbájos.

Unce, s. obon.

Unchancy, adj. szerencsétlen.

Une, adj. kutónös; faragatlan; udr. igen, nagyon, szertolott, túlságosan.

Unos, s. pl. uyság.

Unfauld, v. a. kifejteni, kiterítni.

Unfreens, s. pl. nem barátok, ellenségek.

Unkenn'd, adj. ismeretlen.

Unsicker, adj. nem biztos.

Unskaith'd, adj. nem károsított; nem rongált; ép, sérletlen.

Up-bye (= further on), adv. továbbacska, nem messze innen.

Upcast, v. a. szemrehányni.

Upgoing, s. feljárat.

Uphauden, adj. fentartott; lekötelezett.

Upo' (= upon), prep. -ra, -re, -on, -ön, -en.

Upsetting, adj. onhitt, elbizott.

Up-tak, s. felfogás; jogalom.

Urchin, s. sül.

Usquebae (= usquebaugh), s. fűszerezett pálinka.

V

Vaes, s. pl. tengernyelvek.

Vaik, adj. megürült.

Vap'ring, s. kérkedés, hányavetiség.

Vasail-buird, s. edénytartó.

Vauntie, adj. hiú, kevély, büszke.

Vera (= very), adv. nagyon, igen.

Visnomy, s. arczulat.

Vivers, s. pl. élelmi szerek.

W

Wa', s. fal.

Waal, adv. jól.

Wabster, s. takács.

Wad, s. fogadás; túsz; zálog; v. a. toqadni -ba, -be.

Wad (= would), I wadna do it, nem tennem meg.

Wauff

Wadset, s. hitelzálog.

Wae (= woe), waes me! jaj nekem!

Waeome, adj. bánatos, fájdalmas.

Waff, s. szélroham.

Waft (= woof), s. bélfonal.

Waif, adj. bitang.

Waifu', adj. kesergő, szomorú.

Wair, v. a. költeni (p'nzt).

Waising, adj. utaló, utasító.

Wakerif, adj. éber.

Wale, v. a. választani.

Wal'd, adj. választott, kiválasztott.

Walie, adj. tág, bő.

Walie, interj. jaj!

Wame, s. has.

Wampish, v. n. hánykolódní, hánykódni.

Wanchansie, wanchancy, adj. szerencsétlen.

Wanrestfu', adj. nyughatatlan.

Wanthriven, adj. elszegényedett; elsatnyult.

Ware, v. Wair.

Wark (= work), s. munka.

Wark-lume, wark-loom, s. szerszám.

Warlock, s. bűvész.

Warle, Warld (= world), s. világ.

Warly, adj. kincsvágyó.

Warse (= worse), adj. rosszabb.

Warst (= worst), adj. legrosszabb.

Warstle, wrastle (= wrestle), v. n. birkózni.

Wasna (= was not), he wasna there, ön nem volt ott.

Wastrie, s. pazarlás.

Wat, adj. nedves.

Wat, I wat, I wot, tudom.

Water-broo, water-brose, s. vízleves, záblisztleves.

Water-purpie, s. deréczeszigoráll.

Wattle, s. vessző.

Wather (= weather), s. időjárás.

Wauble, v. n. tántorogni, billegni, himbálódzni.

Wauch, waff, wauff, adj. undorító; hitrány.

Wauff, s. hab, hullám.

490

["Wauht", "Wauht, s. hajtás, huzom.", "Wauken, v. n. felébredni.", "Waukit, adj. atott (posztó).", "Waukrife, adj. álmatlan.", "Waur, adj. rosszabb.", "Waured, Waur't, adj. le-\ngyőzött.", "Wawl, v. n. dühösen nézni.", "Waws, wells and swelchies,\nhullámok, örvények és\nmélységek.", "Wean, weonie, s. gyermek.", "Wear, v. n. tartani; kitar-\ntani.", "Wear, weir, s. háború.", "Wearie, adj. különb.", "Wearifu', adj. fájdalmas,\nbusító.", "Weasand, s. lélekzögége.", "Weason, v. Weasand.", "Wee, adj. piczi.", "Weel, s. jólét.", "Weel, adv. jól; weel a weel,\njól van, jól; I mind it\nweel, jól emlékezem még\narra.", "Weelfare, s. jólét.", "Weet, s. eső, nedvesség.", "Weft, v. Waft.", "Weigh-baw, s. mérlegszár.", "Weight, s. rosta.", "Weil, wiel, s. örvény.", "Weird, s. régzet.", "Weise, weize, v. a. utalni,\nutasítni.", "Weising, v. Waisung.", "Welket, waulkit, adj. kallott.", "Well-head, s. kútfő.", "Wern, s. sebhely.", "We' se (= we shall), fogunk.", "Wha (= who), pron. ki,\nkiesoda.", "Whaizle, v. n. zihálni.", "Whallop (= wallop), s. to\ngie a whallop, felforrní.", "Whalp (= whelp), v. a. & n.\nkölykezni.", "Whample, s. útés, csapás.", "Whang, s. szij; eqy darab\nsajt, kenyér stb.", "Whap, v. Whaup.", "Whar, whaur, adv. hol.", "Whase (= whose), pron.\nkić, kineh.", "What for no? miért nem?", "Whatreck, adv. mindamellett.", "Whaup, s. póling.", "Whaur, v. Whar.", "Wheen", "Wheen, whin, s. részleg;\ncsapat.", "Whid, s. hazugság.", "Whig, v. n. czamn ogní; előre\nsietni.", "Whigamore, s. nagy paróka.", "Whigging, v. k. czammogás;\nsürgelődés.", "Whigmaleeries, whi\\_melee-\nries, s. pl. csecsebecse,\napró ékszerek; szeszélyes-\nkedés, merengés, ábránd-\nképek. [kor.", "Whiles, adv. olykor, nímely-", "Whilly (= wheedle), v. a.\nand n. hízelkedni, hízel-\nkedre rászedni.", "Whilly-whas, s. üres beszéd,\nczir. gatás.", "Whilk (= which), pron. me-\nlyik, mely; a mű.", "Whin, v. Wheen.", "Whinging, s. szűkölés, nyö-\nszörgés, sírás.", "Whinnying, s. nyihogás.", "Whins, s. villongó sülbige.", "Whirligigums, s. pl. csecse-\nbecse.", "Whirring, whirryng, s. su-\nhogás.", "Whisht, s. csitt !", "Whisk, v. u. sopörni, osto-\nrozni.", "Whissle, v. n. fütyölni;\ns. sip.", "White hass, s. zabliszttel és\napróra vagdalt hájjal töl-\ntött húrka.", "Whitter, s. hajtás, huzam.", "Whittie-whatting, s. üres\nbeszéd, téres okoskodás.", "White hass, s. zabliszttel és\napróra vagdalt hájjal töl-\ntött húrka.", "Whittie, s. kés.", "Whittie-whattieing, s. üres\nbeszéd, téres okoskodás.", "Whittle, s. kés.", "Whittret, s. menyét.", "Whorn, s. szarv.", "Whully-whaing, s. czirúgatás.", "Whummle, v. a. betakarvi;\nfordítani.", "Whunstane (= whinstone),\ns cserhő.", "Whyles, v. Whiles.", "Wí (= with), prep. -val,\n-val.", "Wicker, s. fűzfa.", "Widdlefu', adj. bősz, adáz,\nduhós; gonosz.", "Wiel, s. forgatag, örvény.", "Wife-carle, s. a gazdasszony\nteendőit végező férfi.", "Wull-cat", "Wifie, s. feleségec k'.", "Will-a-wa! weal-away! jaj\nkängem!", "Willyard, willyart, adj. fé-\nlink; különös, furd...", "Wimple, s. kanyarulat; v.\nn. kigyőzötti.", "Win, v. á. nyerni, kapni;\nérni; win to, elérni.", "Win', v. a. gombolyitni;\nmeqszórni (gabonát).", "Windles, s. matola.", "Winna, wunna (= will not),\nnem fog, nem akar.", "Winnock, s. ablak.", "Winsome, adj. megnyerő mo-\ndorú, megnyerő kütséjű;\nkedves; végelmű.", "Wintle, s. tántor; v. n.\ntántorogni.", "Wiss, v. a. and n. vágyni,\nvágakodni.", "Withy, s. kétel; gúzs, vesszők-\nből sodort kötelék.", "Withouten (= without),\nprep. néthül; adv. kint.", "Witless, adj. együgyű, köny-\nnyen rászedhető.", "Witting, weeting, adj. okos,\nrasavaz.", "Wizen'd, adj. zsugorodott,\nelfonnyedt.", "Won, v. n. lakni.", "Wonnen (= wonder), s. csuda.", "Woo' (= wcol), s. gyapjű.", "Woodie, v. Withy.", "Woodie, s. akasztófa.", "Wooer-bab, s. bokros haris-\nnyasza lag.", "Wordy (= worthy), adj. ér-\ndemes.", "Worriecow, wirriecow, s.\nmanó.", "Wrack, v. a. ingerkedni (va-\nlakivel); boszantani (va-\nlakit).", "Wraith, s. kísértet.\nWrang (= wrong), adj. igaz-\nságtalan, téves, hibás; v.\na. megbántani vagy kiro-\nsítni valakit.", "Wraith, s. kísértet.", "Wrang (= wrong), adj. igaz-\nságtalan, téves, hibás; v.\na. megbántani vagy kiro-\nsítni valakit.", "Wreath, s. hófuwatag.", "Writer, s. jogász, ügyvéd.", "Wud, wood, adj. örült, meg-\nháborodott.", "Wuddy, v. Woodie.", "Wull

Wull

Wull, s. akarat; what's yer wull? mi tets; ik?

Wumble (= wimble), s. per-gäfuró.

Wun, v. Win.

Wunna, v. Winna.

Wyle, v. a. elámítni, rá-szedni.

Wyliecoat, s. flanelmellény.

Wyte, s. gáncs.

Wyted, adj. gáncsolt.

Y

Yaffing, s. csaholás, adj. csahos.

Yagger, s. vadász; hátas kalmár, házaló.

Yald

Yald, adj. erős, fürge.

Yammer, v. n. veszékelni.

Yaud (= jade), s. gebe.

Yauld, v. Yald.

Yearlings, they are year-lings, egyidősek, ugyan-azon érben születtek.

Yearn, v. n. esengeni valami után; osszefutni (mínt a tej).

Yearning, s. borjugyomor, tejoltó.

Yell, s. meddő tehén.

Yelloch, s. sivítás; v. n. sivítni.

Yellow yeld ing, yellow yorling, s. czitromos sár-mány. [öné.

Yer (= your), pron. tietek,

Yowking

Yerk, v. a. lókni; osto-rozni.

Yerl (= earl), s. gróf.

Yestreen, yesternight, adv. múlt éjjel; tegnap este.

Yett, s. rácskapu.

Yill, s. fehér sor; yill-caup, seres pohár.

Yin, adj. egy.

Yince, adv. egyszer.

Yirth, s. föld.

Yoking, s. hold.

Yon, adv. amott; adj. amaz.

Yont, yon, prep. túl; fe-lett.

Yook, yeuk, yowk, v. n. visz-ketni.

Yowe, s. juh.

Yowking, s. viszhetés.