— 210 —

Wanted — Office work by a young man; is a neat, plain writer; a large salary not so much an object as a permanent position. Mr. N. N., No. — street.

Wanted — Situation as a housekeeper by a widow with boy 6 years old: would prefer to go in the country. Address Mrs. A. B., No. — street.

Wanted — Situation by thoroughly experienced housekeeper; best of references. Address —

Wanted — Situation by a stylish dressmaker; children's clothes a specialty. Address —

Wanted — Situation by a practical dressmaker; can cut, fit, and make over. Address —

Wanted — Ladies in want of a first-class dressmaker who will go out by the day or take work at her home, address —

Wanted — Washing to do at home by good laundress; prices reasonable. Mrs. —

Wanted — Situation as alto singer in church choir, by a young lady of fine voice and good musical education. Address —

Wanted — Situation in hotel by an experienced dining-room girl; good references given. N. N., — str.

Wanted — Situation in boarding-house for dining-room work; address —

Hledá — Práci v písárně mladík; má pěknou, zřetelnou ruku; nejde mu tak o velký plat, jako o stálé místo. Pan N. N., číslo — ulice.

Hledá místo — za hospodyni vdova s chlapcem 6 letým: raději by šla na venek. Adressa. Paní A. B., čís. — ulice.

Hledá místo — dokonale zkušená hospodyně, ta nejlepší odporučení. Adressa —

Hledá místo — modní hotovitelka šatů; dětské obleky jsou specialitou. Adressa —

Hledá místo — praktická hotovitelka šatů, umí stříhat, pasovat a předělávat. Adressa —

Hledá se. — Dámy potřebující hotovitelku oděvu první třídy, pracující denně aneb beroucí si práci domu, adressujtež —

Hledá — Prádlo domu dobrá pradlena; ceny mírné. Paní —

Hledá místo — za altovou zpěvačku v kostelním sboru, mladá dáma s pěkným hlasem a dobrým hudebním vzděláním. Adressa —

Hledá místo — v hotelu, zkušená posluhovačka v jídelně; má dobrá odporučení. N. N., — ul.

Hledá se — místo ve ztrávním domě ke práci v jídelně; adressa —

DÍL IV.

Anglická mluvnice.

ENGLISH GRAMMAR.

Tento díl sloužiti má za doplněk nutně potřebných pravidel mluv-
nických, v prvém díle obsažených a prakticky vysvětlených.

VÝSLOVNOST.

Pronunciation — *pronunciation*

Poznam. Zde předpokládá se dokonalá známost objasnění výslovnosti, v I. díle této knihy podaného.

§. 1. Samohláska a zní:

1. — á větším dílem ve slovech, kde stojí před r, lf, lm, lv,
(kdež 1 se zamlčuje); na příklad: car, calf, calm,
salve; khár, kháf, khám, sár; vůz nebo kára, tele,
ticho, masť. — Dávati mu zvuk é v takových slovech
jest nesprávné, leč na západě americkém dost obyčejné.

2. — é ve slovech, kde stojí před ff, ft, ss, sk, sp, st, th; na příklad: staff, graft, pass, ask, gasp, fast, bath; stéf, gréft, pés, ésk, gésp, jést, beth; hůl neb tyč, roub, průchod, tázati se, vzdech, rychle, lázeň.

Též v některých před nce, nch, nt; na příklad:
dance, branch, chant; dēns, brénč, éent; tance, větev,
zpěv.

3. — ě na př. ve slovech add, bad, rag; ěd, běd, věg; sčítati,
špatný, hadr. — Poněkud kratčejí neb úsečnějí, násle-
duje-li t: cat, hat; khět, hět; kočka, klobouk.

4. — ej na př. ve slovech: age, face, stage, make, late; ejdž,
fejs, stejdž, mejk, lejt; věk, tvář, jeviště, dělati, pozdě.
— Patrně jest to účinkem němé koncovky e. Tentýž
dlouhý zvuk má. kdykoli končí přízvučnou slabiku:
eradle, famous; krejdl, fejmes; kolěbka, slavný.

— 213 —

5. — ó / pravidla ve slovech končících na ll, ld, lk, lt, když zrovna před těmi koncovkami stojí; na příklad: all, bald, chalk, malt; ól, bóld, čók, mólt; vše, lysý, křída, slad.

Též ve slovech jako: war, warm, swarm; wór, wórm, swórm; válka, teplo, hejno.

6. — õ ve slovech jako what, watch, wasp, hwót, wóč, wósp.

7. — í, stojí-li před re: fare, parents; fér, péruts; jízdné, rodiče.

8. — v. kdykoli jest docela bez přízvuku.

§. 2. Drojhlásky:

ai zní jako ej; na příklad ve slovech aid, pain; ejd, peju; pomoc, bolest.

ay skoro jako éj: day, play; déj, pléj; den, hra.

au jako ó: fraud, caught; fród, khót; podvod, chytil.
Též jako č, aspoñ v Americe, ve slovech aunt, laugh;
éut, léf; teta, smích.

aw jako ó: awl, dawn, lawn; ól, dón, lón; šídlo, úsvit,
trávník.

§. 3. Samohláska e zní:

1. — e; na příklad: bed, pen; bed, pen; postel, pero.

2. — í: he, eve; hí, ír; on, vecer nebo předvečer.

3. — í: there, dhér, tam.

4. — e (temně, mezi e a ó), kde následuje r v tétéž slabice:
her, merchant; her, mercut; ji, kupec.

Na konci slova po spoluhlásce se nevyslovuje,
nýbrž jen předčlou samohlásku prodlužuje: **strange,**
taste; strejndž, tejst; cizí, chuť.

§. 4. Drojhlásky:

ca zní (1) jako í n. ý: each, fear, read; íř, fír, rýd; každý, bázeň, čísti. — (2) jako e: bread, head, end, bred, hed, end; chléb, hlava, konec. — (3) jako ej: great, grejt, veliký. (4) jako í: bear, tear, bér, tér; nésti, trhati.

ee jako í neb ý bee, deed; bí, dýd; věela, čin.

— 216 —

§. 11. Pismeno y zní: aj na konci slov: fly, cry, certify; flaj, kraj, scertyfaj; letěti, křičeti, dosvědčiti. — Koncovka příslavek ly zní vždycky jen ly: greatly, willingly, grejtly, willingly, velice, ochotně. *)

§. 12. Spoluahláska b zamlčí se po m a před t: limb, tomb, debt; lim, tům, det; úd, hrob, dluh.

§. 13. Spoluahláska e zní: (1) jako k před a, o, u, a přede všemi spojuhláskami: cake, clean; khajk, klín; koláč n. dort, čisty. — (2) jako s před e, i, y: dance, city; děns, sity; tanec, město; — (3) jako š v koncovkách cial, cian, cient, cions, ceons, cean. Tu vlastně splývá ci neb ce v jediný zvuk š.

§. 14. Písmena ch zní:

1. — jako k obyčejně ve slovech ze starých jazyků, vždycky pak před 1 a r: chasm, chloride; khěz u, klárid; past, chlorid

2. — jako š ve slovech z franciny: machine, mešín, stroj.

3. — jindy zní jako č.

ck zní jako k. back, běk, zpět.

*) Obecná mluva v Americe libuje si v nepravé a nejasné výslovnosti samohlásek, jmenovité e, i, o, u. Na příklad:

<table><tr><td>prudence</td><td>často zní</td><td>průdans, má</td><td>však zuíti</td><td>průdens;</td></tr><tr><td>sensible</td><td>,</td><td>sensebl,</td><td>,</td><td>sensibl;</td></tr><tr><td>piano</td><td>„</td><td>pien'a</td><td>n. pien'r, „</td><td>pien'o;</td></tr><tr><td>fellow</td><td>„</td><td>fela</td><td>neb felr</td><td>fel'ö;</td></tr><tr><td>oil, if</td><td>„</td><td>ajl, ef,</td><td>„</td><td>ojl, if;</td></tr><tr><td>hickory</td><td>,</td><td>hekery,</td><td>„</td><td>hikory;</td></tr><tr><td>duty</td><td></td><td>důty,</td><td>„</td><td>djůty;</td></tr><tr><td>stupid</td><td>,</td><td>stúpid,</td><td>„</td><td>stjúpid.</td></tr></table>

Krátký zvuk samohlásky o (znamenaný ǒ), dle Websterů totožný se zvukem a ve slově what, hwět, a tak asi uprostřed mezi českými zvuky o a a, přechází ve všední mluvě irské a americké úplně do českého zvuku "a" jako zaznívá ve slovech mother, dove, gun, flood, madhr, dac, gan, flad. Vyslovuje se na příklad cod, dog, got, hot, not (dusk, pes, dostal, horký, ne): khad, dag, gut, hat, nat, — právě tak, jako zní slova cud, dug, gut, hut, nut, (žvanec, kopal, střevo, chýše, ořech), címž mizí nádobro onen rozdíl, kterého ve správné mluvě anglické povždy šetřiti dlužno. Rozhodně sprostě jest, vysloviti God, politics, popular, atp., gad, palityks, papjulr.

--218--

Jako š zní ve slově *sure*, *šár*, jistý; — v koncovce *sure*: *censure*, *cynosure*; *senšr*, *sajnosur*; káraní, pravidlo: — v koncovce *ssion*: *concussion*, *khonkašn*, otřas.

su zní (1) *sjú*, když je přízvučné: *ensuing*, *ensjúing*, následující; (2) *šu* větším dílem po spoluhláskách: *sensual*, *senšuel*, smyslný; (3) *žu* po samohláskách: *visual*, *vižuel*, zřecí, vidmý.

Zamlčuje se ve slovech *aisle*, *isle*, *island*, *viscount*; *ajl*, *ajl*, *ajlend*, *rajkhaunt*; křídlo neb loď bu-dovy, výspa neb ostrůvek, ostrov, vikont.

sh zní jako š; sch jako sk, pouze ve slově *schism* ⁵: *sizm*; rozkol.

§. 19. *Spoluhláska* t zní jako š před dvojhláskami *ia, ie, io*, předchází-li přízvučná slabika, která nekončí na s neb x: *ratio, negotiation*; *rejsio, negôšiejšu*; poměr, vyjednávání.

ti v koncovkách *tion, tial, tient* též přijímá zvuk š: *nation, partial, patient*; *nejšn, páršl, pejšnt*; nírod, částečný, trpělivý.

ti však přijímá zvuk předchází-li s nebo x: *question, kresču, otázka*.

tu zní jako ču v bezpřízvučných slabikách: *habitual, hebčuel, zvykový*.

ture, koncovka, zní jako čr, zvláště je-li předcházející slabika dlouhá: *nature, feature, nejér, fíér, příroda*, tvářnost neb rys. — Též jako čur se někdy vyslovuje: *temperature tempereur* (aneb *tempereér*), teplota.

§. 20. *Illáska* w zamlčuje se vždy před r: *wreck, wrong*; *rek, rōng*; vrak, nepravý.

Někde zamlčuje se před h: *who, whole, hů, hól*; kdo, celý.

Jinde při wh slyšeti napřed h: *which, where; hwič, hweŕ*; který, kde.

Na konci stojíc, pouze prodlužuje předcházející samohlásku: *grow, grō, růsti*.

— 219 —

§. 24. Spoluhláška x zní: (1) jako ks.; expect, ekspekt, očekávati; — (2) jako gs. když následující slabika začíná přízvučnou samohláskou: auxiliary, examine; ogziviery, egzeminy; pomoćný, zkoušeti; — (3) jako kš ve slovech anxious, noxious, luxury; českés, někšes, łukšury; dychtivý, škodlivý, rozkoš neb luxus; — (4) jako z na začátku slov: xylography, zajlögrefy, dřevorytectví.

§. 22. Spoluhláška z zní všude jak z, pouze někde ve slabice zure jako ž: **azure**, **seizure**, číž (nebo ejžur), síž; blankyt, zabavení.

## PŘÍZVUK.

### Accent — eksnt.

§. 23. Přízvuk není totéž co délka, neboť mívá jej i krátká slabika; na příklad: **defendant**, dyfendent (obrance neb obžalovaný); přízvuk má zde slabika druhá, ač krátká.

Může být ve slově více než jeden přízvuk, však ale vždy jest hnavní přízvuk toliko jeden.

Slovo dvojslabiéné má vždy jenom jeden přízvuk, budši na první čili na druhé slabice **uncle**, **inkstand**, **alive**, **report**, **ankl**, **inkstěnd**, **elajt**, **ripórt** (strýc, kalamář, živ, zpráva).

Přízvuk padá obyčejně na kořen slova. **ague**, **common**, **writing**, **ejgju**, **khomon**, **rajtyng**, protož v odvozených slovech dvojslabičných zhusta jest na druhé slabice, která kořen obsahuje: **amuse**, **befriend**, **commence**, **emjuz**, **bifrend**, **khomens**.

Mnohí dvojslabiéná slova, jsouce podstatnými a přídavnými jmény, mají přízvuk na první slabice, jakmile však slouží za časoslova, přechází přízvuk na slabiku druhou. Na příklad:

accent eksnt, přízvuk
conduct khondakt, chování se
contract khóntrekt, smlouva
export expórt, vývoz
import impórt, přívoz
insult insalt, urážka
object obdžekt, předmět
frequent fŕykent, častý
produce prádjus, výnos
protest prótest, protest
transport trénsport, převoz
present prezent, dar
subject sabdžekt, poddaný

to accent tu eksent, přízvuk dáti
to conduct tu khondakt, vésti
to contract tu khontrékt, smluviti
to export tu expórt, vyvážeti
to import tu impórt, přivážeti
to insult tu insalt, uraziti
to object tu obdžekt, odporovati
to frequent tu fŕikcent, navštěvovati
to produce tu prodjus, ploditi
to protest tu protest, protestovati
to transport tu trénsport, dovážeti
to present tu prezent, darovati
to subject tu sabdžekt, podrobiti.

— 220 —

Některá dvojslabičná slova, sloužíce za jména podstatná, mají přízvuk na první slabice, však přejde na druhou, jakmile jsou přídavnými jmény. Na příklad:

August ógast, srpen, august ogasť, vznešený
compact khōmpekt, úmluva; compact khompěkt, pevný u. hustý
instinct instynkt, pud; instinct instynkt, nadšený
minute minyt, minuta; minute minjůt, podrobný.

Výminku činí gallant. Znamená-li milovníka, neb záletníka, má druhou slabiku přízvučnou: gělěnt; znamená-li "chrabrý", jest přízvuk na první slabice gělěnt.

Dvojslabičná přídavná jmena na ose mívají přízvuk na druhé slabice: jocose džokós', žertovný.

§. 24. Trojslabičné slovo může míti buď jeden přízvuk: princip, horizon, prin sipl, horajžu (zásada, obzor); anebo dva přízvuky, totiž na první a třetí slabice; však jest pouze jeden přízvuk hlavní, druhý jest vedlejší: partisan, understand, pioneer, nártyzen', an drestěnd' paj'ouýr" (Značíme hlavní přízvuk dvouma čárkama, vedlejší jednou.)

O trojslabičných slovech, která jsou buď podstatná jména, buď časoslova, platí totéž co praveno o podobných dvojslabičných, že totiž rozeznávají se přízvukem, jenž u časoslov jest / pravidla na pozdější slabice. Na příklad:

overthrow órthrō, povalení; to overthrow tu órthrō', povaliti attribute e'trībjut, příznak; to attribute tu e'trībjut, přičítati.

Slovo čtyrslabičné může míti přízvuk jeden: mercenary, democracy, mer'seneny, demokrasy, (žoldnéř, lidovláda); anebo dva, totiž na slabice první a třetí: independent, intercession, in'dependent, in'tr-se'sn', (neodvislý, přímluva n. prostřednictví) — Nikdy nestojí dvě přízvučné slabiky vedle sebe heterogeneous heterogeneons heterodži'nyes, (různordy); incomprehensibleness, inkhōm'prehen'siblnes (nepochopitelnost).

§. 25. Slova končící na ie a ies mají obyčejně hlavní přízvuk na předposlední slabice: scientific, mathematics, sajentyf'ik, mu'themet'yks (vědecký, počtověda). Prodlouží-li se koncovka na ical nebo ically, zůstane přízvuk tam kde byl dramatic, dramatical, dramatically, dremétyk, dremét'ykl, dremétykly.

Následující slova na ie činí výminku: Arabic, arithmetic, arsenic, catholic, choleric, ephemeric, heretic, lunatic, politic, politics, rhetoric; ř'rebik, eryth'metyk, ár'senyk, kheth'olik, khōl'rik, efem'erik, her'tetyk, tu'netyk, pōl'tityk, pōl'tityks, re'torik; arabský, cholerický, etemerní n. chvilkový, kacíř, šílenec, politický, politika, řečnictví.

— 221 —

Koncovky cial, cian, tial, tian, ceous, cient, cious, geous, sion,
tion, ity vždy předchází slabika přízvučná:

provincial prorun'sl, provinční

magician mědžišn, kouzelník

essential esen'sl, podstatný

Egyptian idzip'sn, egyptský

farinaceous ferinej'ses, moučný

responsibility ryspon'sibil'ity, odpovědnost

efficient efisnt, schopný

fallacious f'elej'ses, klamný

courageous kharej'džes, smělý

derision dyrižu, posměch

veneration renerej'sn, úcta

Koncovky able, ness, ator naproti tomu nemívají před sebou slabiku přízvučnou:

abominableness chōm'ineblues, opovržlivost,

expressiveness expres'irnes, výraznost, významnost

originator oridžinejtr, původce.

## PRAVOPIS.

### Orthography — orthog'refy.

§. 26. Angličina povstala hlavně ze dvou velice rozdílných jazykův: anglo-saského a normano-franského. Však na ni působili též jazykové jiní, z nichžto mnoho přijímala a se obohacovala. Následovné jest to jazyk velice smíšený, na formy chudý, však na slova bohatý a velmi spůsobilý k obratnému, určitému a dokonalému vyjádření myšlenek. Právě pro svou jednoduchost a otřelost forem mluvnických jest angličina jazykem svrchovaně praktickým a v tom spočívá veliké její kouzlo a tajemství její nadvlády, kdekoli s jinými jazyky se stýká.

Leč z one smíšené povahy vzniká a vysvětluje se též veliká nepravidelnost ba skoro popletenost jednak výslovnosti, jednak pravopisu, kteráž anglicky se učícímu největší nesnáze plodí. Ta obtížnost výslovnosti a pravopisu zase poněkud vyváží výhody, z jednoduchosti forem plynoucí. Nejlepším "pravidlem" anglické dobropísemnosti jest, pamatovati si, jak se každé slovo píše. Lepších pravidel přirozeně málo jest tam, kde ovládá nepravidelnost, čili kde výminky mají vrch.

§. 27. Velká litera (capital letter, l'hépít letr). — O velké liteře platí v angličině skoro navlas tatáž pravidla, jako v češtině. Vlastní jména (proper nouns, pröpr nauń) píší se vždy velkou literou; však též i jména přídavná, ode jmen zemí a národův odvozená, píší se literou velkou, čehož v českém jazyku není.

§. 28. Při rozdělování slov musí kořen, alespoň z pravidla, zůstati pohromadě. Na příklad: to bend, ohybati; bend-er, ohybač; bend-ing, ohybací; to plant, sázeti; plant-er, plant-ing, plant-ed.

— 222 —

Dvojitá spoluhláska se dělí; ku příkladu hollow rozdělíme takto: hol-low. Kde však jest dvojitá spoluhláska v kořenu, nesmí dělití se, prodloužíme-li slovo příponou. Na příklad, dull, tupý; dull-er, tupší; dull-est, nejtupší; dull-ard, tupec. Chybné bylo by rozdělení: dul-ler, dul-lest, dul-lard.

Však ale k vůli výslovnosti ménívá se rozdělení slov na slabiky, odchylujíc se úplně od pravidla mluvnického (čili etymologického). Ku příkladu geographic dělíme takto: ge-o-graph-ic, džiogrèf'ik, však ale geography již rozdělíme takto: ge-og-ra-phy, poněvač přízvuk se změní a vyslovíme džiōg'refy. Mluvnicky jest toto rozdělení arci nesprávné, anto geography složeno jest ze řeckých slov gea (země) a grafé nebo grafein (popis, psáti). Slovo secret dělíme se-cret, síkret; však ale secretary již se dělí na slabiky takto: sec-re-ta-ry, poněvač vysloví se sek'retery, nikoli "síkretery".

Však není v rozdělování slov na slabiky dokonalé shody. Amerikáné uchylují se poněkud od Angličanů a rozličné autority jedna od druhé. Ku příkladu slovo flourish rozděluje se buď flou-rish nebo fleur-ish; první jest správné dle odvození (z francouzského fleurir neb latinského floreo), druhé jest správné dle anglické výslovnosti. Body rozděluje Websterův slovník bod-y, Imperial Dictionary však bo-dy. Neshody takové jsou nad míru četné.

Spoluhláska na konci slova zdvojnásobí se ve slovech příponou odvozených, když jednotlivá samohláska předchází: to stop, zastaviti; stopped, zastaven; stoppage, zastavení. Ve slovech viceslabičných zdvojnásobí se, padá-li přízvuk na poslední slabiku, však nikoli, padá-li přízvuk na některou slabiku předeslou. Ku příkladu: to defer, (tu dyfér') odložiti; deferred (dyfér'ad), odložen; deferring (dyfér'ing), odkládaje; však ale deference již podrží jen jedno r, poněvač přízvuk se pošinul na jinou slabiku: def'erens. Dle pravidla toho benefit, profit, worship, travel nezdvojnásobují koncovku, jelikož poslední slabika jest bezpřízvučná a dlužno psáti důsledně: benefited, profited, worshiped, traveling, traveler. Leč píše se velmi zhusta nedůsledně worshipped, travelied, travelling, traveller. To platí o mnona jiných slovech, obzvláště na 1 končících.

Budiž zde připomenuto, že americký zvyk nejen ve výslovnosti, nýbrž i v pravopisu od anglického se někde liší. Ve výslovnosti nejnadpadnější rozdíl jest asi ten, že slova ask, chance, fast, pass, staff a těm podobná zní v Anglicku ask, čans, fast, pas, staf, v Americe ésk, čéens, fést, pés, stéf. V písmu jest hlavní rozdíl ten, že mnohá slova, původně z latiny, končící na or, Angličané píší s koncovkou our. V Americe píše se na příklad favor, labor, (přízeň, práce), v Anglicku však: favour, labour, souhlasně s francouzskou koncovkou eur.

["— 223 —", "§. 29. Znaménka rozdělovačí (interpunctions, intrpank'šńz) jsou v angličině ovšem tatáž, jako v češtině a jich užívání se řídí pravidly skoro totožnými. Jsou následující:", "(.) Tečka, puntík. **period**, **full stop**, *píriod*, *ful stōp*;", "(.) čárka, **comma**, *khōme*,", "(;) středník, **semicolon**, *semikhólon*;", "(:) dvoutečka, **colon**, *khōlon*,", "(?) znaménko otázky. **question mark**, *kresčen mářk*;", "(!) vykřikník, **exclamation mark**, *exklaméjšn mářk*;", "(") úvodník, **quotation mark**, *krotejšn mářk*;", "— znaménko pomlčení. **dash**, *děš*;", "() závorka, **brackets**, *brěkets*;", "(-) znaménko spojovací, **hyphen**, *hajfu*,", "(*†) hvězdička, křížek, **asterisk**, **dagger**, *čsterisk*, *děgr*.", "## ČÁSTKY ŘEČI.", "### Parts of speech — *párts or spíč*.", "§. 30. Rozeznáváme tyto částky řeči:", "1. Podstatné jméno, **noun**, *naun*. totiž jméno nějaké osoby, věci, vlastnosti neb činnosti; ku př. man, lion, house, strength, walk; člověk, lev, dům, síla, chůze.", "2. Přídavné jméno, **adjective**, *čděktyc*, kterým naznačujeme vlastnost osoby neb věci; ku př. white, large, just; bílý, veliký, spravedlivý.", "3. Zájmeno, **pronoun**, *prónaun*, které zastupuje místo jména statného, aby se opakovati nemuselo. — Zájmena dělí se na osobní, personal pronouns, *personl p.*, na př. I, you, já, vy; potažná, relative pronouns, *reletyv p.*, ku př. which, který; a tázací, interrogative pronouns, *interögetyr p.*, na př. who? what? kdo? co? Jindy rozeznávají se těž osvojovací, possessive p., *poses'ic p.*, jako: my, your; můj, váš; a ukazovací, demonstrative p., *dymōn'stret'yv p.*, jako: this, that; ten (tento), onen; ba i navracovací, reflective p., *ryflekt'yv p.*, (na př. myself), neurčité a vzájemné, indefinite and reciprocal (na př. other, each other). Však poslední dva druhy platí častěji za přídavná jména a předcházející dva se v prvních třech hlavních druzích zahrnují.", "4. Časoslovo, **verb**, *verb*, ukazující, že osoba neb věc něco činí aneb že se s ní něco děje; na př. to speak, to fall, mluviti, padati.", "5. Příslovka, **adverb**, *ědverb*, která značí, kde, kdy, jak a proč se něco děje; na př. here, soon, well, quietly; zde, brzy, dobře, tiše."]

-224-

6 Číslovka, **numeral**, njúmerel. — Ty jsou buď určité neb ne-
určité, **definite**, indefinite, definiyt, indef'ingt; leč neurčité číslovky
(na př. each, every, either) platívají za přídavná jména neb i zájmena.
Určité číslovky dělí se na čísla základní, **cardinal numbers**, khárdynl
nambrz, (one, two, jeden, dva, atd.); pořadní, **ordinal n.**, órdynl n.
(first, second, první, druhý); násobní, **multiplicative**, maltyplikejtyrz
(single, double, threefold, jednoduchý, dvojnásobný, trojnásobný atd.);
a opakovací reiteratives, ryiterejtyrz (once, twice, three times, jed-
nou, dvakrát, třikrát, atd.). — Však číslovky vůbec nepovažují se v ně-
kterých mluvnicích za zvláštní částku řeči a určité platí toliko za číselná
přídavná jména, **numeral adjectives**, njúmerel čážektyrz.

7. Předložka, preposition, prepozišňu, která značí poměr, v jakém
dvě osoby neb věci stojí; ku př. on, from, around, na, ze, okolo.

8. Spojka, conjunction, khondžank'šn, která jednotlivá slova neb
věty spojuje, na př. and, or, a, neb.

9. Citoslovce, interjection, intrdžek'šn, naznacující zvuk, jímžto
pohnutí mysli dáváme na jevo; ku př. oh! alas! o! běda!

PODSTATNÉ JMÉNO.

§. 31. Rozeznáváme v podstatného jména rod, počet a pád:
gender, number, case, džendr, nambr, khejs.

§. 32. Dle rodu, gender, jsou některá jména přirozeně mužská (masculine, měskulín), znamenajíce mužské osoby · the boy, chlapec. Jiná jsou přirozeně ženská (feminine, feminyn), znamenajíce ženské osoby · the girl, dívka.

Někdy tvoří se / mužského statného jména ženské změnou nebo přidáním koncovky : the emperor, the empress, císař, císařovna : the lion, the lioness, lev, lvice ; (empror, empres ; lajon, lajones).

Jindy značí statné jméno obojí rod: **the friend**, přítel, přítelkyně;
**the servant**, sluha, služka. — Checeme-li tu učiniti rozdíl v rodu, můžeme
říci: **male friend**, **female friend**, přítel, přítelka: **man-servant**, **maid-servant**, sluha, služka. — U zvířat klademe pro rozdíl he, she, (on, ona):
**he-goat**, **she-goat**, kozel, koza.

U národních jmen se někdy přidává man, woman a následovně v
počtu množném men, women; jako: an Englishman, an English-
woman, Angličan, Angličanka; Englishmen, Englishwomen, Angličané,
Angličanky. — A Frenchman, a Frenchwoman, Francouz, Francouzka:
Frenchmen, Frenchwomen, Francouzi, Francouzky. — Taktéž Irish-
man, Scotchman, Welshman.

— 226 —

Pozorujem, že také v češtině postrádají některá z nich jednočtu.
— Též jména některých věd stojí vždy jen ve množném počtu

dynamics *dajněm'iks*, dynamika

ethics *ethiks*, mravověda

hydraulics *hajdrůlíks*, hydraulika

optics *óptyks*, optika

politics *pólityks*, politika

statisties *stetys'tyks*, statistika.

Slova na f a fe končící proměňují tu koncovku ve množném počtu
do ves: *wolf*, *wolves*, *wulf*, *wulvz*, *vlk*, *vlic*; *wife*, *wives*, *wrajf*, *wajez*,
žena, ženy.

Však následující slova činí výminku, přibírajíce pouze s :

chief číf, šćíf, náčelník

brief *bríf*, nástin (právní pře)

grief *gríf*, žal

handkerchief *hénkréif*, kapesní šátek

dwarf *dwórf*, trpaslík

scarf *skárf*, závoj

safe *sejf*, pokladna

fife *fajf*, píšťala

strife *strájf*, zápas

hoof *hůf*, kopyto

proof *průf*, důkaz

roof *růf*, střecha

surf *sorf*, příboj

turf *törf*, rašelina

gulf *galf*, záliv.

Množný počet zní chiefs, briefs, griefs, handkerchiefs (*vífs*, *brífs*, *grífs*, *hénkréífs*), atd.

§. 34. Pády (cases, *khejsez*) má angličina jenom tři 1. nominative, 2. possessive, 3. objective; *nominetyc*, *poses'ir*, *obděk'tyr*.

Prvý jest na otázku "kdo ? co ?" druhý na otázku "čí ? čeho ?" třetí na otázku "koho ? co ?"

První a třetí (nominative, objective) jsou vždycky stejné; druhý (possessive) přibírá s s apostrofem, ve množném počtu pouze apostrof. Na příklad: *the king's palace, králur palác neb palác krále*; *the kings' palaces, paláce králů*.

Nekončí-li množný počet na s, tvoří possessiv jako v jednočtu:
*children, children's čildru, čildruz*; děti, dětí.

Jsou-li dvě jména spojena tak, že tvoří jeden pojem, přijímá pouze druhé známku possessivu: *The queen of England's body-guard*, tělesná stráž anglické královny.

§. 35. Skloňování české porovnáno s anglickým. (Bohemian declension compared with the English.)

1. pád, muž, *the man*

2. ,, muže, *the man's*
   of the man

3. ,, muži, *to the man*

4. ,, muže, *the man*

5. ,, muži, *man*

6. ,, v muži, *in the man*

7. ,, mužem, *by the man*

— s mužem, *with the man*

muži, -ové, *the men*

mužů, -ův, *the men's*
of the men

mužům, *to the men*

muže, *the men*

muži, -ové, *men*

v mužích, *in the men*

muži, *by the men*

s muži, *with the men*.

— 227 —

PŘÍDAVNÉ JMÉNO.

§. 36. Přídavné jméno slouží často za statné jméno, zůstávající při tom beze změny; jako: the good, dobří (t. lidé); the bad, zlí; the rich, bohatí; the poor, chudí.

Názvy barev mění se k vůli naznačení slabšího odstínu takto

<table><tr><td>white,</td><td>bílý;</td><td>whitish</td><td>hwajtyš,</td><td>bělavý</td></tr><tr><td>red,</td><td>červený</td><td>reddish</td><td>redyš,</td><td>červenavý</td></tr><tr><td>blue,</td><td>modrý;</td><td>bluish</td><td>blůš,</td><td>modravý</td></tr><tr><td>green</td><td>zelený;</td><td>greenish</td><td>grýnyš,</td><td>zelenavý</td></tr><tr><td>yellow,</td><td>žlutý</td><td>yellowish</td><td>jelćiš,</td><td>žlutavý.</td></tr></table>

ZÁJMENO.

§. 37. Klademe zde přehledný obrazec osobních a osvojovacích náměstek:

<table><tr><td>I</td><td>já;</td><td>he</td><td>on</td><td>she</td><td>ona;</td><td>it</td><td>ono</td></tr><tr><td>me</td><td>mě;</td><td>him</td><td>jemu, ho</td><td>her</td><td>jí, ji;</td><td>it</td><td>mu, ho</td></tr><tr><td>we</td><td>my;</td><td>you</td><td>vy;</td><td>they</td><td>oni, ony;</td><td>ona</td><td></td></tr><tr><td>us</td><td>nám, nás;</td><td>you</td><td>vám, vás;</td><td>them</td><td>jim, je.</td><td></td><td></td></tr><tr><td>my</td><td>můj;</td><td>his</td><td>jeho</td><td>her</td><td>její;</td><td>its</td><td>jeho</td></tr><tr><td>mine</td><td>můj;</td><td></td><td></td><td>hers</td><td>její;</td><td></td><td></td></tr><tr><td>our</td><td>náš;</td><td>your</td><td>váš;</td><td>their</td><td>jejich</td><td></td><td></td></tr><tr><td>ours</td><td>náš;</td><td>yours</td><td>váš;</td><td>theirs</td><td>jejich.</td><td></td><td></td></tr></table>

Mine, his, hers, ours, yours, theirs jsou samostatné (do sobě stojící) osvojovací náměstky — possessive pronouns.

Own *ón* (vlastní) má vždy nějakou předcházející přivlastňovací náměstku a slouží k většímu důrazu: *My own house, můj vlastní dům; his own son, jeho vlastní syn.*

Vztahují-li se ukazovací náměstky (demonstrative pronouns) *this* a *that* ke dvoum napřed jmenovaným předmětům, znamená *that* (onen, ona, ono) přednější. *this* (tento, tato, toto) poslednější.

That znamená vůbec "ten, ta, to", když mluvíme s důrazem: *I like that man, mám rád toho muže; I know that woman, znám tu ženu*

Such *sař* (takový) může státi přímo před statným jménem: *such goodness, taková dobrota; anebo před artikulem, který pak je vždy neurčitý: such a man, takový muž. — Též státi může přede jménem přidavným: such a good man, takový dobrý člověk; such good people, takoví dobří lidé.*

The same (tentýž, tatáž, totéž; ten samý) znamená totožnost nebo podobnost, která se totožnosti rovná.

— 228 —

ČÍSLOVKA.

§. 38. O neurčitých číslovkách budiž připomenuto.

Either a neither vztahují se vždy jenom ke dvoum předmětům;
either of them, kterýkoli z nich; neither of them, žádný z nich.

Either mívá též význam takový, jako both a each (oba, každý).
Ku příkladu: On either side of the road, na obou stranách cesty.

Many užívá se též se statným jmenem v jednočtu a klade se pak
mezi ně neurčitý člen a: Many a time, mnohokráte; many a man,
mnohý člověk.

A great many znamená "množství"; a few znamená "několik",
"něco málo".

Little, "málo"; a little, "trošku"

Some, "trochu"; ku příkladu: some water, trochu vody. — Leč
také značí "někteří" neb "několik", jako: Some people, někteří lidé;
some boys were there, několik chlapců tam bylo.

Any v zápornosti znamená vyloučení všeho neb všech: His speech
was without any meaning, jeho řeč byla beze všeho smyslu. I did not
get any money, nedostal jsem žádných peněz.

Podobně jest v následujících frázích: I got more than any of you,
já dostal víc než kdokoli z vás. Will any man deny the truth of it? bude
někdo popírati pravdu toho?

Anybody, anything, anywhere, anyhow, znamenají "kdokoli, co-
koli, kdekoli neb kamkoli, jakkoli" — Však anybody zhusta znamená
"někdo". Is anybody present? jest někdo přítomen? Did you see any-
body? viděl jste někoho?

Any more znamená "ještě něco": Have you any more to say? má-
te ještě něco říci?

Any time znamená "kdykoli". Come at any time, přijděte kdykoli.

Another jest tolik co one more, "ještě jeden", neznamená-li "jiný".

One, není-li číslovkou, znamená "někdo": One would say, někdo
by řekl (člověk by řekl).

Též klade se místo opakování statného jmena, které předchází:
Give me a hat, but a new one, not an old one; dejte mi klobouk, ale
nový, ne starý

Any one, every one, no one: "kdokoli, každý, žádný"

Only znamená sic obyčejně "pouze, jenom", avšak též "jediný":
His only son, jeho jediný syn, the only object in view, jediný účel na
zřeteli.

— 229 —

S přídavným jménem ve vyšším (druhém) stupni vyskytují se neurčité číslovky zhusta: Do you feel any better? jest vám lépe? — I feel no better; není mi nic lépe. — You will be all the better for it; bude vám tím lépe. — He is none the better for it; není mu tím o nic lépe.

Much znamená někdy "skoro" — much the same, skoro totéž.

## ČASOSLOVO.

§. 39. Pomocná časoslova (auxiliary verbs, ogzílíry i erba, jsou: have, be, do, shall, will, can, may, must, ought, let.

To have, to be, to do (míti, býti, činiti) jsou časoslovy pomocnými, stojíce ve spojení s jiným časoslovem; avšak jsou samostatnými, stojíce o sobě.

Can, could, znamená schopnost. I can speak English, umím mluviti anglicky; she could read, uměla čísti.

May, might, znamená možnost nebo pravděpodobnost: He may be alive, možná že jest živ; třeba jest živ. They might be mistaken, mobli by se mýlit; třebas by se mýlili.

Vyslovené přání: May you be happy, kéž byste byl šfasten.

Shall, should, slouží k vyjádření budoucnosti v první osobě; will, would, slouží k témuž účeli v druhých osobách.

Will však se klade v první osobě při slibech, hrozbách a v důrazné řeči: shall v druhých osobách v rozkazech: you shall do it, musíte (n. musí) to učinit; he shall go, on musí jíti; they shall not see you, oni nesmí vás spatřití. Též v otázkách klade se shall v osobách druhých: shall you be at home? budete doma?

Will, would, naznačuje často zvyklost: Such things will happen, takové věci přihodí se (časem); he would come every day, přicházel každého dne.

Must znamená musení neb nutnost a nemění se.

Ought znamená povinnost neb závazek, zůstávající beze zmeny.

§. 40. To do, co pomocné časoslovo, slouží.

1. Ve všech otázkách: do you see it? vidíte to? did you write it? psal jste to? — Vyjma, stojí-li tam už jiné pomocné časoslovo: has anybody seen it? viděl to někdo? Zde už stojí jiné pomocné časoslovo (has) a proto do odpadá.

Anebo stojí-li tam náměstka v prvním pádu (nominativu): who said so? kdo to pravil? — which house is yours? který dům je vás? — what made him weep? co jej rozplakalo?

-230-

Nestojí-li ty náměstky v prvním pádu, užívá se opět pomocného časoslova **do**: What does he mean? co míní? — whom does he mean? koho míní? — which do you like best? který se vám líbí nejlépe?

2. V záporných větách pokaždé, leč je-li tam už jiné pomocné časoslovo: I do not believe it, nevěřím tomu; they did not come, oni nepřišli.

3. Ve prosbách někdy: Do tell me, prosím řekněte mi (ale, řekněte mi); now, do give it to him, ale dejte mu to přec.

4. V důrazné řeči. I do believe, já vskutku (opravdu) věřím.

5. Aby se časoslovo předešlé opakovat, nemuselo: You know him, don't you? znáte ho, že ne? Yes, I do; ano, znám.

§. 41. To be spojeno s going znamená chtění: I am going to leave, chci odejíti neb odejdu.

Spojeno s příčestím jiného časoslova znamená trvalou činnost neb trvalý stav. I am dealing in hardware, vedu obchod se železným zbožím; — he was traveling when I met him, on cestoval, když jsem se s nim setkal.

Trvající trpnost: the house is building, dům se staví.

Spojeno s neurčitou formou téhož časoslova to be znamená, že se něco státi má neb musí: He is to be appointed postmaster, on má býti ustanoven za poštmistra; she was to be invited, měla býti pozvána; it is to be sold, má se prodati.

§. 42. To have má některé zvláštní významy. I have a house built, ano ho I am having a house built, stavím dům (totiž: stavějí mi dům). — I had a coat made, dal jsem si ušiti kabát. — He had his arm broken, zlomila se mu ruka.

Spojeno s would znamená přání neb náklonnost: I would have you reflect on it, přeji si byste si to rozvážil. I wouldn't have you do it again, nepřál bych si abyste to opět učinil.

Spojeno s better znamená radu: You had better speak to him, měl byste raději s nim promluvit. He had better not do it, lépe kdyby to nedělal.

§. 43. To become má tentýž smysl jako to get, státi se, avšak nikdy "dostati": To become rich, to get rich, zbohatnouti. He became poor, he got poor, on schudnul.

To go: to go mad, vzteknouti se; he went mad, vzteknul se.

To grow: To grow young, old, pale, a t. p., mladnouti. stárnouti, blednouti, atp.

— 231 —

To fall: He fell ill, padl do nemoci (roznemohl se); they fell to blows, dali se do pračky.

To turn: My hair is turning gray, mé vlasy sediví.

"Má býti" ("povídá se že jest") v angličině se takto vyjádří: He is said to be rich, má býti bohatý; povídá se že jest bohatý.

## SKLONĚNÍ ČASOSLOVA.

### Conjugation of the verb, khôndʒugejšn ov dhi verb.

§. 44. Při sklonění časoslova rozeznáváme:

Rod, voice, cojs. — Činný a trpný rod, active and passive voice, ektyo čnd pěst cojs.

Spůsob. mood neb mode, můd, mód. — Oznamovací, spojovací, podmí-něný, rozkazovací, neurčitý, přičestí: indicative, subjunctive, con-ditional or potential, imperative, infinitive, participle; indyš-etyr, sabdžanktyc, khondyšoul or potenšl, imperetyo, infin'ytyv, púrtysipl.

Čas. tense, tens. — Přítomný, minulý, budoucí; present, past, future; prezn, pěst, fjuš.

Počet a osoba. number and person, nambr, persn.

§. 45. Zde následuje úplný vzor sklonění pravidelného časoslova (regular verb, regjulr verb).

## ČINNÝ ROD.

### Oznamovací spůsob.

<table><thead><tr><th></th><th>Přítomný.</th><th>Minulý.</th><th>Budoucí.</th></tr></thead><tbody><tr><td>neurčitý, indefinite</td><td>I praise<br>chválím<br>he praises<br>on chválí<br>she praises<br>ona chválí<br>we praise<br>chválíme<br>you praise<br>chválíte<br>they praise<br>oni,y,a chválí</td><td>I praised<br>pochválil jsem<br>he praised<br>pochválil<br>she praised<br>pochválila<br>we praised<br>pochválili jsme<br>you praised<br>pochválili jste<br>they praised, oni,y,<br>ona pochválili y.a</td><td>I shall praise<br>pochválím<br>he will praise<br>on pochválí<br>she will praise<br>ona pochválí<br>we shall praise<br>pochválíme<br>you will praise<br>pochválíte<br>they will praise<br>oni,y,a pochválí.</td></tr></tbody></table>

—233—

<table><thead><tr><th></th><th>Přítomný.</th><th>Minulý.</th><th>Budoucí.</th></tr></thead><tbody><tr><td>trvale<br>úmyslný,<br>intentional<br>continuons</td><td>I have been going<br>to praise, chtěl<br>jsem chváliti<br>he has been going<br>to praise<br>she has been going<br>to praise<br>we have been going<br>to praise<br>you have been going<br>to praise<br>they have been going<br>to praise</td><td>I had been going to<br>praise, byl jsem<br>chtěl chváliti<br>he had been going<br>to praise<br>she had been going<br>to praise<br>we had been going<br>to praise<br>you had been going<br>to praise<br>they had been going<br>to praise</td><td>I shall h. been going to p. až budu<br>chtět pochváliti<br>he will have been<br>going to praise<br>she will have been<br>going to praise<br>we shall have been<br>going to praise<br>you will have been<br>going to praise<br>they will have been<br>going to praise.</td></tr></tbody></table>

Spojovací spůsob.

Přítomný:

<table><tbody><tr><td rowspan="3">neurčitý</td><td>if I praise, chválím-li</td><td>if we praise</td></tr><tr><td>if he praise</td><td>if you praise</td></tr><tr><td>if she praise</td><td>if they praise</td></tr><tr><td rowspan="3">trvalý</td><td>if I be praising, chválím-li</td><td>if we be praising</td></tr><tr><td>if he be praising</td><td>if you be praising</td></tr><tr><td>if she be praising</td><td>if they be praising.</td></tr><tr><td rowspan="3">durazný</td><td>if I do praise, v skutku li<br>chválím</td><td>if we do praise</td></tr><tr><td>if he do praise</td><td>if you do praise</td></tr><tr><td>if she do praise</td><td>if they do praise.</td></tr><tr><td rowspan="3">ukoučený</td><td>if I have praised, chválil-li<br>jsem</td><td>if we have praised</td></tr><tr><td>if he have praised</td><td>if you have praised</td></tr><tr><td>if she have praised</td><td>if they have praised.</td></tr></tbody></table>

Druhé časy tvoří se tak, jako časy Oznamovacího spůsobu, jer že osobní přídavky se vynechají. Výminku činí

minulý:

<table><tbody><tr><td rowspan="3">trvalý</td><td>if I were praising, kdybych<br>chválil</td><td>if we were praising</td></tr><tr><td>if he were praising</td><td>if you were praising</td></tr><tr><td>if she were praising</td><td>if they were praising.</td></tr></tbody></table>

Poznam. Druhou osobu jednot. počtu, "(ty) chválíš", thou praisest, "(ty právě) chválíš", thou art praising, atd., vynechali jsme, protože kromě biblické a poetické mluvy se jí neužívá.

— 235 —

TRPNÝ ROD

Oznamovací spusob.

Přítomný:

neurčitý I am praised, jsem chválen; atd.

trvalý I am being praised, jsem chválen (neb vychvalován).

ukončený I have been praised, byl jsem chválen;

úmyslný I am going to be praised, budu chválen.

Minulý:

neurčitý I was praised, já byl chválen;

trvalý I was being praised, já byl chválen (neb vychvalován),

ukončený I had been praised, byl jsem byl chválen n. byl jsem pochválen;

úmyslný I was going to be praised, měl jsem býti chválen.

Budoucí:

neurčitý I shall be praised, budu chválen;

ukončený I shall have been praised, až budu pochválen.

Spojovací spusob.

Přítomný:

neurčitý if I be praised, jsem-li chválen; atd.

ukončený if I have been praised, byl-li jsem chválen.

Minulý:

neurčitý if I were praised, kdybych byl chválen;

trvalý if I were being praised, kdybych byl chválen (n. vychvalován);

ukončený if I had been praised, kdybych byl býval chválen.

Podmíněný spusob.

Přítomný:

neurčitý I may be praised, mohu býti chválen;

ukončený I may have been praised, mohl jsem býti chválen.

Minulý:

neurčitý I might be praised, mohl bych býti chválen;

ukončený I might have been praised, byl bych mohl býti chválen.

Rozkazovací spusob.

let me be praised, af jsem | let us be praised, buďmež
chválen | chváleni

let him (her) be praised, bu-
díž (on, ona) chválen.a
let them be praised, buďtež
(ať jsou) chváleni

be praised, budiž chválen, buďtež chváleni.

— 237 —

## Neurčitý.

break brejk, zlomiti
breed bryd, líhnouti
bring bring, přiněsti
build běld, stavěti
burst běrst, puknouti
buy baj, koupiti
can khěn, moci
cast khést, hoditi
catch khěč, chytiti

chide čajd, kárati

choose čúz, voliti

cleave klíč, přílnouti

cleave klíc, štípati

cling kling, lnouti

come kham, přijíti

cost khóst, státi v ceně

creep krýp, lézti

cut khat, režati

dare děr, odvážiti se

dare děr, vzdorovati

deal dýl, jednati

dig dyg, kopati

do dů, činiti

draw dró, tálhnouti

dream drým, sníti

drink drínk, píti

drive drage, hnáti

dwell dwel, bydleti

eat it, jísti

fall fól, padnouti

feed fíd, krmiti

feel fil, cítiti

fight fajt, bojovati

find fajnd, nalézti

flee fl, utéci

fling fling, hoditi

fly flaj, litati

forget forget, zapomenouti

forsake forsejk, opustiti

freeze frýz, mrznouti

freight frejt, naložiti

get get, dostati

## Minulý.

broke brók,

bred bred,

brought brót,

built bilt,

burst bórst,

bought bót,

could khud,

cast khést,

caught khót,

chid čid,

chose čóz,

cleaved klíč,

cleft kleft,

clove kloc,

clung klang,

came khéym,

cost khóst

crept krap,

cut khat,

durst dörst,

dared derd,

dealt delt,

dug dug,

digged dygd,

did dyd,

drew dru,

dreamt dreut,

dreamed drýnad,

drank drénk,

drove dróč,

dwelt dwelt,

dwelled dweld.

eat it,

ate cjt,

fell fel,

fed fed,

felt felt,

fought fót,

found faund,

fled fled.

flung flang,

flew flu,

forgot forgóč,

forsook forsuk,

froze fróz,

freighted frejted,

got góť,

## Příč. Minulé.

broken brókn,

bred,

brought,

built,

burst,

bought,

cast,

caught,

chid,

chidden čídn,

chosen čózn,

cleaved,

cleft,

cloven klóvn,

clung,

come kham,

cost,

crept,

cut,

dared dér,

dared,

dealt,

dug,

digged,

done dan,

drawn drón,

dreamt,

dreamed,

drank,

drunk drank, (opilý)

driven drivn,

dwelt,

dwelled,

eat,

eaten ítn,

fallen fóln,

fed,

felt,

fought,

found,

fled,

flung,

flown flón,

forgot,

forgotten forgóťn,

forsaken forsejk'n,

frozen frózn,

fraught frót,

freighted,

got,

gotten gótn,

— 238 —

Neurčitý.

gild gild, zlatiti
gird gerd, opásati
give giv, dáti
go go, jíti
grave grejc, rýti
grind grajnd, mlíti
grow grô, růsti
have, hast, has, míti

hang hěng, viseti

hear hýr, slyšeti

hew hjú, sekati

hide hajd, skrýti

hit hit, treſiti

hold hóld, držeti

hurt hórt, uškoditi

keep khýp, držeti

knit ngt, plésti

know nô, věděti

lay lej, položiti

lead líd, vésti

leave lív, nechati

lend lend, půjčiti

let let, nechati

lie laj, ležeti

lie laj, lháti

load lód, naložiti

light lajt, rozžiti

lose lúz, ztratiti

make mejk, dělati

may mej, moci

mean mín, míniti

meet mít, potkati

mow mô, žnouti

must mast, museti

pay pej, platiti

put put, položiti

read rýd, čísti

rend rend, trhati

rid rid, zbaviti

Minulý.

 gilt gilt,
} gilded gilded,
} girt gert,
} girded gerded,
} gave gejr,
} went went,
} graved grejed,
} ground graund,
} grew gru,
} had hěd,
} hung hung,
} hanged hěngd, (jako zločinec)

heard hérd,

hewed hjud,

hid hid,

hit hit,

held held,

hurt hört,

kept khept,

 knit ngt,
} knitted nyted,
} knew njú,
} laid lejd,
} led led,
} left left,
} lent lent,
} let let,
} lay lej,
} lied lajd,

loaded lóded,

 lighted lajted,

 lit lit,

 lost lōst,

 made mejd,

 might majt,

 meant ment,

 met met,

 mowed môd,

paid pejd,

put put,

quoth kwóth,

read red,

rent rent,

rid rid,

Příč. Minulé.

 gilt,
} gilded,
} girt,
} girded,
} given giren,
} gone gon,
} graven grejvn,
} graved,
} ground,
} grown grôn,
} had,
} hung,
} hanged, (jako zločinec)

heard,

 hewn hjún,
} hewed,
} hid,
} hidden hidn,
} hit,
} held,
} holden hóldn,
} hurt,
} kept,
} knit,
} knitted,
} known uón,
} laid,
} led,
} left,
} lent,
} let,
} lain leju,
} lied,
} loaded,
} laden lejdń,

 lighted,

 lit,

 lost, made,

 meant,

 met,

 mown môu,

 mowed,

paid,
put,

read, red,

rent,

rid,

— 240 —

Přítomný.

spend spend, vydati
spill spil, rozlíti
spin spin, přísti
spit spit, plivati
split split, stípati
spread spred, šířiti
spring spring, skákati
stand stěnd, státi
steal stýl, krásni
stick styk, přílepiti
sting stynk, píchnouti
stink stynk, smrděti
stride strájd, kráčeti
strike strájk, tlouci
string string, napnouti
strive stráje, snažiti se
strow strů, | státi
strew strů, | přisahati
swear swěr, městí
swell swel, nadmouti

swim swím, plovati
swing swing, houpati
take tejk, vzíti
teach týk, uciti
tear těr, trhati
tell tel, říci
think think, mysleti
thrive thráje, dařiti se
throw thrů, vrhnouti
thrust thrast, hoditi
tread třed, slapati
wax wěk, růstí
wear wěr, nositi
weave wír, tkáti
weep wíp, plakati
will wíl, chtítí
win wíin, získati
wind wajnd, vinouti
work wórk, pracovati
wring ring, kroutiti
write rajt, psáti

Minulý.

spent spent,
| spilt spilt,
| spilled spild,
| spun span,
| span spén,
spat spét,
split split,
spread spred,
sprang spréng,
stood stud,
stole stól,
stuck sták,
stung stang
stank stěnk,
strode stród,
struck strak,
strung strang,
strove stróv,
| strowed stród,
| strewed strůd,
swore swóř,
swept swept,
swelled swcld,
| swam swěm,
| swum swam,
swang swěng,
took tuk,
taught tót,
tore tór,
told tóld,
thought thót,
| throve thróv,
| thrived thrajvd,
threw thrů,
thrust thrast,
trod tród,
waxed wěrd,
wore wór,
wove wóv,
wept wept,
would wud,
won wón,
wound wound,
| worked wórkd,
| wrought rót,
wrung rang,
wrote rót,

Budoucí.

spent,
| spilt,
| spilled,
spun,
spit spit,
split,
spread,
sprung sprang,
stood,
stolen stěln,
stuck,
stung,
stunk stánk,
stridden stridn,
struck,
strung,
striven strivn,
| strown strón,
| strewed,
sworn swórn,
swept,
| swollen swóln
| swelled,
swum,
swung swang,
taken tejku,
taught,
torn tórn,
told,
thought,
thriven thrivn,
thrown thrón,
thrust,
trodden tródn,
waxed, waxen wěxn,
worn wórn,
woven wórn,
wept,
won,
wound,
| worked,
| wrought,
wrung,
written ritn.

— 242 —

loose from my school and home,
and found my way on foot to Hull,
where I soon got a place on board
a ship.

When we had set sail but a few
days, a squall of wind came on, and
on the fifth night we sprang a leak.
All hands were sent to the pumps,
but we felt the ship groan in all her
planks, and her beams quake from
stem to stern; so that it was soon
quite clear there was no hope for
her, and that all we could do was to
save our lives.

The first thing was to fire off
guns, to show that we were in need
of help, and at length a ship, which
lay not far from us, sent a boat to
our aid. But the sea was too rough
for it to lie near our ship's side,
so we threw out a rope, which the
men in the boat caught and made
fast, and by this means we all got
in.

Still, in so wild a sea it was vain
to try to get on board the ship
which had sent out the men, or to
use our oars in the boat, and all
we could do was to let it drive to
shore.

In the space of half an hour our
own ship struck on a rock and went
down, and we saw her no more.
We made but slow way to the land,
which we caught sight of now and
then when the boat rose to the top
of some high wave, and there we
saw men who ran in crowds, to and
fro, all bent on one thing, and that
was to save us.

At last to our great joy we got on
shore, where we had the luck to
meet with friends who gave us the
means to get back to Hull; and if
I had now had the good sense to go
home, it would have been well for
me.

The man whose ship had gone
down said with a grave look:
"Young lad, you ought to go to
sea no more, it is not the kind of
life for you." "Why sir, will you
go to sea no more then?" "That

ně spustil jsem se školy a domova
svého, a našel cestu (došel) pěšky
do Hullu, kdež jsem brzy dostal mí-
sto na palubě jedné lodi.

Sotva několik dní po vyplutí při-
šel na nás bouřlivý vitr, a páté noci
dostala loď puklinu. Všichni muži
poslání jsou k pumpám, však cítili
jsme loď sténati ve všech fošnách a
trámy její chvěti se od přídy k zádi
 po celé délce); i bylo brzy zcela jas-
no, že nebylo pro ní žádné naděje a
že nanejvýš zachrániti jsme mohli
své životy.

První věcí bylo (přede všim bylo
nám) vypáliti děla, bychom ukázali
že nám třeba pomoci, a konečně ko-
ráb, který ležel nedaleko nás, poslal
nám loďku na pomoc. Však moře
bylo tak bouřlivé, že nemohla při-
lehnouti k boku našeho korábu,
protož vyhodili jsme lano, jež muži
v loďce chytili a upevnili, a tím spů-
sobem všichni jsme se tam dostali.

Leč v takovém vzteklém (divo-
kém) moři marná byla snaha dostatí
se na palubu lodi, která byla ty mu-
že vyslala, nebo použiti našich vesel
ve člunu, a nezbylo nám nežli ne-
chati ji hnati ku břchu.

V půl hodině nás vlastní koráb
vrazil na skálu a potopil se, a více-
krát jsme ho neviděli. Blížili jsme
se jen zvolna zemi, kterou jsme zo-
čili chvílemi, když člun zvedl se na
hřeben některé vysoké vlny, a tam
viděli jsme lidi běhající v houfech
semotam, s tím jediným úmyslem,
aby nás zachránili.

Konečně k veliké radosti své do-
siali jsme se na břeh, kdež jsme
šfastné setkali se s přáteli, kteří
nám dali prostředky k návratu do
Hullu; a kdybych byl nyní měl ten
rozum, jíti domu, bylo by se mnou
dobře bývalo.

Muž jehož loď se byla potopila.
pravil s vážným pohledem: "Mla-
díku, vy byste neměl už jíti na mo-
ře, není to spůsob života pro vás."
"Aj pane, což vy teda již nepůjdete
na moře?" "To není ta sama věc

243—

is not the same kind of thing; I was
bred to the sea, but you were not,
and came on board my ship just to
find out what a life at sea was like,
and you may guess what you will
come to if you do not go back to
your home. God will not bless
you, and it may be that you have
brought all this woe on us."

I spoke not a word more to him;
which way he went I knew not, nor
did I care to know, for I was hurt
at this rude speech. Shall I go
home, thought I, or shall I go to
sea ? Shame kept me from home,
and I could not make up my mind,
what course of life to take.

As it has been my fate through
life to choose for the worst, so I did
now. I had gold in my purse, and
good clothes on my back, and to
sea I went once more.

reign, rejn, panovaní.

king, kling, král.

sea, sí, moře.

grew, grů, rostl.

to grow strong, tu gró strong, růsti
v síle, síliti.

to break loose, tu brejk lůs, spustiti
se, utrnouti se.

to set sail, tu set sejl, vyplouti.

ship,šíp, lod, koráb.

boat, bót, lod'ka, člun.

on board, ðn bôrd, na lodi, na pa-
lubě.

squall, skwól, náhlá vichřice.

sprang a leak, sprěng e lík, dostal
díru.

all hands, ól hěndz, všechny ruce
t. j. všichni muži.

to groan, tu grûn, sténati.

to quake, tu kwజk, chvěti se.

all we could do was, vše co jsme
činiti mohli bylo. t. j. nanejvýš
mohli jsme.

gun, gau, dělo n. ručnice

aid, ejd, pomoc.

rough, raf, drsný, bouřlivý.

to lie near, tu laj nýr, přílehnouti.

threw, thrů, hodil.

rope, róp, lano, provaz.

caught, khót, chytil.

(to jest něco jiného); já byl vycho-
ván pro moře, vy ale nikoli a přísel
jste na palubu mé lodi toliko podí-
vat se, jak život na moři vypadá,
a můžete uhodnouti kam to přive-
dete, nevrátíte-li se domu. Bůh
vám nepožehná a možná že vy jste
přivedl všecku tu bédu na nás."

Nepromluvil jsem již ani slova k
němu; kam odesel, nevěděl jsem
ani nedbal věděti, neboť ta drsná
řeč mne zranila. Mám jíti domu,
myslel jsem, anebo mám jíti na mo-
ře ? Stud zdržoval mne od domova
a nemohl jsem se ustanoviti, jakou
drahou životní se dátí.

Jakož bylo mým osudem po celý
život, voliti to nejhorší, tak ucinil
jsem i teď. Měl jsem zlato v měšci
a dobrý šat na sobě. i šel jsem na
moře poznovu.

to make fast, tu mejk fěst, připev-
niti.

means, mínz, prostředek, spůsob.

wild, wajld, divoký, vzteklý.

vain, vjn, marno.

oars, órz, vesla.

shore, šór, břeh.

space, spujs, prostora, doba.

struck, strak, vrazil.

rock, rök, skála.

to make slow way, zvolna postupova-
vati.

to catch sight of, tu kheč sajt or,
zočiti, spatřiti.

rose, róz, zvedl se.

wave, wejr, vlna.

to be bent on something, býti od-
hodlán, snažiti se, smerovati.

to save, tu sejr, zachrániti, ušetřiti.

good sense, gud sens, rozum.

to go down, tu gô daun, potopiti se.

grave, grejr, vážný; (podst. jm.
grave, hrob).

life, lives, lajf, lajrz, život, životy.

brought, brót, přinesl, přivedl.

woe, wô, běda, bída.

rude, růd, drsný, hrubý.

fate, fejt, osud.

through, thrů, skrze.

on my back, na zádech, t. j. na sobě..

— 244 —

ROBINSON CRUSOE.

II.

All lost but I, and I was safe! I now cast my eyes round me, to find out what kind of a place it was that I had been thus thrown in, like a bird in a storm. Then all the glee I felt at first left me; for I was wet and cold, and had no dry clothes to put on, no food to eat, and not a friend to help me.

There were wild beasts here, but I had no gun to shoot them with, or to keep me from their jaws. I had but a knife and a pipe.

It now grew dark; and where was I to go for the night? I thought the top of some high tree would be a good place to keep me out of harm's way; and that there I might sit and think of death, for, as yet, I had no hopes of life.

Well, I went to my tree, and made a kind of nest to sleep in. Then I cut a stick to keep off the beasts of prey, in case they should come, and fell to sleep just as if the branch I lay on had been a bed of down.

When I woke up it was broad day: the sky too was clear and the sea calm. But I saw from the top of the tree that in the night the ship had left the bank of sand, and lay but a mile from me; while the boat was on the beach, two miles on my right. I went some way down by the shore, to get to the boat, but an arm of the sea, half a mile broad, kept me from it. At noon, the tide went a long way out, so that I could get near the ship; and here I found that if we had but made up our minds to stay on board, we should all have been safe.

I shed tears at the thought, for I could not help it; yet, as there was no use in that, it struck me that the best thing for me to do was to swim to the ship. I soon threw off my clothes, took to the

Všichni ztraceni mimo mne, a já byl bezpečen! Nyní pohlédl jsem kól sebe, abych viděl jaké to jest místo kam jsem byl takto vržen, jako pták v bouři. Tu všecka radost, kterou jsem zprvu cítil, opustila mě: neboť jsem byl mokrý a ustydlný, a neměl jsem žádných sучých šatů na sebe, žádného pokrmu k jídlu ani přítele ku pomoci.

Byla zde divoká zvířata, však neměl jsem pušky abych je střílel, anebo se jim ubránil. Měl jsem pouze nůž a dýmku.

Nyní se setmělo; a kam jsem měl jítí na noc? Napadlo mě že vrchol některého vysokého stromu byl by dobrým místem, aby se mi nic ne-stalo: a tam že bych mohl seděti a mysleti na smrt, neboť posud jsem neměl naděje na život.

Nuž, já šel ke stromu a udělal si jakés hnízdo ke spaní. Pak jsem uříznul hůl k zahnání dravých šelem, kdyby příšly, a usnul jsem zrovna jakoby větev, na níž jsem ležel, byla bývala peřinou prachovou.

Když jsem procitnul, byl jasný den; nebe tež bylo jasně a moře tiché. Leč viděl jsem s vrchole stromu, že v noci loď byla opustila mělčinu pískovou a ležela jenom míli ode mne; auto člun byl na břehu, dvě míle v pravo. Šel jsem kus cesty podél břehu, bych se dostal ke člunu; leč rameno moře, půl míle zšíří, zabránilo mi. V poledne odliv daleko opadnul, takže mohl jsem se přiblížiti korábů; a tu shledal jsem, že kdybychom byli jen odhodlali se zůstati na palubě, byli bychom se všichni zachránili.

Proléval jsem slze při té mýslenčce, neboť jsem se nemohl zdřeti, však, poněvač to nic nespomahalo, napadlo mne, že nejlépe učiním když doplavu k lodi. Brzy jsem shodil oděv svůj, skočil do moře

— 245 —

sea and swam up to the wreck. But how was I to get on deck? I had swum twice round the ship, when a piece of rope caught my eye, which hung down from her side so low, that at first the waves hid it. By the help of this rope I got on board.

I found that there was a bulge in the ship, and that she had sprung a leak. You may be sure that my first thought was to look round for some food, and I soon made my way to the bin, where the bread was kept, and ate some of it as I went to and fro, for there was no time to lose. There was, too, some rum, of which I took a good draught, and this gave me heart. What I stood most in need of, was a boat to take the goods to shore.

But it was vain to wish for that which could not be had; and as there were some spare yards in the ship, two or three large planks of wood, and a spare mast or two, I fell to work with these to make a raft.

I put four spars side by side, and laid short bits of plank on them, cross ways, to make my raft strong. Though these planks would bear my own weight, they were too slight to bear much of my freight. So I took a saw which was on board, and cut a mast in three lengths, and these gave great strength to the raft. I found some bread and rice, a Dutch cheese, and some dry goat's flesh. There had been some wheat, but the rats had got at it, and it was all gone.

a doplaval ku vraku. Leč jak dostati se na palubu? Pluť jsem dvakráte kolem lodí, an spatil jsem kus provazu, který visel dobu na boku jejím tak nízko, že zprvu vlny ho kryly. Pomoci toho provazu dostal jsem se na palubu.

Shledal jsem že lodě se byla vydula a že mela puklinu. Mnžete být jisti, že první mou myslenkou bylo ohlížeti se po nějake potrave, a brzy dostal jsem se ke špižírně, kdež chován byl chleb a pojedl jsem ho něco, chodě sem tam, neboť nebylo času nazbyt. Bylo tu těž trochu rumu, jehož vypil jsem hezký douněk a to mi dodalo srdce. Čeho jsem nejvíce potrboval, byla loděka k odvezení zboží na břeh.

Vsak bylo marno toužiti po tom, čeho nebylo lze dosíci; a jesto bylo něco přebytečných rahen na lodí, dvě nebo tři velké fošny, a jeden nebo dva přebytečné stožáry, pustil jsem se o něch do prace, bych udělal plť.

Dal jsem čtyřy trámce vedle sebe a položil krátké kousky desek na ně napříč, aby plť má byla silná. Ač tyto desky unesly mou vlastní váhu, byly příliš chatrné, aby nesly mnoho měho nákladu. Protož vzal jsem pilku která byla na palubě a pořezał stožár na tři kusy a tyto daly velkou pevnost plti. Nasel jsem něco čleňa a ryže, holandský sýr a trocím sušeného masa kožího. Bylo tu něco pšenice, leč krysy se k ní dostaly a byla vseka ta tam.

I cast my eyes around, aj khést maj
ajz eraund', pohlédl jsem kolem.

to find out, tu fajnd ant, shledati,
viděti, vypátrati.

glee, glí, radost.

to put on, tu put ôn, dáti na se,
obléknouti.

jaws, džáz, tlama.

to grow dark, tu grô dárk, stmívati
se, setměti se.

wreck, rěk, vrak,

deck, dek, palubu.

to get on board, tu get án bôrd, do-
stati se na lod', na palubu.

bulge, baldž, vydutina.

to lose, tu lůz, ztratiti; (to loose,
tu lůs, pustiti, odvázati; to loos-
en, tu lůsu, popustiti, uleviti, zky-
přiti).

draught, drěft, douněk.

— 246 —

to keep out of harm's way, tu khýp aut or hármz wój, vyhnouti se nebezpečí u. poškození.

beast of prey, bíst or prýj, dravé zvíře, selna.

I fell to sleep, aj jel tu slip, usnul jsem.

broad day, bród déj. jasný den.

beach, bič, břeh (pokud vlny ho splachují).

tide, tajd, příliv a odliv.

to stand in need of, tu stěnd in nýd or, míti zapotřebí.

spare, spér, nadbytečný.

spar, spáŕ, trámec.

raft, rějt, plť.

though, dhó, ač.

freight, frejt, náklad.

mast, měst, stožár.

length, length, délka, kus.

goat's flesh, gōts fles, kozí maso.

rat, rět, krysa.

## ROBINSON CRUSOE.

### III.

One day at noon, while on a stroll down to a part of the shore that was new to me, what should I see on the sand but the print of a man's foot! I felt as if I was bound by a spell, and could not stir from the spot.

Bye and bye, I stole a look around me, but no one was in sight. What could this mean? I went three or four times to look at it. There it was — the print of a man's foot: toes, heel, and all the parts of a foot. How could it have come there?

My head swam with fear; and as I left the spot, I made two or three steps, and then took a look round me, then two steps more, and did the same thing. I took fright at the stump of an old tree, and ran to my house, as if for my life. How could Iąht in the shape of a man come to that shore, and I not know it? Where was the ship that brought him? Then a vague dread took hold of my mind, that some man, or set of men had found me out; and it might be, that they meant to kill me, or rob me of all I had.

How strange a thing is the life of man! One day we love that which the next day we hate. One day we seek what the next day we shun. One day we long for the thing which the next day we fear; and so we go on. Now, from the time that I was cast on this isle, my great source of grief was that I should be thus cut off from the rest of my race. Why,

Jednoho dne v poledne, an jsem ubíral se ke části břehu, která byla mi novou, co tu spatřím na písku jako stopu lidské nohy! Cítil jsem jako bych byl očarován a nemohl jsem se hnouti z místa.

Po chvíli ohlédl jsem se pokradmo kolem, ale nikoho nebylo viděti. Co to mohlo zuamenat? Sel jsem tři neb čtyrykrát podívat se na to. Tam to bylo. — stopa lidské nohy: prsty, pata a všecky části nohy. Jak mohla tam přijíti?

Hlava se mi točila strachem; a opustiv místo, udělal jsem dva neb tři kroky a pak rozhlédnul se kolem; potom jěstě dva kroky a učinil jsem totéž. Lekl jsem se pařezu starého strumu a utíkal ku svému domu, jako o život. Jak mohlo cokoli v podobě lidské přijíti k tomu břehu, abych já o tom nevěděl? Kde byla lod, která ho přivezla? Potom nejistá bázeň zmocnila se mé mysli, že nějaký člověk, neb nějaké lidé mne vynašli; a možná, že hodlali mne zabíti, nebo oloupiti mne o vše co jsem měl.

Jak podivna vče jest život lidský! Jeden den milujeme to, co druhý den nenávidíme. Jeden den hledám me, čemu druhý den se vyhýbáme. Jeden den toužíme po věci, které se druhý den bojíme; a tak to jde dále. Nuže, od toho času co jsem byl vržen na tento ostrov, mým hlavním pramenem žalu bylo, že mám býti takto odříznut od ostatního lidstva.

— 247 —

then, should the thought that a man
might be near give me all this pain?
Nay, why should the mere sight of
the print of a man's foot make me
quake with fear?

Once it struck me that it might be
the print of my own foot, when first
the storm cast me on these shores.
Could I have come this way from
the boat? Should it in truth turn
out to be the print of my own foot,
I should be like a boy, who tells of
a ghost, and feels more fright at his
own tale, than those do whom he
meant to scare.

Fear kept me in-doors for three
days, till the want of food drove
me out. At last I was so bold as
to go down to the coast to look
once more at the print of the foot,
to see if it was the same shape as
my own. I found it was not so
large by a great deal; so it was clear
there were men in the isle. Just at
this time my good watch dog fell
down dead at my feet. He was old
and worn out, and in him I lost my
best guard and friend.

One day as I went from the hill to
the coast, a scene lay in front of me
which made me sick at heart. The
spot was spread with the bones of
men. There was a round place dug
in the earth, where a fire had been
made, and here some men had come
to feast. Now that I had seen this
sight, I knew not how to act: I kept
close to my home, and would scarce
stir from it, save to milk my flock
of goats.

To feel safe was now more to me
than to be well fed; and I did not
care to drive a nail, or chop a stick
of wood, lest the sound of it should
be heard, much less would I fire a
gun. As to my bread and meat, I
had to bake it at night when the
smoke could not be seen. But I
soon found the way to burn wood
with turf at the top of it, which
made it like chark, or dry coal; and
this I could use by day, as it had no
smoke.

Proč teda měla by myšlenka, že
snad jest člověk na blízku, působit
mi takové trápení? Ba, proč by
mělo pouhé spatření šlápoty lidské
nohy zachvěti mnou strachem?

Jednou mne napadlo, že to třeba
jest šlápota mé vlastní nohy, když
poprvé bouře uvrhla mne na tyto
břehy. Mohl jsem přijíti tudy z
lodky? Pakli by opravdu objevilo
se že jest to šlápota mé vlastní no-
hy, byl bych jako chlapec, který
povídá o duchu a cítí více strachu
ze své vlastní povídačky, nežli ti,
které hoddal postrašiti

Bažeň držela mne doma tři dui,
až nedostatek pokrmu vyhnal mne
ven. Konečně byl jsem tak smělý,
že jsem šel dolu k pobřeží podívat
se znovu na šlápotu, abych viděl
zdali má tu samou podobu jako má
vlastní. Shledal jsem že není dale-
ko tak velká; teda bylo jasně, že
byli lidé na ostrově. Právě tím ča-
sem můj dobrý hlídací pes svalil se
mrtev u mých nohou. Byl starý a
sešlý, a v něm ztratil jsem svého
nejlepšího ochrance a přítele.

Jednoho dne, an jsem šel s vršku
k pobřeží, ležel přede mnou zjev,
který mi srdece zkormoutil. Místo
bylo pokryto kostmi lidskými. By-
lo tu kulaté místo vykopáno v zemi,
kdež oheň byl jest rozdělán, a sem
nějací lidé byli přišli hodovati. Ny-
ní an jsem byl to divadlo spatřil,
nevědel jsem jak jednati; držel jsem
se blízko domova a sotva jsem ho
opouštěl, leč abych podojil své hej-
no koz.

Cítití se bezpečným, bylo nyní pro
mne více (duležitějsi), nežli býti do
bře krmen (dobřejisti); a nedbal jsem
zatlouci hřebík, neb stípati polínko
dřeva, aby zvuk nebyl slyšen, tím
méně chtěl jsem vystřeliti z ručnice.
Ohledně svého chleba a masa, musil
jsem péci je v noci, když kouř ne-
bylo viděti. Leč brzy naučil jsem
se pálití dřevo s drnem na něm, což
udělalo je jako dřevěné neb suché
uhlí; a toho jsem upotřebiti mohl
ve dne, anto kouře nemělo.

-248-

stroll, strôl, procházka.
foot-print, stopa, slápota.
spell, kouzlo, cary.
to take a look, podívati se.
to steal a look, tu stýl c luk, po-
kradmo se podívati.
in sight, in sajt, v dohledu.
heel, hýl, pata.
I took fright, aj tuk frajt, lekl
jsem se.
aught, ót, néco, cokoli.
shape, šejp, podoba, tvar.
vague, rejg, nejistý, neurčitý
to take hold, tu tejk hôld, chytiti,
zmocniti se.
strange, strejndž, podivný.
to hate, tu higt, nenáviděti.
to shun, tu šan, vyhýbati se.
to fear, tu fir, báti se.
isle, ajl, ostrov.
source, sôrs, pramen.
merc, mir, pouhý.
truth, trutth, pravda.
ghost, gôst, duch.

to turn out, tu törn aut, objeviti
se, vypadnouti: (též přechodně:
vytrhnouti neho vystrčiti).
tale, tejl, povídka.
to scare, tu skér, postrašiti.
bold, bôld, smělý.
coast, khôst, pobřeží.
worn out, wórn aut, sešlý.
guard, gárd, stráž, ochrance.
friend, frend, přítel.
scene, sin, zjev, scena.
siek at heart, sik at hárt, zkormou-
cen.
dug in the earth, dag in dhi erth,
vykopán v zemi.
feast, fist, hody.
to act, tu ékt, jednati.
scarce, skers, sotva, (též řídký).
to chop a stick, tu čóp c styk, stí-
pati polínko.
to find the way, tu fajnd dhi wej,
nalezti cestu, t. j. naučiti se.
turf, tórf, drn, rašelina, (též koň-
ské dostihy).

## THE HEROIC SERF.

Hrdinský nevolník.

### I.

In the dark forests of Russia,
where the snow lies on the ground
for eight months in the year, wolves
roam about in countless troops, and
it is a fearful thing for the traveler,
especially if night overtakes him, to
hear their famished howlings as they
approach nearer and nearer to him.

A Russian nobleman, with his wife
and a young daughter, was traveling
in a sleigh over a bleak plain.
About nightfall they reached an
inn, and the nobleman called for a
relay of horses to go on. The inn-
keeper begged him not to proceed.
"There is danger ahead", said he;
"the wolves are out."

The traveler thought the object of
the man was to keep him as a guest,
for the night, and, saying it was too
early in the season for wolves, ordered
the horses to be put to. In spite of
the repeated warnings of the landlord,
the party proceeded on their way.

V temných lesích na Rusi, kde
sníh leží na zemi po osm měsíců v
roce, vlci potulují se v nesčíslných
tlupách: a jest to hrozná věc pro
pocestnoho, zvláště jestli (když) noc
ho překvapí, slyšeti jejich hladové
vytí, ani příchází blíž a blíže k ně-
mu (ani blíží se mu více a více).

Jeden ruský slechtic, se ženou a
mladou deerkou, cestoval na sa-
ních po pusté pláni. Při soumra-
ku dostali se k hospodě a slechtic
požádal za čerstvé koně, aby jel
dále. Hospodský prosil ho, aby
dále nejel. "Jest nebezpečí před
vámi (čeká vás nebezpečí)" pravil;
"vlci jsou venku."

Pocestný myslel že ten muž hle-
dí jej zdržeti co hosta přes noc,
a. řka že jest příliš záhy v roce
na vlky, poručil koně zapřáhnou-
ti. Přes opětné vystrahy hospod-
ského společnost pokračovala na
své cestě.

— 249 —

The driver was a serf, who had been born on the nobleman's estate, and who loved his master as he loved his life. The sleigh sped swiftly over the hard snow, and there seemed no signs of danger. The moon began to shed her light, so that the road seemed like polished silver.

Suddenly the little girl said to her father: "What is that strange, dull sound I heard just now?" Her father replied: "Nothing but the wind sighing through the trees of the forest."

The child shut her eyes, and kept still for a while; but in a few minutes, with a face pale with fear, she turned to her father and said, "Surely that is not the wind; I hear it again: do you not hear it too? Listen!" The nobleman listened, and far, far away in the distance behind him, but distinct enough in the clear, frosty air, he heard a sound of which he knew the meaning, though those who were with him did not.

heroic, hírők, hrdinský.
ground, ground, země, půda.
to roam, tu rám, toulati se.
countless, khauntles, nesčíshný.
troop, trap, tlupa.
traveler, treeter, pocestný.
especially, espešely, obzvláště.
to overtake, tu őrtejk, překvapiti, dohoniti.
famished, fěmšd, hladový.
howling, haułing, vytí.
nobleman, nůblmen, šlechtic.
bleak, blík, pustý.
plain, plejn, pláň.
nightfall, nátfól, soumrak.
relay, rílej, čerstvé koně.
to proceed, tu prosíď, pokračovati.

Kočí byl nevolník, jenž narodil se na statku šlechtice a kterýž miloval svého pána jako miloval svůj život. Saně ubíhaly rychle po tvrdém sněhu a nezdálo se býti žádné známky nebezpečí. Luna počala vrhati světlo své takže cesta podobala se hlazenému stříbru.

Náhle malá dívka pravila k oteci: "Co je ten divný, temný zvuk, který jsem právě zaslechla?" Otec odpověděl: "Nie než vítr vzdychající (houkající) skrze stromy lesní."

Dítě zavířelo oči a zůstalo tise nejakou chvilku; leč v několika minutách, s tvaří bledou strachem, obrátila se k oteci, řkouc, "To jistě není vítr; slyším to zase; neslyšíte to též?" Slyste: "Šlechtic poslouchal a daleko, daleko nazpět, však dosti zřetelně v jasném, mrazivém vzduchu slyšel zvuk, jehož význam znal, ač ti kdož byli s nim, nezna li ho."

danger, dejděr, nebezpečí.
ahead, chod, napjed.
object, obdžekt, účel.
to put horses to, tu put hórez tu, zapírahnouti konč.
in spite of, in spajt or, vzdor, přes.
repeated, ripýtěd, opětný.
warning, warring, výstraha.
estate, estet, statek, panství.
to speed, tu spíď, ubíhati, spěchati.
to reply, tu riploj, odpověditi.
to sigh, tu saj, vzdychati.
to listen, tu lísu, naslouchati.
distance, dystens, dálka.
distinct, dystynkł, zřetelný.
he knew, hí nju, on znal, věděl.
meaning, minyng, význam, mínění.

## THE HEROIC SERF.

Hrdinský nevolník.

### II.

Whispering to the serf, he said, "They are after us. Get ready your musket and pistols; I will do the

Šeptaje k nevolníku, pravil, "Zenou se za námi. Připrav svou musketu a pistole; já udělám totéž."

-- 250 --

same. We may yet escape. Drive on! drive on!

The man drove wildly on; but nearer, ever nearer came the mournful howling which the child had first heard. It was perfectly clear to the nobleman that a pack of wolves had got the scent, and was in pursuit of them. Meanwhile he tried to calm the anxious fears of his wife and child.

At last the baying of the wolves was distinctly heard, and he said to his servant, "When they come up with us, single you out the leader and fire. I will single out the next; and, as soon as one falls, the rest will stop to devour him. That will be some delay, at least."

By this time they could see the pack fast approaching, with their long, measured tread. A large dog-wolf was the leader. The nobleman and the serf singled out two, and these fell. The pack immediately fell upon their fallen comrades, and soon tore them to pieces. The taste of blood only made the others advance with more fury, and they were soon again baying at the sleigh. Again the nobleman and his servant fired. Two other wolves fell, and were instantly devoured. But the next post-house was far distant.

The nobleman then cried to the post-boy, "Let one of the horses loose, that we may gain a little more time." This was done, and the horse was left on the road. In a few minutes they heard the loud shricks of the poor animal as the wolves tore him down. The remaining horses were urged to their utmost speed, but again the pack was in full pursuit. Another horse was cut loose, and he soon shared the fate of his fellow.

At length the servant said to his master, "I have served you since I was a child, and I love you as I love my own life. It is clear to me, that we can not all reach the post-house alive. I am quite prepared, and I ask you to let me die for you."

Ještě třeba uniknem. Jed! jed!"

Muž ujížděl divoce; však blíž a blíže přicházelo truchlivé vytí, které bylo dítě zprvu slyšelo. Bylo úplné jasno šlechtici, že hejno vlků dostalo se jim na stopu a stihá je. Zatím hleděl konejšti úzkostlivou bázeň své ženy a dítěte.

Konečne štěkot vlků bylo jasně slyšetí a on pravil ku svému služovi: "Až nás dohoní, vyber si vůdce a střel. Já si vyberu nejbližšího; a jakmile jeden padne, druzí se zastaví aby ho sežrali. To je alespoň poněkud zdrží."

Tím časem mohli viděti hejno ry chle se blížící, svým dlouhým, od měřeným cyalem. Velký samec byl vůdcem. Šlechtic a nevolník vyblídli si dva a ti padli. Hejno okamžitě vrhlo se na své padlé druhy a brzy roztrhalo je na kusy. Chut krve jen spusobila, že ostatní hnali se ku předu s větším vztekem a brzy opět štěkali na saně. Zase šlechtic a jeho sluha vystřelili. Dva jiní vleji padli a hnedle jsou sežrani. Lee nejbližší pošta byla daleko odtud.

Šlechtic pak volal na postiliona, "Pusť jednoho koně, abychom získali trochu více času." To se stalo, a kůň zanechán jest na cestě. Za několik minut slyšeli hlasité výkřiky ubohého zvířete, ani vleji strhli ho dolu (na zem). Zbývající koně pobádáni jsou k největší rychlosti, však znovu hejno za nimi se hnalo. Druhý kůň jest puštěn a brzy sdílel osud svého soudruha.

Konečně sluha pravil ku svému pánu, "Sloužil jsem vám od dětinství a miluji vás jako miluji vlastní život. Vidím jasně, že nemůžeme všichni dosáhnouti nejbližší pošty živí. Jsem zela připraven a žádám vás, abyste nechal mě za vás umříti."

— 251 —

"No, no!" cried the master, 'we will live together or die together. You must not, must not!"

But the servant had made up his mind; he was fully resolved. "I shall leave my wife and children to you; you will be a father to them: you have been a father to me. When the wolves next reach us, I will jump down, and do my best to delay their progress."

The sleigh glides on as fast as the two remaining horses can drag it. The wolves are close on their track, and almost up with them. But what sound now rings out sharp and loud? It is the discharge of the servant's pistol. At the same instant he leaps from his seat, and falls a prey to the wolves! But meanwhile the post-house is reached, and the family is safe.

On the spot where the wolves had pulled to pieces the devoted servant, there now stands a large wooden cross, erected by the nobleman. It bears the inscription: "Greater love hath no man than this, that a man lay down his life for his friends."

to whisper, *tu hwispr*, šeptati.

to escape, *tu eshejp*, ujíti.

mournful, *mörnjul*, truchlivý.

seent, *sent*, čich, věření, stopa.

pursuit, *persjut*, stíhaní.

meanwhile, *mínhwajl*, zatím.

to calm, *tu khám*, utišiti.

anxious, *čnkšes*, úzkostlivý.

baying, *bějing*, štěkot.

distinctly, *dystyknět'ly*, jasně.

to come up with, *tu kham ap widh*, dohoniti.

to single out, *tu singl aut*, vybrati.

leader, *lídr*, vůdce.

to devour, *tu dyraur*, sežrati.

delay, *dyłěj*, zdržení.

to approach, *tu cpróč*, blížiti se.

measured, *měžd*, odměřený.

tread, *tred*, krok, eval.

immediately, *imřdiětly*, okamžitě.

to advance, *tu edrěns*, postupovati.

fury, *fjůry*, vztek.

instantly, *instently*, hned.

"Ne, ne!" zvolal pán, "budeme žíti společně, aneb umřeme společně. Ty nesmís, nesmís!"

Však sluha byl odhodlán; byl't úplné rozhodnut. "Zanechám svou ženu a děti vám; vy budete jim otceem: vyť jste byl otceem mým. Až nás vleí zase dohoní, já skočím dolu a příčiním se co nejlépe, abych je zdržel."

Sané ujíždí tak rychle jak dva zbývající koně je tahnouti mohou. Vleí json jim tésně na stopě, a skoro již u nich. Však jaký zvuk to nyní zavzní pronikavě a hlasitě? Jest to rána ze sluhovy pistole. V témž okamžiku skočí on se sedadla a padne za kořist vlkům! Leč zatím dosáhnou poštovního domu a rodina jest v bezpečí.

Na místě, kde vleí roztrhali na kusy věrného sluhu, stojí nyní veliký dřevěny kříž, postavený od šlechtice. Nese tento nápis: "Větší lásky nikdo nemá než té, dá-li člověk život za své přátele."

to cry, cried, *tu kraj, krajd*, volati, volad.

to let loose, *tu let lús*, pustiti.

shrieks, *šríks*, výkřiky.

remaiing, *rimcju'ng*, zbývající

to urge, *tu úrdž*, pobízeti.

to cut loose, *tu khat lús*, odříznouti, pustiti.

to share, *tu šer*, sdíleti.

prepared, *prípěrd*, připraven.

resolved, *riżolřd*, rozhodnut.

to jump, *tu džamp*, skočiti.

progress, *průgres*, pokrok.

to glide, *tu glajd*, hladce jeti.

discharge, *dysčárdž*, rána.

prey, *prčj*, kořist.

to pull, *tu pul*, tahati.

to pull to pieces, roztrhati na kusy.

devoted, *dyrářed*, oddaný, věrný.

erected, *irektřed*, postavený.

inscription, *inskripšn*, nápis.

to lay down one's life, položiti neb dáti život svůj.

— 252 —

# A BEAR HUNT.

## Lov medvěda.

### I.

My friend Charles and I were invited by one of our acquaintances, Mr. Brecy, to whom we had often spoken of our desire for an encounter with some large beasts of prey, to his castle, which lay at the outermost corner of the Campagua valley, to participate in the chase after an old bear which had long rendered that region unsafe, and which despite all efforts, had not yet been captured. The invitation was, of course, accepted with joy; and thus it came about that one morning we sat at breakfast in the house of our friendly host and discussed in a lively manner the adventure awaiting us. An hour later we were on our way.

Well armed with rifles and finely sharpened hangers, and led by Mr. Brecy, we ascended toward a tangle of ravines in whose depths, here and there, wild waters were rushing. A number of peasants with rusty guns on their shoulders followed us at a distance, evidently not from a love of the chase, but as a duty they owed their landlord.

Fortune seemed to smile on our undertaking, for on a rock, round which ran a narrow path, lay the mangled remains of a partly devoured sheep, a black mark on whose wool revealed the fact, that it had been carried off from our host's flock. The broad tracks of his paws showed the bear to be the murderer, and the body, still quite fresh, proved that the beast of prey could not be far distant. The locks of our guns were therefore again carefully examined and our hangers loosened, while we advanced at a short distance from each other, following the tracks of the bear, which led more and more toward the steepest side of the precipice.

"See, see, there he goes!" suddenly cried my friend. About one hundred steps ahead of us a mon-

Můj přítel Karel a já byli jsme pozvani od jednoho z našich známých, pana Brecy, jemuž byli jsme často vyslovili svou touhu po setkání se s nějakými velkými dravci, na jeho zámek, kterýž ležel v nejzazším koutě údolí Campagně, bychom zúčastnili se honby na starého medvěda, jenž byl dlouho činil tu krajinu nebezpečnou, a jenž přes vsecky pokusy nebyl ještě chycen. Pozvání bylo ovšem přijato s radostí; a tak se stalo, že jednou ráno seděli jsme u snídané v domě našeho přátelského hostitele a rokovali živým spůsobem o dobrodružství nás čekajícím. O hodinu později byli jsme na cestě.

Dobře ozbrojeni ručnicemi a oště nabroušenými tesáky, a vedeni p. Brecym, stoupali jsme ke bludistí rokli, v jichžto hlubinách semotam divoké vody hučely. Trochu sedláků s rezavými puškami na ramenou následovalo nás povzdáli, patrně ne z lásky k lovu, ale z povinnosti ku svému pánu.

Štěstí zdálo se usmívati na náš podnik, neb na skále, kolem níž běžela úzká stezka, ležely zohavené zbytky částečně sezrané ovce, a černí skyrna na její vlně objevila faktum, že byla odnesena ze stáda našeho hostitele. Siroké stopy jeho tlap značily medvěda co vraha a tělo, ještě zcela čerstvé, svědčilo že dravec nemohl býti daleko. Zámky našich ručnic teda znovu opatrně se prohlédly a naše tesáky popustily, ani postupovali jsme v krátké vzdálenosti od sebe, následujícé stopy medvěda, které vedly více a více k nejsráznější straně propasti.

"Hleďte, hleďte, tamto jde!" náhle zvolal můj přítel. Asi sto kroků před námi viděti bylo obrovské-

—254—

adventure, edven'ér, dobrodružství.
awaiting, erejt'ung, čekající.
armed, armd, ozbrojen.
sharpened, šárpnd, nahroušen.
to ascend, tu esend', stoupati.
tangle, téngl, bludiště.
ravine, ravin', rokle.
to rush, tu rasš, hnáti se, hučeti.
peasants, peznts, sedlaci.
rusty, rasty, rezavý.

escape, eskejp', uniknutí.
situation, sičuejšu, postavení.
straight, strejt, rovný.
to perceive, tu persér, pozorovati
remained, rimejud', zůstal.
yawn, jón, zívnutí.
towering, tau-ring, strmící, (tower,
tau-r, věž).
to climb, tu klajm, vylézti.
target, túrget, teré.

A BEAR HUNT.

Lov medvěda.

II.

Mr. Brecy and I ascended the steep declivity — by no means an easy task, as it was only by a great effort that a foothold could be gained in the soft slate. Suddenly a shot crashed behind us. Our friend had missed the bear at a distance of scarcely twenty yards, and was nimbly climbing up the rock after us, having thrown away his empty gun. The bear was about to make use of this favorable moment for flight when our friend stumbled, lost his balance, and fell on the bear with the whole weight of his body.

The bear was certainly as much astonished, as the unfortunate man, for when he had shaken off his burden the two stood motionless opposite each other for a few moments. The bear, however, was the first to regain his composure, and with a terrible growl reared himself on his hind feet. Mr. Brecy and I took aim, when suddenly the bear pressed forward on our friend, and the two disappeared behind a mighty wall of rock. We now descended with the same swiftness that had attended our upward progress to the little platform, where a terrible sight met our eyes. The bear and our friend were rolling about near the abyss, locked in a terrible embrace, a thick stream of blood flowing from the animal's body, where the sharp knife of our friend had

Pan Brecy a já stoupali jsme po příkrém svahu — nikterak lehká to úloka, neboť jenom s velkým namaháním zachytily se nohy naše v měkké břidlici. Náhle rána zarchotila za námi. Náš přítel chybil se medvěda na vzdálenost sotva dvaceti yardů a čerstvě lezl na skálu za námi, odhodiv svou práznou ručnici. Medvěd chtěl použiti toho příznivého okamžiku k útěku, an naš přítel klopýtnul, ztratil rovnováhu a spadl na medvěda celou tíží svého těla.

Medvěd byl zajistě zrovna tak překvapen, jako nešťastný muž, neb když byl setrásl své břemeno, oba stáli bez pohnutí naproti sobě několik okamžiků. Medvěd však první znovu se zpamatoval a s hrozným brukotem vzepnul se na zadní nohy. P. Brecy a já mířili jsme, an náhle medvěd vrhnul se ku předu na našeho přítele, a oba zmizeli za mohutnou stěnou skalní. My nyní stoupali dolu s toutéž rychlostí, s kterouž byli jsme vykonali náš postup nahoru, k nalému výběžku, kdež hrozný pohled zjevil se našim očím. Medvěd a náš přítel váleli se poblíž propasti, sepjati v hrozném obejmutí, a silný proud krve tekli z těla zvířete, kde ostrý nůž našeho přítele byl se pohroužil. Rychle vytahli jsme své nože, bychom udělali konec zvířeti, které

— 255 —

been plunged. Quickly we drew
our knives to put an end to the ani-
mal, which was roaring with rage,
when the latter suddenly gave a vi-
olent jerk, and man and beast, close-
ly locked in each other's embrace,
fell over the edge of the rocks into
the terrible abyss.

Under the leadership of Mr. Brecy,
the entire party made their way
to the bottom of the abyss, which it
required more than half an hour to
reach. Our purpose was to get the
body of our unfortunate friend, and
it was with painful emotions that we
entered the ravine, from whose diz-
zy hights he and the bear had fallen.
It was not long before we saw the
motionless remains of the monster
at the bottom of the precipice, but
to our great surprise, we at the
same moment heard the accents of
a human voice:

"Hurrah! The Lord be praised,
the beast is dead, and his fur is ours!
Come, help me up, I have sprained
my leg a little." Could it be pos-
sible?

It was our friend, who, with the
exception of a few slight bruises
and a sprained ankle lay alive and
well in the grass beside the body
of the dead bear. With a loud hur-
rah we discharged our guns in hon-
or of our valiant hero, and then
Mr. Brecy arranged the homeward
march. On a rude bier constructed
of young trees cut for the purpose
was placed the bleeding monster, in
whose breast our friend's knife was
still plunged; in advance of him
borne on the shoulders of two men
sat the fortunate conqueror. When
we arrived at the castle we heard
the particulars of the terrible fall
over the precipice. During the de-
scent our friend had clung convul-
sively to the bear, and it so chanced
that when they reached the ground
the bear was undermost so that its
soft body had to sustain the entire
shock of the fall, while our friend,
lying, as it were, on a spring mat-

ívalo vztekem, když toto náhle se-
bou prudee škublo a muž i zvíře,
těsně spjati v obapolném objetí,
spadli přes kraj skalin do hrozné
propasti

Pod vudeovstvím pana Brecy ce-
lá společnost ubírala se na dno pro-
pasti, a vyžadovalo více než půl ho-
diny dostati se tam. Náš úmysl byl
dostati tělo svých neštastného pří-
tele a s bolestným pohnutím vešli
jsme do rokle, s jejíž závratné vý-
še on a medvěd byli spadli. Za ne-
dlouho viděli jsme nehybné pozů-
statky netvora na dně propasti, leč
ku svému velikému překvapení v
témž okamžiku slyšeli jsme zvuky
lidského hlasu:

"Hurá! Pán buď pochválen, ho-
vado jest mrtvé a jeho srst je na-
še! Pojďte, pomozte mi vzhůru,
vymknul jsem si trochu nohu."
Bylo-li to možná?

Byl to náš přítel, který mimo ně-
kolik lehkých pohmožděnin a vy-
mknutý kotník ležel živ a zdráv
ve travě vedle těla mrtvého medvě-
da. S hlučným hurá vypálili jsme
své ručnice ku eti našeho chrabré-
ho hráliny a pak p. Brecy uspořá-
dal pochod k domovu. Na hru-
bých nosítkách udělaných z mla-
dých stromků, nasekaných k tomu
cíli, byl položen zkrvácený netvor,
v jehož hrudi něž našeho přítele
byl posud pohroužen; před nim,
nesen na bedrech dvou mužů, se-
děl šťastný vítěz. Když jsme při-
sli do zámku, slyšeli jsme podrob-
nosti hrozného pádu přes propast.
Mezi padáním náš přítel křečovité
držel se medvěda a stalo se náho-
dou, že když dosáhli dna, medvěd
byl vezpod, takže jeho měkké tělo
musilo sněsti celý náraz pádu, an
přítel náš, leže jaksi na perové ma-
traci, ušel s nepatrným pohmoždě-
ním. Netvor byl zlomil vaz, což

-256-

tress, escaped with a few insigni-
ficant bruises. The monster had
broken its neck, a fact discovered
on the removal of its hide, which
well-tanned and prettily decorated
was presented by Mr. Brecy to his
valiant guest.

objevilo se při stahnutí kůže, kte-
rou dobře vydělanou a pěkně ozdo-
benou daroval pan Brecy svému
chrabrému hostu.

declivity, dykliv'ity, svah.

task, těsk, úloha.

slate, slejt, břidlice.

crashed, krěšd, zarachotil.

missed, misd, chybil se.

to climb, tu klajm, lézti.

to be about, chystati se, hodlati.

moment, moment, okamžik.

stumbled, stambld, klopýtnul.

weight, wejt, váha.

astonished, estón'yšd, překvapen.

unfortunate, anfar'dunejt, nesfast-
ný.

burden, bördn, bíremeno.

motionless, mósnes, nehybný, bez-
vládný.

opposite, ópozit, naproti.

to regain, tu vigejn', znovu nabýti.

composure, khompážr, sebevědomí.

growl, graul, brukot.

reared himself, rýrd himself', vze-
pnul se.

to take aim, tu tejk ejm, mířiti.

to disappear, tu dyzepír', zmizeti.

mighty, majty, mohutný.

to descend, tu dysend', jíti dolu.

descent, dysent', chůze dolu, padání.

progress, prōgres, pokrok.

embrace, embrejs, objetí.

plunged, planážd, pohroužen.

to put an end, učinit konec.

rage, rejdž, vztek.

violent, vajolent, prudký.

jerk, džork, škubnutí.

leadership, lídršip, vůdcovství.

to require, tu rikrajr', vyžadovati.

purpose, pörpos, úmysl, účel.

emotion, ímášu, pohnutí.

dizzy hight, dyzy hajt, závratná
vyšše.

surprise, serpraz', překvapení.

human voice, hjumen vojs, lidský
hlas.

sprained, sprejnd, vymknul.

exception, chsepšu, výjimka.

bruise, bruž, pohmoždění.

to discharge, tu dysčárdž', vypáliti.

valiant, véliet, chrabrý.

hero, híro, hrdina.

arranged, crejndžd', připravil.

bier, bír, nositka, máry.

borne, bórn, nesen.

conqueror, khónkeror, víťž.

particulars, partyk'nlež, podrob
nosti.

convulsive, khonral'siv, křečovitý.

it chanced, it čensd, stalo se.

to sustain, tu sastejn', vydržeti.

insignificant, insigni'tikent, nepa-
trný.

discovered, dyskhač'd, objeven.

removal, rimur'l, odstranění.

hide, hajd, kůže (nevydělaná).

guest, gest, host.

SLOVNÍK
Česko-Anglický.

Od KARLA JONÁŠE.

DRUHÉ VYDÁNÍ,

docela předělané a doplněné s novým spůsobem výslovnosti anglické,
dokonalým a na první pobled pochopitelným.

Sepsán jest se stálým ohledem ku praktické potřebě Čecho-amerikání.

jak staršich osadníků tak i nových přistěhovalců
každého povolání. — jmenovitě rolníků, dělníků a obchodníků. Nové vydání jest opravdu

NOVÝM SLOVNÍKEM

rice než 36.000 slor a círazů obsahujícím. Pěkná a nanecjířš užitečná ta kniha v úhledné, tuhé razbě stojí se zásylkou pouze

$1.50.

Zlatá kniha pro farmera.

Jedná o věskerých nemocích koní a všeho dobytka hospodárského, s návo-
dem o koupi koní a s recepty v jazyku anglickém i českém.
Stojí všeho všudy se zásilkou 65 centů.

Je to TŘETÍ rozmnožené vydání,

obsahující mnohé, jež v prvním a druhém vydání nebylo, zejmena důležité pojednání "Jak chovati koně", které bylo cenou poctěno a vyobrazení koně k vůli poznání zevnitřních vad. Uvádějí se v knize též pozoruhodné věci pro domácnost, jednoduché léky pro častě příhody, a t. d. Zasle se každému hned, když objedná si ji u SLAVIE nebo pp. jednatelů toho listu.

Adresa: SLAVIE, Racine, Wis.

AMERICKÉ PRÁVO.

Sbírka zákonů a výkladů právních, pro osadníky česko-americké zvláště užitečných.

NOVÉ, TŘETÍ VYDÁNÍ.

Od KARLA JONÁŠE.

Každý měl by aspoň znáti hlavní jeho zásady. Znalost taková podmiňuje se a očekává u každého občana republiky. Kdo ji nemá, jest jako slepý, neví si v ničem rady a odkázán jest ustavičně jako nedospělé děcko na radu a vedení jiných; proto také dopouští se zhusta chyb a upadá do škod, nesnází, ano i soudu, kterým by se lehounce mohl vyhnouti, kdyby měl aspoň tu nejpovrchnější známost zákona. V ohledu tom jest nyní pomoženo vsem osadníkům českým, anglického jazyka neznalým.

Spis náš,

“Americké Právo”,

poskytne každému více než povrchní znalost zákonů po celé Unii stejně platných a v praktických písemnostech jest každému hotovým rádcem právním. Za jedinou poradu, často při vči malicherné, zaplatí našinové notárovi více, nežli spis tento stojí

Kniha taková má býti v každé domácnosti.

Stojí se zásilkou 75 centů.

Zašle se každému hned, kdo si ji buď u "Slavie" nebo pp. jednatelů toho istu objedná. Adresa: "SLAVIE", Racine, Wis.

["podává znamenitý výběr románů Z těch co v ní již vyšly a s tou největší oblibou v obecenstvu se potkaly, jmenujeme následující:", "Kletba zlata, čili Americký millionář.", "Černá krev. Román z doby otroctví ve Spojených Státech.", "Mor ve Filadelfii. Paměti z roku 1793.", "Proti vlastní krvi, čili Zápas o dědictví.", "Lékař choromyslných; román z franětiny.", "Indická kněžna; román z angličiny, od Reynoldta.", "Jedenadvacátý prosinec r. 1421 na Horách Kutných.", "Na statku přímořském.", "Prokletá; román Emila Richebourga, přelozil F. L. Čížek.", "V osidlech ženy.", "Tajemný host.", "Krásná otrokyně.", "Hrůzný život.", "Princezka ze stepi.", "Na srázných cestách.", "Zkuste SLAVII s RODINOU, kdož jich posud neběřete a věru stanete se odběratelý stálými.", "SLAVIE sama o sobě (bez Rodiny a Matice Lidu) stojí...$2.20 ročně.", "RODINA sama o sobě stojí ... ... ... ... ... ... ... ... ... ...