Što ova knjiga izlazi na svijet, na tome najviše valja zahvaliti
svijetloj gospogji kneginji JULIJ M. OBRENOVIĆKI, koja želeći dobro
učiniti srpskoj ili hrvatskoj književnosti izvolje me i u ovom poslu
kao u pregjašnjima milostivo potpomoći.

U ovoj su knjizi poslovice iz rukopisa koji je u biblioteci male
braće u Dubrovniku pod brojem starijem 24. a novijem 427, iz
rukopisa koji je u biblioteci dr. Lj. Gaja u Zagrebu, iz Delabelina
rječnika (Dizionario italiano latino illirico, opera del p. Ardelio Della
Bella. In Venezia 1728. Ragusa 1735), i iz knjige: Georgii Ferrich
Rhacusani Fabulae ab illyricis adagiis desumptae. Rhacusae 1794.

Poslovice iz dubrovačkoga rukopisa, istina, izdao je na svijet A.
Giljferding 1868 u Peterburgu: ,Сгаринный сборник сербских
пословицъ; ali da ih je trebalo na novo izdati, o tome mislim da
se svak mogao uvjeriti ko je čitao što o tom izdanju rekoh u
knjizi XII Rada jugosl. akademije; a još bolje će se o tom uvjeriti
ko s Giljferdingovijem izdanjem isporedi ovo, on će vidjeti da u
onom ima mnoštvo još većih pogrješaka nego što ih ja onda ne
imajući rukopisa mogoh pokazati: što je n. p. u Giljferdinga pod
br. 433 ,Същите, е зрно' to je u mene pod br. 5809 ,Zec te je srio';
osim toga neke su izostavljene u Giljferdinga, n. p. koje su u mene
1767, 2068, 2255, 2344, 3454, 5148, a koje bi trebalo u Giljferdinga
da stoje iza 1180, 1266, 1316, 1379, 2325, 3189 itd. Za to sam
veoma zahvalan maloj braći dubrovačkoj što mi na molbu moju
poslaše rečeni rukopis. iz svoje biblioteke da ga upotrebim. — I iz
zagrebačkoga su rukopisa poslovice — do slova P — naštampane u
,Danici ilirskoj' godine 1864—1867, ali da su i sve naštampane,
da su naštampane i bez znamenitijeh pogrješaka, kakve su n. p.
rogatijeh m. rogatije u poslovici koja je ovdje naštampana pod
br. 436, pisarska m. pilarska 747, mista m. mosta 849,
ćesarim m. djeca mu 996, slagje m. hugje 1320, sardu
m. lardu 1640, kragvica m. kragujca 1814, bare m. otare
2038, kruhom m. grubom 2025, zastierak m. saotijer 2528,
jasno m. gnusno 3016, babam. raba 3192, kuk. kut'o
3238 itd. itd., koje se sve sada mogu vidjeti kad se to izdanje
isporedi s ovijem, opet mislim da ih je i za to samo trebalo na

*

IV

novo izdati na svijet što su onako rasute po novinama od četiri
godine; osim toga izostavljeno ih je nekoliko u ,Danici' a u ruku-
pisu stoje u onom dijelu koji je naštampan, n. p. koje su u mene
347, 381, 447, 2402 3145, 3146, 3135, 3336, 3372. Toga radi sam
dužan i dr. Lj. Gaju zahvaliti što mi je pomenuti rukopis iz svoje
biblioteke dragovoljno dao da ga na novo štampam. — Da je i
poslovice rasute po Delabelinu rječniku i one što se nalaze u pome-
nutoj knjizi Ferićevoj vrijedno bilo učiniti svakomu pristupačnije
iz više razloga, lasno je vidjeti. Vrlo bi dobro bilo sabrati i zajedno
obznaniti i one poslovice koje su stari pisci naši upotrebili u svojim
djelima, kao n. p. B. Gradić u ,Libarcu od djevstva' (u Mlecima
1568) str. 118: ,Bez koga (boga) volje — kako se govori — ni lis'
s gore'; Dinko Ranjina u svojim pjesmama na 1. 98 prvoga izdanja:
,Ne znaš li na ohola er zemlja sva viče,
a glavu priklonu ni oštar mač ne siče.'

Ali je to drugi posao i daleko je od ovoga moga.

Dio dubrovačkoga rukopisa, str. 233—326, gdje su poslovice,
pisan je g. 1697 u Dubrovniku, kao što je zabilježeno iza poslovica:
,Svrha. In Ragusa a di 20 agosto 1697.‘ Na prvom listu pred
poslovicama piše: ,Proričja slovinska‘, a na drugoj strani istoga
lista: ,kazalo pismena od kojijeh počinju slijedeća proričja redom
abečevice‘, pa je onda popisano na kojoj se strani počinju poslovice
kojim slovom, n. p. ,A na licu 235‘ itd.; a azbučni red u kom su
poslovice ovaj je: a (gdje su i riječi koje se počinju samoglasnijem
r, mjesto kojega je pisano ar), b, d, g, z, i i j izmiješano, k, l (gdje
su i poslovice kojima je početak lju. mjesto kojega je pisano gliu),
m, n, o, p, r, s, t. u, h, f, c, č, ć, š i na po se št (koje je pisano sct).
Poslovice su tako razregjene samo po prvom svom slova, a dalje
po drugim slovima nijesu nikako složene, te su neke zapisane na
dva i na tri mjesta, n. p. koja je u mene 91 a u Giljferdinga 46
i 113, u mene 1694 a u Giljferdinga 901, 955 i 1013. Poslovica
,Kuljena bana od dobrijeh dana‘ stoji megju onima koje se počinju
slovom u, i to do poslovice: ,U Kuljenovo doba‘: valja da se pisac
sjetio one kod ove. Dva su čovjeka pisala ove poslovice: koje se po-
činju slovima a, b, d, g, i kako spomenuh idu jedne za drugima,
pisane su jednom rukom, i to po mom mišljenju mlagjom, a sve ostale
drugom, osim jednoga lista, str. 267—268, koji je opet pisan prvom
rukom, i osim umetaka, koji se svuda nalaze pisani prvom rukom.
Poslovice pisane na str. 267—268 jesu one koje su u Giljferdinga

V

štampane pod br. 907—958. Što Giljferding veli da je iza slova g do poslovice koja je u njega štampana pod br. 821 pisala treća ruka, ja ne mogoh te razlike opaziti.

U zagrebačkom rukopisu niti ima kakoga natpisa niti je gdje zabilježeno kad je pisan: po pismu bih rekao da je pisan u prvoj polovini XVIII vijeka. Prvi izdavalac u ,Danici ilirskoj‘ 1864 br. 50 reče da je to ,sbirka Ignjatija Gjorgjića, kako nam to jasno pokazuje rukopis njegov (autographum), koi se nalazi u knjižnici urednika ovoga časopisa.‘ Ja toga avtografa ne vidjeh. I u tom su rukopisu razregjene poslovice samo po prvom slovu kojim se počinju, a prva im slova idu običnim redom jedno za drugim; više je poslovica i u njemu dva puta zapisano.

U dubrovačkom su rukopisu kod nekih poslovica dodane bilješke koje je vrijedno spomenuti: kod poslovice koja je u mene 12 piše: ,cosa grave, ma necessaria‘; kod 73: ,vi sarà per chi farà a proposito‘; kod 91: ,le parole non pagan gabella‘; kod 129: ,cose del comune, non curate‘; kod 644: ,venir in aque basse‘; kod 3992: ,ai boni ti accompagna, i tristi servi‘; kod 5844: ,dov’ oro impera, la ragion non s’ ode‘; kod dvije, 27 i 29, stoji da su ,ex arabico‘; kod triju je zabilježeno da se nahode u starijeh književnika: kod 61 ,S. Minč(etić) 103. 68‘, kod 1465 ,Drž(ić) Tir(ena) prol(og)‘, kod 1693 ,Nik. Nał(ješković) Ljuv. 59‘, kod 153 stoji ,v. Dellabell. v. asinello. p. 107. col. 2, a u Delabele je na tom mjestu poslovica koja je u mene pod br. 865. — I u zagrebačkom rukopisu ima ovakih bilježaka: kod 55 stoji: ,quia etiam noctu audit‘; kod 965 ,summum ius summa iniuria‘; kod 1206 dodano je da se oganj, žena i more ne mogu ,vezati‘ riječju koja ima tri roda, jer su one različnoga roda; kod 1444 stoji ,contineri linguam in convivio memento‘; kod 2288 ,est catulus meliteus. Ne’ provrbij di Gio. Andrea Grifoni entro lo specchio della lingua latina‘, i doista u toj knjizi ali u mletačkom izdanju od 1572 na drugoj strani lista 105 megju poslovicama za koje pisac kaže da ih uzeo iz poslovica Erazmovih stoji ,est catulus Melitaeus‘; kod 3600: ,abi in malam horam — in malam crucem‘; kod 3903: ,sine vatem‘; kod 4080: ,Cice. lede concide‘; kod 4478: ,primo guadagno del mercante e cosparegno‘. — Spomenuću da Delabela kod poslovice koja je ovdje pod br. 1732 dodaje: ,robba abbandonata‘.

Poslovice iz sva četiri pomenuta izvora ja sam ovdje složio u
azbučni red zabilježivši kod svake iz koga je izvora: D stoji kod

VI

onijeh iz dubrovačkoga rukopisa, — Z kod onijeh iz zagrebačkoga rukopisa, — Db kod onijeh iz Delabelina rječnika s italijanskom riječju kod koje u rječniku stoji poslovica, a k slovima Db dodano je još " kod onijeh poslovica koje se ne nalaze u oba izdanja toga rječnika nego samo u drugom, — kod poslovica iz Ferićeve knjige stoji F i do njega broj koji pokazuje na kojoj je strani poslovica. Kod poslovice 2062 griješkom stoji D mjesto Z.

Koje se poslovice jednake nalaze u dva ili još u kom od pomenutijeh izvora, kod njih sam na isti način zabilježio svaki izvor u kom sam ih našao. Koje su u jednom izvoru malo drugačije nego u drugom, i to samo po riječima a ne po smislu, njih sam samo jedan put stavio a razliku napomenuo iza slova koje pokazuje izvor u kom je razlika, ako je azbučni red dopuštao da se tako sastave, t. j. ako je razlika u kojoj stražnjoj riječi, i ako su se dale sastaviti a da ne zauzmu onoliko mjesta koliko bi zauzele da se svaka za se stavi. Kod poslovice 3286 valjalo je dodati da rukopis Z osim spomenute razlike još ima vele mjesto veće. — Koje se poslovice u istom rukopisu nahode dva puta ali s rečenom razlikom, ili stoje samo jedan put ali im je nad kojom riječju napisana druga da je može zamijeniti, njima sam te razlike stavio kod riječi kojih se tiću zagradivši ih i gdje mi se smisla radi činilo potrebno dodavši kosim slovima ili.

Riječi koje su pisci nahvalice ili nehotice ostavili nedopisane ja sam dopunio gdje sam se mogao dosjetiti, stavivši u zagradu slova koja sam mislio da je pisac izostavio. Pošljednjoj riječi u poslovici 2557 dosjetio se prijatelj moj dr. V. Bogišić da bi je onako trebalo dopuniti. U poslovici 3716 zagragjena dva slova mislim da su bila u rukopisu ali su zamrčena, te ih nijesam mogao pročitati. — Gdje su pisci po svom govoru i po svom načinu pisanja izostavili koje slovo, a činilo mi se današnjih čitalaca radi prijeko potrebno dodati, ja sam takogjer dodao u zagradi ili bez zagrade spomenuvši kako je u rukopisu. U poslovici 2122 što sam u zagradi dodao, ono pomenuti prijatelj moj misli da će biti izostavljeno. — I drugo što sam mislio da valja popraviti u kojoj poslovici napomenuo sam kod svake kako je u rukopisu; ostalo je nenapomenuto, te ću ovdje napomenuti da u rukopisu stoji u poslovici 273 lazeć m. lažuć, 700 sijkat' m. šijkat'; i nekolike očovidne pogrješke pisarske, koje sam mislio da nije vrijedno spominjati kod samijeh poslovica, ne će biti s gorega da spomenem ovdje: u rukopisu stoji u poslovici 23

VII

mjesom m. mesom; 638 dočekakće m. dočekakće; 2481 nague m. nagje; 3297 krljire (po starom pravopisu kaerglive) m. karljire; megju pogrješke koje popravivši nijesam za vrijedno držao spomenuti uzimam i to što u rukopisima na nekoliko mjesta, n. p. u 9, 2657, 773, 3114, 2575 stoji komu, nikomu, nikoga sa t pred k, i u 757 i 2 koja i koliko sa t pred k. U 1690 može biti da bi trebalo klašnje m. lašnje, ali kako mi se čini da je cijela poslovica pokvarena pogrješkom što dva puta stoji kobili a jamačno bi trebalo jedan put da je što drugo, ostavio sam kako je u rukopisu. — Dosta je često u oba rukopisa isti glas kojim se jedna riječ svršuje a druga za njom počinje napisan samo jedan put za obje riječi, tako je i kad su oba glasa na takom mjestu sasma nalik jedan na drugi, kao d i t, z i s: gdje o tom ne može biti ni najmanje sumnje, ondje sam pisao kako se danas piše, niti sam mislio da je vrijedno kod svakoga takog mjesta spominjati kako je u rukopisu, po tome sam stavio n. p. u 5153 čas se, u 496 det ti će, u 1494 jednoj je, mjesto čega u rukopisu stoji čase, datiću, jednoje: ali gdje bi se i najmanje moglo sumnjati ondje sam zagradio slovo koje sam dodao, n. p. u 3887; može biti da je i suviše što ću ovdje napomenuti da u 1000 mjesto rijet ti će u rukopisu stoji viciće; gdje ovako izostavljanje ovakih slova ne može čitaocu mnogo smetati, ondje sam ostavljao kako je u rukopisu, n. p. u 1493, 2834 bez s pred sudom i zlijem. Može biti da je na ovaj način i u 3686 napisano vas i svijet m. vas si svict, ali ja nijesam bio rad štampati drugačije, jer ne samo može biti nego mi se i priličnije čini da se tu uzima onako kako sam naštampao, t. j. da je onako rečeno kao da bi se reklo i vas svijet.

U oba rukopisa a i u štampanijem izvorima često stoji i i j jedno mjesto drugoga i često je j ispred vokala i za njim izostavljeno; u toj smetnji nijesam mogao drugo činiti nego sam pisao kako mi se gdje činilo najzgodnije prema smislu i prema narodnom govoru, te lako može biti da nijesam na svakom mjestu pogodio kako su pisci mislili: n. p. u poslovici 729 taji može se čitati taj; u 1564 ili 1716 tako i može se čitati i takoj, a u 1565 takoj može se čitati i tako i; u 791 može se čitati i gdje — ondje mjesto gdi je — ondi je; u 2534 šta god je može se čitati i šta godi je; u 4320 svak je može se čitati i svaki je, a u 4356 svaki je može se čitati i svak je; tako bi se ne ima svuda moglo čitati nejma; u 1538 nijedne u rukopisu stoji njedne; u 3023 svijeta može se čitati i svjeta; u 1652

VIII

ctijaše u rukopisu stoji ctjaše; u 5263 sudija u rukopisu stoji sudja; u 2080 lovčja napisano je u rukopisu tako da se može čitati i lovčija i lorčja i lorča. Srećom mogu odbiti sumnju od riječi koju sam pisao koji nom. sng.: u 772 i 964 stoji u rukopisu koi, te bi se moglo čitati i koj, ali nad i stoji akc. ', koji potvrgjuje da pisac nije čitao koj; premda sam po rečenome stavio n. p. u 768 je, mjesto čega u rukopisu stoji samo e, opet mislim da sam dobro činio što sam ostavio cr bez j gdje je u rukopisu tako, jer ta riječ može biti da se gdjegdje i govori tako, a gdjekoji Dubrovčani i pišu tako.

Glasovi se tj i dj postojano u sva četiri izvora razlikuju od glasova č i gj: gdje je god u izvorima ta razlika, i ja sam je štampao, n. p. vidjenoga 501, vidjaše 4163, vigjet 2978; samo gdje ne može biti dj, nego ga je pisac odstupajući od svoga pravila griješkom stavio mjesto gj, a to je vrlo rijetko, ja sam ondje popravio, n. p. u 2846 trraje; u 4932 probugjuje; štamparske su pogrješke tudje m. tugje 277, radja m. ragja 2902. — Ne razlikuje se tako postojano kad se l i n slijeva sa j i kad se po starom načinu ne slijeva: istina, kad se slijeva svagda se prvo piše gl ili gj a drugo gn ili gnj, a kad se ne slijeva piše se lj i nj (tako je n. p. ulja 1759, ulje 4984, prisolja 4235, kamenjem 5330, ispovjedenje 537, imanje 1175, 1176, najedenje 2494, neimanje 2845, znanje 5900), ali se često piše i onako kako se piše sliveno (tako je napisano n. p. ulje 2264, 4693, ulja 2425, uljem 5435, zelje 303, kamenje 282, cijukanje 376, držanje 699, neimanje 2846, odrješenje 1616, znanje 493); mnogo se postojanije razlikuje na rečeni način nesliveno lj i nj od slivenoga na mjestima gdje j postaje od 1, n. p. ljeto, ljepota, njedra, njetko; vrlo se rijetko na takim mjestima ti glasovi pišu onako kako rekoh da se pišu kad su sliveni: tako je slovima gj i gnj napisano n. p. u 5 i 6 i 7 lje, u 871 uljestit, 1254 ljeto, 1377 ljeta, 170 njekada. Ove razlike izmegju dvojakoga lj i nj ja nijesam pokazao u samijem poslovicama jedno za to što današnjim našim pismom nijesam ni mogao pokazati, jer apostrof ako bi se u onijem prvijem prilikama i mogao upotrebiti, bio bi nezgodan u pošljednjima, a drugo za to što sam mislio prema izvorima koji nijesu vrlo stari, da će biti dosta ako je ovdje ovoliko spomenem.

U rukopisima slova kojima se piše s i z dosta često stoje jedno mjesto drugoga, n. p. u 1216 sube m. zube, a u 1194 izkat m. iskat, a po njima stoje jedno mjesto drugoga i š i ž, n. p. u 518 pošaru m. požaru, a u 2006 vrže m. vrše: ja sam stavljao što sam gdje

IX

mislio da treba; ali gdje jedno ili drugo slovo može stajati po kakovom god zakonu, po etimologiji ili po eufoniji, ostavljao sam kako je u rukopisu, kao što sam i drugo što su pisci mogli napisati ili po etimologiji ili po eufoniji ostavljao onako kako su napisali.

Neke riječi u kojima se općenito govori z imaju u oba rukopisa nekoliko puta jamačno po dubrovačkom govoru mjesto toga glasa slovo kojim se u oba piše glas c, a još češće imaju iza toga slova još i slovo kojim se piše glas z: gdje je god u rukopisima taj glas na jedan ili na drugi način napisan, ja sam stavljao c, prem da mislim da glas ne će biti sa svijem taki; riječi su s tijem glasom cora (zora) 53, 1646, 3912, 5140, 5152, iz nje izvedene coriti 383 i Corna 384, pocorni 3560, coriti (zoriti, činiti da zri) 1164, procor (prozor) 1928, spence 2458, 2986; i u riječi je car u 2809 i 3794 prvi glas napisan dvjema rečenijem slovima, ali mislim da će tu biti pisarska pogrješka. — Glas koji sam pisao slovima dž (ц) u rukopisima je napisan u riječi džilit 362 slovom g a u hodža 5093 slovima ggj.

U dubrovačkom su rukopisu, kako sam spominjao u Radu XII, često bilježeni akcenti, a u oba su rukopisa često u dugim slog govima vokali a u kratkim konsonanti dva puta pisani. Prvo bez drugoga samo u pola vrijedi, a ni jednoga ni drugoga nijesam mogao upotrebiti uz novi pravopis, nego sam mislio da ovu znatnu stvar valja ostaviti da se uči iz samoga rukopisa, a znatna je ne samo za istoriju akcentuacije nego i tijem što pokazuje kako treba izgovoriti neke riječi koje sada nijesu dosta poznate. Samo ondje gdje mi se činilo prijeko potrebno, stavio sam sadašnjim načinom akcente, koje bih činio i kad ne bi nikako u rukopisima bili akcenti bilježeni: ali u 3985 može biti da bi trebalo bátá m. bátá.

Ima u ovijem poslovicama riječi koje će mnogima biti nepoznate; stavljam ih ovdje kako ih nagjoh protumačene u drugim knjigama ili kako mi ih protumačiše poštovani prijatelji Dubrovčani grof Niko veliki Pucić, prof. dr. V. Bogišić i prof. L. Zore, na čemu im od mene velika hvala; a stavljam i one kojima još nikako ne mogoh doznati značenja, eda bi se ko našao da im značenje objavi. Nekim sam izmegju ovijeh riječi i akcente doznao od pomenutijeh prijatelja; te riječi stavljam s akcentima; nekima se pak može akcenat doznati iz samijeh rukopisa, kako već rekoh, ali samo od prilike; kod njih ću spomenuti koliko im se za akcenat doznaje iz rukopisa.

X

arbuo 1543 4425 u Stulića arbul, katarka, ital. albero.

ârla 3967 kako mi Bogišić tumači,
to je lijeha, lat. areola.

armiralja 5725 tako i u Mikalje,
a sada amiralja (Skurla, sv. Vlaho 125),
morski vojvoda, ital. ammiraglio.

bac 3158.

bacă 3034 valja da je ital. bazza,
karte koje se dobiju većom kartom,
njem. stich.

băčio, bačila, 719 878 legjen, ital.
lacile.

bačkijelati 150 valja da udarati
bačkijelom, vidi backio.

bačkio, bačkijela, 585 u Stulića
neki mlat, quo lignum frangitur.

bălûn 1134 u Mikalje i u Delabele
(kod riječi giocare) lopta, ital. pallone.

băstăh, bastáha, 5305 nosilac u
Mikalje, u Delabele (facchino) i u Stu-
lića, u mom rječniku bastak.

băstoć, bastoća, 156 758 i dr. ne-
kakav ždrijeb, ima ga i Stulić.

bazduh 2942 pastuh; tako je i u
Delabele (stallone) a po njemu i u
Stulića.

bebica 730 ne znam što je na tom
mjestu.

biglisati 4341 pjevati (o pticjem
pjevanju), i u Delabele (cantare) i u
Stulića.

bluta 4986 u Mikalje i u Delabele
(muffa) i u Stulića plijesan vinska;
prvi je slog kratak.

boban 3254 Zore mi pisa da je
kruh od bobove muke; u Stulića je
samo adj. boban, bobna, i u Mikalje
bobni, što i bobov.

Bôbâra 2333 3735 4061 4206 kod
Dubrovnika prema Župi otocić do oto-
čića Mrkana, pisa mi Bogišić, a nagjoh
ih oba i u Dubr. 1868 243.

bogun 4075 ne znam što je, ako
nije što je u Vuka bagun.

bolanća 5736 jamačno nekakav
mali novac. Zoranić, plan. 20 ima:
maljahna usta bolanćom razrizana

Boninovo 413 Zore mi pisa da
je to u Dubrovniku navrh Pila zemlja
koja je negda bila nekoga Bonina.

bótica 1822 mala bota (bolta),
svod, i u Stulića.

bôtúr 1194 4476 Bogišić mi pisa
da je to rogoz ili druga trava nalik
na rogoz.

brabac 248 Zore mi pisa da nije
ništa drugo nego vrabac, a Bogišić da

se ne opominje da je ikad tako čuo
nego da se u Dubrovniku govori bravac
m. vrabac.

breče f. pl. 3520 drop, komina, i
u Delabele (vinaccia) i u Stulića; prvi
je slog kratak.

Brăci (Brodaca?) 1455 i Bogišić i
Zore pisaše mi da je mjesto kod Stona.

brodet 4111 juha, ital. brodetto.

brôka 5151 mali čavao ital. brocca.

budre 4625 cijela će poslovica biti
zagonetka.

bukanic 1131 valja da je ital.
boccone, zalogaj, u Vuka bokunić, a
na tom mjestu ni mrve, ni malo.

bukovica 3506 Bogišić mi pisa
da će biti bukvica.

bukvijeljati 1217.

bûmbák 3301 i dr. pamuk u Mi-
kalje i u Delabele (bambagia) i u
Stulića.

bûmnjiti 2709 2799 3432 valja
da bûbnjati.

burka 1789 Bogišić mi pisa da
će biti nekaka lagja, manja od urke,
ali sada nema takih ili se ne zovu tako.

butko 235 može biti da tako stoji
mjesto bud’ tko, i tada bi se u poslo-
vici reklo da je bolje ako čovjek i
ništa ne vrijedi, samo ako ga kade.

car 156 1148 5323 5916 neki ždrijeb,
kocka, ima i Mikalje (kod riječi igrati,
koštice) i Delabela (dado, giocare), u
Stulića zari.

cjena 100 moralna cijena; prvi je
slog kratak, jer u rukopisu stoje dva
n; to potvrgjuje i Delabela pišući n.
p. kod prezzo 'zjena' a kod teologastro
'malle zjenne bogoslovaz'; vidi i Rad
3, 170.

cka 3764 daska; tako i u Mikalje
i u Delabele (tavola) i po prvom u
Stulića.

ckniti 2031 kasniti; tako i u De-
labele (tardare) i u Stulića.

cuknuti 719 kućnuti, kao što je u
Vukovu rječniku cukati isto što i kucati.

cúnj, cúnja, 1593 kako mi Bogišić
i Zore tumaćiše, to će biti kao klip u
koji se u. p. loptom gagja, a tada je
lat. cuneus, ital. cogno, u Parčića čunj;
Zore u Dubr. 1871 196 stavlja uzaj
ital. zono, kojega ne nahodim u itali-
janskim rječnicima koje imam.

cvjetunica 404 Zore mi pisa da
je neka smokva vrlo slatka, a tada je
jamačno ista koju Delabela kod riječi
fico zove, fico fiore, petrovača'

XI

čahor 5601 Bogišić mi pisa da bi mogla biti kakva lagja; ali mislim da valja uzeti na um i iz Miklošićeva rječnika riječ čehlž i sve što se kod nje pominje, izmegju ostaloga i to da je u Bugara čehlž papuća.

čangura 3561 Bogišić mi pisa da je muzički instrumenat sa žicama.

čělo 57 uže, i u Mikalje i u Delabele (fune) i u Stulića.

čělo 1981 i dr. kraj prednji i zadanji; akcenat je jamačno onaj koji sam stavio, u rukopisima su dva l.

čeona 5560 glavno, glavnica.

čepljúskati 424 brbljati i u Delabele (kod riječi dire) i u Stulića.

četverikati 437 valja da evrkutati.

činkati 452 u Mikalje i po njemu u Stulića izvlačiti konce iz krpe, u Delabele (sfogliare) kidati lišće, ali poslovice ne razumijem.

čitnuti se 3706 u Stulića dobiti što god što je rijetko, ali tu mislim da je skočiti.

čmůla 445 458 776 3448 krćag, ima i u Stulića, a u Vuka samo čmulica; u rukopisima su svaki put dva l, po tome stavih onaj akcenat.

čmuo 5494 žmuo.

čůmprela 464 Bogišić mi pisa da je prosta djevojka.

čuvjera 5160.

Dančica 5796 Bogišić mi pisa da je Danča u Dubrovniku mjesto gdje je staro groblje; ali ne znam ima li što s tijem Dančica.

debele megje 532.

djěstro 2994 zahod, ital. destro, koje ne znači to.

dojka 4228 dojkinja.

ducina 1060 dvanaestina, ital. dozzina.

fěca 3375 droždina, ital. feccia.

fijerla 1410 5374 i Bogišić i Zore pisaše mi da je biljka nalik na trsku.

fjělica 1246 (gdje je griješkom naštampano fijelice) pisa mi i Bogišić i Zore da se govori u Dubrovniku kao kriška ili zalogaj; Delabela kod riječi fetta piše ,hvjella' u prvom izdanju a u drugom i ,hvjelliza', oboje ima tako i Stulić.

fraška 4252 4253 4948 5012 grana, ital. frasca, stavlja se za znak da je što na prodaju.

frustati 384 786 šibati, ital. frustare.

gambor 2454 govore djeca raku. Zore, rib. 27. ital. gambero, rak.

gamura 3562 u Mikalje a za njim i u Stulića suknj., ital. gamurra.

garbiješ 789 1724 2132 4723 praporac, i u Mikalje i u Stulića.

gáte 2443 neka igra u kojoj se gata.

gjonta 3994 jamačno ital. gionta, dolazak, donetak, ali te poslovice ne razumijem.

gjuljan 2478 vino koje — kako mi pisa Bogišić — ragja u Gjulijani, velikoj prodoli blizu Pelješca.

gjupet 4453 biće donja haljina ili košulja, ital. giubba, giubbetta.

glog 664 Bogišić mi pisa da se tako zove neka sprava drvena kojom se klepeće.

gotluk 714 jamačno isto što i gjotluk.

gospodinštak 2006 jamačno ujesec u koji pada gospogja velika ili mala.

grad 878 2200 i dr. misli se Dubrovnik.

grana 3599 biće nešto od čega se grade haljine, valja da su po njemu grane.

grästa 3705 biće kao u Mikalje sud u kom mala vatra gori, ili malo ognjište, kao u Dubr. 1870 19: i na grasti lončić.

grěšpa 2219 bora, mrština, ital. crespa.

grinja 3768 5091 u Stulića tresti kome grinje (kod riječi grinja) znači govoriti zlo o njemu; tako i u Dubr. 1868 211: protresaju grinje sad ovomu sad onomu.

grominjak 531 1434.

gumina 1793 uže, ital. gomena, gumina.

gverok 201 4893 razrok, ital. guercio; i Mikalja i Delabela (guercio) pišu gverók, a to će biti gverók ili gveróok.

haruba 2570 ne znam što je ako nije ital. carroba, roga', rožčić; u Mikalje kod riječi rogać stoji i karuba.

harubčar 2240 Bogišić mi pisa da je onaj koji krpi papuće.

hlapav 230 hlapati je, kako ima i Stulić, lupati obućom hodeći, a mrak hlapavi mogao biti onda kad se po njemu hlapa.

Hoja 948 4672 jamačno su obje poslovice prevedene s latinskoga, i Hoja, lat. Choa, uzeta za ime raspuštena žen-

XII

skoga čeljadeta; tako Hojin 950 što
pripada Hoji.

hrstati 4827 rskati se.

hućum 3350.

huhor 1724 5508 kresta,ober, u
Vuka uhor.

huhumetati se 3156 valja da
tlapiti, slutiti.

hvreati 2645 valja da vreati, kopreati se.

impaćati 2375 dosagjivati, ital.
impacciare.

inkuna 4222 4357 ikona.

irugje 1190 orugje; imai Mikalja,
po njemu i Stulić.

izmatati 5431 u Stulića izmati.

Izopovo brijeme 1300 grof Niko
veliki Pucić rece mi da će biti vrijeme
o kom se samo priča koješta, fabulosum

jacijena 681 ne znam što bi zna-
čilo ako nije pisarska pogrješka; grof
Niko veliki Pucić rece mi da bi moglo
biti: *ju cijenju*.

janka 385 neka mala mreža kojom
se riba lovi. Zore rib, 40.

jej 1430 ne znam što bilo na tom
mjestu

kaban 5693 kabanica, i u Mikalje
a za njim i u Stulića.

kača 4073 kao lopatica čim zidari
nabacuju lijep, ital. cazzuola, u Mikalje
i Delabele (cazzuola) i u Stulića, po
drugim krajevima mistrija.

kăčuo, kačúla, 140 kotao u Stulića.

kahnuti 2715 kihnuti i u Mikalje
i u Stulića.

kajpa 3900 4230 5198 krletka,
kavez i na brodu gornji kraj katarke
gdje su jedra privezana, ital. gabbia,
u Mikalje kajba, u Stulića i kajpa.

kalamanak 1581 djetinja kapica
u Delabele (berretta) i u Stulića.

Kantafig 151 Bogišić mi pisa da
je mjesto kod Dubrovnika nadno Gruža.
U Dubr. 1868 177, 247 Katafik.

kantijer 4253 u Mikalje kantir,
ital. cantiere, lat. canterus, podupo-
ranj; Bogišić i Zore pisaše mi da se
tako zovu gredice na kojima stoje bačve
i mjesto gdje se brodi grade. U po-
slovici je staviti se na kantijer isto što
i na frašku, t. j. na prodaju.

kantula 5367 u Mikalje slavina,
ital. cannella.

kaplja 3837 Bogišić mi pisa da
se govori: 'prošao je izmegju kapalja'
kad ko malo pokisne.

karatio, karatijela, 3234 5358 bač-
vica ital. caratello.

kelomna 5409 stup, lat. columna,
ima i Mikalja kod riječi stup.

Kěntrica 151 Bogišić mi pisa da
se tako zvao u Dubrovniku neki si-
romah.

Kijek 3249 od Kijeka vijeka biće:
bog zna od kada.

kijerna 5902 nekaka se riba tako
zove (Zore, rib. 18, gdje je grješkom
naštampano drugačije), ali ne znam
misti li se ona ovdje.

klecati 664 u Stulića zvoniti u
jednu stranu.

klenuti 5831 u Stulića zazvoniti
u jednu stranu.

klepac 3965 3975 5646 u Drob-
nića je i u Parčića klatno, ali ne znam
je li to ovdje.

klopac 417, 1676 drvena obuća i
u Mikalje i u Delabele (zoccolo) i u
Stulić.

kokula 2783 5375 valja da je isto
što i kokulica, koja se nahodi i u
Stulića i Vuka i u Parčića.

kolač 3162 5085 u Stulića dar
onome koji donese dobar glas; a trčati
kolaća biće nositi glas nadajući se
kolaću.

koljenac 1194 što i koljence, ima
i Mikalja i po njemu Stulić.

koločepski 1146 Koločep je otok
blizu Dubrovnika.

kolěrinja 1857 4711 Bogišić mi
pisa da se tako zove prodolina na kraj
mora za Dudrovnikom megju Dančom
i Lovrijencem.

komprić 4276 Bogišić mi pisa
da se sada govori kompreč i da stajati
n kompreču znači biti ukomprečen ili
ukopečen, t. j. ukočen od oholosti.

konat 4030 ital. conto, cijena, po-
štovanje.

koporati 989 1608 3032 u Mikalje
micati se.

kôrta 1791 2185 2190 2191 5407
ital. corte, dvor.

kosao 841 2532 u Mikalje (koso)
i u Stulića (kosal, kosao, koso, gen.
kosala) kuća razorena, ital. casalino, a
po tome valja da i mjesto gdje se baca
na gomilu sve što ne valja.

kostula 764 5775 Zore mi pisa
da će biti ital. costola, rebro.

kradba 554 kragja; ima i Stulić;
u rukopisu piše ,u kradgbi', te bi se
moglo čitati i ,u kragjbi'.

XIII

krijes 433, 1823, 1824, 1825, 1827,
2584 u Delabele (cicala) i u Stulića
cvrcak.

kriješa 1402 1826 4764 trešnja,
u Mikalje kriša.

krinčica 1829 zdjelica u Mikalje
i a Delabele (scodella), i u Stulića.

krinica 1392 1830 5809 može biti
da je isto što i krinčica a ona u Mi-
kalje znaci i jelo.

krtjeti 3285 4408 kasniti, okli-
jevati i u Delabele (tardare) i u Stulića.

krvoća 1128 grof Niko veliki Pucić
misli da je subst. ženski, i u poslovici
da se kaže da igranje dovodi do pro-
ljevanja krvi; ali bi mogao biti i adj.
krvoć, krvavijeh ociju, u Stulića krvо-
ćan, ali je tada teže razumjeti poslovicu.

kuce 2173 kúca, ima i Stulić.

kúda 245 i dr. rep, ital. coda, lat.
cauda, ima i u Delabele (coda) i u
Stulića.

kůf 3518 labud.

kuke 5778 u Mikalje i u Stulića
hmelj; ja bih mislio da su u toj po-
slovici kućine.

kùnijel, kunijèlja, 2421 2949
pitomi zec, ital. coniglio.

kupijerta 3305 krov kućni, ital.
coperta.

kuplica 1167 valja da je kakav
nakit što žene nose na glavi, prema
ital. coppa, zatjelak. N. Nalješković
(Dubr. 1871 235) ima: A. Znaš li kamo
dje se jutrošnja kuplica, ku Pera do-
nese? — B. Oto ju s' na glavu još
jutros stavila.

kužnav 819 kužan; vidi i poslo-
vicu 815.

kvartijer 1193 4359 5689 četvrt.

kvijeljati 1217.

lada 3493 u Stulića žena svome
mužu; prvi je slog kratak, jer i u
rukopisu i u Stulića stoje dva d.

larad 1640 i dr. slanina, ital. lardo.

lázanje f. pl. 3110 jerište, rezanci,
ital. lasagna, u Mikalje i u Delabele.

legin 4465 momak, magj. legény.

Lero 3622 4672.

levut 1644 Zore. rib. 9 piše da se
tako zove jedna od tri lagje na kojima
se lovi riba; ali može biti da je to
leut po Mikalji, Delabeli i Stuliću
tambura.

libro 527 knjiga.

lide 1587 ne znam što je ako nije
što je u Poljaka lyda, u Čeha lytka,
listovi u noge? Žoranić, plan. 19 b.

nad pjesmom u kojoj opisuje dragu ima
natpis: ,ća se lidosti ženskoj pristoji.

lincuo, lincúla, 624 ponjava ital.
lenzuolo.

lipsati 5756 propustiti, pogri-
ješiti.

lješto 573 1876 samo. š m. s kao
ištom.

ljetroša 424.

ljifan 5803 valja da je slon.

Lopud 1267 otok blizu Dubrovnika.

Lópujka 2076 žensko čeljade s
Lopuda.

lotar 1510 lijen.

Lovište 3267 Bogišić mi pisa
da se tako zove pristanište na dno Pe-
lješca, gdje je bila megja dubrovačka
na zapadu.

lòzanja 3026 vidi lazanje.

Lozica 3208 mjesto u Gružu kod
Dubrovnika. Dubr. 1868 177.

lučarički 5618 Bogišić mi pisa
da se u Dubrovnika zove Lunčarica
neko mjesto gdje su u staro vrijeme
Rćani prodavali ribu itd.

ludna 925 ludo žensko čeljade u
Stulića.

luk 310 kolač što se mijesi na božić
u Stulića.

lukoća 3352 u lagji krivo drvo
koje drži dno i rebro, tako mi od pri-
like tumačiše Bogišić i Zore; i u Vran-
čića 120 ima lukoća i znaci lijevča ;
ali će ovdje biti nešto treće.

luno 2113.

luža 1996 zgrada u kojoj su sta-
novali stražari gradski u Dubrovniku,
ital. loggia.

mac 3153 cf. bac.

mace 641 maca, mačka.

mačić 2295 mace.

maganja 1208 3026 4110 mana,
nedostatak, ital. magagna.

magat 1786 može biti da je po-
grješka a i u rukopisu bi se moglo
čitati ,u magazi'.

mahača 1414 zadnjica u Stulića.

makárno, makarúla, 3599 mac-
cheroni.

malac 5527 mali, ima Mikalja.

malicija 2146 pakost ital. ma-
lizia.

mani 444 1793 zaman, zaludu.

manjatur 5054 i Bogišić i Zore
pisaše mi da ne će biti ništa drugo
nego izjelica, ital. mangiatore.

mantala 143 jelo kao što ga i
Vuk opisuje, samo mi Bogišić još pisa

XIV

da se isiječe na komade kao milo i osuši.

mao 1028 mali, sada samo u složenoj deklinaciji; u nominalnoj deklinaciji, dok se u njoj govorilo, bio je prvi slog kratak u svijem padežima, jer u ruko-pisima stoje dva 1: malla dijela 2733, o mallu brašnu 5173, čast malla 406, u maloj ribi 5216.

matalo 4009 Bogišić mi pisa da je to mama čim se mataju (love) hotnice.

mengler 5469.

meštio 126 nežnam što je ako nije ital. mastello, kabao.

milolaž 1635 u Stulića milolaža, laskanje.

minca 483 3676 novac i u Stulića.

minčar 2240 u Stulića tvrdica.

mirakulo 2246 i dr. čudo.

miše 2737 mješče, mješčić.

mjën deo 2 badem, u Mikalje mjendela, u Delabele (mandorla) i u Stulića mjendeo.

mladine 3540 Bogišić mi pisa da mu se čini da se tako zovu bare kraj rijeke kad se rijeka razlije

Mleci 188 Zore mi pisa da se tako zove u Gružu kod Dubrovnika jedna kuća opkoljena vodou.

mlećanin m. mljećanin 3176 čovjek s Mljeta.

mojemuća 1599 i dr. majmunica.

mojemun 3211 majmun.

morovran 1641 biće neka ptica.

mortar 5113 u Mikalje stupa, ital. mortajo.

moskar 2134 u Mikalje moskar, mahalo, lepeče, lat. muscarium.

Mrkan 874 i dr. otok do Bobare, koju vidi.

mrkijenta 709 1793 prud, greben " moru u Stulića."

munita 3521 i dr. novac.

muselez 2383 u Stulića je varenik, vareno vino; ali ne znam je li to i na tom mjestu.

mut 2220 u Stulića mućenje.

muzuvijer 2389 u Mikalje i Delabele i Stulića opadač.

nálip 465 i dr. naljep 4796 neka otrovna trava, ital. nappello, lat. nappellus " Delabele i Stulića, u 3899 otrov.

napa 451 689 stolnjak, lat. mappa, i u Delabele (tovaglia) i " Stulića. Prvi je slog kratak, jer su u rukopisu dva p.

Nastrani hodža 5093 5094 po drugim krajevima Nasradin hodža.

naukijer 539 794 2297 brodar, ital. nocchiere, νακχηρος; ima i Mikalja naukir.

naveganje 2561 plovljenje, ital. navigazione.

ničen 2986 magj. ninesen, nema.

oborit 869 u Stulića izabran, dobar; Zore rib. 32 veli da se zove oborita riba koju gospoda jedu.

obrum 3219 i dr. mamac na koji se riba hvata " Stulića.

oćas 4435 rep, ima u Vrančićevu rjećniku (cauda).

ohrnjigati se 3330.
omuliti 2873 Bogišić mi pisa da se u Dubrovniku govori omuliti nos i znači objesiti ga kao kad se ko prevari " nadanju.

oplimati 2079 voda oplima, t. j. naraste, u Stulića.

oretvo 1523.

orlânda 1996 3091 3205 3360 3438 Bogišić mi pisa da se tako zove statua i kod nje stup na koji se penjala zastava i koji se svake godine pred sv. Vlaha februara mjeseca mazao crvennilom.

osalački 624 iz Osaonika, sela blizu Dubrovnika

osinjak 686 i dr. u Stulića gnijezdo u kom se legu ose.

osnobiti 805 potrti, oštetiti; u Mikalje oznobiti, u Delabele (distruggere) osnobiti, u Stulića oboje, u rukopisu je osnobiti.

osonuti 4305 u Stulića oslijepjeti.
ostrončine 2604 valja da je od ital. stronzare, kao ostrižine, opiljci itd., a moglo bi o biti ital. ili, te bi ostalo samo *strončine*, koje bi još bliže bilo ital. stronzo.

Oštra 3267 Bogišić mi pisa da je to rat pred Bokom kotorskom gdje je bila megja dubrovačka na istoku.

otrok 1789 dijete, ima i u Stulića, a u ovoj poslovici veli Bogišić da će biti momce koje se sada na brodovima zove mali, a koje poslužuje starije.

ovrata 1590 neka riba, ital. orata, lat. aurata, u Delabele i Stulića, u Vrančića ovrat.

ozbica 1139.

ozoja 4526.

pačić 3261 i dr. pače.

paljavac 1917 kruh od palja (mekinja) u Stulića.

XV

pantaruo 1146 viljuške u Delabele (forchetta) i u Stulića.

parati 3454 4653 činiti se, ital. parere.

parlipaje 1143 neka igra. cf. perlipaja.

parta 1898.

partuša 3994. isporedi prtuša.

patrina 3630 staklo (sud) u Stulića.

pavunski 4041 valja da paunski.

pazduh 1344 pastah tako i u Delabele (cavallo) i u Stulića.

peča 1756 2343 i dr. komad, ital. pezzo; prvi je slog kratak, jer su u rukopisima dva č.

pečica 1896 nekaki novac; u Dubr. 1868 227 stoji da je peča španjolski novac colonnato.

pele 522. Poslovica u kojoj je ta riječ govori se kao: rog za svijeću. cf. pelo.

pelica 2550 u Mikalje i Stulića korica od knjige.

Peline 3200 Zore mi pisa da se tako zove sjeverni kraj Dubrovnika; u 2021 stoji kao adjektiv.

pelo 529 4465 4667 cf. pele. prvi je slog kratak, jer su u rukopisu dva l.

Penatur 4115 Zore mi pisa da se tako zove jedna hrid kod Dubrovnika

pěntār 2041 3445.

Perlavija 1209 4700 Bogišić mi pisa da je neka Marija Perlavija bila negda na glasu ljepotica u Dubrovniku.

perlipaja 1130. cf. parlipaje.

Peskarija 4271 Bogišić mi pisa da se tako zove u Dubrovniku mjesto gdje se prodaje riba do pristaništa koje se zove Ponta.

peta, petan 4069.

petriti 2430 valja da usticati; u Stulića je petriti se.

pic' 1049 1070 Bogišić mi pisa da se to govori u igri: ko prvi reče: ,pici me prvoga', on prvi igra.

picigat 3509 valja da je kako jelo, može biti uštipci prema ital. pizzicato.

pijena 3633 može biti da je pedepta, poena.

Piko 3268 Bogišić mi pisa da sada tako zovu u Dubrovniku tvrdicu a prije je valja da tako bilo ime kakome tvrdici.

pilarski 747 4125 4473 u Dubrovniku se jedno podgragje zove Pile, a kako mi pisaše i Bogišić i Zore, Pilari se zovu ljudi koji žive na Pilama a pilarski što njima ili tom podgragju pripada.

pilo 4570 u Mikalje sud u kom se drži voda u kuhinji, te se drugi sudi peru; ima i Stulić.

piš 2986 magj. pénz, novac.

piša 2696 piče.

pitrop 5054 ἀπίτροπος, skrbnik, nastojnik.

pjetrica 3519 valja da je kamen, ital. pictra.

placa 4927 trg, čaršija, ital. piazza, platea, ima i u Mikalje.

plemen 5292 pleme, i u Mikalje tako.

pliska 3583 valja da odskok kamena od vode kad se tako baci da skače povrh vode.

pljev 2164 pljeva.

pljevnica 610 3703 3704 5307 pljevara, pljevnjak.

pljus 150 pljusak.

podskok 469 u Mikalje i u Delabele (aspido) i u Stulića poskok, zmija koja se zove i crnokrug.

podstupiti 3575 opkoliti grad kad se udara nanj.

pohabititi 3608 3618 zaprzniti oneredivši se.

pojavica 557 Zore mi pisa da je od nekoga seljaka čuo da se tako zove živinče koje nema dosta mlijeka te ne može dojiti mladeta; prije se valja da govorilo i za ženu.

pokrivaća 730 rubac što žene nose na glavi; ima i Stulić.

položaj 85 u Mikalje i Stulića, ,strane od vrata, postis' dakle dovratnik; u Vrančića osim toga još i stožer ili cep od vrata, cardo; ovo drugo i u Delabele (ganghero).

ponat 2858 4303 ital. ponto u igri, point.

Ponta 4271 Bogišić mi pisa da se tako zove mjesto kod pristaništa u Dubrovniku i samo pristanište, ital. punta.

popita 4773 5660 u Delabele (pita) i u Stulića neka bolest u kokoši na jeziku.

popršiti 3638 krilima potresti.

posjek 4827 5785 valja da je krupno mlivo.

potočiti 1112 3983 pružiti.

potohočiti 3664 u knjizi iz koje sam uzeo tu poslovicu lako može biti štamparska pogrješka mjesto potokočiti.

potokociti 3665 vidi potočiti.

potovi 5054.

XVI

potur 3390 3397 3945, valja da
je potucanje, i otići poturom valja da
znači turiti se u svijet, tumariti, potući
se po svijetu.

površ 2412 u Delabele (cime) i u
Stulića vrh brda.

poždrojevići 3116 nahvalice
izvrnuto od Paštrojevići.

Pracat 5719, Pracatov 3924.
Bogišić mi pisa da je Miho Pracat bio
bogat Dubrovčanin od prilike XVI
vijeka, o kom se pripovijeda ovo: prvi
put sagradi brod i razbije mu se; tako
i drugi put, te on osiromaši. Ali jed-
nom šetajući se po vrtu ugleda gu-
štericu gdje se penje uza zid: dogje
do po zida, pa padne; drugom tako-
gjer, ali trećom uspne se. To ga ohrabri,
te uzajmi novaca i sagradi brodi otide
u Indiju i veoma se obogati. On je
ostavio republici golemo blago i sagra-
dio općinski dvor, gdje i sada stoji
njegova statua.

prekorijen 1457 kao davnina;
u Stulića ima ,to je bilo u pre kori-
jena‘ i znači mu od kako je svijeta, i
,nije mi u pre korijena‘ i znači nije
mi rod.

prdač 4806 4872 prdež.

prga 5064.

Prijeka 2281 3200 5601 valja da
se misli ulica u Dubrovniku koja se
sada zove Prijeko.

prilijepati 3765 prianjati.

priljepak 1609 3787 u Mikalje
isto što i lupar; ima ga i Zore rib.
22 i veli da je ital. porchetto.

pripsiti 1679 valja da ispovati.

pritroša 1111 ondje protumačeno:
primješa.

proskombinati 3829 ital. com-
binare sricati; kako mi reče knez Niko
veliki Pucić, u Dubrovniku se govori
ta poslovica kad ko pogriješi u računu,
te mu valja iz nova računati.

pršiti 5768 valja da srditi se.

prtuša 3330, isporedi partuša.

prucati se 3850 u Mikalje i u
Stulića ritati se.

pruđijes, prudijèsa 5092 konop
kojim se lagja veže za kraj. Zore rib. 5.

prug 2929 3851 u Mikalje i u
Stulića skakavac.

psić 1528 pašće, kuče, u Mikalje i
u Stulića.

pukahanipukast 3896 što i
puki, t. j. isti, čiti, samo u jačem
smislu.

pur 3895 biće cist, ital. puro.

pura 168 3273 prednji kraj od
lagje, lat, prora; ima i Mikalja; prvi
je slog kratak, jer su u rukopisu dva r.

pustančina 1618

pustijerna 1822 Bogišić mi pisa
da se tako zove u Dubrovniku jedan
ugao gradski gdje su negda bila stražnja
vrata, porta posterula.

raba 7 1460 3192 sluškinja, i u
Vrančića (serva) i Mikalje i u Delabele
(serva) i u Stulića; prvi je slog za
cijelo dug, jer je svuda samo jedno b.

ranav 691 ranjav, tako i u Mikalje.

rašica 1293 i Bogišić i Zore pisaše
mi da ne će biti ništa drugo nego du-
brovacko domaće sukno; a tada je dem.
od räša, koja im i u Vuka.

razdizati 2158 ražizati m. ra-
žlizati.

razimati 4807 uzimati te raz-
davati.

ražnjanić 3431 ražnjić, u ruko-
pisu je napisano tako da bi trebalo
citati ražnjanik.

Reno 1912 može biti da je u ruko-
pisu pogrješka m. beno, lud čovjek; ali
isporedi Remo 3939, Rero 5183.

ričija k 5758 neka mreža u Stulića;
Zore rib. 41 rečijak.

riješki 2478 riječki, t. j. Rijeke
kod Dubrovnika.

rijez 1049 4199 Bogišić mi pisa:
kad djeca igraju na mjendele itd., učini
se rijez preko koga nije slobodno pre-
stupiti igrajući; i dok jedan igra,
drugi ga na to opominju govoreći: ,i
ne pic od rijeza'.

rofijana 2557 podvodnica, ital.
ruffiana.

rogatija 436 u Dubr. 1868 227
kaže se da se tako zove dar koji se
pošlje kome s mora.

rogobora 3032 3278 žamor, vika,
buka u Delabele (strepito) i u Stulića.

rohoč 3968 može biti da je rohav
(ospićav) čovjek; a u Stulića ima roho-
lan i znači ohol.

romàzîn, romazína 751 3969 prije-
vornica, ima i Mikalja.

rotno 5053 u Mikalje teško, zlo;
u Stulića rotan, zao.

rùcela 827 2478 Bogišić mi pisa
da se za dobar kruh veli da je rumen
kao racela, a Zore da se tako zove naj-
bolji kruh; u drugoj je poslovici neko
žito.

ručinčić 5266 ručinik, ručnik.

XVII

run 3416 runo; tako i u Vrančića
(vellus) i u Mikalje i u Stulića.

rup 4888.

rusag 30 4613 država.

sambeče 1129 u Stulića (I 505)
na sambeče znači na jednoj nozi; drugi
je slog dug.

sapur 2068 kus, slast, ital. sapore.
sebica 580 Bogišić mi pisa da je
neuka sluškinja, a i djevojka je u toj
poslovici sluškinja.

sedmine 1893 biće daća na tom
mjestu.

Sejankov konj 1323 to je konj
nekoga Rimljanina Seja, equus Sejanus,
o kom su pripovijedali Rimljani da je
s njega bio nesrećan svak ko ga je
imao, te je u njih bila poslovica: ille
habet equum Seianum, ili kako stoji
u Grifona u knjizi koju sam naprijed
spomenuo: est Seiani possessor equi.

senjati 4073 bilježiti, italijanski
segnare.

serati 4074 valja da sputiti ital.
serrare.

servati 4075 valja da služiti ital.
servire.

Silerijan 948.

Siviljanin 2075 iz Sevilje u
Španjolskoj.

sjevače 4109 u Stulića dva drveta
što se metnu uzduž preko načava kad
se brašno sije, sjevaljka.

sjevernica 4110 u Delabele (kod
riječi bossola) i u Stulića (kod riječi
busula) magnetna igla.

skačati 4111 biće poginuti, pro-
pasti, ital. scacchiare.

skala 37 ljestva, ital. scala.

skapular 766 u fratara ono u
gornjoj haljini što im stoji oko vrata
i niz pleći, ital. scapolare.

skarabež 1087 3732 gundelj, ital.
scarafaggio.

skazan 3228 u Stulića prilika i
prića.

skogjalac 5772 koji kupi dugove.

skogjavati 528 kupiti dug, iz-
goniti, ima i u Mikalje.

skornja 3352 5187 5601 čizma
u Vrančića (ocrea, gdje je škornja), u
Mikalje i u Stulića; isporedi škornja.

skurijenča 1347 u Zore rib. 19
neka riba koja se zove i skoranča, a
to je u Vuka ukljeva.

siončar 13 valja da zulumčar.

smaš 3927 u Delabele (appetito) i
u Stulića volja na jelo.

smička 5497 valja da je igra mice,
lekovi, ili zamka.

smrčka 324 327 1090 smrekinja,
rod od smreke.

soklin 4273 valja da je vrečica,
sacculus.

sōrta 1278 2256 3843 rupa i u
Mikalje i u Stulića.

sparožine 2519 2520 grof Niko
veliki Pučić reče mi da se tako zove
račvast trn koji se metne pred slavinu
da ustavlja kominu da bi moglo samo
vino teći.

spenga 655 spuga, sungjer.

spengjati 4174 potrošiti, u Vuka
spendžati.

spicar 5265 u Mikalje ,kramar
koji prodava slatka korijenja i lijeke',
bakal, ital. speziale.

spužolina 4269 ljuska spuževa,
u Stulića spužalina.

srčak 4475 što se u jedan put srkne,
i u Stulića.

strigoč 3968 u Stulića tko bez-
obrazno gleda, ali ne znam hoće li to
biti u toj poslovici.

strijež, striježa, '486 4290 5414
mala ptica koja se zove i carić, i u
Mikalje i u Delabele (re d'uccelli).

striježić 470 strijež.

strikiti 2443 Bogišić mi pisa da
je to igra u kojoj se igraći skrivaju
nalik na drugu koja se zove ,na skri-
vice'; počinje se riječima: ,strikiti
mikiti'.

strmelj 3567 u Mikalje i Stulića
što i stršljen.

stumbice 2935 biće mjesto stun-
bice, staro stunje, koje ima i Vrančić
(gratis) i Mikalja i Stulić, badava,
mukte.

surla 353 626 svirala i u Vrančića
i Mikalje i Stulića.

snšak 5708 Bogišić misli da bi
trebalo šušak, a to je, veli, osobita
vrsta krpelja, koji mori stoku; u Stu-
lića je taj krpelj šušac.

sut 3208 4312 sveti.

svrdonica 2025 svirala u Delabele
(fauto) i u Stulića.

šalac 5556 šaljivac u zlom smislu,
lakrdijaš, ima i Vrančić (scurra) i Mi-
kalja i Stulić.

šegin 4465 magj. szegény, siromah.

šele 522, šelo 529 4466 4467.

šige 4470.

šik 4171 5734 u Stulića što i šip,
vrh, šiljak.

b

XVIII

šiljkati 700 2300 šiljkom bodući goniti; u prvoj od ove dvije poslovice stoji u rukopisu siljkat'.

škornja 3221 5082 vidi skornja.

špōtica 1822 šala.

šturak 3596 3602 neki skakavac, gryllus u Mikalje i Stulića.

tābulica 3829 valja da dašćica na kojoj se računa.

takmen 3448 jednak, nalik, u Mikalje i Delabele (simile) i u Stulića.

taman 2727 4640 rekao bih da je na oba mjesta lud, ima i u Mikalje i u Stulića u smislu malo drugačijem.

tambrлина 1281 bubanj u Mikalje.

taplun 2147 5786 vranju Stulića.

těhara 310 neki kolač uskršnji, u Stulića.

tjelica 1093 1799 2998 4190 4516 5688 5779 zadnjica, Bogišić mi pisa da se sada ne govori u Dubrovniku, a ni u tjećenicima ne nagjoh.

todur 5054 u Mikalje, branitelj sirota, tutor.

torala 369 nekakav kolacić, u Stulića toralica, panis genus ad formam anuli'.

tovarnica 1406 3373 samar.

tōvjerna 2927 5204 krema, ital. taverna; ne mogoh doznati treba li tovjerna ili tovijerna, pošljednje je ostalo u 5201.

tovjernarica 981 kremaricu.

tramentina 3765 i Bogišić i Zore pisaše mi da se govori trementina, a to ima i u Stulića, ital. trementina, resina terebinthina, terpentin.

tramontana 1282 ital. tramentana, sjeverni vjetar.

trat 3413.

travnik 997 5081 mjesec travanj, april.

tri čavla 4115 Bogišić mi pisa da se tako zove u Dubrovniku kraj mora krš s tri vrha: ko skoci u more s trećega vrha ili čavla to je junak megju plivačima.

trīgla 3713 riba koja se zove i barbun. Zore rib. 18; u Vuka trglja.

trnuti se 2314 dotaknuti se, može biti da bi trebalo tarnuti se.

trtjeti 3285 u Stulića trtati tumarati.

tunja 4239 u Stulića konolac.

tupić 1523.

tuto 204 ital. sve.

uburitise 3388 poburiti se.

uhabiti se 2516 3487 3788 vidi pohabiti.

ukuniti se 3431 Bogišić mi pisa da je čuo od nekoga stara Dubrovčanina da znači utišati se.

ulihati 1015 valja da dolihati.

upengati 2696 3)12 pisati bojom, malati, ital. pingere, i Mikalja ima pengati.

urka 1789 5540 Bogišić mi pisa da se tako zove velik brod holandski.

usporena 745.

uši 449, uši od trgovca veli Mikalja da su, aures sapientissimae i. patientissimae'.

uta o 5201 šupalj, probušen, u Mikalje i u Stulića utli.

uvadica 3660 običaj u Delabele (abito) i u Stulića.

uzlotriti 5675 učiniti lotrijem, lijenijem, ima i u Stulića; u Mikalje uzlotriti se.

uzoctiti se 5583 obratiti se u ocat.

vaoga 3895 neka morska trava, u Stulića i Zore, rib. 17 voga, ital. alga.

vaši 2521 dvije grede sastavljene dvjema manjima, koje se podmeću pod brod kad se spušta u more ili izvlaći na suho. Dubr. 1868. 174 176.

vazan 5549 valja da je stsl. vaznib, sreća.

vedaš 83 u Stulića stare stvari.

veh 126 valja da mjesto vetah, ali, mi je cijela poslovica nerazgovijetna, veska 2640 5406 imela, lat, viscum u Delabele (vischio) i u Stulića, u Mikalje vesak.

veža 2542 u Zore rib. 19 neka riba, ali ne znam je li to i ovdje.

vota 935 ital. volta, mah, što se učini u jedan mah.

vrpora 4022.

vrvoč ili vrvoča 1128. isporedi krvoca.

vuhovati 4866 u Stulića licemjeriti.

vuhven 465 5584 lukav, prijevaran u Stulića.

vukovit 3969.

zalih 2376 zališan, preobilan.

zdenjati 5803 rasrditi se, ital. sdegnare.

žiti 5960.

žvati 3679 žvatati.

A i B tko god ne umije, starijem se oprijet' ne smije. Z.

A koliko je mjendela tak? Z.

A kordovani ostaše u pazaru. Z.

A lijepe glave! nu ne ima moždana. D.

5 A lje mačka za mišima. Z.

A lje Petric krutinicam. Z.

A lje raba o uštipku. Z.

A ostalo nadmećuć odbi' mi, ili odnimi. D. u rkp. nadmetieć.

A rep komu će? Z.

10 A tko je, tko Eleni ne zavidi? Z.

A tko zna do boga? Z.

Ah moj djede, moje teško breme! ni te mogu nosit' niti ostavit'. D.

Ahmet paša slonćar, Ahmet paša sve kriv. Z.

Ako bi koza tajala, ali ju rog ne taji. D.

15 Ako bog da, daće i gospa. Z.

Ako budeš svudar, ne ć bit' nigdje. D.

Ako car da, ali Buća ne da. D.

Ako crv ga je oblačio, drugi ga je crv izio. D.

Ako crveta, ali ne oznri. D.

20 Ako dobro izhodi naprav, iziće i naopako. D.

Ako dužnik umre, dug na nogah ostaje. D.

Ako ga ne imaš u ulištijeh, ko ti ga hrani u ustijeh? D.

Ako ga zmija pecne, ali ga svojijem mesom izliječi. D.

Ako gaće ne skvasi, ribe ne uhiti. D.

25 Ako gluh ne čuje, a on promisli. D.

Ako gora ne će ktebi. a ti knjoj. D.

Ak' grešnika budeš oći. ko m' će. bože. dat' pomoći? D.

Ako hoć bit' dobro služen, sam se služi. D.

Ak hoć ljudem ugoditi, rec što mogu razumiti. D.

30 Ako hoć slatko. podnosi i grko. D.

Ako hoć znat' koliko je vrijedan dukat, išti ga imat'. D.

Ako hoćeš bit' zlo poslušan, plati unaprijeda. D.

POSL.

1

2

Ako hoćeš da se o tebi govori dobro, nikom ne govori zlo. D.

Ako i uzmobudeš što hoćeš, nemo' činit' što hoćeš. D.

35 Ako i zlo činiš, dobro govori. D.

Ako ih vele okoti, ali ih malo odhrani. D.

Ako imaš skalu za sit', čemu išteš čelo (konop)? D.

Ako iskubeš komaru nožicu, iziće mu i crijeva. D.

Ako izevjeta, ali ne ostane. D.

40 Ako izvratih kožu naopako. D.

Ako ja zlo učinih, ja i suze prolih. D.

Ako je hitnja, nije sudnji dan. D.

Ako je jezik sagriješio, nije srce. D.

Ako je kolac, daj da je oštar. D.

45 Ako je koza i malo grizla, nije malu štetu učinila. D.

Ako je malahan dan, dugo je godište. D.

Ako je malo mlijeka, ali je blizu rijeka. D.

Ako je nevolja zlo trpjet'. nije zaboravit'. D.

Ako je ovo u sirovo, što će bit' u suhu? D.

50 Ako je prasac u brlog. D.

Ako je preša, nije sudnji dan. Db. prescia.

Ako je rusa, procaptjeće. D.

Ako je s večera zima, core ne čekam. D. u rkp. dodano vele veća corom.

Ako je tebi ljubko, ali meni nije mrsko. D.

55 Ako je vjernije oko, ali je službenije uho. Z. u rkp. poprarljano ali je uho službenije.

Ako je zločes Miljenko, ali je dobra Radjenka D.

Ako je zrnce i malo, ali je papreno. D.

Ako kokot i pije, ali na boga gleda. D.

Ako koza i taji, rozi ne taje. D. u rukopisu taju.

60 Ako laž i omrkne, ali ne osvane. D.

Ako laž osvane, nu mraka ne čeka. D.

Ako ludi i poćne, ali ne dovrši. D.

Ako me si privario u golu, ne ćes u kosmatu. D.

Ako me stigneš, da me skubneš. D.

65 Ako mi brat kozle odnosi, ono mi je vuk; ako mi vuk kozle donosi, ono mi je brat. Db. lupo.

Ako mi vuk kozliće donosi, on mi je brat; ako brat kozliće odnosi, on mi je vuk. D.

Ako mjesec koji dan izgubi, ne izgubi ga godište. D.

3

Ako mo's što hoćeš, za što ćeš što ne možeš? Z.

Ako može hranit' popa, može i djaka. D.

70 Ako nagješ, da uzmeš. D.

Ako naš'o prijatelje nove, ne zaboravi stare. D.

Ako ne bude drugoga staroga svata, ti ćeš biti. D.

Ako ne će božić kaše. djeca će. D.

Ako ne će moljen, a on će gonjen. D.

75 Ako ne mož' s prosuljice u vodu, nemoj u oganj. Z.

Ako ne možemo kako hoćemo, a mi ćemo kako možemo. D.

Ako ne možeš jedriti, a ti vozi. D.

Ako ne načiniš, ne išteti. D.

Ako ne poćneš, ne ćeš ni svršit'. D.

80 Ak' ne zna u gusle. a ti daj mu talambas. Z.

Ako nebo pade, sve će prepelice podušiti. D.

Ako nemoć ne umori, a ona razbludi. D.

Ako nije rgja, a ono je vedaš. D.

Ako nije ti dosta, ni more slano. Z.

85 Ako nijesam nevjestom bila, a ono sam iza položaja gledala. D. u rkp. iza poloza.

Ako nijesi dužan, budi jamać. D.

Ako oko ne vidi, srce ne žudi. D.

Ako poznaš dobru travu, stavi ju prvo na tvoju ranu. D.

Ako pukne, da ne isteče. D.

90 Ako puta k moru ne znaš, rijeka ti provodić. D.

Ako rekoh, ne posjekoh. D.

Ako s lisicom obćiš, stavi pamet da se ne ulisićiš. D.

Ako sam grešnik, nijesam odpadnik. D.

Ako sam i speta, nijesam uzeta. D.

95 Ako sam ubog, nijesam nebog. D.

Ako se ne ć' omučit', ne ć' bit' mlinar. D.

Ako se ne puha, oganj se ne čini. D.

Ako se ne umiješ čuvat', ko će te čuvat'. D.

Ako se ne uzdaš, ne ć' bit' privaren. D.

100 Ako se nijesmo ljubili, a ono smo se celivali. D.

Ako se razbi lopiža, piljei kamo su? D.

Ako si me oprlio ugljenom, ne ćeš glavnjicom. D. u rkp. glavnicom.

Ako si me privario na golu, ne ćeš na kosmatu. D.

Ako si meso izio, a ti kos' glogji. D.

*

4

105 Ako si sam zamrsio, sam i odmrsi. D. *u rkp* zamršio — odmrsi.
Ako si vran, mrcine čekaj. D.

Ako su se prsteni izgubili, ali su prsti ostali. D.

Ako su brzi volovi, ali je zemlja dijeljena. Z.

Ako su brzi volovi, zemlja je dijeljena. F. 56.

110 Ako su potrebni konav'oski vojnici, nu se i brez župskijeh šte-
točnika proći ne more. Z.
Ako su u tebe ključi, ali su u mene torbice. D. *u rkp*. u tebi
— u meni.

Ako su volovi brzi, ali je zemlja dijeljena. D.

Ako svoj i vodi nad jamu, ali ne u jamu. D.

Ako tako hoć', tako ti budi. D.

115 Ako te zovem, ali te ne poženem. D. *u rkp*. požem.
Ako ti je crevlja tijesna, čemu ti je svijet prostran? D.
Ako ti je mučno, a ti glavom o kami. D.

Ako ti nije dosta, ni more slano. F. 139.

Ako ti od mene veoma, a ja ću većma od tebe. D.

120 Ako ti ukažem vrata, naćeš kuću. D.
Ako u raj ne će, u pakao i mole, reče bezumnik. Z.
Ako u zvono čobo ne tegne, ne će i kad zvoniti. D.

Ako uloviš, ne hvali se, da ne izgubiš noseći. D.

Ako utečeš od požega, ne ćeš od ožega. Z.

125 Ako uzišteš, naćeš. D.
Ako veh je meštio. D.
Ako vuk dlaku promijeni, ali ćud nikada. D.
Ako zla susjeda ne možeš odselit', a ti se odseli. D.

Alajbegova slama. D.

130 Ali car ali osao. D.
Ali ću uskrsnut', ali poginut'. D.
Ali dinja ali tikva, treba ti je gristi. D.
Ali djevici svoj god. ali svoj bog. D.

Ali Hero o rutinici. Z.

135 Ali je meni golo nad ušima? D.
Ali je roba u šipku? D.
Ali je stara ali mlada, ali je meni draga. D.
Ali je triba popovat', ali gospodovat' D. *u rkp*. popovit.
Ali kučka ubi', ali žrnji razbi'. D.

140 Ali lopiža k kačulu, ali kačuo k lopiži, svegj lele lopiži. Z.
Ali po šiji, ali po vratu. D.

6

175 Bi' zlo da je gore, a dobro da je bolje. D.

Bije sedlo tko ne može konja. Z.

Bijedna ti kola, kad ti nijesu dvoja. Z.

Bijele mjedi za crnijeh dana. Z.

Bijeli mire Stonjskijem morem. Z.

180 Bijelo je jaje, a od crne je kokoši. Z.

Bijesnom nogom tlači slavu. D.

Bio je i na dnu i na vrhu. Z.

Bio je i on s Markom Kraljevićem. Z.

Bio je njeki, sad ga nije; biće novi, i ne će ih bit'; druzi će
doć, ali će i oni proć'; i tako svakomu svoj rok dohodeći
prohodi. Z.

185 Bismo i mi pod Trojom. Z.

Bit' lačan čini hvalit' kuhača, ištom da je pospješan. Z.

Bit' na dobru skoku. D.

Bit' u Gružu a ne vidjet' Mletke. Z.

Biti vogjen za nos k'o kljuse. Db. cavallaccio.

190 Bit' za poslom kako igla. D.

Bječva lijepa gube ne liječi. D.

Bjelojužnji jaganjci po moru se trkaju. Z.

Bježećem neprijatelju čin' prostran put. Z.

Bježeći od groma munja me opali. Db. ² suono.

195 Blago dijete i dvije majke posisa. Z.

Blagodaran iskrnjemu ima boga druga u svemu. D.

Blagu dne i ptice se u gori vesele. Z.

Blazni zmiju u skutu. Z. u rkp. blazi.

Blažen ko sv'e grijehe pazi a u tugje ne ulazi. D.

200 Bliža nam je Eva neg Adam. Z.

Bliže je gruba lijep neg gveroka slijep. Z.

Bliže je košulja negli dolama. Z.

Bliži nam je Noe od Adama. Z.

Bob varen, bob pećen, t(u)to fava, jedan bob. Z.

205 Bog je s onime koji stoji š njime. D.

Bog lako gre, ali brzo stigne. D.

Bog lako hodi, ali teško stupa. D.

Bog ljudi stvara, a sami se klagjaju (kolju). D.

Bog mi te uklonio muha zadarskijeh i djece dubrovačke, buha kotorskijeh i mladosti bračke. Z.

210 Bog ne plaća ni u petak ni u subotu, neg kad je njemu drago. Z.

7

Bog ne plaća svaku subotu. D.

Bog sreću dijeli. D.

Bog ti u družbu a vjetar u službu. Z.

Bog u tebi govori. Z.

215 Bog vidi opačinu kroz debelu oblačinu. D.

Bog vlada zvijezdama, a zvijezde nama. Z.

Bogastvo udi onomu ko ga u dobro ne opći. D.

Bogastvo zlo stečeno do malo trpi. D.

Bogat, a nit mu je ostalo nit je stek'o i žive. Z.

220 Bogat je ko nije dužan, a mlad ko je zdrav. D.

Bogat je tko u drugoga ne iste. Z.

Bogat kako hoće, a ubog kako može. D. Db. come, bez a.

Bogat nije tko ima od više, neg komu ništa ne lipše. Z.

Bogat prid svijetom zlo, ako ubog pred bogom. Z.

225 Bogata i vrag dobro hoće. D.

Bogatac je nedarovit kako stabar neplodovit. D.

Bogom boga ne svjedoči ki ga zlati, neg ki ga štuje. Z.

Bogu bogovo, a cesaru cesarovo. D.

Bogu na sudnji dan drag kralj je pravedan. D.

230 Boj se po tmi mraka hlapavoga, čuvaj se ugljena pokrivenoga. Z.

Bolja je lisica sjedeća negli vuk sjedeći. D.

Bolja je mirna veriga neg nemirna šibika. Z.

Bolja je šteta dogovorna negli koris' samovoljna. D.

Bolja kos' gorem psu. Z.

235 Bolje butko kagjen. D.

Bolje čavle pravit' negli jamce hitat'. D.

Bolje činit' s vragovi negli s popovi. D.

Bolje da ni u vijek ko je hud izdajnik. D.

Bolje danas jaje neg do godišta kokoš. D.

240 Bolje dat' vunu negli oveu. D.

Bolje dobro djelovat' neg se oda zla varovat'. D.

Bolje i kad neg nikad. D.

Bolje j' jestit pjeneze neg svoje meso. D.

Bolje je bit' bez pjeneza neg bez pameti. D.

245 Bolje je bit' glava od gere nego kuda od cipola. Z.

Bolje je biti kuda od smuduta negli glava od gere. Z.

Bolje je biti ludu negoli hudu. D.

Bolje je brabac u ruci neg soko na prici. Z.

Bolje je časno umrijeti negoli zlo živjeti. D.

8

250 Bolje je da t' reku: lakomče, negli: neimanče. Z.

Bolje je danas jaje neg sjutra kokoš. Db. gallina.

Bolje je dati pomoć negli ju iskati. Z.

Bolje je dať vunu negoli oveu. Db.² pecora.

Bolje je dobar glas negoli zlatni pas. D. F. 64: negli.

255 Bolje je dobra smrt negli zao život. Z.

Bolje je dobro djelovat' neg se oda zla varovat'. D.

Bolje je doć' kasno na gozbu neg zaran na kavgu. F. 98.

Bolje je golem prijatelj neg gotova jaspra. Z.

Bolje je i gje i kakvo negli nigdje nikakvo. Z.

260 Bolje je i kakvo neg nikakvo. Z.

Bolje je i malo s blagosovom negli i dosta s proklestvom. Z.

Bolje je i ne počet' neg u najbolje doba puštat'. D.

Bolje je i prijatelj na blizu neg i brat na daleko. Z.

Bolje je i slijepo negli zlo lijepo. Z.

265 Bolje je inati vrabea na ruci neg sokola u polju. D.

Bolje je jaje sada negli kokoš do godišta (do paka). Z.

Bolje je kad god neg nigda. D.

Bolje je kućine kupovat' neg zlato prodavat'. D.

Bolje je malo a dobro negli vele a zločesto. Z.

270 Bolje je manje neg veće izgubit'. D.

Bolje je Martinov blagosov nego papino proklestvo. Z.

Bolje je oca ženit' negli mater udavat'. Z.

Bolje je rekši istinu bit' primožen negli lažuć bit' celovan. D.

Bolje je s pticam po gori negli s mišim po tamnici. Z.

275 Bolje je slijepo neg odveće lijepo. Z.

Bolje je sto krat zaerljenit' negli jednom ublijediti. D.

Bolje je svoje i lijeno negli tudje i hrlo. D. Z.: nego.

Bolje je u snopu požnjeno neg u klasu pohvaljeno. D.

Bolje je umrijet' bez djece neg po smrti ostavit' zle sinove. D.

280 Bolje je umrijet' neprijateljem negli živjet' neprijateljem. D.

Bolje je veće puta ostrić' neg jednom odrijet'. Z.

Bolje kamenje mećat' u more negli zaludnje riječi. D.

Bolje košulja neg suknja. D.

Bolje mu je neg popu dumanskomu. Z.

285 Bolje osla gonit' neg sam breme nosit'. D.

Bolje oslek negli doslek sa zetom. Z.

Bolje plaha krotiti negli krotka plašiti. D.

Bolje pohodit' negli bit' pohogjen od liječnika. D.

9

Bolje pritrpjet' negoli zlo patit'. D.

290 Bolje rukom negli dušom platit'. D.

Bolje s mudrim orati negli s ludijem vino piti. D.

Bolje samost negoli zla družba. D.

Bolje se i iz po puta vratiti. Z.

Bolje se jednom zaerljenjet' neg sto krat blijedjet'. Z.

295 Bolje sirotom se zvati neg zla oca imati. D.

Bolje situ kopat' negli lačnu plakat'. D.

Bolje star negli starić. D. u rukopisu je stačić pa mu dodano starić.

Bolje stoke ali imanja ni do sveta djelovanja. D.

Bolje što godi nego ništa. D.

300 Bolje u bah neg u tamnicu. D.

Bolje vidi čovjek u tugj pos'o neg u svoj. D.

Bolje za starijem papat' neg za mladijem plakat'. D.

Bolje znano zelje jestit. D.

Bolji je os'o gonjen negli moljen. D.

305 Bolji je razum negli snaga. D.

Bolji je razum neg imanje. D. u rukopisu nad razum natpisano znanje.

Bolji mudri jes' protivnik neumjetni neg prijaznik. D.

Bolnu se govori: hoć? a zdravu: na. Z.

Božić konja ne jaše, neg komu ga je bog d'o. Z.

310 Božić lukove, uskrs tehare mijesi. Z.

Božić zimu zastupa. D. Z.

Božićnje gere prodava. Z.

Božićnje noći a Hini dni. Z.

Božji ti je on kokotić. Z.

315 Braću razmi godišta ništo ne rastaje. Z.

Bradu ni tobolac nikad u tugje ruke. Z.

Brat brata nad jamu vodi, ali u jamu ne meće. Z.

Bremena su okolita. D.

Briči hitro brez sapluna. Z.

320 Briga priga čovjeka. D. u rukopisu prigka.

Brijeme a na brijeme; s bremenom sve, a ništa bez bremena. Z.

Brijeme goni brijeme. Z.

Brijeme i rodni dan nikad se ne vraćaju. Z.

Brijeme i smrčke prodava. D. u rukopisu smrka.

325 Brijeme kad godi mati, a kad godi maćeha. D.

11

Cari se džilitom a Jegjupci kamenom (kukom) umeću. Z.

Celivamo se k'o prijatelji, a toboci k'o krvnici. D.

Celov ukraden vas je meden. D.

365 Celun', ter postavi. D.

Celunućeš u prag. D.

Cicu mimicu, na konjicu. Z.

Cičat' kako zmija u procijepu. D.

Cijena kako torali: četir mjed. D.

370 Cijena sve načinja. D.

Cijeni cijenom, a mjeri mjerom. D.

Cijeni se u nepotrebi za ne priplaćat' u potrebi. Z.

Cijepa dlaku na stotero. Z.

Cijepa mu drva na ramenu. Z.

375 Cijepat' dlaku na dvoje, ali na pola. D.

Cijukanje ti slišim, ma ti gnijezda ne nahodim. D.

Cipoli poskaču a srdjele ostaju. D.

Cjeć jednoga čavla izgubi se ploča, a cić ploče konj, a cić konja konjik. D.

Cjeć smrti od tovara vuk ne gubi ništa. D. u rukopisu cjeć smrt, koje ne će biti samo pisarska pogrješka.

380 Cjeć zla susjeda ne razvrzi gnijezda. D.

Cjepaničkijem uljem izvid'o ga je. Z.

Cjerit' se kako ribarova kučka. D.

Cori junak u kokote. Z.

Corna se je za družinu frustala. D.

385 Crepje more jankom. Z.

Creplje more ožicom. Z.

Crevja razdrta, ali cijela, bolja je na nozi neg u ruci. D.

Crkovni je najsilniji prah. Z.

Crn je kako vrag. D.

390 Crn obraz u svitloj haljini crnji se vidi. D.

Cr(n) pas, bio pas, sve psi, ter psi. D.

Crn ti obraz megju drugam. Z.

Crnca štitni od sunca da ne ogori. Z.

Crnca umiva. Z.

395 Crne oči hvaljene su. Z.

Crnji su od Konavljana. Z.

Crno ako je lijepo, lijepo je. Z.

Crno oče iz daleka se vidi, a bijelo kljunmi privari. D.

12

Crv i tvrdo vrti drvo. Z.

400 Crv od ljepira a ljepir od crva. Z.

Crvi bi se pod njim učinili. D.

Curin zaklad. D.

Cvijetju je vjetric mama a krepostju hvala. Z.

Cvjetunice nezdrele, kad se meče, budu zdrele. D.

405 Čas' mala, ma u brijeme. D.

Čas' od neprijatelja nije čas'. D.

Časna haljina sramote ne pokriva. F. 99.

Časna smrt proslavi vas život. D.

Čaša iza čaše, a iza čaša istina. Z.

410 Čaša iza čaše, a napokon istina. Z.

Čav'o ki ne drži mani zabijaš. Z. u rkp. vani.

Čavka i zla žena što se veće pere, to je crnja. F. 48.

Čeka te meštar Vjetrilo pod Boninovijem. Z.

Čeka vuka na prohodu. Z.

415 Čeka zimu u popretu. Z.

Čekaoniku svaki čas godište se čini. Z.

Čekaju te klopci i zvonci. Z.

Čemu bi rpa žita, kad se ne bi jela? F. 137.

Čemu je babi zrcalo? F. 95.

420 Čemu je blago brez čovještva? čemu i dan brez sunca Z.

Čemu je kazat' ranu, kad ne ć' da ti ju lijeći? Z.

Čemu je svijeća, kad nije oći? F. 138.

Čep zatisnut' kad je vino izteklo. D.

Čepljuska ljetroša, godine se ne boji. Z.

425 Česa nije čovjeka želja, toga i ne žudi. D.

Česa nije, ni ime ne ima. Z.

Česta kaplja kami izvrti. Z.

Čestijem sitom prosijan. D.

Čestiti domom stoje. D.

430 Čestitost oslova u duzijeh je ušima. Z.

Često prisije tem ki oblo ije. Z.

Češati tugji srab. Db. impacciare.

Češe krijesa, neka kriješti. Z.

Češlja kozju vunu. Z.

435 Četiri, četiri, ništo Mihu većeri. Z.

14

Cuka koza po lugu, a za ludu. D.

Da bi tako pšenica po pet. Z.

Da je dobar zaim. i žene bi se zaimavale. D.

475 Da je na Mljetu, im'o bi kuću djeti. Z.

Da je s(r)ce od gvozdja, nu bi ga zlato razlupilo. D.

Da kokoš kunu kolje.

da ovca vuka nosi.

da os'o župski leti,

da lupare slijepac lupa.

da mlada za starijem huka.

čuti nećeš od živa duha. Z.

Da može mahnit za dan bit' čitav da proplače, a čitav za čas
doba mahnit da odahne. Z.

Da mu je drača pod nogam a ploča nad glavom, nek ne može
ni gori ni doli. Z.

480 Da mu se rodi vino i šenica bjelica i muška sva dječica. Z.
u rkp. mjesto sva dječica dodano glavica.

Da ne bi orla, rgjavo bismo prošli. F. 47.

Da nijesu dobri ključi, ni gradovi se ne bi zatvorali. D.

Da nijesu ovako cijenu riječi, manje bi laža bilo za mincu. Z.

Da ruka misao dosegnut' more, svijet bi bio užeženo more. Z.

485 Da se pos'o ima dvaš učinit', svak bi bio mudar. D.
Da se riječi kupuju, manje bi ih bilo. Z.

Da se riječi kupuju, manje bi ih se govorilo. D. Db.² parola,
bez ih.

Da se zna zemlji zakon. Z.

Da su dobri zajni, i žene bi se zaimavale. Db.² moglie.

490 Da te nijesu ose izpecale? Z.

Da ti uši čuju što ti pete vide. D. Db.² orecchia: vidu.

Daj da sloveš. D.

Daj meni sreću, a znanje komu ti drago. D.

Da' mi danas jedno, a išti on dan dvoje. Z.

495 Da' mi sad jaje, a daću ti pak kokoš. Z.

Daj mi sad janje, a dać ti ću na jesen brava. Z.

Daj mi sreću, a stavi me u vrecu. D. Db. sacco.

15

Da' mi sreću, i metni me u vreću. Z.

Da' naprijed za bit' gore služen (za ne bit služen). Z.

500 Daj zlu što možeš za ne dat' mu što i ne možeš. Z.

Daleko je od čuvenoga do vidjenoga. D.

Daleko od oći, daleko od srea. D.

Dalekomu pomorcu tutuma u tobocu. Z.

Dalo mu se u dobar zajam. Z.

505 Dan za danom, a cilj za ciljem do konca. Z.

Dan za danom, a iza dana dan. Z.

Dan za noćim hodi, a noć za danom hrli. Z.

D'o je vuku pastit kozliće. Z.

Dao ti bog srabe i male nokte. D. Z.: D'o ti bog srabi, a ma-
lahne nokte.

510 Dar se uzdarju nada. D.

Dar uzdarje gleda. D.

Darovanomu se konju zubi ne gledaju. D. Db.² cavallo: darovanu.

Darovi su ludost, a pohodnja mahnitost. Z.

Darovnomu konju zubi se ne gledaju. Z.

515 Dat' ljuske u zaklad. D.

Dat' razumjet da osli lete. D.

Dat' sebru prst, da t' svu ruku obzine. D.

Dat' slamu na požaru. D.

Dat' svaka za mirisa. D.

520 Dat' vjetra i magle. D.

Dat' vuku kozliće pastit. D. Db.² lupo.

Dava mi šele za pele. Z.

Dava otac prćiju a gospodin bog sreću. D.

Dava razumjet k'o stancu. Z.

525 Dava se drago za milo. D.

Dava sebi što stancu razumjet'. D.

Davat' mrtve za svjedoke kako libro. D.

Davat' rukami, a skogjavat' nogami. F. 72.

Davat' šela za pelo. D.

530 Daž' svakoj zemlji hranu ne daje. Z.

Daždi mu kad hoće. dobavio se je grominjka. Z.

Debele megje vode i u Gruž i iz Gruža. Z.

Deset krat bi te prodao i od kapare piti dao. a ti ne bi ni
znao. Z.

Desnom lijevu, ali ti lijevom desnu, osijeće. Z.

16

535 Deveta voda kisjela. D. Z.
Di je dobra starješina, vesela je sva družina. D.
Di je ispovjedenje, ondi je odpuštenje. D.
Di je konac najtanji, tu se najprije pretrgne. Z.
Di je mnogo naukijera, brzo se drijevo razbije. D.

540 Di je mnogo riječi, malo je stvora. D.
Di je nevolja, tu nije volja. D.
Di je sila, tu nije razlog. D.
Di je stabar, biće i grane. Z.
Di je veća milos', tu je veća žalos'. D.

545 Di je veće gragja, tu je veće oganja. D.
Di je vele baba, brzo dijete okilave. D.
Di je vele djelovaca, ondi je i izjelovaca. D.
Diči se koza rozima. Z.
Digli mu su do čavla. Z.

550 Digni komaru nogu, a što mu ostaje? Db.² zanzara.
Digni mu s hrta pokrovac. Z.
Digni se za bolje sjestit. Z.
Digni uzrok, dignut' ćeš i grijeh. D.
Dijela u kradbi ni će bog ni boginje. Z.

555 Dijete nedonošnje živjeti ne more. Z.
Dijete od dva petka. D.
Dijete od pojavice na jednu stranu ide a na drugu mine. D.
Dijete pozno rana sirota. D.
Dim i miris idu nerazdiono iz kadila. Z.

560 Dim ne udi ležećim neg stojećim. D.
Dinar čini dinare. D.
Dinara ko ima, što hoće dobiva. D.
Dinari ne muče, neg buče. D.
Dinari su nespori k'o i djeca. D.

565 Divje izagnaše pitome. D.
Diže hilje milje na Kobilje. Z.
Djak je žedan. D.
Dje dogje teško, digne se lako. D.
Dje koga protiskuje, tu paru udara (tu drijenak privija). Z.

570 Dje lakomac dogje, svuda zlo ogje. D.
Dje mi koza dahne, tu mi loza sahne. D.
Dje mož' dozvat', nigda ne kuća'. Z.
Dje pase da pase. Iješto da se doma oteli. D. u rukopisu otjeli.

17

Dje su bile rijeke, ostanu za puno potoci. Z.

575 Djecu mjerit' starićem. Z.

Djed babi: hrani; a baba djedu: mami. D.

Djela i meštra fale. D.

Djeno te zovu, oziva' se. D.

Djevojčice moja, pripasi mi konja. Ne mogu t' ga bosa, er je
pala rosa. Z.

580 Djevojka kako je nančena, a sebica kako je . . . D.

Djevojka u broju k'o čela u roju. Z.

Dmi k'o bura. Z.

Do božića: Kraljeviću Marko! a od božića: lele moja majko! Z.

Do ernoga izpod nokta. Z.

585 Do jezika nije backijela. Z.

Do naplate ne ima boljega trga. Z.

Do Stjepanja s prahom a od Stjepanja s kalom. D. Z. bez a.

Do tičjega mlijeka. Z.

Dobar dužnik tugjemu je tobocu gospar. Db.² debitore.

590 Dobar izgled dobru dvorbu tvori. Z.

Dobar je kad spi, er kruha ne pita. Z.

Dobar je ne tko dobro besjedi, neg tko dobro djeluje. Z.

Dobar konj čini kratak put. Z. u rkp. popravljano kratak čini put.

Dobar pastir ostriže ovce, a ne dere. D.

595 Dobar se dan po dobru navečeri poznava. D.

Dobar učenik i meštra priteče. Z.

Dobar za druzijeh, rgjav za sebe. F. 119.

Dobavi prije potrebe za ne iskat' u potrebi. Z.

Dobra cijena, mudar oči otvori, a lud zatvori. D.

600 Dobra cijena vodi iz toboca a zla dušu iz tijela. D. može biti da bi trebalo vadi.

Dobra ga je ruka ručila. Z.

Dobra je i voda tko vina ne ima. Z.

Dobra je namišljena, nu je bolja razmišljena. Z.

Dobra je žena slava od muža. D.

605 Dobra volja nasred polja. D. Z.

Dobra volja oslu brat. D. Z.

Dobra zvijezda. D.

Dobra žena praznu kuću čini da je puna. D.

Dobro djelo izmoljeno prodano je skupo. D.

610 Dobro Hero strijelja, neg mu na krivo pljevnica stoji. D.

POSL.

2

18

Dobro htjejmo se ljubavim k'o bratja, a derimo se tobocim k'o
krvnici. Z.

Dobro igra, nu gubi. D.

Dobro isti, a zlu se nada'. D.

Dobro je iskorijepit' zlobe, da ne zlobnijeh. D.

615 Dobro je posvirit' i za pas zadjestit. F. 75.

Dobro jedu carenici, ali umiru u tamnici. D.

Dobro joj je k'o godišnici brez gospogje. Z.

Dobro koje se ima, bolje se pozna kad se ne ima. D. Db.² bene.

Dobro mi se kaže, ali na daleko. D.

620 Dobro mu je k'o bubregu u loju. Z.

Dobro se drvo i na pole cijepa. D. Z.: na pola.

Dobro se gleda' sa zlijem. a opći s dobrijem. D.

Dobro se htjeti s mnozijem, a svjetovat' s malijem. D.

Dobro se može, pomozi bože!

stonjske dere on lincule,

svijeće a gori osalačke. Z. u rkp. popravljano lincule ti dere
stonjske.

625 Dobro se ne pozna dok se ne izgubi. Z.

Dobro surla (ili glumac), bolje bubanj, a najbolje nevjesta. Z.

Dobro u nebrijeme učinjeno obraća se u zlo. D.

Dobro umije zapovijedat' ko umije služit'. D.

Dobro vidi tko nevidom pazi. Z.

630 Dobro za čuvat' ne tegni ni ti. Z.

Dobrota i sdaje i rastaje. Z. može biti da bi trebalo staje m. sdaje.

Dobrota je najveće blago. Z.

Dobru čovjeku malo je časti od potrebe. D.

Dobru čovjeku sve dobro stoji. D.

635 Dobru najveća je šteta bolje. Z.

Dobru razumcu. D.

Dobru svjetu cijene nije. D.

Dočekaće gosta, ištom da dobro ustoji. Z.

Dočekiva iza nugla. Z.

640 Doće dje ruka maha. Z.

Doće mace na salatu. Z.

Doće plata a za vrata. Z.

Doć' na plitku vodu. D.

Doći na tanke vode. D.

645 Dod'o mu je ruku. Z.

19

Dogjoše divji, i izagnaše pitome. Z.

Dogjoše divlji, istjeraše pitome. F. 65.

Dognat' dug put, a o malu brašnu. D.

Dogorio je luč do nokata. D. Db.² unghia.

650 Dogorio mu je luč do nokata. Z.

Dohodio je na zečju lokvu. Z.

Dokle baba dojila, dotle baba brojila. Z.

Dokle čovjek s čovjekom star soli ne izije, ne će mu ćud poznať. D. Db.² uomo: ne izije star soli.

Dokle je dužnik živ. dug je na nogah. D.

655 Dokle se spenga ne stisne. ništa se ne ižme. D.

Dokle ti njega na boga. dotlek će on tebe za boga. Z.

Dokle zdrav, i voda ti je slatka. D.

Dokukala je kukavica. Z.

Dolihala je lisica. D.

660 Domaća se zmija u kući ne ubija. Z.

Domaći i dobar kruh i djeci omrzne. D.

Domaći objed najbolje probude. D.

Domaći razlog na trgovištu ne izlazi. D.

Domaćijem glogom kleca po selu na jaja. Z.

665 Donesi s tobom, a izjedi sa mnom. D.

Doslavili su djaci. Z.

Dosta žive ko dobro žive, ali ko dobro umre. D.

Dostignut' zeca na kolijeh. Z.

Doš'o je brod poramenica. Z.

670 Doš'o je na gotovo. Z.

Doš'o je na meštra. Z.

Doš'o mu je luč do nokata. Db. teda.

Doš'o si di ruka maha. D.

Došla mu je muha na nos. Z.

675 Došla su kola do brijega. Z.

Dotle te sebar služi. dokle mu prs' u ustijeh držiš. D.

Dotraži pas (hrt) ki se tražit' ne mori. Z.

Doveden je do klanca. D.

Dovedoše ga bez saga. Z.

680 Doveo ga je do konca i konopca. Z.

Doveo je jacijenu cara za bradu. Z.

Drag i mio dok je io i pio. Z.

Drag je boj nevještu. D.

*

21

Dugo misli, a pospješno djeluj. D.

Dugo oteglo, a ozeblo. D. Z.

725 Dugo razmirje stanovit glad. Z.

Dugoj kobasi lasno je ugodit'. D.

Dugokosan kratkouman je. Z.

Dugoljetna sreća bio vran. Z.

Duhovniku i liječniku i parcu ne taji istine. D.

730 Dumna u pokrivači gospa je stara u bebici. Z.

Duša vjerenica a trbusi selambis. D.

Dut' i kovat'. Z.

Dužan bit' more, ako i nije kriv. Z.

Dužan nije tko nije kriv. Z.

735 Dužniku niti je smrti ni sablje. Z.

Dva bez duše, treći bez glave. Z.

Dva i svješaju a obješaju. D.

Dva krat daje tko brzo daje. Z.

Dva lješnika orahu vojska. Z.

740 Dva ovna u istomu oboru stat' ne mogu. F. 117.

Dva se objeda ne svagjaju. D.

Dva tretjemu vojska je. D. u rkp. voska.

Dvaš omjeri a jednom pristrizi. Z.

Dvigni komaru nogu, sva mu su crijeva na dvoru. Z.

745 Dvije usporene na uzkrs svetkovati. Z.

Dvoje su suze u žene: jedne od bolesti, a druge od varke. D.

Dvorba turska i pilarska vrata ni znaju kuma ni brajena brata. Z.

Dvorila kuna vuka, ter izgubila kožuhe. Z.

Dvorismo i mi Priama. Z.

750 Dvorit' starijega dugovanje je, sebi takmena dobrota je, a mla-
gjega potištenost. Z.

Dvornoga varuj se romazina. Z.

Eja braće, kako je to, ako ja sam strane sp'o. Z.

Ele bi. Ele će bit', odkle i dokle bude svit. Z.

Ele bi od konca, Ele će bit' do konca svita. Z.

755 Elena je Troji kriva, er je bijedna ona živa;

Elene nu da ne bi, Troje se znalo ne bi. Z.

Eleni lele a Troji jaoh. Z.

Elenu lijepu a koja lijepa ne zlobi? Z.

22

Evo bstoća, a daj bić. Z.

Evo ključa, kamo brava? Z.

760 Evo ražanj, kamo pećenica? Z.

Evo, reče Eva, i osta joj tačime. Z.

Evo sjekire, kamo med? Z.

F alas si kako car. D.

Falila ti je kostula. D.

765 Fati ga Raje, a za ludu. D.

Fratar da ne kradu govoraše, a on u skapularu gusku imaše. D.

Fratar i mrtav ruku prostire. D.

Fratar i pop kumom zove muža ki mu je od potrebe. D.

Fratar ki ne prosi tovar je ki ne nosi. Z.

770 Fratar ki za boga pita. za dva pita. D.

Fratar koji kruha pita. i mesa uzima kad mu tko dava. D.

Fratar koji ne prosi, a mrtav koji ne nosi. ne valja ništa. D.

Fratar koji red obsluživa. u svakoga uzima a nikomu ne dava. D.

Fratar od svetoga Frančeska usta otvorena a vreća zavezana. D.

775 Fratar oservant štedi svoje. a ije tugje. D.

Fratar pivac pusti misu, a pogje na čmulu. D.

Fratar, pop ni Žudio vijek nije dobar prijatelj bio. D.

Fratar u noći, a vlastelin u due. a kmeti u jedno. D.

Fratar van celije riba je van mora. Z.

780 Fratarska ti je došla. D.

Fratarski mačak. D.

Fratra ni dobra za prijatelja, ni zla za neprijatelja. D.

Fratra ni popa za prijatelja ne ima'. D.

Fratra, popa i Žudjela nemoj držat za prijatelja. D.

785 Fratru služi kako ti zasluži. D.

Frustana je mačka, kad ne prede baba. D.

G. k., piple ti se leže. Z.

Galija se kreće, a van luke ne će. Z.

Garbiješe mački privezat'. D.

790 Gdi je bogastvo. tu su i prijatelji. D

Gdi je glava, ondi je hrana. D.

Gdi je kruha, biće zuba. D.

23

Gdi je ljubav, grijeh se ne pozna. D.

Gdi je vele naukijera, brzo se brod razbije. F. 40.

795 Gdi je vele smijeha, tu je malo pameti. Db.² riso.
Gdi je začina od potrebe, so sama nije dosta. Z.

Gdi meso ne smrdi, muha ne pada. Z.

Gdi nije gospara, i miši su gospari. Z.

Gdi začina trebuje, sama so malo je. Z.

800 Gdje je mir, tu je pir. Z.
Gdje je mnogo riječi, malo je stvora. Db.² parola.
Gdje koza dalne, tu loza sahne. Db.² capra.

Gdje ne može lav uljestit, uljeze osica. D.

Gdje nije oca, nije ni lona. Z.

805 Gdje se nadah da me sunce zgrije, sve me slana osnobi. D.
Gdje si ljubjen, ljubi. D.
Gdje sila gospodi, s razlogom ne hodi. F. 33.

Gdje smo se na bokari poznali? Z.

Gdje su od potrebe djela, riječi su od veće. D.

810 Gdje su prijatelji, tu je i bogastvo. D.
Gdje znaš da je mrtac, ne pita' što je plać. Z.
Gdje zub boli, tu jezik utječe. Db.º dente.
Gjan ban Gjauu banu govori. Z.

Gjivina sreća miran muž a vrijedna sluga. Z.

815 Glad i u kužnu kuću ulazi. Db. fame.
Glad oči ne ima. D. Z. Db. fame.
Glada i žegje ima i döma. Z.

Glada nije do gjenara. Z.

Gladan čovjek u kužnavu kuću. Z.

820 Gladan k'o pas. Db. affamatissimo.
Gladan trbuh razloga ne čuje. Z.
Gladna mačka miše lovi. F. 81.
Gladna ruka kruh iz ognja vadi. D.
Gladna uš. Db. affamato.

825 Gladna uš ne umije neg uvjestiti. D.
Gladnu nijedan kruh nije rgjav. Z.
Gladnu svaki je kruh rucela. Z.
Glas hodećega slijedi. Z. u rkp. hotećega.

Glas na krilatijem kolim. D.

830 Glas od rusaga glas od boga. Db.² voce.
Glava s jezikom valja da je mjedi. D.

24

Glavom za hranom. Z.

Gleda iza glave. Z.

Gledaj što te čeka. D.

835 Gledaju se k'o pas i mačka. Db.² cane.

Glogje katance. Z.

Glogje romazine. Z.

Glogje uzdu, nu zaludu. Z.

Glumi glumac. ne hiće rukam. D. u rkp. ne ihitie.

840 Gluhu je rek'o. Z.

Gnilu kapulu il u dolac il na kos'o. Z.

Goneći lisicu izagna vuka. Z.

Go kroz oko ide. D.

Godišta i pamet donose. D.

845 Godište velika usta ima. D.

Gole kosti ni pas ne će. D.

Golo i oholo. D.

Goneta k'o Jegjupak sinovim. Z.

Goni mlada tovara priko stara mosta. Z.

850 Gora bregja rodi miša, velike hvale, a paka ništa. D.

Gora je rana od jezika negli od mača. Z.

Gora se s gorom ne staje a čovjek s čovjekom kad god. D.

Gore na mjestu stoje, a ljudi se s ljudmi sastaju. Z.

Gore odslek negli doslek sa zetom. Z.

855 Gorem psu bolja kos'. Z.

Gori mi glava učinit' ovo. D.

Gori more, ali t' ni vijeku budi ja ženi prav. Z.

Gori su povraci negli počeci. Z.

Gorjet ne more oganj brez drva. Z.

860 Gospareva kapuna ne može or'o odnijeti. Z.

Gosparevo oko konja pase. Db. pascere.

Gosparevo oko konja pretili. Z.

Gospoda duge ruke imaju. Z.

Gospoda gosposki. Z.

865 Gospodar da ne ima neg dinar. ali je gospodar: oslovac da ima zlatan pokrovac. ali je oslovac. Db. asinello.

Gospodarstvo i ljubav druga ne hoće. D.

Gosposka do vrijeme, a bratinska (ili drugovska) do vijeka. D.

Gosposka na daleko dostigne. D.

Gosti se oboritom ribom, po dosta glava za dinar. Z.

25

870 Gotov k'o baba na karnju. Z.
Govedo gosparevo ne može u štetu uljestit. Z.

Govi k'o nevjesta. Z.

Govori s jezikom a ne rukami. D.

Govorim ja o Grblju a on o Mrkanu. Z.

875 Govorio je s vilama. Z.
Govorit' iz zuba. Db. dente.

Govorit' što se ne bi imalo čini čut' što se ne bi htjelo. Z.

Grad je bačio: kucni sjedne strane, udilje zveći vas bačio. Z.
*u rkp. popravljano zveći udilje.*

Gradi kuću na Captatu. Z.

880 Grane su dub, a stabar je hrek. Z.
Grije se majci pod skutom. Z.

Grije zmiju u skutu. Z.

Grijeh jednoga sve selo plaća. D.

Grijeh najmanji zlo je najveće. Z.

885 Grijeh skroven na pola prošten. Z.
Grimiz nosi tko grimiz ne čini. Z.

Grmi i sijeva, panuće godina. Z.

Grmi iz vedra neba. Z.

Grom ga triješti iz vedra neba. Z.

Gruž nije za svakoga. Z.

890 Gubava jedna ove sve stado razgubavi. Z.
Gubavac uz'o bi da su svi gubavi. D.

Gubi vrijeme tko imajuć brijeme čeka vrijeme. Z.

Gusli u mlinu ne trebuju. Z.

Gvozdjena vrata zlatna ruka razbija. D.

895

Hain haina zove: čuva'mo se od ove (varujno se, veli, ove). Z.
Haje koliko vrana za brodara. D. Z.: haje k'o.

Haje vrana za brodara. Z.

Hajem koliko pas za petu nogu. Db. cane.

900 Hajem za nj koliko za lanjski snijeg. Db. neve.

Hajem za to koliko i pas za petu nogu. F. 122.

Haljina i obraz prosvijetli. D.

Har har čeka. D.

Har izmoljena drago je kupljena. D.

905 Har ragja har. D.

26

Har se najbrže stara. D.

Har se nehari plaća D.

Har za har. a bat za pas. Z.

Harniku i voda je korisna. Z.

910 Hita muhe po aeru. Z.

Hita prstim dim. Z.

Hita se za go mač. Z.

Hita zeca na kolima. Z.

Hitaj se srebara, neka je i vedho. Z.

915 Hitat' muhe. D.

Hitat' se Brgata. D.

Hitat' se za go mač. D.

Hitat' u riječi. D.

Hitat' u stupicu. D.

920 Hitio mu se obraza u parbi od mraza. Z.

Hitio mu se života (obraza. srea). Z.

Hitra se ptica za obje noge hita. D.

Hoće se da ti postelja dobro rodi. F. 46.

Hoć da te pas slijedi. kruha mu podijeli. D.

925 Hoć dobre cijene, pogji u ludne potrebne. D.

Hoć dobro? Ne ću. Hoć zlo? Hoću. D.

Hoć ponovit' stare vinograde, obreži ih prije neg lis' opade. D.

Hoć poznat' zla čovjeka, daj mu štap do ruka. D.

Hodeći degje se. Z.

930 Hodeći iz grada u Gruž svrati se mimogred u Ston. Z.

Hodi na plutu. Z.

Hodi po srijedi da se ne ukineš. D.

Hodi s tom na kraj. D.

Hodi s tom naprijed. D.

935 Hodi s tom votom na kraj. D.

Hodi stram puta. Z.

Hodi strmoglav. Z.

Hodi zao za gorijem. D.

Hodit' kako na pir. D.

940 Hodit' komu godi za petami. D.

Hodit' komu godi za repom. D.

Hoditi komu uz nos. Db. dispetto. u Db.² dodano uzopet.

Hodit' obhogjom. D.

Hodit' s opipom. D.

27

945 Hodit' suproć vjetru. D.
Hodit' uz nos. D.
Hoditi za dimom, a pustit' pečenjak. D.
Hoja bez razbora, a Silerijan bez srama (razloga). Z.
Hojino posvetilište nit' bremena čeka nit' svjedoka gleda. Z

950 Hoteći kruha odrezat' po prstu se obrezat'. D.
Hotio bi cukara ljuta. D.
Hotio bi jaje obljušteno i osoljeno. D.
Hotjet' krivu ulicu izpravit'. D.
Hotjet' sravnit' Brgat. D.

955 Hrani se kako možeš, a odijeva' se kako valja. Z.
Hraniš drugu za komuna (to jes' ruku). D.
Hranit' što godi za sveca. D.
Hranit' vučje štene. D.
Hrli kad rano dogje. Z.

960 Hrom hodi, ali dockna dohodi. D.
Hrom je, ali je čovjek. D.
Hrom se ne može nahodit' a tepav nagovorit'. D.
Hroma oslice podranit' imaše. D.
Hrt koji dva zeca tjera, ni jednoga ne hita. D.

965 Htjet' do cilja (konca) pravice, biva sve pak krivice. Z.
Huda je žena s vrhom zajam ka ne vraća. D.
Hudi ljudi kad nastanu. dobri pogju svi na stranu. D.
Hudoj materi i svoja su djeca pastorei. Z.
Hudu mužu u kupusu magjije (čari). Z.

970 Hvala bogu i meni. D.
Hvala bogu i mom brodu. Z.
Hvala i hvala, a pak mokro pod repom. D.
Hvala u svrsi pjeva. Db. 2 lode.
Hvali more, a drži se kraja. D. Db. 2 mare: suha.

975 Hvali more, drž' se kraja. Z.
Hvali se krošnjo, er te imam prodat'. D.
Hvoja biva bus, a bus pak dub. Z.
Hvrgljci idu u jatu. D.

I ako se ne celivamo, dobro se hoćemo. D.

980 I bačva puna i sluga pjana. D.
I bačve pune i tovjernarica pjana. Z.

28

I bila mati, i mila mati. Z. Db. madre: majka.

I bogata baba poklonu je rada. D.

I boles' s kruhom dobra je. D.

985 I car ide gdi može, a ne gdi hoće. D.

I car služi. Z.

I carević je od careva imena. Z.

I caru se za očima govori. D.

I crijevce kopore. D.

990 I crljena suknja i srebrna puca, ukopala majka Vukca. D.

I crn oblak vazda ne daždi. D.

I crna kokoš bijelo jaje nosi. D.

I crno je lijepo crno. Z.

I čigova veće? D.

995 I davat' i uzimat' sve je pos'o. Z.

I djeca mu bradu skubu. Z.

I dobar i zao lan travnika evjeta. D.

I dobrijem se kusom čovjek udavi. D.

I dobro vino trebuje ličit'. D.

1000 I dockna kad dogješ doma. rijet' ti će: dobar došao. D.

I drača rusu ragja. D.

I drugi će ptići pjeti. D.

I glušac čujava kad mu se dava. D.

I gola kos' psa hrani. D.

1005 I Gvozden je umr-o. D.

I ja bih konja jezdio, ma mi kosovi u planini priječaju. D.

I jagnje bježi izpred noža. Z.

I kirija ti prosta. Z.

I klobuk ima svoju sjen. D.

1010 I komar je muška glavica. D.

I konj se ukine, ki na četiri noge ide. D.

I koza se rogom diči. Z.

I kučici bog pomaga. Z.

I lijepa igra napokon dodije. D.

1015 I lisica uliha. D.

I lud doma nosi. D.

I mačka gnusi, ali svoj gnus pokriva. D.

I mačka kralja gleda. i još ga nogom tiče, i ne haje. D.

I mačka kralja gleda, nu ga se ništa ne preda. Z.

1020 I mačka se noktima brani. Z.

29

I mačka svoju sramotu krije. D.

I mahnit pedepsan usvijesti se. D.

I mala iskra svijetli se u tminah. D.

I mala stvar djetetu u ruci velika se vidi. D.

1025 I mala stvar velika kola privrati. D.

I malahan zalogaj kad godi prisjede. D.

I manje dijete posao opravi. D.

I mao daždie velik vjetar utaži. D.

I megju svetijem budu riječi. D.

1030 I meni će brzo sunce isteć Z.

I meso ispeci, i ražanj ne užeži. D.

I miri uši imaju. D.

I miš je mao, ma kad godi i veliku štetu učini. D.

I mišim se ruga. Z.

1035 I moje će brijeme doći. Z.

I moje kopje bode. D.

I more se bata boji. D.

I mrav družbu hoće. D.

I mrav s mravom besjedi. Z.

1040 I mrtav osao kad godi prne. D.

I mudru i staru svjet nije na odmet. D.

I muha čini upljuvak. D.

I muha (ili mrav) ima sree. D.

I muha je u mlinu bila, ter je rekla da je i ona mlinarica. D.

1045 I na konj i pod konj. D.

I na trnu evijet raste. D.

I naša se galija kako i bnetačka vozi. D.

I naši su na nas. D.

I ne pic od rijeza. Z.

1050 I ne počni što svršit' ne mož'. D.

I nezvano zlo dohodi. D.

I o bogu se govori. D.

I od brojena vuk ukrade. Z.

I od brojenijeh kozlića vuk odnese. D.

1055 I od risa podstavi lisičine dostavi. D. u rukopisu je najprije bilo k postravi, pa je popravljeno.

I od stvari ka smrdi dobit miriše, reče skup. D.

I od toga ruke umivam. D.

I od usta odpada. D. Z.: odpade.

30

I on ima svakoga evijeća pune špage. Z.

1060 I on se stavlja u ducinu. D.

I on se u broj stavlja. D.

I oslogonac u Špilanu gospodi. Z.

I oštar nož mek bumbak ne reže. D.

I ova ne bi ponižana, reče Kotoranin. D.

1065 I papar je crn, da svak ga kupuje. D.

I papar je crn i smrskan, ali grije i prli. D.

I pas je i čovjek. D. Z.

I pas preda kad se mačka (ili na nj) krivo gleda. Z.

I pauk mrežu plete a za hranit' se. Z.

1070 I pčelica svoje braneći život gubi. Z.

I pic' me prvoga. Z.

I pit' iztoprvice. D.

I po rugu proso rodi. Z.

I pop se na misi smete. D.

1075 I pop se u pismu smete. D.

I pop se u pismu zareče. Z.

I posvirit' i za pas zadjestit. Z.

I pravo drvo, kad na krivu leži, izkrivi se. D.

I prez dan dobar dan. Z.

1080 I prije su junaci u nevolje upadali. Db. valoroso.

I pseto srce ima. D.

I psi na prosjaka laju. D.

I rak je djecu učio uprav hodit', a nije ni sam umio. Z. u rukopisu popravljano uprav hodit' učio.

I s malo žuči vele meda ogrkne. D.

1085 I sa zla pira i s dobra u utornik doma. D.

I sirovo u suhu izgori. D.

I skarabež orlu naudi. D.

I slatki i ludi na istoj vriježi budu pipuni. Z.

I sliva pečak rodi. D.

1090 I smrčke brijeme prodava. D.

I sprijeda i zada. D.

I suze su s kruhom dobre. D.

I tko godi omrči tjelicu, a pak reče: i ja sam kovač. D.

I tovara je bog stvorio. Z.

1095 I u crnoj gori dobro je imat' prijatelja. D.

I u kominu boga moli. Z.

31

I u naša će jedra vjetar puhat'. D.

I u pšenici se vrata nagje. D.

I u vodi je lijek. D.

1100 I u vrtu iznikne što vrtar ne posije. D.

I u zlatu se pritroše — aliti primješe — nagje. Z.

I vrag se bata boji. Z.

I vrag se palice — ili bata — boji. D.

I vrtar kad godi spametno reče. D.

1105 I vukovi siti i kozlići cijeli biti ne more. Z.

I za zlijem godištem trijebi je sijat'. D.

I zimi je zelen. D.

I zli lov ulove. D.

I zlo koje se obikne dobro se čini. D.

1110 I zločes' lovac lov ulovi. D.

I zlu sreću dobro sree manju čini. D.

I žaba nogu potoči. D.

Ide k'o pas za kučkom. Z.

Ide kuna po prosu, a nije ga; ma vije kudom, ter truni ga. D.

1115 Ide na nogah tko konja ne ima. Z.

Ide na sva jedra. Z.

Ide na tri noge. Z.

Ide nazad k'o i rak. Z.

Ide od kuće do kuće k'o mačka od kupe do kupe. Z.

1120 Ide pod skorupom. Z.

Idem gdi me noge nose — ali vode. D.

Ideš u verigah ke si sam skovao. D.

Iglo rgjava, ne ćeš megju moja gvozdja. D.

Igra glavom, a ne zna. Z.

1125 Igra li medvjed na susjeda, razprem' kuću, ter ga čeka'. D.

Igra li se s babom mamino drago, daj mu jajce na kravajce. Z.

Igra mi oko, nješto će mi se dogodit'. Z.

Igra na bastoća u vlaha krvocla (vrvoča). Z.

Igra na sambeče, kad najveće muhe breče. Z.

1130 Igra nam Hero perlipaja. Z.

Igra od ruke nije dobra ni bukanic. D.

Igra plačku dobude. Z.

Igra se k'o mačka s mišem. Z.

Igra se s plaštom na baluna. Z.

1135 Igra se srećom na lopte. Z.

32

Igra zaludu nije učinjena. D.

Igrahu se na slijepoga zeca. Z.

Igraju mišje kolo. Z.

Igraju se očima na ozbice. Z.

1140 Igram se obi kuću bana. D.

Igrat' i izgubit', svak to umije činit'. D.

Igrat' izvan kola. D.

Igrat' parlipaje. D.

Igrat' pod svirao. D.

1145 Igri sagriješi jednom, a ona će tebi sto krat. D.

Ije k'o i koločepski zet leću pantarulom. Z.

Ije zemlju kako krt. D.

Ili cari ili bastoči, sve tako ter jednako. Z.

Ili hrt ili pas, sve kučak ter kučak. Z.

1150 Ili je mala nevjesta ili velika, jednako djevera ište. D.

Ili je strjelica ili luk, ili bastoč ili zvrk. Z.

Ili je stupa ili lan. D.

Ili kami k loncu ili lonac k kamenu, svakako napokon loneu. Z.

Ili kučku ubij, ili žrni razbij. Db. macina.

1155 Ili mačka ili mačak, sginuti će bijedni svračak. Z.

Ili malahna ili velika nevjesta, hoće joj se svatovi. Z.

Ili malahna ili velika pogača, hoće joj se crepulja. Z.

Ili po šiji ili po vratu. Z.

Ili si bašta ili ćaća, ili hljeb ili kruh, sve je ter jednako. Z.

1160 Ili su poklisari ili goveda. Z.

Ili tak ili lih, i dolu i goru bih. Z.

Ili ti ga bunnjit ili glunčit. nije ti ga tu. Z.

Ili žrni razbi' ili kučku ubi'. Z.

Ilihnštak cori a gospodinštak bere. D.

1165 Ima dilji jezik nego ruke. D.

Ima ključe ne brava, k'o Tonko vratar. Z.

Ima kuplicu, ako je i ne nosi. Z.

Ima mrca na stanu, a plače seljanina. Z.

Ima pamet oslovu. Z.

1170 Ima pokrov za svačije glave. Z.

Ima ruka rabotu. D.

Ima što ne zna tko je zdrav. Z.

Imaj prije neg se udomiš dom u kom ćeš pribivat', zemlju ku ćeš orat', vinograd ki ćeš rezat'. D.

36

Izjahaše Latini, na dva konja četiri. D. Z.
Izjela je vreteno. Z.

1290 Izjela konja trava. F. 67.
Izjesti će trava konja. Z.
Izjesti koga za noge drže. D.
Izmeće li ti rašica? D.
Izmetaćeš Zmailove smokve. D.

1295 Izmi komaru nogu, ter sva crijeva šnjom. D.
Izmi mu glavu u žestokoj liksiji. Z.
Izmiče se kako jegulja. D.
Izmit' glavu. D. Db. bravare: izmiti komu.
Izmuči sebarski, a izjegj vlastoski. D.

1300 Izopovo brijeme. D.
Izpliv'o je na sidru. F. 12.
Izpod mukla i dva vuka. D.
Izpor babi grebeni. D.
Izpravit' pasje noge nije moć. D.

1305 Izpraznijem vazda je svetac. D.
Izprazniv bisake, tere k majci, a napuniv, tere k djevojci. D.
Izpred ognja u vodu, a izpred vode u goru. Z.
Izpustit' iz šake. D.
Izrene ništa tko sve tjera. Z.

1310 Iztuk'o bi mjedenicu iz kamena. D.
Izvadiť iz uma kako vodu iz luga. D.
Izvedi nam kolo. D.
Izvratio je gaće naopako. Z.
Izvratio je kožu naopako. Z.

1315 Izvrnut' kožu naopako. D.

Ja gospodar, ti gospodar, tko će konjem dati zobi? D.
Ja pop, ja djak, ja svud golem junak. Z.
Ja pop, ja djak, samo da je golem junak. Z.
Ja sam dinar dobio, a ti ga si popio. D.

1320 Jače od vihra, brže od strijele, tvrgje od stanca, hugje od vile. Z.
Jače srbi što domaća mačica očeprlja neg što tugj pas ugrize
(uije). Z.
Jad jadu brat, a cijep žitu bat. Z.
Jah'o je Sejankova konja. Z.

37

Jajce na kravajce, a ribicu na iglicu. D.

1325 Jaje meni sad, a tebi sutra kokoš. Z.
Jak je osao, nu ga dva tovare. D.

Jaka rijeka sve što dohodi na dilje, to izhodi na šire, a ne-
jaka se izgubi. D.

Jaki grad triš otrga. Z.

Jaki na jačega se namjeri. D.

1330 Jako glumac, jače bubanj, a naj jače nevjesta. Z.
Jakoj mišici svak strijele dodava. D.

Jama beza dna. D.

Jama je u njem beza dna. Z.

Jamac platac. D. Db. pieggio.

1335 Jamstvo je blizu štete. D.
Jamu kopat' pod kijem godi. D.
Janje poniženo i dvije će majke posisat'. F. 63.

Janko misli o boju. D.

Jaoh si ve megji na tugjoj zemlji. D.

1340 Jaoh ti si meni u zlu dobra čekati. Z.
Jarebica je izgubljena, kad nije vruća izjedena. D.
Jarebice lovi tko veomi hrlo hodi. Z.

Jaše mu na vratu. Z.

Jaše na carevu pazduhu. Z.

1345 Jaše na lavu. Z.
Jazavae mrtav a pas živ. Z.
Jazavae u obrazu a skurijenča u puti. Z.

Je li što za predikavca? D.

Je li učinjeno, dospjelo je. Z.

1350 Je li zmijinji skot, tot peći. Z.
Jeda mi je za glavu? Db. vita.
Jeda si se s bogom pobratimio? D.

Jeda si uhitio boga za bradu? D.

Jeda si volove izgubio? D.

1355 Jedan bog, a prijatelja veće. D.
Jedan bog, jedan Rim, jedan Matko Babulin. D.

Jedan broji, a pet meće. Z.

Jedan čovjek sve ne zna, — ili sve ne vidi. D.

Jedan dvigne zeca, a drugi ga uhiti. D.

1360 Jedan i nijedan o malu se rastaju. Z.
Jedan je jezik, a dvoje uši. D.

38

Jedan kako nijedan. D.

Jedan koš mravi a drugi crvi, tko se prije javi da pomeljavi. D.

Jedan koš mravi, drugi pandravi, tko se prije javi da se pomeljavi. Z.

1365 Jedan miš sakrivi, a svi su krivi. D.

Jedan nož druzijem se oštri. D.

Jedan pušta, a pet hita. Z.

Jedan za se, drugi u se. Z.

Jedna bratja Drijenjani. D.

1370 Jedna je bila ka nije sgriješila. D.

Jedna je smrt, a sto uzroka. Z.

Jedna kos' megju dva psa. D.

Jedna kuća mučno može dva psa hranit'. D.

Jedna kuća sela ne učini. D.

1375 Jedna lastovica ne čini primaljetja. D. Db.² rondinella. Z.: pro-
ljetje. Z.

Jedna ovca ne ima dvije kože. D.

Jedna repa u sva ljeta, i ta crvljiva. Z. F. 120: u sve ljeto.

Jedna riječ sto riječi. D. Z.: za sto riječi.

Jedna ruka malo može samljeti. D.

1380 Jedna smrt, a sto uzroka. D.

Jedna usta, a dvije uši. D.

Jednaci kako u ovce zubi. D.

Jedne oči druge vide. a sebe ne vide. D.

Jedne ruke malo mogu. D.

1385 Jedni su posijali, a druzi će požnjet'. D.

Jedni znaju a druzi zjaju. D. u rkp. sjaju.

Jednijem istijem ustmi grijat' i hladit'. D.

Jednijem laktom mjerit'. D.

Jednijem lijekom svakoga liječit'. D.

1390 Jednijem okom pazit' mačku a druzijem ražanj. D.

Jednijem tijekom dva zeca stignut'. D.

Jednijem ustmi jedna krinica. D.

Jedno kolo iz kala, a drugo u kao. D.

Jedno misli pop, a drugo popadija. Z.

1395 Jedno misli razbornik (smotrnik. sveumnik), drugo misli bez-
umnik (misli a drugo nesvjesnik). Z.

Jedno misli tko kupuje. a drugo tko prodaje. Z.

Jedno pustit' a drugo ne uhitit'. Z.

40

Jes' ga i nad Kresojem. Z.

Jes' i nad grominjkom grominjak. Z.

1435 Jes' toga Vlahu za opancijeh. Db. scarpa.

Jes' zakon i u paklu. Z.

Jesti kruha od vele peći. Db. forno.

Jetrva i svekrva ni od gnjile nije dobra. D.

Jezik bježi dje zub boli. Z.

1440 Jezik je od mała ki ne nahodi izpora. D.

Jezik pali, a glava plaća. D.

Jezik pali, a rep plati. Z.

Jezik popuzne, a istina iskrsne. D.

Jezik za zubi, kad ti je puno u zubi. Z.

1445 Jezika u zajam ne ima. Z.

Jež je s svake strane oštar. D.

Još da bi poluge gvozdene daždjele. Z.

Još je žito u klasu. Z.

Još mlijekom babinijem vonja. Z.

1450 Još mu duša materinijem mlijekom vonja. D.

Još mu nije vo na nogu stao. D.

Još mu su pelene pod odrom. Z.

Još nas koji svetac dobro gleda. D.

Još nije koza okozila, a kozle igra po polju. D.

1455 Još nijesi na Brocijeh. D.

Još od prekorijena. Z.

Još ti vo nije stao na nogu. Db. piede.

Jošte nijesi na po mise. — ali na po puta. D.

Juda ne spi. D.

1460 Juha je pogrijana raba povraćena. Z.

Juha pogrijana (pogrijevana). Z.

Juha pogrijevana na pola ištećena. Z.

Junačka mati prva zaplače. F. 7.

K ognju ognja ne prilagaj. D.

1465 K raku se priklada, ko ide na zada. D.

Ka je od boga, slagja od meda. D.

Ka ptica pticu ije, taj jata ne vodi. D.

Ka ptica s vranom noćuje, i ona graće k'o i vran. Z. u ruko-
pisu graće.

41

Ka(d) u gori dobro zoveš, dobro ti odgovara. D.

1470 Ka se vojka sama trese, na nju se prut ne stavja. Z.

Kad baba igra, vele praha podira. D.

Kad bi zajam bio dobar, i žene bi se zaimavale. Z.

Kad bog hoće, iz vedra neba daždi. D.

Kad bog hoće koga pedepsat', uzme mu (prvo) pamet. D.

1475 Kad bog ne će, sveti ne mogu. D.

Kad bura dune, svakomu je bude. D.

Kad daždi, daždi; kad sniježi, sniježi; a kad vjetar dme, tada
je zlo brijeme. D.

Kad dub pade, svak mu drva krade. D.

Kad gluh ne čuje, to sumnji. D.

1480 Kad god po rugu proso rodi. F. 39.

Kad godi božić i u petak dogje. D.

Kad godi i pravi za krivoga plati. D.

Kad godi i tko lako hodi, brzoga stiza (stigne). D.

Kad godi i tko ne podrani, dobro se nastani. D.

1485 Kad godi se i po ravnu hode vrat slomi. D.

Kad godi strijež orla pridobude. D.

Kad godi voda na vrelu slatka i bistra, a podalje slana i mutna. D.

Kad ideš u vuka na pir, vodi psa uza se. Db. lupo.

Kad je cijenio krsnut', tad je poginuo. Z.

1490 Kad je dijete bio, kneževu je čohu nosio. Z.

Kad je dobre volje, svega je. Z.

Kad je kriva kruška, a kad jabuka, da mi heći nije nigda
zdrava. D.

Kad je kuća dogorjela, sudom si došla. D.

Kad je malahan bio, u jednoj je odjeći svegj hodio. Z.

1495 Kad je mesa, nije mjedi. D.

Kad je miš u tikvici, čini mu se da je ondi vas svijet. D.

Kad je njegov vrag se rodio, moj je kašu hladio. D.

Kad je od veće vjetra, zažmi (skupi) jedara. D.

Kad je pao, tad mu je ruku dao. Z.

1500 Kad je ptica u noktijeh sokolu, mučno uteče, i kad uteče, ne
otide zdravo. D.

Kad je rat, nije nitko brat. D.

Kad je rat, nitko nikomu brat. Db. guerra.

Kad je u kući gost, sva je kuća gos'. D. Db." ospite.

Kad jedan ne će, dva se ne svade. D.

42

1505 Kad ko vele govori, to se izgovori. D.
Kad kovač puha, dinare dobiva. D.
Kad kuna spi. zatvorena usta drži. D.
Kad lav umre, i zec na njega udre. D.
Kad lijen u goru pogje, svu goru posiječe. D.

1510 Kad lovci iz lova, tada lotar u lov. D.
Kad mačku gladiš, tada rep dviže. D.
Kad me jedan vao pusti, drugi me stigne. D.
Kad more uzavri, i dobar se mrnar izgubi. D.
Kad mož' sebi starijega, vik ne moli ti mlagjega. Z.

1515 Kad mož' uteć' pravde ne išti. D.
Kad mrav krila steče, tada pogine. D.
Kad ne mož' gonit' vola, a ti goni osla. D.
Kad nemoćnici vikaju, i liječnici dobivaju. D.
Kad neprijatelj pleći obraća (bježi), učini mu mos' od zlata. D.

1520 Kad nije gvozdja, bit' nakovan. D.
Kad nije mačke, miši kolo vode. D.
Kad obogati, leća mu se omrazi. D.
Kad orečva minu tupić se i ne bi. D.
Kad osla na pir zovu, ali vode ali drva nije. D.

1525 Kad ovea bleji, izgubi zalogaj. D.
Kad pas ne ima što činit', a on rep liže. D.
Kad pogje želješće, nek ide i ručica. Z.
Kad psića biju, i lavić se boji. D.
Kad Sava u Dunaj, oni čas ime izgubi. D.

1530 Kad se čuje vele groma, tad je dobro stati doma. D.
Kad se dub obali, svak na nj teče s željezi. D.
Kad se kokoši tle dadu, ona se i petra hiti. Z.
Kad se kokotu tli dadu, i petra se primi (il tako se i petra prima). D.
Kad se kruška sama trese, ne valja na nju bata metat'. D.

1535 Kad se kućić bije, i lavić se straši. Z.
Kad se kuha, trijeba je puhać. Z.
Kad se lupeži svade, lupeština se nagje (iznagje). D.
Kad se mjesec ušne, ne sij stvari nijedne. D.
Kad se mlagjemu prs da, on svu ruku obhiti. Z.

1540 Kad se prase nažere, tad koritom privrati. Z.
Kad se prijatelji o prosenici biju, ali je glad velik, ali ljubav mala. D.

43

Kad se sebar naije, mni da ne će nigda oglasnit'. D.

Kad se vjetar krene, jedro se promijeni, a arbuo krepko stoji. D.

Kad se vjetar promijeni, i jedro se privrati, a arbuo krepko stoji. D.

1545 Kad se voće krade, bog se smije, rekoše ludjaci. Z.

Kad se želi, tot je tugje. Z.

Kad si maljic, bij; kad si nakovan, trpi. D.

Kad si na smrti na po puta, ne možeš se vratit' na zada. D.

Kad si na svrsi puta, nemoj se vratit'. D.

1550 Kad si uljezao u kolo, trebuje igrat'. D.

Kad slijep slijepa vodi, oba dva (obojica) u jamu upadu. D.

Kad su gosti u kući, svetać je. D.

Kad susjedu kuća gori, ti na tvoju vodu nosi. D.

Kad svoga ne vidi. D.

1555 Kad te zovu, ozov' se. D.

Kad ti hćeri dogje sreća, oca joj ne čeka. D.

Kad ti kuća gori, a ti se ogrij. D.

Kad ti svak reče da si osao, zarevi. D.

Kad tovara na pir zovu, ili drva ili vode ne ima. Db.² asino.

1560 Kad u selu kuća gori, svak se sebi boji. Db. casale.

Kad vele pas liže, krv izide. D.

Kad veoma grmi, paka daždi. D.

Kad vrag boga moli, privarit' misli. D.

Kad vrag ne ima što činit', tako i sviri u trs' (tako u svaku trs' sviri). D.

1565 Kad vrag ne udre kolijebkom, takoj udre grobom. D.

Kad zla sreća spi, ti je ne budi. D.

Kad zlato govori, svak muči. D. Db.² oro.

Kad zovu tovara na pir, ili trjebuje vode ili drva. F. 112.

Kada lijen u goru, gora se odmakne. D.

1570 Kada muha uzući pčelu med nositi, tada je pčeli poginuti. D.

Kada snijeg pade, i psi po njem idu. D.

Kaješ se kako fratar kad ljubi. D.

Kakav (je) dub, tako (je i) voće. Z.

Kakav kut'o, taka i ručica. Z.

1575 Kakav mač, taka i nožnica. Z.

Kakav muž, taka besjeda. Z.

Kakav nož, taka i ručica. Z.

Kakav početak, taka i svrha. Z.

44

Kakav rog koza ima, takijem se češe. D.

1580 Kakav tat krasti, taki se kleti. D.
Kakav u kalamanku, taki i u naglavku. Db. berretta.
Kako brijeme vidiš, tako putuj. D.
Kako bubreg u loju stojiš. D.
Kako čaša za čašom, tak' za čašam istina. Z.

1585 Kako drijevo, koje velike oči ima, a malo vidi. D.
Kako drijevo od svete Orsule. D.
Kako guska čuje, tako lide okukuje. D.
Kako htio, tako srio. Db. occorrere.
Kako i lisica lije u svoj rod. D.

1590 Kako jarebica, ali ovrata, kad skrije glavu, mni da se je sva skrila. D.
Kako tko nikne, tako i bikne. F. 71.
Kako kokoš kad snese, kakoče. D.
Kako koštica u mjesto od eunja. D.
Kako kovač bez ugljevja. D.

1595 Kako koze jedna za drugom. D.
Kako mi sviriš, tako ću igrat'. D.
Kako mora napuznut'. D.
Kako omrče, tako osviće. Z.
Kak' os'o megju mojemučam. Z.

1600 Kako pas na piru uživa. D.
Kako pas vrtarski: ni sam ije ni drugomu da jesti. D.
Kako pop kanta, tako djak odgovara. D.
Kako pop poje, tako djak odpijeva. D.
Kako prasać u brlogu. D.

1605 Kako pravo, tako zdravo. D.
Kako predemo, tako gredemo. D.
Kako predemo, tako i jedemo. D.
Kako pregalj u siru kopore. D.
Kako priljepak pritisnut' se. D.

1610 Kako rilo, tako dilo. Z. Db.² muso. F. 115. Db.¹ kakovo.
Kako ti rilo vigju, tako ti sito pleću. D.
Kako tli (tle), koje svak pleše. D.
Kako vreća ugljevjara: zla s dvora a unutra gora. D.
Kakono posiješ, tako ćeš požnjeti. D.

1615 Kakotat', a ne snijet' D.
Kakva ispovijes', tako odrješenje. Z.

45

Kakva majka, taka i hćerea. D.

Kakva pustančina, i malo praha izide. D.

Kakva starješina, taka sva općina. D.

1620 Kakvo rilo, takvo dilo. Z.

Kakvo vino, taki sud. Z.

Kakvu kuću pastrva ima, tako i oni ki je hita. D.

Kalina je vidjet' lijepa. nu je gorča od nalipa. D.

Kalom babe, voskom djedo. D.

1625 Kalom kao oprat'. D.

Kam iz ruke a riječ iz usta. Db.² parola.

Kam na kami naslanja se. D.

Kamenom odhodeć metnut' se na dom (grad, stan). Z.

Kamenom tuče u kami. Z.

1630 Kami iz ruka, riječ iz usta. Z.

Kami ki se valja maha ne prima. D.

Kami vrh kamena uzraste do neba. D.

Kamilja i svrabljiva veće nosi neg deset osala. D.

Kamo mlados' tamo i um. D.

1635 Kamo ti hilje, kamo li milje, o milolaž. Z.

Kaneći se hlap na vodu. tu se póstara. D.

K'o da ga je iz puča zaerp'o. Z

K'o iza sna govori. Z.

K'o jabuka po pola razrezana. Z.

1640 K'o kupus na lardu. Z.

K'o morovran na kamenu. Z.

K'o pas na piru. Z. Db. nozze.

K'o po mrtvoj koži. Z.

K'o ručica od levuta. Z.

1645 K'o rusa u zlu dobra. Z.

K'o san o cori. Z.

K'o snijeg na gori. Z.

K'o snijeg na suncu. Z.

K'o srce sred srea. Z.

1650 K'o ulje vr vode. Z.

Kapa kape ne nosi. Z.

Kapinika čijaše, muža žena zvaše, a on joj se ozva nazobavši
grozdja. D.

Kaplja kaplje u kabao. i nakapa pun kabao. D.

Kaplja vina u vele vode ne čuje se. D.

46

1655 Kapun i udovica sve što papa, sve ne zbavlja. D.
Kapun od mjesec osam za kralja je podoban. D.
Karanje od babe ne mijesi pogaće. D.
Kardun koji ima bosti, s dračom iznikne. D.
Kasno je došlo, er nije hljeba iskalo. Z.

1660 Kazan si prstom. Z.
Kazat usrane gaće. D.
Kaže mi crno za bijelo. Db. ² negro.
Kaže robusto, a krije verigu. Z.
Kažeš mi crno za bijelo. D.

1665 Kći, ka se je udomila, vučica, ka se je okotila. D.
Kći udana susjeda nazvana. D. Z.
Ki godi zalogaj proždre otac. ki udavi sina. D.
Ki muči, uči što ne zna da zna. Z.
Kiha sve ob jednoga. Z.

1670 Kijem žena vlada. usrana mu brada. D.
Kila mu je betežna. Z.
Kladenci žegjaju. D.
Klanja se i peći. tko nije crkve vidio. Z.
Klin klin izbija. D. Z.: klin klina.

1675 Ključem drva cijepat', a sjekirom vrata otvarat'. D.
Klopci se od svakoga drva ne čine. Z.
Knez je bez balota. D.
Kneže, govno te steže. D.
Ko će koga pripsit'? D.

1680 Ko gleda na visoko, a ne prida se. često u jamu upade. D.
Ko glogje gvozdje, slomit' će zube. D.
Ko hoće časno, ne će lasno. D.
Ko hoće sve, ne ima ništa. D.
Ko je u tanen. potrebuje igrat'. D.

1685 Ko kako hoće, tako mu budi. D.
Ko ne pohrani, dobro se ne stani. D.
Ko se prije javi, ti pomeljavi. D.
Ko spi, ribe ne hita. D.
Ko umije, temu dvije. D.

1690 Kobili su pohve pukli a kobili i lasnje. Z.
Kod ognja što stoji, i crni i gori. Z.
Koga bog dobro hoće, drugo mu se ne će (ne hoće). D.
Koga ćes' ostavi, toga svak ogje. D.

47

Koga je molit' nije ga srčit' D.

1695 Koga je odhranila gospa ali gospodar. nije nigda dobar. D.
Koga je vruća voda oprlila, i od mlake se boji. D.
Koga je zmija ujela, i gušterice se boji. D. Z.: upekla. F. 94:
upekla, boji se i gušterice.
Koga koji stigne, htjeće i pristignut'. D.
Koga ne boli, ne tuži. D.

1700 Koga nije, da nije. D.
Koga srce ne boli, tega oči ne plaću. Z.
Koga tugja ruka pita, nigdar se ne nasita. D.
Koga zmija uije, i gušterice se boji. Db. lucertola.
Koga zub boli, izmi ga. D.

1705 Koja je koris' da je biser, ako me davi? D.
Koja je od gospode, ta ne boli. D.
Koja posala veće čini, vretena ne napuni. D.
Koja veće, koja manje, svaka je vuna vlas. D.
Koja žena vele grede, malo prede. D.

1710 Koji grad dogje na dogovor (govor), blizu je za pridat' se. D.
Koji mi da, dobrijem progje, zlijem se ne vrati. D.
Koji prs' pravda osijeće, ti ne boli. D.
Kojijem svaki vjetar vije. Db. instabile.
Koju vunu češljaš? D.

1715 Kokoš, ka ostaje doma, bez pristanka kljuca. D.
Kokoš kad hoće snijet', tako i kakoće. D.
Kokoš kljunom jaje čini. D.
Kokoš kunu kolje. Z.
Kokoš pije i na nebo gleda. F. 85.

1720 Kokoš tusta, juha gusta. D.
Kokoš vodu pije i na boga gleda. Z Db. gallina.
Kokoši se hitaju s ciku rade, a ne s iš iš. D.
Kokotić poklonski. Z.
Kokotu pristavi garbiješe a sokolu huhor. Z.

1725 Kola lako gredu, ali vele nose. D.
Kola pelješka, a gusli primorske. Z.
Kola potežu vola. D.
Kola razbijena vazda su bijena. D.
Kola vele žderu. D.

1730 Kolač kad se peća, tada se iskrivi. D.
Kolika milos' tolika žalos'. D.

48

Koliko Alajbegova slama. Db. paglia.

Koliko bijelja ćutiš, toliko noge steri. D.

Koliko da ih je jedna mati rodila. Z.

1735 Koliko je bolji dan, toliko prije svrši. D.

Koliko je lačniji gospar, toliko je izvrsniji kuhač. Z.

Koliko je sebar sit, toliko vojuje. D.

Koliko je toboca, toliko je i zgrade. D.

Koliko je veće na ruci, toliko je veće na šteti. D.

1740 Koliko je vino slagje, toliko čini ocat ljutiji. D.

Koliko ljudi, toliko ćudi. D. Z.

Koliko mu pamet potegne. Z.

Koliko se zlo ugagja rep i glava. D.

Koliko većma razgreblješ, (toliko) većma smrdi. D.

1745 Koliko zna, toliko zja. D.

Kolje se svojijem nožem. Z.

Kolo dobro pomazano ne škripi. D.

Kom mjerom prodavaš, tom ti se i prodava. Z.

Kom se pop nareče, on čas mu šija oteče. D.

1750 Kom si mjerom druzijem izmjerio, čekaj da se tebi izmjeri. D.

Komin novi brzo očadi (očagji). D.

Komu baj, tomu vaj, bajalici bio kravaj. D.

Komu je dodijalo, sjedi. D.

Komu je tijesno, hod' na dvor. D.

1755 Komu kletva, tomu i kobila. D.

Komu nije dosta sree s peću sablje, nije mu dosta kopje ni oklopje. D.

Komu se s mrtvijem sni, s živijem se nahodi. D.

Komu sin, a komu pastorak. D.

Komu trebuje lukijerna, nadoljeva je ulja. D.

1760 Komu znanje, tomu imanje. D.

Konac si pripreo, pripravi iglu. D.

Konavljaninu bez noža a Lopugjaninu bez klobuka trijeba da im se mati veće krat udavala. Z.

Konj bez uzde plaha mlados'. Z.

Konj dvojicu ne može nosit', i kad bi nosio, grubo je vidjet'. D.

1765 Konj ki ne nosi i fratar ki ne prosi, i gladni su svegj i bosi. Z.

Konj koji ima otit' u boj, ni ga kobila izvrže ni vuk uije. D.

Konj koji ima vele zobi prnjica se. D.

Konj koji leti, ostroge ne prosi. D.

49

Konj koji stigne, hotjet' će i pristignut'. D.

1770 Konj se izabira po zubi a čovjek po ćudi. Z.
Konj trom, dug (trudan) put; konj brz, kratak (lak) put. Z.
Konj u ravnini a koza u planini valja. D.
Konj žedan mutne vode ne gleda. F. 58.
Konja je izjela trava. D.

1775 Konja mrtva podkovat'. D.
Konja plemenita bolje vlada slatka ruka neg tvrda uzda. D.
Konja sedla trojanskoga. Z.
Konju darovnomu zubi se ne gledaju. Z.
Konju tvrdoustu tvrdo žvalo (potrebno je). D.

1780 Kopje kopju a bat batu strah. Z.
Kopje se u trbuh ne može sakrit'. D.
Kopjem srebrnijem boj biti. D.
Koplje je vito uzdan drug. Z.
Kopriva proz rukavicu ne pali. Z.

1785 Korčula je svijetli grad, u njem su gospoda,
a kad dogje gjeneral, tot' su g . . . i voda. Z.
Kordovani iz šume u magatu, bolji su neg iz Španje na putu. Z.
Kordovani lanjski nijesu najbolja trgovina. Z.
Kordovani ostaše, a trgovac dogje. Z.
Korisnije je otroku od urke neg gosparu od burke. Z.

1790 Korizmu činit' na poklade. D.
Korta mu je u dvije peće. Z.
Kos', ku si oglodao, ne dava' ju meni. D.
Kosi mani o mrkijentam gumine. Z.
Kosijer mokar, bačva puna. D.

1795 Kosijer moli, a gnoj zapovijeda. D.
Kosjerić reže, a motika kopa. Z.
Košeno je, striženo je. Z.
Košic se kreće, a u košicu opurka nije. D.
Košulja mu tjelice ne dotiće. D.

1800 Kovač oganj vodom kropi, da ga vrućega učini. D.
Koza je našla nož. D.
Koza mačke ne koti. Z.
Koza ruj, a ruj kozu stroji. D.
Koze ne ima, a kozliće prodava. D.

1805 Koze ne mogu nosit', a volu mi hoć' naprtit'. D.
Koze nijesu podložne na jaram. D.

POSL.

4

50

Kozicu uhitit' u zamčicu. D.

Kozja imena brojit' — ali učit'. D.

Kozle tiho svu mater sisa i svaku drugu, a plaho ni svoju ni
tugju. D.

1810 Kozliće prodava, a koza ne ima. Z.

Kozo kozane, nijesam ja tebi dao, neg Crnoj Gori i Ponikvami. D.

Kozomor zao je zimi, a gori ljeti. D.

Kragujac je da lovi, a prepelica da bježi. D.

Kragujca u bječvicah bes putila prodaje. Z.

1815 Kraljeve riječi. D.

Kraljevi imaju vele oči i uši. D.

Kratak čovjek visoko dokučit' ne može. Z.

Kratak je dan, ali je dugo godište. D.

Kratak objed iza duga čekanja ni hvali gosta ni gozbnika. Z.

1820 Krava, koja s volovi ne ije, ali je jela prije, ali će jesti poslije. D.

Kreat je do više oči. Z.

Kreat je špotica k'o Pustijerna botica. Z.

Krijes ne ima drugo nego glas i trbuh. D.

Krijes odnese sokola. Z.

1825 Krijesa česat'. D.

Kriješa kriješu poteže. D. Z.

Kriješti krijes dokle pukne. Db. cicala.

Krila mu su pala. D.

Krinčicom more mjeri. Z.

1830 Krinica izjedena, družba svršena. D.

Kriva drva na ognju se prave (a prava krive). D.

Kriva rijeka veće krat se prigazi. D.

Krivina je velik grijeh, ali joj je pravda lijek. D.

Krivo drvo nigda nije pravo. D.

1835 Krivo drvo ognjem izpravi. D.

Krivo drvo prije se prikrši (ulomi) neg izpravi. D.

Krivo sjedi. pravo reci. Z.

Krivo sjedi a pravo reži, ili sudi. D.

Krmak praseu brat a svinji otac. Z.

1840 Krmi put Napule. Z.

Krmi u zapad na sva jedra. Z.

Kr(nj) sud ne može se lasno razbit'. D.

Kroz jedno uho ulazi a kroz drugo izlazi. D.

Kroz san besjedi. Z.

51

1845 Krpit' nove gaće. D.
Krsti popa, ali pop pop. D.
Krsti se lijevom rukom. Z.
Krsti se, pope; zemlja se trese. Z.
Krstili ga su bez kuma pri svijeći. Z.

1850 Kršten je juhom od hobotnice. Z.
Krštenu vodu u Kolorinju ljeva. Z.
Kruh domaći brzo se primrazi (uli brže se omrazi neg po-
manjka). D.
Kruh, ili je sitan ili krupan, veći je u trbuhu. D.
Kruh, ili je sitan ili sebićan, veće valja u trbuhu neg u nje-
drijeh. D.

1855 Kruh izrezan bez truda je blagovan. D.
Kruh pirni brzo se izije. D.
Kruh tugj draži je. D.
Kruha s očima, a sira bez oči daj mi bože. D.
Kruha, sira i vina, ako je grubo ušima, ali je dobro ustima. Z.

1860 Kruška li je, jabuka li je, po vonju se pozna. Z.
Kruška ne pada daleko od stabra. Z.
Krv se krvim ne umije, neg vodom. D.
Krv se ne ima molit'. D.
Krv učini, a ne postavi zla zakona. D.

1865 Ktio bi jaje obljušteno i posoljeno. D.
Ktjet' ribu bez drače. D.
Kučak laje na lava. D.
Kučka presna slijepe ragja kučiće. D.
Kuća na glasu a mačka gladna. Db. gatta. F. 105.

1870 Kuća tmasta i crna, svijeća užežena. D.
Kućam se i baštinam ištu godišta, a mudar čovjek svegj je
mlad. Db. età. F. 62.
Kućni pas kad godi s mačkom se ugodи. D.
Kud god Remena, svud s njim nesreća. Z.
Kud mu god je hodila, lje se je doma telila. D.

1875 Kud pade, da pade. D.
Kud pase, da pase, lješto da se doma oteli. D. u rkp. otjeli.
Kudu odrijet', tu je pos'o. Z.
Kuje čavle na Mrkanu. Z.
Kuje sebi verigu. Z.

1880 Kukuljava nije bez kike. D.

*

52

Kukumara vrtaru ne prodava'. D.

Kuljena bana od dobrijeh dana. D.

Kume se svadiše, otari se odkriše. D.

Kuna pase kokoši. Z.

1885 Kuna stara ne krvavi gvozdja. Z.

Kuninu kožu u živu prodaje (ne kupi). Z.

Kunu staru ak' olovom ne stiže, ne ufati u ošće. Z.

Kupe se mjedi za crna dnevi. Z.

Kupe se oko koga godi kako oko sove. D.

1890 Kupi drago da t' je svegj drago. Z.

Kupi osla, prodaj osla. D.

Kupi rušće u bisaćće. D.

Kupi vuku sedmine. Z.

Kupim ti ih u kraliješ. D.

1895 Kupio je na drag dinar sramotu. Z.

Kupio je za pećicu kruha. Z.

Kupit' mačku u mijehu. D.

Kupit' partu — ili š(t)ape — na svoje dinare. D.

Kupit' radi tko ne hvali. Z.

1900 Kupit' štape na dinare. D.

Kupit' tri za dinar, a dat' pet priganijeh. D.

Kupovati mačku u mijehu. Db. gatta.

Kupuje materi muža. Z.

Kupus pogrijevan. D.

1905 Kupus, rjepa i slanina, toj su bratja i družina. D.

Kupusa mu riječi ne maste. Z.

Kus mučan proždrijet', — ali probavit'. D.

Kus sladak crvi plodi. D.

Kut'o ili srezan il' nesrezan, kut'o je. Z.

1910 Kutle osrkiva. Z.

Kutoleža mačak. D. Z.

Kvintani se Reno klanja. Z.

Lačan pas lajat' ne može. D.

Lačan trbuh ne će riječi. Z.

1915 Lačan za gospodstvo ne mari, a sit o drugom ne radi. D.

Lačnu svaki je kruh s medom. Z.

Lačnu sladak je i paljavac. Z.

53

Lakiš. D.

Lako melju boži žrvni. D.

1920 Lako polako ide se daleko. D.

Lako stani, brzo stupi. Z.

Lako stupa' za prije doći. Z.

Lakom dvaš plaća. D. Z.

Lakomac blaga(j) je a blago gospodar. Z.

1925 Lakome su oči pri pogači. D.

Lakomos' mudros' gubi. D.

Lakši ód pera, — od pluta. D.

Lan i vuna ne će procora. D.

Lani progje a sad ne dogje. Z.

1930 Lanprelja vino ne prodaje. Z.

Las' je najveći trud. D.

Las' savišnja šteta gotova. Z.

Lasno je dobru uz dobra biti. D. može se čitati uz dobro.

Lasno je Dubrovčanina u Dubrovniku hvalit'. D.

1935 Lasno je hodit' niz vodu. D.

Lasno je leteći ubit' pticu, kad svegj uprav isti put drži (k tebi leti). Z.

Lasno je iza štita strijeljat'. D.

Lasno je kami u more vrć', da mućno ga je izeti. D.

Lasno je ludu dat' razumjet'. Z.

1940 Lasno je mrtvu ovcu privraćat'. D.

Lasno je pisat' ernijem po bijelu. D.

Lasno je prsnut', ma se usne tresu. D.

Lasno je rijet': briću, ma se usta tresu. D.

Lasno je s konja pješca psovat'. D.

1945 Lasno je s mrtvijem govorit'. D.

Lasno je štap naći za psa udriti. D.

Lasno je učiniti zlo jednomu, tko se u te uzda. D.

Lasno je udarat' na svoje. D.

Lasno je uljestit, nu je mućno iziti. Z.

1950 Lasno se je u svoje gaće uhabit'. D.

Lasno se mamac s skupijem ucijeni, — ali ugodi. D.

Lasno se usmrde fratar van cele i riba van mora. Z.

Lasno se vjeruje što god se želi. Z.

Lasno ti je iza štita strijeljati. Z.

1955 Lasno zdrav nemoćnu zabavlja. D.

54

Lašnje će glava dobit' klobuk neg klobuk glavu. D.

Lašnje je jednoga kneza pritrpit' neg jaje pripečeno pro-
bavit'. D.

Lašnje je krotit' ... neg sokolit' ... D.

Lašnje je mladu uzgori nego staru nizdoli. Z.

1960 Lašnje je rukom negli dušom. Z.

Lašnje je strić' neg derat'. D.

Lašnje je užeć' neg ugasit'. Z.

Lašnje je zabavit' neg opravit'. D.

Lašnje se je obuć' sjedeći neg stojeći. D.

1965 Lašnje side neg uzide, van puta tko izide. Z.

Lav domome, a zec u boju. D.

Lav se mravi hrani. D.

Lav se pazi i kad spi. Z.

Laž ako i omrkne, ne osvane. D.

1970 Laž dva obroka ne može blagovat'. D.

Laž je slijepa, ali je lijepa. D.

Laž kad prohodi, nije laž. D.

Laž kratke noge ima. D. Z. F. 118.

Laž svaka na laži ostaje. Z.

1975 Laž na laži, a istina na istini ostaje. D.

Lažcu se ni istina ne vjeruje. D. Db.² bugiardo.

Laži bogu do kraja. D.

Laži do kraja po zemlji. D.

Laživac dobiva da mu se i istina ne vjeruje. Z.

1980 Laživcu nije ni istina vjerovana. Z.

Lele bi od čela, i bit' ima do čela (od) svijeta. Z.

Lelek je veliki u zlu dobra čekati. Z.

Lemlješ što veće ore to je svjetlji. D.

Leti bez krila. Z.

1985 Lezi bez većere, da ustaneš bez duga. D.

Leti na krilijeh od vjetara. Z.

Lezi ženo, zakon te veže. D. Z.

Ležećemu bog ne pomaga. D.

Ležećemu nije svjeta. D.

1990 Leži k'o kvočka na jajijeh. Z.

Leži na jajijeh. D.

Leži pod podom na ljesi. Z.

Lice od cara, a djela od magara. D.

55

Lice ti broji godišta. D.

1995 Licumjerac sebi je istomu nevjerac. Z. u rkp. lisumjerac.
Liči s luže i s Orlande. Z.
Liho je rebro oholo. Z.
Liho rebro. D.
Liječi, a od šta ne zna. Z.

2000 Liječit' zlo čemu je, koje se danas svršuje? D.
Liječnik liječi a bog ozdravlja. Z.
Lijek je svemu razmi smrti. Z.
Lijen gotov plijen. Z.
Lijen ni za sebe ni za drugoga. Z.

2005 Lijen u svetac najveće posla ima. D.
Lijen vrše gospodinštaka. D. u rkp. vrže.
Lijena iska kudjelju, i nagje je u nedjelju. D.
Lijena maska blizu kuće kasa. D.
Lijena sluga za ne učinit' jedan stup, učini ih osam. D.

2010 Lijenos' glavu ne mije; i ako je izmije, ne izčešlja je. D.
Lijenos' je najveće breme. D.
Lijenu je svaki dan svetac. D.
Lijep i slijep ne vidi kud hodi. Z.
Lijep je svak ko ne ima tri oka. Z.

2015 Lijep slijep, grub rug: zlo ono, hugje ovo. Z.
Lijepa je kalina gledati, ali je zla zobati. D.
Lijepa kako crijepnja. D.
Lijepa slijepa, grda luda: jedna hugje od druge. Z.
Lijepe riječi kupusa ne maste. D.

2020 Lijepe riječi smoka ne čine. D.
Lijepe su žene na Pelinijeh. D. u rkp. pelilijeh.
Lijepi djed s voskom a baba s kalom. Z.
Lijepo govorili, ali malo satvorili. D.
Lijepo je da ti druzi drobe. D.

2025 Lijepo je i posvirit' i svrdonicu za pas zadjestit. Z.
Lijepo je s grubom razdiono. Z.
Lijepo poje tko sirac nosi u kljunu. Z. u rkp. poi.
Lijevo mi oko igra. D.
Lijevom desnu posiječe. Z.

2030 Lijevom si desnu odsjekao. D.
Lisica ka ckni, lov preži. D.
Lisica se brani s veće načina, a jež samo dračom. D.

56

Lisica u tonote često ne upada. D.

Lis' lis' lobode, vran ti kučku probode. Z.

2035 Lis' privrati, pod njem ćeš drugi naći. D.

Lišće je od srca poklisar. Z.

Lizanje od mačjega jezika. D.

Lizat' otare. Z.

Lizat' se.... D.

2040 Liže ne pristav otare. Z.

Liže svojno otare, a vuče tugjno pentare. Z.

Ljekar nije tko lijek spravlja, neg tko lijekom ozdravlja. Z.

Ljepir ki oko svijeće leti, najposlije izgori. Z.

Ljepota ako nije mila, nije izvrsna. Z.

2045 Ljepota je naravna ljepota prava. Z.

Ljeti razdrijet' kožuh. D.

Ljeti ribu iz mora, a meso iz kože, er jedno i drugo stat' dugo
ne može. D.

Ljeti tovjernarica, a zimi kruharica. D.

Ljevaš vodu u more. D.

2050 Ljevat' ulje na oganj. D.

Ljevati vodu u more. Z.

Ljubav razlog zaslijepi. D.

Ljubav sama zadovoljna je ljubavi (ili sebi) plata. Z.

Ljubav srama ne ima. D. Z.: stida ne ima.

2055 Ljubav srama ne pozna. Z.

Ljubav zetnja noćca ljetnja. D.

Ljubav ženska mreža vražja. D.

Ljubavi nije svrhe. Z.

Ljubi kako da imaš mrzit', a mrzi kako da imaš ljubit'. D.

2060 Ljubi tko te ljubi. D.

Ljubit' kako vuk ovcu. D.

Ljudi se jezikom a živine konopom (uzom) vežu. D.

Ljut ocat najgore svomu sudu udi. Z.

Lojar. D.

2065 Lojit' komu godi. D.

Lonac ćeš poznat' zvoneći, a čovjeka govoreći. D.

Lonac kad vri, sve što veće pokriva se, sve većma kipi. D.

Lonac koji odveće vri, sapur izgubi. D.

Lončar je Kotoranin, trgovac Dubrovčanin, a vlastelin Za-
dranin. D.

57

2070 Lončar lončaru, a kovač kovaču zavidi. D.
Lopiža općena zlo spjenjena a gore skuhana. D.
Lopiža puna, prijazan duga. D.
Lopiža se povrijezom ruga. D.
Lopižu čuva da se ne omrči. Z.

2075 Lopugjani Kastiljani a Slanjani Siviljani. Z.
Lopujka i zimi gola je do pupka. Z.
Lov je dvojačno drag. Z.
Lov je draži nego dar (od dara). Z.
Lov tko prima, dup'o dug ima. Z.

2080 Lovčja gnojišta ne imaju loja ništa. D.
Lovi zeca na kolijeh. Z.
Loza je lozi poručila: odmakni se ti od mene, a ja ću dat' i
za tebe. Z.
Loza najveće ljubi težašku sjen. D.

Loza ne će družbe ine neg od pritke. D.

2085 Lud ako bi i hotio mudro, ne umije. D.
Lud bi dva prijesnaca izio; a tko bi mu ih dao, lugji bi bio. D.
Lud je kušan kus tko pusti, a pohvaljen uzme u usti. D.
Lud je mudru breme. D.
Lud je, ne umije ujesti u prs'. D.

2090 Lud je tko misli da mu drug ne misli. D.
Lud je tko se mudar mni. D.
Lud je tko svoj mijeh izprazn(j)uje za napunit' tugj. D.
Lud junak ludo pogine. D.
Lud na čelu roge nosi, a mudar u njedrijeh. D.

2095 Lud ne umije mućat'. D.
Lud pedepsan usvijesti se. D.
Lud se u more miža, ter mni da će oplimat'. D.
Lud si kako dno od gaća. D.
Ludi davalac mahnitu se brat broji. D.

2100 Ludi drobe, a mudri papaju. Z.
Ludi pir učiniše, a mudri ga izjedoše. D.
Ludijem se brod brodi. D.
Ludo je oca ubit' a sinu prostit'. D.
Ludoj riječi ne trebuje odgovor. D.

2105 Ludu odgovori i opri se. neka mudar ne čini se. D.
Luduju banovi, plaćaju pukovi. D.
Lugji si od stanca. Z.

59

2145 Mali pas zeca dviže a veliki ga hita. D.
Malicija rćanska. D.
Malijem čepićem zatiskuje, a velikijem taplunom otiskuje. Z.
Malijem sudom priplit' more. D.
Malo bi joj posvirio. D.

2150 Malo imanja malo i misli. D.
Malo je kurvarskoga pira. D.
Malo je masla za dinar. D.
Malo je ošljega potrčanja. D.
Malo je što se može, ma čin' veće neg se može. D

2155 Malo jezikom palat', a dobro se vladat'. D.
Malo krat' je dim bez ognja. D.
Malo mu je o smrti mislit', ter o bijelijeh svijećah misli. D.
Malo ognja moju peć razdiže. D.
Malo po malo prede baba kudjelju. D.

2160 Malo stvorio, a vele govorio. D.
Malo valja dobivat' a ne čuvat'. D.
Malo vune, čičak' pune. D.
Malo zna tko svjetovna samo zna. Z.
Malu pljev na velik vjetar. Z.

2165 Malu se ne srčim, a veliku ne nadam. D.
Malu stadu mao i zvizd. D.
Mami k'o da moli, a moli k'o da mami. Z.
Mami, ter se hrani. D.
Manjak manjku domori. Z.

2170 Manjak svemu biva razmi bremenu. Z.
Manje dura dubrovačka pjena neg dobra bačva vina. D.
Manje haje neg što mu se pod nogami mete. D.
Manje je što ujede neg što kuce pogane zube ukaza. Z.
Manje se čuje kad se i često striže, neg jednom odere. D.

2175 Manji se vidi ukljuvak tvoje čaplje nego moje kokoši. Z.
Manjka vragu pakla. D.
Mantija ne čini kalugjera. D. Db.² tonica.
Mao je rat od drače, ma koga obode, mučno zabude. D.
Mao rok jedan dan. D.

2180 Marač dugom kudom, dečembar bijelom bradom. Z.
Marač kudom vrše. D. u rukopisu vrže.
Maska bijena sluša, a glagjena prnjica se. D.¹
Maska je oslu prilična, ali hoć glavom ali kudom. D.

60

Maska je rćanska. Z.

2185 Maska je u korti. Z.
Maska pod samarom hvali gospara. Z.
Maska pod sedlom hvali se gosparom. Z.
Maske se megju sobom češu. D.
Maske su se obrosile. D.

2190 Maske su u korti. Z.
Masku u korti prućem žiri. Z.
Meće drva na oganj. Z.
Meće se k'o zmija iz kruga. Z.
Med na jeziku, a britva na pasu. D.

2195 Meda jes' od meda slagjega. Z.
Medna strijela gvozdena vrata probija. Z.
Medom se, ne ostom, muhe hitaju. F. 89.
Medvjed je rek'o: rodit' će kruške. F. 118.
Medvjeda vidiš, a stupe mu paziš. D.

2200 Megju božićim stat' u Gružu a megju gospogjam u gradu. Z.
Megju djecom kneza nije. D. Z.: nije kneza.
Megju dva bana babi gola glava. D.
Megju dva bana osta (ostaje) gola glava. Z.
Megju dva prijatelja jedan pisac, a dva svjedoka. D.

2205 Megju dvije zelene jedna zrela. D.
Megju nakovanom je i maljicem. Z.
Megju otocim veći valovi. Z.
Megju prijatelji sve su stvari općene. D.
Megju rečenijem i stećenijem gora je po srijedi. Db.² detto.

2210 Megju slijepci kralj je tko ima jedno oko. D.
Megju ženami zlo ubog, gore bogat. Z.
Mejdan tko otme, i dar osvoji. Z.
Meko gvozdje ne ulomi se lasno. D.
Mene zovete kad je mužikati, ma ne kad je što žerati. D.

2215 Meni jedna, popu dvije, pop se tuži a ja ne. D.
Meni sreća, a tebi um. Z.
Mesa u vuka kupovat'. D.
Meso dobre cijene i psi jedu. D.
Meso izpod perja dviže grešpe s obraza. D.

2220 Metaćes mutom. D.
Metat' crnilom kako hobotnica. D.
Metat' dinare u more, a iskat' ih svijećom. F. 59.

61

Meteš mnom kako metlom. D.

Metla nova dobro mete. D.

2225 Metnut' se kamenom za se uzjašivš(i) na konja. Z.

Mijeh nadmen ne tone. D.

Mijeh prazan koža se zove. D.

Mijesi mu se kolačić. Z.

Miješa vodu s vodom a goru s gorom. D.

2230 Mile mjedi, slatke smokve. Z.

Milićev krs'. D.

Milje broji tko vozi. Z.

Miloj maćehi i pastorei su sinovi. Z.

Milos' u nebrijeme velika je nemilos'. D.

2235 Milostiv ljekar usmrdi ranu. D.

Miloš cara ubode, a sam zdravo ne uteče. D.

Miluj mačku da ti skoči na obraz. D.

Mimo boga nikuda. D.

Mimo zakon, zubmi za kami. D.

2240 Minčar, harubčar, ništo li i gore. Z.

Mini me želja. D.

Minjavine gaće. D.

Minu kad krsnut' cijenjaše. Z.

Minut' kako jutrnja rosa. D.

2245 Mir baba, mir djede, peci toj, ter se goj, kuljenova juha do
(d)na je gusta. Z.

Mirakulo učinit' kako žunjević mačak, koji krsnu kad cijenjaše
poginut'. D.

Miran sužanj srećniji je od bana nemirna. Z.

Miri se sa psom, nu štap drži. D.

Mirna pamet boga moli. D.

2250 Mirno sree tančac vodi. Z.

Miru besjedit'. D.

Misli, a paka govori. D.

Misli o tugjem teocu dobro, da i tvoj domom zdravo dogje. D.

Misli su poslednje vazda bolje. D.

2255 Miš je upao u stupicu. D.

Miš se u jednu sortu ne uzda. D.

Miša mi za lava kažeš. D.

Miši brašno pozobali. Z.

Mitnik dušu čim prodava, još i sree on zalaga. Z.

62

2260 Mižat' u more. D.
Mjedi brojene, ruke pribjene. D.
Mjedi buče, a ne muče. Z.
Mjeri pedim sjenu. Z.
Mjeri puno kako ulje. D.

2265 Mjeriti druzijeh (ili koga) svojijem laktom. Db. misurare, braccio.
Mjerom kom prodaješ valja tom da i kupuješ. Z.
Mjesec mu udi. D.
Mjeseca dobra — ili zla — usječen. D.
Mjeseče lijepo sjaš, ali malo griješ, reče Jegjupka. D.

2270 Mjesta ne zgrijat' D.
Mlad ako i pade, lasno se digne. Z.
Mlad je kako kaplja. D.
Mlad je kako voće nezdrelo. D.
Mlad je, naskočiće. D.

2275 Mlada i hladna žale. D. u rkp. žala.
Mladi sveci na otar, a stari pod otar. Z.
Mlados' izprazna, staros' trudna. D.
Mladost plahost, starost žalost. Z.
Mladu je sebru zvijezda na čelu a staru na repu. D.

2280 Mlatit' kako prazna stupina. D.
Mleci ne reci, nu bolje u Rijeci il u nas na Prijeci. Z.
Mledne ruke, tuste noge. D.
Mlednu i neplodnu zemlju ne ori. D.
Mlin je od svakoga žita. D. Db.² molino.

2285 Mlin ležećac veće vode prosi. D.
Mlinar stječe hodeći, ne u odru ležeći. D.
Mljecka koza. D. u rukopisu mljeteka.
Mljecki je kučić. Z.
Mneći se čovjek prikrstit' oko izbode. D.

2290 Mni da vijenac vije, a kuje verigu. Z.
Mni mu se da nije ni na nebu ni na zemlji. D.
Mniš da si na konju, a nijesi ni na oslu. D.
Mniš da ti će toj snom proći. D.
Mniš izagnat' lisicu, a izagnaćeš vuka. D.

2295 Mnogo je mačiću govegji trbuh. D.
Mnogo je stvari bolje vjerovat' neg kušat'. D.
Mnogo naukijera drijevo razbijaju. D.
Mnokrat čovjek za udrit' u crno, ne udari ni u bijelo. D.

63

Mnokrat požnje i tko ne posije. D.

2300 Mnozi šiljkaju vola, da mali su orači. D.
Mogu ga slobodno u crljeno zavjetovat'. Z.
Mogući pravcem, hodit' obhogjom. D.
Mogućstvo sad je moguće. D.
Moj je u gamuri. D.

2305 Moj mi san spovijedaš. D.
Moje je moje i ako je u zlatu. D.
Moja kokoš kolik tvoj soko. Z.
Moje i tvoje svijetu je razmirje. Z.
Mojemuća i od zlata mojemuća je. Z.

2310 Mojemuća što se većma penje to većma svoju sramotu kaže. D.
Mojemun ne igra u vjeru. D.
Mokroj zemlji malo je dažda od potrebe. D. Db.² terra: malo dažda trjebuje.
Moli boga da je zec na ložnici. D.
Moli boga da te se zlo ne truc. D.

2315 Moli boga da ti dobro postelja rodi. Z.
Molit' i platit' dva su zla. Z.
Molitva pasja ne prohodi vrata od raja. D.
More je žitko. D.
More mu je beza dna. Z.

2320 More, oganj i žena, tri najgora zla. Db.² mare.
More se pozrijet' more, a čovječje sree ne more. D.
More žmuli priplit'. D.
Mož' hodit' s čelom otvorenijem. D.
Mož' mu po kući igrat' dračom, da se nigdi ne zadjedeš. D.

2325 Mož' mu vadit' zube. D.
Mož' učinit' u njemu i krs' i lopatu. Db. pala.
Može se ljudem lagat', a bogu ne može. D.
Može se umižat' u odar, a rijet' paka da se je opotio. D.
Može te i odmoći tko cijeniš da će te pomoći. Z.

2330 Možemo se uhitit' za ruku. D.
Možeš njim tresti, odkle si na jakoj grani. D.
Mrav ljeti za zimu kupi. D.
Mrkan se javja Bobari. Z.
Mrnar od slatke vode. D.

2335 Mrnarska žena tada sada vesela. D.
Mrtav konja ne jaše. Z.

64

Mrtva ti vjera, sokole. Z.

Mrtva usta ne govore. D.

Mrtvi ne uijedaju. D.

2340 Mrtvi živijem oči otvoraju. D.

Mrtvijem kosti pritresat'. D. Db.² morto: protresat'.

Mrtvu lijećnika vodit'. D.

Mrvu srebra vedha i razbijena za peču veliku čista i nova mjeda. Z.

Mućat' kako kami. D.

2345 Mučećega djeteta ni svoja majka ne razumije. Db. tacito.

Mučećega ni bog ne čuje. D.

Mučećega varuj se psa. Z.

Mučećemu djetetu ni svoja mati ne razumije. D. Z.: majka.

Mučećemu ne bude gore. D.

2350 Muči tko vele zna, kad besjedi mjesta ne ima. Z.

Mučnije je svirit' neg udarat'. Z.

Mučno je dobro i brzo. D.

Mučno je dubrovačko more brodit' kraja ne gledavš(i). Z.

Mučno je hodit' uz vodu. D.

2355 Mučno je iz čeljusti vuku ugrabiť. D.

Mučno je lava bričit'. D.

Mučno je malahnu pogaču na vele kusa dijeliti. Z.

Mučno je o svojoj hrani tugje volove pasti. Z.

Mučno je rijeku uzopet vraćat'. Z.

2360 Mučno je s mrtvijem govorit'. D.

Mučno je sastavit' dva dobra zajedno. D.

Mučno je stara psa učit' lajat'. D.

Mučno je stara vola učiti. Z.

Mučno je staru lisicu uhitit' u stupicu. D.

2365 Mučno je što je lijepo. D.

Mučno je ujedno i srkat' i puhat'. D.

Mučno je u staru selu nov zakon postavit'. D.

Mučno se bljude što mnozi žude. D.

Mudra ruka ne čini sve što reku usta. D.

2370 Mudri jedu gosbu ku ludi čine. D.

Mudros' je pustit' što ne mož' pridobit'. D.

Mudros' je trpjet' što se trpjet' ima. D.

Muha bi na njem pukla. D.

Muha u paučini ostaje. Z.

67

Na šte ruke uzeo je. Z.

Na šte ruku je primi. Z.

2450 Na šte srea je proždrijeti. Z.

Na tako lice tako naličje. D. u rkp. naničje.

Na tako meso taki nož. Z.

Na taštoj glavi vjenčac je biserni u rukah djeteta nalip otrovni. Z.

Na ti noge, da' mi roge, gambore. Z.

2455 Na tobolac usta ne meće. Z.

Na trnu se rusa ne ragja. Z.

Na tromu konju dug svaki put. Z.

Na tugje spence učit'. D.

Na tugju plav pakao ne stavlja'. D.

2460 Na tvom ti. D. može biti tij.

Na vodokršte zimi oko izpršte, a na poklade i drugo joj izpade. D

Na vratijeh se potaknut'. D.

Na vuka seljani. Z.

Na vuku je glas, a iza vuka se i lisice najedu. D.

2465 Na vuku živu kožu prodavat'. D.

Na zemlji leži a nebom se pokriva. D.

Na zimovište se ne pada, dje nije drva, hljeba i stada. D.

Na zlo pada gore, a na gore još gore (ili a na gore sinje more). Z.

Nabregja se zemlja, tere rodi miša. D.

2470 Načela je dobro. Z.

Načnimo ga po dinar, da se nigda ne proda. D.

Nač dlaku u jaju. D.

Nač zeca na ložnici. D.

Naće ga dje i roge ljeljenove. Z.

2475 Nad grobom mu noge vise. D.

Nad izgledom nije zakona. Z.

Nad Kresojem ga ne ima. a do Vrtoja nije ga. Z.

Nad pšenic'jem nije kruha,

nad rucelom nije žita,

nad gjuljanom nije vina,

nad mamin'jem nije sina,

nad vlaškijem nije lonca,

nad riješk'jem nije konca. Z.

*

68

Nad ratom hugjega, nad mirom boljega vremena vik nije. Z.

2480 Nad silom sila je pravda. Z.
Nada' se nenadnje, nek te ne nagje nenadnja. Z.
Nada' se svegj nenadnje za dobit' nenadnju. Z.
Nadhodi snažnosti i Burjenovu i Bratutovu masku. Z.
Nadjeven je kako kuljen. D.

2485 Nagje se grk i med. Z.
Nagje se i nad Kresojem. D. Z.
Nagje tko ište. Z.
Nagla djevica hudu mužu rada. D.
Nagla mačka slijepe mišiće rodi. D.

2490 Nagnula veće bačvom. Z.
Nahodi se u plitkoj vodi. Z.
Najbolje mačka odnese. D.
Najbolji je gnoj od gosparevijeh podplata. D.
Najedenje za proždora a zdravica za junake. D.

2495 Najela se živa mesa. Z.
Najesti se kako Penava. D.
Najgora je nemoć gladinja. Z.
Najgore je sam sebi lagat'. D.
Najgore prli ugljen pokriveni. Z.

2500 Najgori je zalogaj, kijem se čovjek udavi. D.
Najgori su povraci. D.
Najkorisniji gnoj podplat je gosparev. Z.
Najlahša je božja pravda. Z.
Najljepša je šetnja blizu mora, a brodidba blizu kraja. D.

2505 Najljepša mojemuća gruba je. D.
Najljepšoj nevjesti pir čine kako i najgrubšoj. D.
Najmanje su kamate u Geti. Z.
Najmučnije se rep odire. Z.
Najposlije sam čovjek svoju sramotu uzazna. D.

2510 Najslagji je domaći objed. D.
Najtvrgja je povelja dosti imit' pineza. Z.
Najveća je krepos' muk. Z.
Najveća je pamet brijeme poznat'. D.
Najveće kada kadiocu. Z.

2515 Najvišijeh se vrha treskovi hitaju. Z.
Najzločestija se koza u stap uhabi. D. u rukopisu je bilo naj-
prije štap, pa je popravljeno.

69

Najzločestijemu prascu najbolji želud. D.

Nakon godišta sluga uzme ćud gosparevu. D.

Nakon mene ni sparožine. D.

2520 Nakon osla ni sparožine. D.

Nakon sto ne ću, reci jedno hoću, i još ne ć biti naučio do kraja živiti. Z.

Nakrcat' sve na jedan brod. D.

Nalio se kako kimak. D.

Nalojio mu je vrlo vaše. Z.

2525 Namjera kvas popija. D.

Namjera siječan svoje dni. D.

Namjerio se na tučka. Z.

Naniz'o se pun saotijer. Z.

Napeć' kožu. D.

2530 Naplila je i Piva i Tara. D.

Naprtio ga je česvinovijeh drva. Z.

Naranča izažeta na kos'o se meće. Z.

Nasred rijeke iskat' vodu. D.

Nastojanje bez uma za šta god je, um bez nastojanja za ništa je. Z.

2535 Naš domaćin dobro ljubi, ali bolje gosti. D.

Našao me si pod svijeću. D.

Naše knjige govore: hodi sa zla na gore. D.

Našla je bačva — ali tikva — zatak. D.

Našla je lopiža pokriv. D.

2540 Našla je slika priliku. D. Db. simulacro.

Našla je tikva zatak. D.

Našla veža uža. D.

Naš'o se je pod zemljom. Z.

Natovari, ter udari. D. Db. bufalone. F. 134.

2545 Natovario ga je dobre česvine. Z.

Nauči me večerat'. D.

Nauči plaćući da se smiješ stječući. D.

Naučio je na pamet kako papagao. D.

Naučio je na svoje mjedi. Z.

2550 Naučio je van pelica. Z.

Nauka je jedna muka, a oduka dvoja muka. D.

Navezat' psu na rep. D.

Navrh bokare laž a na dnu joj istina. Z.

70

Navrz' mu bijedu da je tovar psa uio. D.

2555 Navukao si se haljina kako ožujak mješina. D.
Ne bi bilo kamate, da nije zločestva. Z.
Ne bi bilo k(urve). da nije ro(fijane). Z.
Ne bi dao bogu tanjana. D.
Ne bi ga galija nagovorila. D.

2560 Ne bi ga iz boba izagnao. D.
Ne bi ga u karti od naveganja našao. D.
Ne bi me doteklo prsta omočiti, da rijeka medom teče. D.
Ne bi mu careva riznica dosta bila. D.
Ne bi mu tu dali ni godišnice. Z.

2565 Ne bi ni na luču izgorio. Z.
Ne bi ni pas s maslom obliž'o. Z.
Ne bi se jaje izpeklo. D.
Ne bi vidio bivola na slami. D.
Ne bih mu dao guske pasti. D.

2570 Ne bih za to dao harubu. D.
Ne bih za to pjan poigrao. D.
Ne bi' se, da čuj se. D.
Ne boj se groma kad munju ne priteče. Z.
Ne boj se zmije dokle se u krug ne svije. D.

2575 Ne boji se nikoga tko nije nikomu kriv. Z.
Ne boji se vrana brodara. D.
Ne bojim se smrti nego zla zivota. D.
Ne broji godišta tko kuće ne plaća. Z.
Ne buči na vuka da ti glas ne digne. Z.

2580 Ne budi mećava da pometeš, ni oganj da popališ. D.
Ne budi psa koji spi. D. Db.² cane.
Ne čekaj moje starosti. D.
Ne čekaj žetve bez vola. D.
Ne češi krijesa, da ne kriješti. Z.

2585 Ne čini dobra bezopazno, da te zlo ne nagje. F. 49.
Ne čini se bogu brat. D.
Ne čini što ne ć' da ti se reče. Z.
Ne čini zla ni travi koju pleše. D.
Ne čuje ga se kad stupa. Z.

2590 Ne čuje ga zemlja po koj hodi. Z. u istom rukopisu na drugom mjestu u istoj poslovici po kom hodi.
Ne ć' uhitit' tej mačice bez rukavice. D.

71

Ne će bit' vazda ljeto. D.

Ne će mačka larda. D. Z.

Ne će ni bog što se ne može Z.

2595 Ne će ni pas gole kosti. F. 90.

Ne će nigda vidjet' dva dobra zajedno. D.

Ne će osao petrusina. D.

Ne će postola već ako od kordovana. Z.

Ne će se bijelj za jednu noć. D.

2600 Ne će se naslonit' na meko. D.

Ne će šnjim ni u raj. D.

Ne će te minut' ova čaša — ali ova zdravica. D.

Ne će te ni buha uštunut'. D.

Ne će ti dat' dima, pica, lika, ostrončine. D.

2605 Ne će ti jaja snijet'. D.

Ne će ti ta snom proći. D.

Ne ćeš moć' zatisnut' objema rukami. D.

Ne ćeš toj probavit'. D.

Ne ćeš se naslonit' na meko. D.

2610 Ne da mu se okropit'. D.

Ne da na grah. D. Z. F. 130.

Ne da ni bogu tamjana. Z.

Ne da ni opepelit'. D.

Ne da se ničemu zapjet'. D.

2615 Ne da se ni vilam sedlati. D.

Ne da' zlu na srce. Z.

Ne dao ti se bog na obijesna sebra namjerit'. D.

Ne dao ti se bog sebru moliti. D.

Ne dava mi srce. D.

2620 Ne dava se peći koliko zja. D.

Ne dava se peći koliko zja, nego koliko joj po dnu staje. Z.

Ne dohodi svaki kašalj od zime. D.

Ne došla taj ka se ne će pritrpit' ali priboravit'. D.

Ne drže prosa šuplje vreće, a ubog čovjek ne ide u vijeće. D.

2625 Ne drži miloga, ne ćeš nać' dragoga. D.

Ne dviži što nijesi stavio. D.

Ne gazi mutne vode. Z.

Ne gleda ga dobrijem (desnijem) okom. Z.

Ne gleda ni oka ni boka. Z.

2630 Ne gleda se kakva je kokoš, neg koliko jaje nosi. Z.

72

Ne gleda se pas, nego čigov je. D.

Ne gledaju se vrata kakva su, neg čigova su. Z.

Ne gliba kad imaš priječac suh. Z.

Ne govni loja. D.

2635 Ne govori ono što bi rad da se ne govori. D.

Ne govori što hoć za ne čut što ne ć. Z.

Ne govori što ne ć da se govori. D.

Ne haje k'o ni pas za petu nogu. Z.

Ne hita soko muhe. D.

2640 Ne hitaju se jarebice na vesku nego pod ploču. Z.

Ne hod' bos u goru. D.

Ne hote čovjek i vrat ulomi. D.

Ne htjej vuka vidjeti ni na nj vikati. D.

Ne hvali se, er susjede imaš. D.

2645 Ne hvrca', ne brca', budi čovjek dovečer. D.

Ne ide mu po ćudi. Z.

Ne ima brjemena za počesat se. D.

Ne ima čijem psa svezat'. D.

Ne ima dio sunca. D.

2650 Ne ima dna ni kraja. D.

Ne ima gdi hrta svezat'. D.

Ne ima gdje noge stavit'. D.

Ne ima kud ni na nebo pogledat'. Z.

Ne ima ni groba. D.

2655 Ne ima ni kuće ni baštine. D.

Ne ima ni loze ni koze. D.

Ne ima ništa komu nije ništa dosta. D.

Ne ima oči u zatioku. D.

Ne ima pameti za noktom. D.

2660 Ne ima pesti megju očima. D.

Ne ima platit' tko nije dužan. Z.

Ne ima puška praha. D.

Ne ima se čijem ukopat'. D.

Ne ima šta izjesti, a trpezu napravlja. D.

2665 Ne ima što pjet' slavic. D.

Ne ima vele komu što godi ne ostaje. D.

Ne ima za kupit' kruha a kupuje moska. D.

Ne imala baba bijesa, ter kupila prase. D. Z.: i kupila.

Ne imaš čijem ostrić'. D.

73

2670 Ne imaš soli u glavi. D.

Ne išta mimo pšenična kruha. D.

Ne ište se padalište prije noći. Z.

Ne išti s pomnjom što ne bi htio nać'. Ž.

Ne išti uhiti(t') ako radiš nać'. Z.

2675 Ne jegj luka, ako ne ć da njim vonjaš'. Z.

Ne jesti svoga dara kako Šipanjanin. D.

Ne kri' svijeću pod četvrt. D.

Ne leži sa psim, ako ne ć ustat' s buham. Z.

Ne lomi vrata. D.

2680 Ne lovi meso neg perje. D.

Ne maste riječi kupusa. D. Z.: ne maste mu riječi.

Ne mjeri se čovjek laktom neg umom. D.

Ne moć' koga godi ni priteć' ni dostignut'. D.

Ne moć' stati na jednom mjestu kano Jegjupak. D.

2685 Ne moći zatisnut' objema rukami. D.

Ne mogu biti i vuci siti i kozlići cijeli. D.

Ne mogu biti i vuci siti i kozlići na broju. F. 15.

Ne mogu dva kola jednako doći. D.

Ne mogu mi bit' uši izviše glave. D.

2690 Ne moli se ženi u odru, ni u vodi konju. D.

Ne mož' izet' med bez přelinja obada. D.

Ne mož' uteć', ni sustignut'. D.

Ne može bit' i bačva puna i žena — ali sluga — pjana. D.

Ne može bit' jedno dobro bez drugoga zla. D.

2695 Ne može dreven pas lajat'. D.

Ne može ga ni upengana vidjet', — govorit'. D.

Ne može hodit' a hoće nosit'. Z.

Ne može jedan i ročit' i svjedočit'. D.

Ne može mjesta zgrijat'. D.

2700 Ne može mu nitko ni prid noge stavit'. D.

Ne može mu podnijet' obraz. Z.

Ne može nitko stat' u dugo. D.

Ne može nosit' junca, a hoće nosit' vola. D.

Ne može se bez mene taj pir učinit'. D.

2705 Ne može se dobro i brzo. D.

Ne može se hrom nahodit' a tepav nagovorit'. D.

Ne može se i bogu i ljudem ugodit'. D.

Ne može se i dut' i kovat'. Z.

74

Ne može se i glumit' i bumnjit'. Z.

2710 Ne može se i krs' nosit' i zvono zvonit'. D.

Ne može se i puhat' i udarat'. Z.

Ne može se i vele i dobro. D.

Ne može se nos obrezat' a rilice ne okrvavit'. D.

Ne može se priko bata skakat'. D.

2715 Ne može se ujedno kahnut', zijehnut', prnut' i muhu uhitit'. D.

Ne može se udužit' kako i kupit'. Z.

Ne može se vran muće najesti. D.

Ne može se vratit' kako iz pakla. D.

Ne može se zvizdat' i napijat'. D.

2720 Ne može stat' u svojoj koži. D.

Ne može sud koji teče ponijet' vode daleće. D.

Ne može svaka crevlja na svačigovu nogu. Z.

Ne može u svoj koži stat'. D.

Ne nadima' se, da ne pukneš. D.

2725 Ne naijeda se vuk po poruci mesa. D.

Ne odkriva' rane temu ki ti ne može lijeka dati. Z.

Ne ostavit' ni kože ni dlake kako taman barbijer. D.

Ne oteži, da ne pukne. Z.

Ne oteži odveće luka, da ne pukne. D.

2730 Ne pazi se pas, neg pasjak. Z.

Ne pazi se pas, nego čigov je. Z.

Ne pitaj u nikoga što ti nikomu ne bi dao. D.

Ne plačem mala dijela nego plačem kriva dijela. D.

Ne pljuj više sebe, da t' na lice ne pade. D.

2735 Ne pozna se zlo nego kad dogje. D.

Ne prdi ni uz gluha, er ima nos, ako i ne ima uha. D.

Ne prikini mišeta. D.

Ne pristruguj, da ti se ne prokine. D.

Ne pristruži, da ne prokineš. D.

2740 Ne priteži, da ne pukne. Z.

Ne probi vrata, er ih drugi razprostraniše. Z.

Ne prostiri veće noga nego bijelja čuješ. D.

Ne prudi ješa ka se vraća. Z.

Ne raste mu kam na glavi. Z.

2745 Ne raste mu kami navrh glave. D.

Ne razaznavat' želud od grada. D.

Ne razmeći tvoga blaga rukami, da ga pak ne išteš nogami. D.

76

Ne trebuju u mlinu gusli. D.

Ne tresi mu kosti. D.

Ne tuži se Bero, lijepa ti je vjerenica. Z.

Ne tuži tko drži. Z.

2790 Ne učin', ne boj se. D. Z.: ne učini, i.

Ne ukaži mu bijela zuba. D.

Ne ulagaj riječi dje ti proć' ne može. Z.

Ne ulomi nož u kudi. F. 70.

Ne ulomi vrat tko svjet dava, neg tko svjet prima. D.

2795 Ne umije brojit' do dva. D.

Ne umije nego u svoje libro legat' kako dum Petrina. D. u rukopisu je bilo Petria, pa je popravljeno.

Ne umije ni bu, ni mu. D.

Ne umije ni dut' ni kovat'. Z.

Ne umije ni glumit' ni bumnjit'. Z.

2800 Ne umije ni puhat' ni udarat'. Z.

Ne umije osao plivat' dokle mu se uši ne naliju. D.

Ne umije sebar jednostruko. D.

Ne umije u prs' ujesti. D.

Ne umivam ruka, er mi se objed ne kuha. Z.

2805 Ne umjet' ništa život je sladak. D.

Ne uzda' se u ženu ni u mrtvu. D.

Ne uzdaj mu se u brke. D.

Ne uzdaj mu se u sjedine. D.

Ne uzdaj se u njega kako u tri cara. D.

2810 Ne uzdaj se u trsten štap. D.

Ne valja gvozdjem oganj sjeć'. D.

Ne valja mu koža za kordovana. Z.

Ne valja ni za izgorjet'. Z.

Ne valja ni za se ni za druzijeh. D.

2815 Ne valja pod svaku svirao igrat'. D.

Ne valja so koju zoblje. D.

Ne valja svakoj riječi kolač mijesit'. D.

Ne valja za strah od ptica prosa ne sijat'. D.

Ne valja zgorjet'. D.

2820 Ne valjat' za što godi kako Jegjupak za pismo. D.

Ne varuj se psa ki laje, neg ki muče uijeda. Z.

Ne vidiš mila kroz rešeto. D.

Ne vjerovat' dokle sveti ne počnu mirakula činit'. D.