7

Для Словенцевъ.

ъи se izreka v ruskem (ы) in poljskem jeziku (у) polnoglasno, kakor ѝи, ўе (staroslovensko ў - ў н); ta glasnik se razlikuje v ruskem, poljskem in tudi češkem od i (и) tim, da ne meči sprednjega soglasnika, kakor i, п. Češko у se glasi kakor slovensko i.

ý se izreka v češkem kakor dolgo y, v časi kakor ej.

rusko и, poljsko in češko i pomehča sprednjeg soglasnika, t. j. п se glasi kakor bi mu bil vdenit predglasni j=ji, tako se glasi rusko in češko: ti, di, ni kakor: tji, dji, nji.

ě se izgovarja v poljskem jeziku kakor en, em skozi nos; ta skozinosna izreka je bila v stari slovenščini A, v novi slovenščini se je izgubila, redni namestnik nosnika ѕ є е.

Tisto ѕ s predglasnim pomehčanjem j obrazuje iє = старosl. їх, rusko я, srbsko je, slovensko je.

Для Сербовъ.

ъи изговара се у руском п полском језику дубље од српског и, пуним гласом (ъ - и) п разликује се од и у руском, полском п чешком тим, што не може да умекша предијуће сугласнике, као што то може и.

ý изговара се у чешком језику као протегнуто ї приближно ка єј.

руско, полско и чешко и (і), које одговара старославенском гласнику и, умекшава предидуће сугласнике тако, као да би стојало ј међу сугласником и; руско и чешко ти, ди, ни, као: ћи, дји, њи.

є у полском језику изговара се као єн, єм носним гласом п оно одговара старобугарском А такође носном; у српском језику на његовом је месту е, у руском я = ја.

То исто што и є с предидућим умекшањем ј прави їє = їх, у српском је.

Для Болгаръ.

ъи изговара ся въ русскій-тъ и полскій-тъ языци по-глажбоко отъ българско-то и, какъ є съ слѣдующа-та по-слѣ него буква и (ъ - и), въ чешскій-тъ языку у, т. е. у по свое-то изговарваніе стоп по - близко към българско-то и.

чешско-то ю изговара ся какъ протегнато и, а некой плять какъ ёй = ей.

русско-то и, полско-то п чешско-то і прави помегка предијдуща-та съгласна буква т. е. и ся чуе какъ їи (сърбск. ји), такъ какъ въ русскій-тъ и чешскій-тъ языци ся чуе между съгласна-та п гласна-та и звѣкъ і (j), чешко-то п русско-то: ти, ди, ни изговара ся какъ: тйи, дйи, нйи.

польско-то є изговара ся какъ єн, єм презъ носъ-тъ, отговара на старобългарско-то А сжѣе носовый звѣкъ. На мѣсто є (А) стоп въ русскій-тъ языкъ я, въ сърбскій-тъ е, въ словенскій-тъ е.

сжѣе-то є (А) съ предшествующее-то смегчаваніе образува їє = їх.

8

Для Русскихъ.

q произносится въ польскомъ языку какъ он, он носовымъ звукомъ п отвѣчаетъ древнеславянскому ж тоже носовому; въ русскомъ, чешскомъ и сербскомъ языку на егоѣстѣ находится у, въ словенскомъ же о, но въ болгарскомъ языку ж не пѣетъ носоваго звука, а произносится только какъ з.

q съ предшествующимъ смягченіемъ ю образуетъ іą = ў русск. ю.

чешское ě = ў произносится какъ русское е п отвѣчаетъ польскому ie, e, ia, io, древнеславянскому ć, сербскому uje, je, e п словенскому je, e; въ болгарскомъ языку произносится ў какъ: e, ėa, я.

i, й.

ай, ой, уй, эй, ей, нй, ій, ый.

я, io, ю, е, ё, ю (iu).

аб, ла, по, лу, л съ слѣдующей согласной.

нъ, не, ль, ли, ла, лё, ло.

чешское ў произносится какъ ржъ и находится въ чешскомъ и польскомъ языку тамъ, гдѣ въ русскомъ: ръ, рс, ръ, ри, ря, рё, рю; въ чешскомъ про-

Для Ноляковъ.

q.

іą.

czeskie è, ruskie n wymawiają się jak ie (które zastępuje starosłowiańskie ć). W języku bulgarskim takie ć wymawia się jak ia, albo jak ea, albo e, w języku serbskim brzmi ć jak ije, je, e, i, w słowińskim jak ć.

j, і.

aj, oj, uj, ej, iej, yj.

ja, jo, ju, je, i, ię, ią.

l, le, la, lo, lu, lę, lą.

l, le, li, la, lo, lu, lę, lą.

rъ, rze, rzy, rza, rzo, rzu, rzę, rza.

Для Чеховъ.

q vyslovuje se v jazyku polském jako on, om nosovým zvukem i odpovídá staroslovanskému ж též nosovému; v českém, ruském i v srbském jazyku stojí na jeho místě u, v slovinském o; v bulharském jazyku toto písmě ж nemá nosového zvuku a zní jako z, místo něhož se také píše.

q s předcházejícím změkčením i, j tvoří ią = ў, ruské ю, staročeské ju = novočeské ji, і.

české ě a ruské n vyslovuje se jako je a odpovídá polskému ie, e, ia, io. V bulharském jazyku vyslovuje se n = ě jako ja, ěa, e, takovou vyslovnostě je słyšeti i z úst ruského lidu; srbský jazyk má ije, je, e, i místo n, slovinský ć.

j.

aj, oj, uj, ej, ěj, ij, yj.

ja, jo, ju, je, ji, jí.

l.

Při vyslovení ruského. n, polsk.

l jazyk se opře o zuby.

l (le, li, li).

ř, ře, ři, ří, řa, řo, řu.

9

Для Словенцевъ.

a se izgovarja v poljskem jeziku kakor on, om skozi nos, kakor v stari slovenščini . Redni namestnik nosnika v ruskem, češkem, srbskem jeziku je u, v slovenskem o, v bolgarskem se je skozi nosna izreka tudi izgubila in je ostalo , a.

a s predglasnim pomehčanjem
j obrazuje ia, starosl. и,
rusko ю, serbsko'jy, sloven-
sko jo.

češko è in rusko ѝ se izgovar-
jajo kakor je, v poljskem je-
ziku ga zamenja ie, e, ia, io, v
bolgarskem jeziku ѝ se glasi
kagor ja, ca, e, v srbskem
kakor ije, je, e.

j.

aj, oj, uj, ej, ij.

ja, jo, ju, je, ji.

l, la, lo, lu.

lj, lje, lji, lja, ljo, lju.

češko rˇ in poljsko rz se izreka
kakor rˇ v zlogih, kteri za-
menjajo staroslovenske: pă, pe,
pe, pi, po, pă, pe, pě; v polj-
skem rz je slisati več ž ko l.

Для Сербовъ.

a изговара се у польском єжинку као он, ом кроз нос, оно одговара старобугарском їх такође носном. У руском, чешком и сриском језпку на његовом је месту у, у словинском о, у бугарском пшчезао је носни глас їх п на његово место дошао је є, а.

a с предидућим умекањем
и, ј прави ia = ик, сриско
ju, руско ю = ju.

чешко ѕ и руско њ изговара
се као je и одговара пољ-
ском ie, e, ia, io. У бугар-
ском језпку изговара се њ
као ја, са, е; таког изгова-
рања има остатака п у рус-
ком језпку, у сриском је њ
= uje, je, e, и.

j.

aj, oj, nj, ej, nj.

ja, jo, jy, je, ju.

д, о, ла, ло, лу.

Л, Ље, Љи, Ља, Љо, Љу.

r чешко изговара се као рж
тако да р преобладује над
ж; у польском пак више се
чује ж него р. У чешком п
полском језику оно се на-

Для Болгаръ.

a изговара ся въ польскій-тъ
языкъ какъ он, ом презъ
нось-тъ, и отговара на ста-
робългарскій носовый звѣкъ
ж; въ русскій-тъ, чешскій-
тъ, сърбскій-тъ языкъ на
мѣсто a (ж) стои у, въ сло-
венскій-тъ о.

a съ предидущее-то и, й, обра-
зува ia = ик = русско-то
ю, сърбско-то jy, словенско-
то ио = jo.

Русп-тѣ п Чесп-тѣ изговаратъ њ какъ њ, какъ Поляцца-тѣ ie; освѣпъ това ie въ польскый-тъ языкъ появлява ся њ какъ e, ia, io. Сърбъ-тѣ изговаратъ њ какъ иe, йe, e, и. Словенци-тѣ какъ e.

i, й.

ай, ой, уй, ей, ий, өй.

a (я), ио, ю, ie (ie), и, ик = йг.

лъ, ла, ло, лу, лв.

лъ, ле, ль, ли, ля, лю.

Изговарваніе-то на чешскій-
тъ звѣкъ ї пма сп основаніе
отъ изговарваніе-то на рж, п
при това по веческа чуе звѣкъ-
тъ р; подобенъ нему поль-

10

Для Русскихъ.

изношеніп болѣе слышно р,
въ польскомъ же болѣе ж.

пъ, бь, вь

пи, би, ви, пе, бе, ве, пъ, бь,
въ, пя, бя, вя, пё, бё, бьё, бё,
пю, блю, вю, (п.лю, б.лю, в.лю).

мь, нь,

ми, ни, ме, не, мь, нь, мя,
ня, мё, нё, мю.ню

мь, дь,

му, ду, те, де, тп, дь, та,
дя, тё, дё, тю, дю; чешское
ť, d' наравнѣ съ сербскимъ
h, ħ пропизносится какъ рус-
ское mb, db; польское ć, dź,
того же пропскождения при-
блжается своптъ пропз-
ношеніемъ къ ць и дъь.

съ. зь

си, зи, се, зе, съ, зь, ся, зя,
сё, зё, сю, зю.

ш

по чешски пропизносится штъ,
по сербски, по болгарски
шт.

?

Звукъ ь пропизносять Чехи

Для Поляковъ.

p', b, w'

pi, bi, wi, pіc, bie, wie, pіa,
bia, wia, pіo, bіo, wіo (pіó, bió,
wіó), pіę, bіę, wіę, pіą, bіą, wіą.

m'. n'

mi, ni, mie, nie, mia, nia, mio,
mió, nio, niu, mię, nię, mia,
nią.

ć, dź

ci, dzi, cie, dzie, cia, dzia,
cio, dzio, ciu, dziu, cię, dzię,
cią, dzią; ruskie mb, db, serb-
skie h, ħ, czeskie ł d wy-
mawiają się jak t', d' = tj,
dj, t. j. nie mają syczącego
dźwięku c, z.

ś, ž

si, zi, sie, zie, sia, zia, sio,
zio, siu, sicy, sią, zią.

szcz

po czesku wymawia się s:ł =
sztj, w języku bulgarskim i
serbskim s:ł.

g

Dźwięk g wymawiają Czesi

Для Чеховъ.

p, b, v

pi, pí, bi, bí, vi, ví, pě, bě,
vě.

m, ň

mi, mí, ni, ní, mě, ně; v rus-
kém i polském jazyku měk-
ćí se m.

ť, d

ti, tí, di, dí, tě, dě (t'o, d'o,
t'u, d'u), t'a, d'a, ruské mb,
db, srbské h, ħ (ć, dj) vy-
slovuje se jako české t'. d',
jim odpovídající polské zvu-
kyć, dź bližší se od c, dz
kč, dź.

št

po rusku, po polsku a po slo-
vensku zní šč, po srbsku,
po bulharsku št.

g

česky zvuk h zastupuje staré

12

Для Русскихъ.

только въ пностранныхъ словахъ, во всѣ хъ другихъ служащихъ и звучитъ придыха-
тельно, но слабѣе х.

x.

Югославiane (Болгаре, Сербы, Словенцы) произносить х
слабѣе, какъ Малоруссы и.

Для Поляковъ.

tylko w słowach cudzoziem-
skich, zresztą zamiast g w
czeskim języku używa sież.

ch.

Południowi Slowianie, (Bul-
garowie, Serbowie, Slovińcy)
wymawiają ch jak h.

Для Чеховъ.

g, které posud vyslovujou
Poláci, Rusové, Srbové, Slo-
vinci a Bulhaři jako g.

ch.

Slovinci, Chorvaté i Srbové
i Bulhaři vyslovujou ch ja-
ko h.

Звуковыя особенности мужицко-сербскаго языка:

ó, продолженное о, произносится какъ польское ó, какъ чешское ў, какъ русское у.

у произносится какъ польское у, русское и.

е произносится какъ польское е, русское э, когда замѣняетъ старославянскіе звукы: ъ, с,
а, зі; старославянскому е отвѣчаетъ мужицко-сербское: je.

ě (древнеславянское ě) произносится какъ рус. e (je), причемъ преобладаетъ звукъ и.

i смягчаетъ предыдущую согласную; послѣ с, з звучитъ і какъ и.

ł, соотвѣстѣющее русскому твердому и произносится какъ рус. ǒ.

r', того же прописходняія какъ чешское r' и польское rr, пропизнется у Лужицкихъ Сер-
бовъ послѣ согласныхъ к, n, какъ ив, послѣ т какъ сь, въ остальныхъ же служаяхъ
и въ концѣ словъ какъ ръ = rr, r'.

p, b, w смягчаются въ p', b', и' = np, ǒb, вв.

m, n, r смягчаются въ m', n', r' = mb, ǔr, pr.

t и d подъ вліяніемъ магкихъ гласныхъ смягчаются въ ć dź' = čь, дъь, которые пропизно-
сятся почти какъ и п дж.

ě послѣ t и d пропизнится около Будышина какъ с (u),

š посеть t и d какъ s (c).

h, соотвѣстѣющее русскому ī, произносится всегда какъ придыхательное и въ словѣ: Боž,
а передъ согласными оно почти не выговаривается.

ch произносится какъ h; луж. сербское kh замѣняетъ рус. х.

Для Лужицкихъ Сербовъ.

Čěske: á, é, í, ú so wupraja kaž dołhe a, e, i, u.

ů je o rozčelnjene do u.

á so wupraja kaž dołhe u, w wšednej ryči słyši so kaž ou a wotpowjeduje staroslowjan-
skemu ж a cy.

ě znamjenja samohlóskowy zynk, wosnjedź mjez i-c; w ruskom zmjehčuje sobuzynki do: t',
d', r', l, m', n, p', b', w', š', ž'; w čěskom t', d', r', n; w bolharskom často steji na
měsće i, e, ja; w serbskom steji na měsće o samozynk a, na kóncu slowow zwjehčuje
t, d, l, n.

ě zynk samohlóskowy, wosnjedź o-c, u-c, blizko k serbskemu y w sunyc'; wón njezmjehčuje
před nim stejaceho sobuzyka; w bolharskem wón njesteji jenož na měsće staroslo-
wjanskeho ž, ale zaměnja tež stare ž (nosowy) druhdy tež a.

13

Для Словенцевъ.

slovensko h, tisto h se na-
haja v poljskem jeziku samo
v nekterih slovih.

h.

Cehi, Poljaki in Rusi izgo-
varjajo h ostrije.

Для Сербовъ.

x, koje u етимологији одго-
вара српском г.

x

Чесн, Польаца и Руси изго-
варају х оштрије.

Для Болгаръ.

ра ся приблизительно какъ
х у Югославяне-тѣ.

x.

Русп-тѣ, Чесп-тѣ, Поляци-
тѣ изговарятъ х съ остро
придыханіе.

Čěske y nima tajkeho połneho zynka każ ruske i pólske y, přecy pak je wono rozdźělne wot i njezmjehčujo prjednjeho sobuzynka. Pola Južnych Słowjan (Bołharow, Serbow, Słowjencow) we wuryči i a y rozdźěla njeje, dokelž i njezmjehčuje prjednjeho sobuzynka.

Čěske y so wupraja kaž dołhe y, w ludowej ryči każ ej.

Čěske a pólske i ruske i zmjehčuje prjedni sobuzynk, jakoby w njom było ji přirunajo s
južnosłowjanskim i, kotrež so słyši w: ti, di. ni jako w: ty, dy, ny bjez j.

ę pólske so wupraja jako en, em z nosowym zynkom a wotpowjeduje starosłowjanskemu A
też nosowemu, w čěskom steji na jeho měsće: a, e, je, (ě), í, w lužisko-serbskom: ja,
a, je.

To same ę ze prjednim zmjehčenjom twori ię, ję = 14.

ą so wupraja w pólskej ryči jako on, om z nosovym zynkom a wotpowjeduje starosłowjanskemu № tež nosowemu, w čěskom, ruskom a serbskom steji na jeho měsće u, we słowinskom o, w bołharskom tónhle pismik № nima nosoweho zynka a słyši so jako ž, město kotrehož se tež piše.

ą s prjednim zmjehčenjom i, j twori ią = 13, ruske 10, luž.-serb. ju, staročěske ju. nowo-
čěske jí, í.

Čěske č = n wupraja so kaž ruske e a wotpowjeduje polskemu ie, e, ia, io, starosłowjanskemu №, serbskemu uje, je, e, u a słowinskemu je, ê; w bołharskom wupraja so Б
kaž: e, ea, ja.

Čěske ř wupraja so kaž rž, a namaka so w čěskej a polskej ryči tam, hdźež w ruskej steji
pb, pe, pm, pu, pr, pě, pio; we čěskej wuryči je bole słyšeć r, w pólskej bole ž

Čěske ť, dň wupraja so kaž ruske mb, db, kaž serbske ħ, ħ, kaž tj, dj; polske ć, dź, teho sameho nastaća přibliža so we swojej wuryči k lužisko-serbskemu c a dź.

Čěški zynk h zastupa stare g, kotrež hač do nětsišeho dnja wuprajeja Polacy, Rusojo, Ser-
bojo, Słowincojo a Bołharjo jako g.

ch wuprajeja Słowincojo, Serbjo a Bołharjo jako h.

Сокращенія.

Д. С. = Древнеславянскій языкъ.

Р. = Русскій языкъ.

П. = Польскій языкъ.

Л. С. = Лужицко-сербскій языкъ.

Ч. = Чешскій языкъ.

Сл. = Словенскій языкъ.

С. = Сербскій языкъ.

Б. = Болгарскій языкъ.

17

<table><thead><tr><th>Ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>Б.</th></tr></thead><tbody><tr><td>prst, -u,</td><td>prst, -a,</td><td>прст, -а,</td><td>пръстъ-тъ,</td></tr><tr><td>dèd, -a,</td><td>dèd, -a,</td><td>д(ј)ед, -а,</td><td>дѣдъ-тъ, дѣдо,</td></tr><tr><td>med, -u,</td><td>med, -a, -ú,</td><td>мед, -а,</td><td>медъ-тъ,</td></tr><tr><td>led, -u,</td><td>led, -a,</td><td>лед, -а,</td><td>ледъ-тъ,</td></tr><tr><td>plod, -u,</td><td>plod, -a,</td><td>плод, -а,</td><td>плодъ-тъ,</td></tr><tr><td>rod, -u,</td><td>rod, -a, ú,</td><td>род, -а,</td><td>родъ-тъ,</td></tr><tr><td>sad, -u,</td><td>sad, -ú = fructus,</td><td>сад, -а.</td><td>(градина-та),</td></tr><tr><td>beran, -a,</td><td>oven, ovna, (jarec, -rca),</td><td>ован, овна,</td><td>овенъ-тъ,</td></tr><tr><td>slon, -a,</td><td>slon, -a,</td><td>слон, -а,</td><td>филь-тъ, слонт,</td></tr><tr><td>syn, -a, vok. synu,</td><td>sin, -a,</td><td>син, -а,</td><td>синъ-тъ,</td></tr><tr><td>člun, -u,</td><td>čoln, -a,</td><td>чун, -а,</td><td>(лодка).</td></tr><tr><td>člen, -u, článek, -nku.</td><td>člén, a-, članek, -nka,</td><td>члан, -а, чланак, -а,</td><td>членъ-тъ, членове-тѣ,</td></tr><tr><td>len, lnu, -a,</td><td>lan, len, -a,</td><td>лан, -а,</td><td>ленъ-тъ,</td></tr><tr><td>sen, snu, -a,</td><td>son, sanj, senj, -a,</td><td>сан, ćна.</td><td>сънъ-тъ,</td></tr><tr><td>klen, -u,</td><td>klen, -a,</td><td>клен, -а,</td><td>кленъ-тъ,</td></tr><tr><td>cep, -u,</td><td>cep, -a,</td><td>цијеп, -а,</td><td>(бухалка),</td></tr><tr><td>sloup, -u,</td><td>slop, -a, stolp, -a.</td><td>ступ, -а.</td><td>стълбъ-тъ,</td></tr><tr><td>srp, -u,</td><td>srp, -a,</td><td>срп, -а,</td><td>сърпъ-тъ,</td></tr><tr><td>zub, -u.</td><td>zôb, -a,</td><td>зуб, -а,</td><td>зжбъ-тъ,</td></tr><tr><td>dub, -u,</td><td>dôb, -a, hrast. -a,</td><td>дуб, -а, раст, -а,</td><td>джбъ-тъ,</td></tr><tr><td>chléb, chleba,</td><td>hlèb, -a, kruh, -a,</td><td>хълеб, -а,</td><td>хълѣбъ-тъ,</td></tr><tr><td>dům, doma, -u,</td><td>dom, -a, hiša, kuča,</td><td>дом, -а, (куha, -e),</td><td>домъ-тъ, (кхща-та),</td></tr><tr><td>chrám, -u,</td><td>hram, -a,</td><td>храм, -а,</td><td>храмъ-тъ,</td></tr><tr><td>hrom, -u,</td><td>grom, -a,</td><td>гром, -а,</td><td>гръмъ-тъ,</td></tr><tr><td>rozum, -u,</td><td>razúm, -a, úm, -a.</td><td>разум. а,</td><td>разумъ-тъ, умъ-тъ,</td></tr><tr><td>vítr, větru, -a,</td><td>věter, -tra,</td><td>вјетар, -тра,</td><td>вѣтръ-тъ, вѣтрове-тѣ,</td></tr><tr><td>vichr, -u,</td><td>viha(e)r, -rja,</td><td>виха(о)р, -а, вихора,</td><td>(буря-та),</td></tr><tr><td>mír, -u,</td><td>mír, -a,</td><td>мир, -а,</td><td>миръ-тъ,</td></tr><tr><td>dar, -u.</td><td>dar, -a. ú,</td><td>дар, -a.</td><td>даръ-тъ, дарове-тѣ,</td></tr><tr><td>vul, vola,</td><td>vol, -ú,</td><td>въо, вола.</td><td>волъ-тъ, волюве-тѣ,</td></tr><tr><td>orel, orla,</td><td>orel, orla,</td><td>орао, орла,</td><td>орелъ-тъ, ор.ш-тѣ,</td></tr><tr><td>kozel, -zla,</td><td>kozel, -zla,</td><td>(јарац. јарца).</td><td>(ярецъ-тъ),</td></tr><tr><td>kotel, -tla.</td><td>kotel, -tla,</td><td>котао, -тла.</td><td>котѣлъ-тъ,</td></tr><tr><td>popel, -a,</td><td>popel, -a,</td><td>пепео, -е.ла.</td><td>пепелъ-тъ,</td></tr><tr><td>stul, stola, -u,</td><td>stol, -a, = (miza, -e),</td><td>сто, стола.</td><td>столъ-тъ,</td></tr><tr><td>krov, -u,</td><td>krov, -a.</td><td>кров, -а,</td><td>покрывѣ-тъ, стрл.</td></tr><tr><td>rov, -u,</td><td>rov, -a.</td><td>ров, -а,</td><td>ха-та,</td></tr></tbody></table>

2

26

Д. С.

ДВОЙСТВЕНО

ЧИСЛО.

П. Е. 3. МЖЖА, ОТАЦА, КРАГА.

Р. С. { МЖЖОУ, ОТАЦОУ, КРАНА, { МЖЖЕВОУ, ОТАЦЕВОУ, КРАКВОУ.

А. Т. МЖЖЕМА, ОТАЦЕМА, -АМА, КРАКМА.

МНОЖЕСТВЕНО

ЧИСЛО.

П. { МЖЖИ, МЖЖИЕ, КРАНА, { МЖЖЕВЕ, КРАКВЕ, ОТАЦИ, ОТАЦЕВЕ,

Р. { МЖЖА, ОТАЦА, КРАЙ, { МЖЖЕВЪ, ОТАЦЕВЪ, КРАЙЕВЪ,

А. { МЖЖЕМЪ, ОТАЦЕМЪ, -АМЪ, КРАКМЪ, { МЖЖЕВОМЪ, КРАКВОМЪ, ОТАЦЕВОМЪ,

Б. { МЖЖА, ОТАЦА, КРАГА, { МЖЖЕВГІ, КРАКВГІ, ОТАЦЕВГІ,

3. { МЖЖИ, МЖЖИЕ, ОТАЦИ, КРАНА, { МЖЖЕВЕ, КРАКВЕ, ОТАЦЕВЕ,

G. { МЖЖИХЪ, КРАИХЪ, { МЖЖЕВѣХЪ, КРАКВЕХЪ, ОТАЦИХЪ, ОТАЦЕВѣХЪ,

Р.

ДВОЙЙСТВЕННОЕ

ЧИСЛО.

МНОЖЕСТВЕННОЕ

ЧИСЛО.

И. { МУЖИ, МУЖЬЯ, КРАПА, { ОТЦЫ,

Р. { МУЖЕЙ, КРАЁВЪ, { МУЖЬЕВЪ, ОТПЁВЪ, ОТЦОВЪ,

Д. { МУЖАМЪ, КРАЯМЪ, { МУЖЬЯМЪ, ОТПАМЪ.

В. { МУЖЕЙ, КРАЙ, { ОТЦЁВЪ,

3. { МУЖИ, МУЖЬЯ, КРАПА, { ОТЦЫ,

М. { МУЖАХЪ, КРАЯХЪ, { МУЖЬЯХЪ, ОТЦАХЪ,

П.

LICZBA PODWÓJNA.

LICZBA MNOGA.

1. { kraje, { mężowie, { ojcowie,

2. { mężów, krajów, { ojców,

3. { mężom, krajom, { ojcom,

4. { mężów, kraje, { ojców, konie,

5. { mężowie, kraje, { ojcowie,

6. { mężach, krajach, { ojcach,

Л. С.

DWOJOTNA LIČBA.

N. V. MUŽAJ, KRAJAJ,

G. MUŽOW, KRAJOW,

A. { mužow, krajaj, { krahujaj,

D. L.S. MUŽOMAJ, KRAJOMAJ.

MNOHOTNA LIČBA.

N. { muże, kraje, { mužojo, { wótcojo = nanojo,

G. { mužow, krajow, { wotcow,

D. { mużam, krajam, { wotcam,

A. { mużow, kraje, { wotcow, konje,

V. { muże, kraje, { mužojo,

L. { mužach, krajach, { wotcach,

41

<table><thead><tr><th>Ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>Б.</th></tr></thead><tbody><tr><td>svadba, -y, m. svadeb,</td><td>svatba, -e,</td><td>свадба, -e, 2.м. свадаба</td><td>свадба-та,</td></tr><tr><td>útroba, -y,</td><td>utroba, -e,</td><td>утроба, -e,</td><td>утроба-та,</td></tr><tr><td>jáma, -y, m. jam,</td><td>jama, -e,</td><td>јама, -e,</td><td>яма-та,</td></tr><tr><td>zima, -y,</td><td>zima, -e,</td><td>зима, -e,</td><td>зима-та,</td></tr><tr><td>sláma, -y, m. slam,</td><td>slama, -e,</td><td>слама, -e,</td><td>слама-та,</td></tr><tr><td>tma, -y,</td><td>tema, -e,</td><td>тама, -e,</td><td>тѣма-та, тѣмнина,</td></tr><tr><td>hora, -y,</td><td>gora, -e,</td><td>гора, -e,</td><td>гора-та, планина,</td></tr><tr><td>hra, -y, m. her,</td><td>igra, -e,</td><td>игра, -e, мн. игара,</td><td>игра-та,</td></tr><tr><td>jiskra, -y, m. jisker,</td><td>iskra, -e, R. m. isker,</td><td>искра, -e, мн. искара,</td><td>искра-та,</td></tr><tr><td>míra, -y, m. měr,</td><td>měra, -e,</td><td>мјера, -e,</td><td>мѣра-та, мѣрка,</td></tr><tr><td>víra, -y, m. věr,</td><td>věra, -e,</td><td>вјера, -e,</td><td>вѣра-та,</td></tr><tr><td>sestra, -y, m. sester,</td><td>sestra, -e, R.mn.sester,</td><td>сестра, -e, ceja, -e, мн. сестара,</td><td>сестра-та,</td></tr><tr><td>smůla, -y, m. smoł,</td><td>smola, -e,</td><td>смола, -e,</td><td>смола-та.</td></tr><tr><td>skála, -y, m. skal,</td><td>skala, -e,</td><td>скала, -e,</td><td>скала-та,</td></tr><tr><td>chvála, -y, m. chval,</td><td>hvala, -e,</td><td>хвала, -e,</td><td>хвалба-та, похвала,</td></tr><tr><td>jehla, -y, m. jehel,</td><td>igla, -e,</td><td>игла, -e, мн. игала,</td><td>игла-та,</td></tr><tr><td>žíla, -y, m. žil,</td><td>žila, -e,</td><td>жила, -e,</td><td>жіла-та,</td></tr><tr><td>hlava, -y,</td><td>glava, -e,</td><td>глава, -e,</td><td>глава-та,</td></tr><tr><td>kráva, -y, m. krav,</td><td>krava, -e,</td><td>крава, -e,</td><td>крава-та,</td></tr><tr><td>slíva, -y, m. sliv,</td><td>sliva, -e,</td><td>слива, -e, шљива, -e,</td><td>слива-та,</td></tr><tr><td>tráva, -y, m. trav,</td><td>trava, -e,</td><td>трава, -e,</td><td>трѣва-та,</td></tr><tr><td>sůva, -y, m. sov,</td><td>sova, -e,</td><td>сова, е,</td><td>(нощна кукумѣвка),</td></tr><tr><td>sláva, -y,</td><td>slava, -e,</td><td>слава, -e,</td><td>слава-та,</td></tr><tr><td>doubrava, -y,</td><td>doprava, -e,</td><td>дубрава, -e,</td><td>(джбова гора),</td></tr><tr><td>osa, -y,</td><td>osa, -e,</td><td>оса, -e,</td><td>оса-та,</td></tr><tr><td>kosa, -y,</td><td>kosa, -e, R. m. (kosâ),</td><td>коса, -e,</td><td>коса-та,</td></tr><tr><td>kosa, kůsa, -y,</td><td>kita, -e,</td><td>коса, -e,</td><td>коса-та, косъ,</td></tr><tr><td>koza, -y,</td><td>koza, -e,</td><td>коза, -e,</td><td>коза-та,</td></tr><tr><td>bříza, -y, g. mu. břiz,</td><td>brěza, -e,</td><td>брěза, -e,</td><td>брѣза,</td></tr></tbody></table>

Склоненіе.

<table><thead><tr><th>Jednotné číslo.</th><th>Ednina.</th><th>Једнина.</th><th>Единствено<br>число.</th></tr></thead><tbody><tr><td>N. { ryba, ruka, kniha,<br>moucha,</td><td>I. { riba, róka, knjiga,<br>muha,</td><td>1. { риба, рука, књига,<br>мува, муха,</td><td>И. риба-та,</td></tr><tr><td>G. ryby,</td><td>R. ribe,</td><td>2. рибě,</td><td>Р. на рыбѣ-тѣ,</td></tr><tr><td>D. { rybě, ruce, knize,<br>mouše,</td><td>D. { ribi, rôci, knjizi,<br>musi, muhi,</td><td>3. { рибп, рупп, књизп,<br>муси,</td><td>Д. на рибѣ-тѣ,</td></tr></tbody></table>

44

<table><thead><tr><th>Д. С.</th><th>Р.</th><th>П.</th><th>Л. С.</th></tr></thead><tbody><tr><td>ПАШЕНИЦА, -А,</td><td>пшенцца, -ы,</td><td>pszenica, -y,</td><td>pšeńca, -y,</td></tr><tr><td>СВЕШТА, -А,</td><td>свѣчá, -й,</td><td>świeca, -y,</td><td>svěca, -y,</td></tr><tr><td>ЛАДИЦА, -А,</td><td>ўдпца, -ы, (ўда, -ы, ўдка, -п),</td><td>(weda, -y), (wędka, -i),</td><td>(huda, -y); (hudka, -i)</td></tr><tr><td>ОУЛИЦА, -А,</td><td>ўлица, -ы,</td><td>ulica, -y,</td><td>wulica, -y, hasa,</td></tr><tr><td>ГАШТА, -А, ГАСТЫНИ,</td><td>гўца, -щи,</td><td>(gąszcz, -u), m. r.</td><td>(huścina, -y),</td></tr><tr><td>ПОУШТА, -А,</td><td>пўща, -и, (пустьсь, -и),</td><td>puszcza, -y,</td><td>(pusćina, -y),</td></tr><tr><td>ДАЛЯ, -МА,</td><td>даль, -ли,</td><td>dal, dala, -i,</td><td>(dalokosć, -e,)</td></tr><tr><td>КОШОУЛЯ, -НА,</td><td>(рубӑшка, -и, сорочка, -и),</td><td>koszula, -i,</td><td>košula, -e,</td></tr><tr><td>ПОСТЕЛЯ, -Я,</td><td>постель, -ли,</td><td>pościel, -li,</td><td>(łožo, -a),</td></tr><tr><td>БОЛЯ, -БА,</td><td>воля, -и,</td><td>wola, -i,</td><td>wola, -e,</td></tr><tr><td>БИШНА, -НА,</td><td>вйшня, -ни, Р. М. вйшенъ,</td><td>wiśnia, -i,</td><td>wišnja, wišeń, -š(e)nje,</td></tr><tr><td>ДЫНЯ, -Я,</td><td>дъія, -ни,</td><td>dynia, -ni,</td><td>dynja, -je,</td></tr><tr><td>БОГЫНИ, -НА,</td><td>богиня, -ни,</td><td>bogini, -i,</td><td>(bohowka, -i),</td></tr><tr><td>ГОСПОДЫНИ, -НА,</td><td>(хозяйка, -и),</td><td>gospodyni, -i,</td><td>hospoza, -y,</td></tr><tr><td>МИЛОСТЫНИ, -НА,</td><td>мйлостыня, -ни,</td><td>(jałmużna, -y),</td><td>(jalmožna, -y),</td></tr><tr><td>ПОУСТЫНИ, -НА,</td><td>пустьня, -ни,</td><td>pustynia, -ni,</td><td>(pusćina, -y),</td></tr><tr><td>РАБЫНИ, -НА,</td><td>рабъіня, -ни,</td><td>(niewolnica, -y),</td><td>njewólnica, -y,</td></tr><tr><td>СВАТЫНИ, -НА,</td><td>святъія, -ни,</td><td>swiątynia, -ni,</td><td>swjatnica, -y,</td></tr><tr><td>ЗЕМАГА, -НА, ЗЕМАГА, ЗЕМАГА,</td><td>земля, -ли, Р.М.земель, (кормъ, -у, м. р.)</td><td>ziemia, -mi,</td><td>zemja, -je,</td></tr><tr><td>КОНОПАГА, -НА,</td><td>конопля, -ли,</td><td>(karma, -y, karm, -u),</td><td>(korm, -a m. r.),</td></tr><tr><td>КРОПАГА, -НА,</td><td>капля, -ли, Р.М.капель,</td><td>konopie, -pi, 1. mn.</td><td>konopj(ej, -pje, konopje mn.</td></tr><tr><td>КОУПАГА, -НА,</td><td>күпля, -ли, покупка, -п,</td><td>kropla, -i, 2.m.kropel, (kupno, -a),</td><td>(kapka, -i),</td></tr><tr><td>ГРАМГА, -ГА,</td><td>грабли, -бель мн.</td><td>grabie, -bi, 1. mn.</td><td>hrabje, -bjow mn.</td></tr><tr><td>ДОУША, -ША,</td><td>душа, -й,</td><td>dusza, -y,</td><td>duša, -c,</td></tr><tr><td>КАША, -ША,</td><td>каша, -п,</td><td>kasza, -y,</td><td>kaša, -e,</td></tr><tr><td>(ОЛЯХА, -Я),</td><td>(ольха, -п),</td><td>olsza, -y,</td><td>wółša, -e,</td></tr><tr><td>СОУША, -ША,</td><td>суша, -и,</td><td>susza, -y,</td><td>suša, -e,</td></tr><tr><td>ЧАША, -ША,</td><td>чаша, -п,</td><td>czasza, -y,</td><td>(kheluch, khelich, -a),</td></tr><tr><td>МЕЖДА, -ЖАДА,</td><td>межа, -п,</td><td>miedza, -y,</td><td>mjeza, -y,</td></tr><tr><td>НЯЖДА, -ЖАДА.</td><td>пуждá, -бъ,</td><td>nędza, -y,</td><td>nuza, -y,</td></tr><tr><td>ПРАЖДА, -ЖАДА,</td><td>пряжа, -и,</td><td>przedza, -y,</td><td>pіąza, -y,</td></tr><tr><td>САЖДА, -ЖАДА,</td><td>сажа, -и,</td><td>sadze, sadz, 1. mn.</td><td>sazy, -ow mn. -</td></tr></tbody></table>

45

<table><thead><tr><th>Ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>Б.</th></tr></thead><tbody><tr><td>pšenice, -e,</td><td>pšenica, -e,</td><td>п)шеница, -е,</td><td>п)ченица-та,</td></tr><tr><td>svíce, -e, G. mn. svic,</td><td>svěča, -e,</td><td>свећа, -е,</td><td>свѣща-та, свеш,</td></tr><tr><td>udice, -e, « udic,</td><td>udica, -e, vôdica,</td><td>удица, -це,</td><td>вхдица-та,</td></tr><tr><td>ulice, -e, « ulic,</td><td>ulica, -e,</td><td>уліца, -е,</td><td>уліца-та,</td></tr><tr><td>houšt(ě, -ě, houšt,</td><td>goš(č)a, -e, (goš(č)ava),</td><td>густоћа, -ће,</td><td>гжстина-та, гжстотія,</td></tr><tr><td>poušt, -ě,</td><td>pušča, -e, puščava,</td><td>пустиња, -ње,</td><td>пустына-та,</td></tr><tr><td>dále, -e,</td><td>dalja, -je,</td><td>(даљина, -е),</td><td>(отдалечность),</td></tr><tr><td>košile, -e, G. mn. košil,</td><td>košulja, -je,</td><td>кошуља, -ље,</td><td>кошуля-та,</td></tr><tr><td>postel, -e,</td><td>postelja, -je, postel, -e,</td><td>постеља, -љ.е,</td><td>постеля-та,</td></tr><tr><td>vůle, -e,</td><td>volja, -je,</td><td>ВО.Л.А. -Л.Е.</td><td>ВОЛЯ-ТА, ВОЛЬ-ТА,</td></tr><tr><td>višně, -ě, « višěn,</td><td>višnja, -je, višna,</td><td>вишња, -ње,</td><td>вишњь-та, чрѣша,</td></tr><tr><td>dýně, -ě,</td><td>dinja, -je, dina,</td><td>дпња, -ње,</td><td>дыня-та,</td></tr><tr><td>bohyně, -ě, « bohyň,</td><td>boginja, -je,</td><td>богиња, -ње,</td><td>богиня-та,</td></tr><tr><td>hospodyně, -ě, « -yň,</td><td>gosp(od)inja, -je,</td><td>газдарца, -це,</td><td>домакинка, стопанка,</td></tr><tr><td>(almužna, -y),</td><td>milostinja, -je, (milo-<br>dar, -a, m. sp.)</td><td>милостиња, -ње,</td><td>милостыня-та,</td></tr><tr><td>(pustina, -y),</td><td>pustinja, -je,</td><td>пустиња, -ње,</td><td>пустињя-та,</td></tr><tr><td>otrokyně, -ě, « -yň,</td><td>robinja, -je,</td><td>робиња, -ње,</td><td>робыня-та,</td></tr><tr><td>svatyně,</td><td>svetinja, -je,</td><td>светиња, -ње,</td><td>светиня-та,</td></tr><tr><td>země, -ě,</td><td>zemlja, -je,</td><td>земља, -ље, 2.м. -МА.Л.А,</td><td>земя-та,</td></tr><tr><td>krmě, -ě, = пища,</td><td>(krma, -e),</td><td>(крма, -е, храна, -е),</td><td>(КЪРМА, ХРАНА-ТА),</td></tr><tr><td>konopě, -í mn.</td><td>konoplje, mn.</td><td>конопље, -паља мн.</td><td>конопя-та,</td></tr><tr><td>krůpěj, -e, krápěj, -e,</td><td>kaplja, -je,</td><td>капља, -ље, 2.мн. -па.Л.А,</td><td>(КАПКА-ТА),</td></tr><tr><td>koupě, -ě,</td><td>(kup, -a m. sp.),</td><td>купња, -ње, (куп, -а),<br>м. р.</td><td>КУПУВАНЕ-ТО, КУПИЛО,</td></tr><tr><td>hrábě, hrabí mn.</td><td>grablje, -belj mn.</td><td>грабље, -ба.Л.А. мн.</td><td>дърма-та,</td></tr><tr><td>duše, -e,</td><td>duša, -e.</td><td>душа, -е,</td><td>душа-та,</td></tr><tr><td>kaše, -e,</td><td>kaša, -e,</td><td>каша, -е,</td><td>каша-та,</td></tr><tr><td>olše, -e,</td><td>olša, -e,</td><td>јелша, -е, јова, јоха,</td><td>елха-та,</td></tr><tr><td>souš(e -e,</td><td>suša, -e,</td><td>суша, -е,</td><td>суша-та,</td></tr><tr><td>číše, -e,</td><td>čaša, -e,</td><td>чаша, -е,</td><td>чаша-та,</td></tr><tr><td>mez(e, -e,</td><td>meja, -e,</td><td>међа, -ђе,</td><td>межда-та,</td></tr><tr><td>nouze, -e,</td><td>nuja, -e, nôja, -e,</td><td>нуђа, -ђе,</td><td>нужда-та,</td></tr><tr><td>příze, -e,</td><td>préja, -e,</td><td>пређа, -ђе,</td><td>прѣжда-та,</td></tr><tr><td>saze, -í mn. č.</td><td>saje, mn.</td><td>чађа, -ђе,</td><td>сажды-тѣ, сажа,</td></tr></tbody></table>

48

Д. С.

Д. Т. доушама, зорама, ширама,
Множествено
число.

П. доуша, зора, шиа,

Р. доуша, зора, шиа,

А. доушама, зорама, ширама,

Б. доуша, зора, шиа,

З. доуша, зора, шиа,

С. доушаха, зораха, шиаха,

Т. доушама, зорама, шиама,

библиа, -иа,

госпожда, -жда,

сядий, -ия, м. р.

жкоима, -ла, м. р.

братриа, -иа, братия,

Р.

Множественное
число.

И. души, зори, шеи,

Р. душъ, зоръ, шей,

Д. душамъ. зарямъ, шёямъ,

В. души, зори, шеи,

З. души, зори, шеи,

М. -душахъ, заряхъ, шёяхъ,

Т. душама, зарама, шёама,

бпблая, -иа,

госпожа, -иа,

судья, -ый, муж. р.

(порука, -иа, поручитель, -ля),

(братья, -ьевъ).

П.

Liczba mnoga.

1. dusze, zorze, szyje,

2. dusz, zorz, szyj,

3. duszom, zorzom, szyjom,

4. dusze, zorze, szyje,

5. dusze, zorze, szyje,

6. -duszach, zorzach, szyjach,

7. duszami, zorzami, szyjami,

biblia, -ii,

pani, -i,

sedzia, -dzi, (sedziego),

rękojmia, rękojmi, -iego,

bracia, -ci 1. mn.

Л. С.

D. L. S. dušomaj, wolomaj, šijomaj,

Mnohotna ličba.

N. duše, wole, šije,

G. dušow, wolow, šijow,

D. dušaw, wolam, šijam,

A. duše, wole, šije,

V. duše, wole, šije,

L.-dušach, wolach, šijach,

S. dušemi, wolemi, šijemi,

biblija, -e,

pani, -nje, knjeni, -nje,

(sudnik, -a),

(rukowaćel. -a),

bratřa, -trow, mn.

Въ чешскомъ яз. имена: houšť, poušť, postel, zem, krůpěj, souš. mez, žízeň. louž. mříž,

4. Основа оканчивается въ женскомъ и мужскомъ родъ на Ы, (Н).

Егъ женскомъ и
мужскомъ родъ
á. Феманскочача-
вактасана (и).

КОЛ, -ЛИ,

ГРЪСТА, -ТИ,

ЗЛОВА, -БИ,

ЖАЛОСТЬ, -ТИ,

КОРИСТА, -ТИ,

ВИНАСТА, -ИА,

МАСТА, -ИА,

МУКАРОСТА, -ИА,

БОЛЬ, -АП,

ГОРСТЬ, -ПИ,

ЗЛОСТЬ, -ПИ,

ЖАЛОСТЬ, -ПИ,

КОРЬСТЬ, -ПИ,

МПЫСТЬ, -ПИ,

МАЗЬ, -ПИ, МАСТЬ, -ПИ,

МУДРОСТЬ, -ПИ,

a. Wrodzaju żeńskim (imeńskim).
Źródłoslów zakończony na ь (і).

boleść, -ści, (ból, bolu)

garść, -ści,

złość, -ści,

żalosć, -ści,

korzyść, -ści.

milość, -ści = любовь,

maść, -ści,

mądrość, -ści,

a. Wżónskim (i
mużskim) rodźe.
Zdónk so konči
na ь (і).

boleršć, -e,

horšć, -e,

złosć, -e,

żalosć, -sće,

(dobytk, -a),

milosć, -sće.

(maz, -u), (żalba).

mudrosć, -e,

50

Д. С.

P.

П.

Л. С.

ПЕЧАТА, -И,
РАДОСТА, -И,

печать, -и,
рӑдость, и,

pieczęć, -ci,
radość, -ści,

(ćišć, -a), (pječat, -a),
radosć, -e,

СЪМРЪТА, СЪМРАТА, -И,
СРЪСТА, -И,
ЧАСТА, -И,
ЧАСТА, -И,
ЧЕТВРГТА, -И,
ХРАБРОСТА, -И,

смёрть, -и,
шёрсть, -и.
чáсть. -и.
чéсть, -и,
чєтверть, -и,
храбрость, -и,

śmierć, -ci,
sierć, -ci, sierść,
część, -ści,
cześć, czci,
ćwierć, -ci,
(městwo, -a,)

smjerć, -će,
seršć, -šće,
čасе, -sće,
čесе, -sće,
(štwóрć, -a m. r.)
zmužitosć, -će,

ГРЖДА, -ДИ, ГРОУЛДИ,
ЖРЗДА, -ДИ,
МЪДА, -ДИ,
ЧЕЛАДА, -ДИ,

грύдь, -ди,
жердь, -и,
мѣдь, -и,
чéлядь, -и,

pierś, -si,
żerdź, -dzi,
miedź, -dzi,
czeladź, -dzi,

nadro, -a, hrudź, -e,
žerdź, -e,
mjedź, -dźe,
čeledź, -dźe,

БЕШТА, -ШТИ,
НОШТА, -И,
МОШТА, -И,
ПОМОШТА, -И,
ПЕШТА, -И,

вещь, -щи,
нóчь, -чи,
мóчь, -чи,
пóмощь, пóмочь, -и,
пéчь, -и,

rzecz, -y,
noc, -y,
moc, -y,
pomoc, -y,
(piec, -a m. r.),

wěc, -y,
nóc, nocy,
móc, mocy,
pomoc, -y,
(pjecak, pèc. pjecy.)

ЖАЛЧА, -ЧИ,
РЪЧА, -ЧИ,

жóлчь, -и,
рёчь, -и,

żółć, -ci,
rzecz, -y,

(żołč, -ča, m. r.)
ryč, -e.

ГАЖБА, -БИ,
ОБРЗАВА, -ВИ,
ОБОУБА, -ВИ,

глуьбь, -и, (глубинá, -Ы),
бровь, -и, брóви мн.
óбувь, -и,

(głebia, -bi), głań, -ębi,
brew, brwi, brwi, l. m.
(obuwie, -ia, r. n.)

(hłubina, -y),
(woboči, -ow mn.)
(wobuće, -a),

ГЖСА, -СИ,

гусь, -ся, м. р.

gęś, -si,

(husyca, -y, husy, hus,
mn.)

ОСА, ОСИ,
ПРЪСИ, -ИЙ, МН.
ВАСА, -СИ,

ось, -и,
грудь, -и, грúди мн.
(дерéвня, -и, селó, -á),

osł, osi,
pierś, -si, piersi, l. m.
wies, wsi,

(wóska, -i),
hrudź, -e,
wjes, wsy,

МЪША, -ШИ,
РАСКОША, -ШИ,

мышь, -и,
рóскошь, -и,

mysz, -y,
rozkosz, -y,

mys, -e,
(pycha, -i, lóšt, -a),

МАЗА, -И,

мазь, -зи,

maź, -zi,

(maz, -u), kołmaz, -y,

РЪЖА, -И,
АЪЖА, -И,
ПАЖА, -И,
ЗВЪРГА, -И,

рожь, рёки,
ложь, лжи,
тъяжесть, -ти,
(звѣрь, -ря муж. р.)

(reż, rży),
(klamstwo), leż, lży,
(ciażar, -u), ciaż(a, -y,
(zwierz, -a m. r.)

roż, -rže, rožka. -i,
lża, lže,
ceża, -e,
(zwěrjo, -rjeća),

51

<table><thead><tr><th>ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>Б.</th></tr></thead><tbody><tr><td>pečet, -ti,<br>radiš, -ti,</td><td>(pečat, -a m. sp.)<br>radost, -i,</td><td>(печат, -а м. р.),<br>радост, -и,</td><td>печать-та,<br>радость-та,</td></tr><tr><td>smrť, -ti,<br>sršt, -ti,<br>část, -ti,<br>čest, cti,<br>čtvrt, -ti,<br>chrabrost, -ti,</td><td>smrt, -i,<br>(dlaka, -e), srst, -i,<br>čast, -i, čést, -i,<br>část, -i, čest, -i,<br>čet(v)rt, -i,<br>hrabrost, -i,</td><td>смрт, -и,<br>(длака, -е),<br>чест, -и,<br>част, -и,<br>четврт, -и,<br>храброст, -и,</td><td>смрть-та,<br>(косма-та, вълна),<br>часть-та,<br>честь-та,<br>(четвъртина-та),<br>храбрость-та,</td></tr><tr><td>hruď, -di,<br>žerď, -di,<br>měď, -di,<br>čeleď, -di,</td><td>grudi, grodi mn.<br>žrd, -i,<br>měď, -i bakro, -a s. sp.<br>čeljad, -i.</td><td>груди, мн.<br>мед, -и, бакар, -ра, м. р.<br>челяд, -и,</td><td>гръди-тѣ,<br>(сархнѣ-тѣ),<br>мѣдь-та, бакърѣ,<br>челядь, -та = семья,</td></tr><tr><td>věc, -i,<br>noc, -i,<br>moć, -i,<br>pomoč, -i,<br>peč, -i,</td><td>rěč, -i,<br>noč, -i,<br>moč, -i,<br>pomoč, -i,<br>peč, -i,</td><td>ствар, -и,<br>ноһ, -һи,<br>моһ, -һи,<br>помоһ, -һи,<br>пеһ, -һи,</td><td>(нѣщо),<br>ношь-та,<br>мощь-та,<br>помощь-та,<br>пещь-та,</td></tr><tr><td>žluč, -i,<br>řeč, -i,</td><td>žolč, -i,<br>řeč, -i,</td><td>жуч, -и,<br>рěč, -и,</td><td>жлѣчь-та, жлѣчка,<br>рѣчь-та,</td></tr><tr><td>hloub, -i,<br>(brvy, brv),<br>obuv, -i,</td><td>glób, -i,<br>obrvi, mn.<br>obutev, -tvi,</td><td>(дубина, -е),<br>обрв, -и, обрва, -е,<br>обуһа, -һе,</td><td>(дълбочина-та),<br>(вежды-тѣ мн.)<br>обуща-та,</td></tr><tr><td>(hus, -i, husa, -y),</td><td>gos, -i,</td><td>(гуса, -е).</td><td>грѣска-та,</td></tr><tr><td>(osa, -y),<br>(prsa, prsy m. prs, -u),<br>ves, vsi,</td><td>os, -i,<br>prsi, prsa, mn.<br>ves, vas, -i,</td><td>ос, -и, ос, -а м. р.<br>прси, прса, мн.<br>вес, -и,</td><td>ось-та,<br>гръди-тѣ,<br>(село-то),</td></tr><tr><td>myš, -i,<br>rozkoš, -i, e,</td><td>miš, -i,<br>(razkoša, -e),</td><td>миш, -а, м. р.<br>(раскоша, -е),</td><td>мышь-тѣ,<br>(наслажденіе-то),</td></tr><tr><td>maz, -i, kolomaz, -i,</td><td>maz, -i, mast, -i,</td><td>маст, -и,</td><td>мазь-та,</td></tr><tr><td>rež, rži,<br>lež, lži,<br>tíž(e, -e,<br>zvěř, -i, (e),</td><td>rež, erž, hrž, -i,<br>láž, -i,<br>(teža, -e),<br>zver, -i,</td><td>раж, -и,<br>лаж, -и,<br>(тежа, -е),<br>зв(п)ер, -и,</td><td>ржѣь-та, ръжѣ,<br>лажа-та,<br>тежнина-та,<br>звѣрть, звѣрове-тѣ,</td></tr></tbody></table>

*4

56

Склоненіе.

Д. С.

ІБДИНАСТВЕНО
ЧИСЛО.

П. КАМЪІ, ДАНЪ,

Р. КАМЕНЕ, ДАНЕ,

А. КАМЕНИ, ДАНІ,

Б. КАМЕНЕ, ДАНЕ,

З. КАМЕНИ, ДАНІ,

С. КАМЕНЕ, -И, ДАНЕ,

Т. КАМЕНАМЪ, ДАНАМЪ,

АВОНОСТВЕНО ЧИСЛО.

П. К. З. КАМЕНІ, ДАНІ,

Р. С. КАМЕНИЮ, ДАНИЮ,

Л. Т. КАМЕНАМЪ, ДАНЪ-МА,

АНОЖЕСТВЕНО
ЧИСЛО.

П. КАМЕНЕ, ДАНЕ,

Р. КАМЕНЪ, ДАНЪ,

А. КАМЕНАМЪ, ДАНЪ-ВЪ,

Б. КАМЕНЕ, ДАНЕ,

З. КАМЕНЕ, ДАНЕ,

С. -КАМЕНЕХЪ, ДАНЬ-ХЪ,

Т. КАМЕНЪІ, ДАНЪІ,

Р.

ЕДИНЯТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

И. КАМЕНЬ, ДЕНЬ,

Р. КАМНЯ, ДНЯ, ДНИ,

Д. КАМНИЮ, ДНЮ,

В. КАМЕНЬ, ДЕНЬ,

З. КАМЕНЬ, ДЕНЬ,

М. -КАМНЪ, ДНИ, -ФЪ,

Т. КАМНЕМЪ, ДНЕМЪ,

ДВОЙЯТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

ДВА, ТРИ, ЧЕТЫРЕ, КАМ-
НЯ, ДНЯ,

МНОЖЕСТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

И. КАМНИ, ДНИ,

Р. КАМНЕЙ, ДНЕЙ,

Д. КАМНИЯМЪ, ДНАМЪ.

В. КАМНИИ, ДНИ,

З. КАМНИИ, ДНЬ,

М. -КАМНИЯХЪ, ДНАХЪ.

Т. КАМНИЯМИ, ДНАМИ,

П.

Liczba poje-
dyńcza.

1. KAMIEŃ, DZIEŃ,

2. KAMIENIA, Dnia,

3. KAMIENIOWI, DNIOWI,

4. KAMIEŃ, DZIEŃ,

5. KAMIENIU,

6. -KAMIENIU, DNIU, -IE,

7. KAMIENIEM, DNIEM,

Liczba podwójna.

Л. С.

Jednotna ličba.

N. KAMJEŃ, DŻEŃ,

G. KAMJENJA, DNJA,

D. KAMJENJU, DNJEJ,

A. KAMJEŃ,

V. KAMJENJO,

L. -KAMJENJU, DNJU,

S. -KAMJENJOM, DNJOM,

Dwojotna ličba.

N. A. V. KAMJENJAJ,

G. (KAMJENJOW),
dnjow,

D. L. S. KAMJENJOMAJ,
dnómaj,

Liczba mnoga.

Mnohotna ličba.

1. KAMIEŃ, Dnie,

2. KAMIENI, DNI, -IÓW,

3. KAMIENIOM, DNIOM,

4. KAMIEŃ, DNI,

5. KAMIEŃ, DNI,

6. -KAMIENIACH, DNIACH,

7. KAMIENIAMI, DNI-
MI,

N. KAMJENJE, DNY,

G. KAMJENJI, DNJOW,

D. KAMJENJAM, DNJAM,

A. KAMJENJE,

V. KAMJENJE,

L.KAMJENJACH, DNJACH,

S. KAMJENJEMI, DΝΙΑ-
ΜΙ,

2. а. Въ среднемъ родѣ на н.

á. Въ СРФЛАНКЕМЪ
РОДѣ на н.

КРЪКМА, -ЕНЕ,

КРЪКМА, -ЕНЕ,

ВЪКМА, -ЕНЕ,

БРÉМЯ, БРÉМЕНИ,

ВРÉМЯ, ВРÉМЕНИ, ВРЕ-
МЕНА, -ЁНЬ МН.

ВЫМЯ, -ЕНИ,

a. Wrodzaju nija-
kim na n.

brzemić, -ienia,

(CZAS, -U),

WYMIĘ, -IENIA,

a. W SRJEDNIM RO-
dźE NA N.

brèmjo, brèmjenja,

(ČAS, -A),

WUMJO, WUMJENJA,

59

Ч.

(znamení, -í),
(jméno, -a),
písmě, -ene, písmeno,
-a,
plémě, plemene, plemeno, -a,
rámě, ramene, rameno,
-a,
símě, semene, semeno,
-a,
stř(e)men, -e(a,u)m.r.
témě, týmě, temene,
temeno, -a,

Сл.

(znamen, -a m. r.)
ime, -na,
pisme, -na,
pleme, plemen, -a,
(rama, -e ž. sp.),
ramena mn.
sème, sèmen, -a,
(stremen, -mna m. sp.)
tême, -na,

Ср.

(знак, -а м. р.)
име, -на,
писме, -на,
племе, -на,
раме, -на,
рамо, -ена,
с(j)еме, -на,
(стр(е)мен, -а м. р.)
т(j)еме, -на,

Б.

(знакъ-тъ),
име-то,
(буква-та),
племе-то, племена-та,
мн.
раме-то, рамена-та, м.
рамо-то,
сѣме-то,
стремно-то, стремени,
тѣме-то,

Склонение.

Jednotné číslo.

N. jméno, břímě,
G. jména, břemene, a,
D. jménu, břemeni, u,
A. jméno, břímě,
V. jméno, břímě,
L.-jméně, u, břemeni,
I. jmenem, břemenem,
Dvojné číslo.

Ednina.

I. ime,
R. imena,
D. imenu,
T. ime,
Z. ime,
M. -imeni (u),
Dr. imenom,
Dvojina.
I. T. Z. imeni,
R. (imen),
M. (imenih),
D. Dr. imenoma,

Једнина.

1. име,
2. имена,
3. имену,
4. име,
5. име,
6. -имену,
7. именом,

Двојина.

Единствено число.

И. име-то,
Р. на име-то,
Д. на име-то,
В. име-то,
З. име,
П. въ име-то,
Прав. съ име-то,
Двойствено число.

Množné číslo.

N. jména, břemena,
G. jmen, břemen,
D.jmenům, břemenům,
A. jména, břemena,
V. jména, břemena,
L.jmenech, břemenech,
I. jmeny, břemeny,

Množina.

I. imena,
R. imen,
D. imenom,
T. imena,
Z. imena,
M. -imenih,
Dr. imeni,

Множина.

1. имена,
2. имена, imen,
3. именима, imenom,
4. имена,
5. имена,
6. -именима, imenih,
7. именима, imeni,

Множествено
число.

И. имена-та, имена-та.
Р. на имена-та,
Д. на имена-та,
В. имена-та,
З. имена,
П. въ имена-та,
Прав. съ имена-та,

63

Ч.

Množné číslo.

N. těla, tělesa,
G. těl, těles,
D. tělům, tělesům,
A. těla, tělesa,
V. těla, tělesa,
L. -tělech, -tělesech,
I. těly, tělesy,

Сл.

Množina.

I. tělesa, těla,
R. těles, těl,
D. tělesom, tělom,
T. tělesa, těla,
Z. tělesa, těla,
M. -tělesih, tělih,
Dr. tělesi, těli,

Ср.

Множина.

1. т(иј)елеса, (тиј)ела,
2. телеса, тела,
3. телесима, телима,
4. телеса, тела,
5. телеса, тела,
6. телесима, телима,
7. телесима, телима,

Б.

Множествено
число.

И. тѣла-та,
Р. на тѣла-та,
Д. на тѣла-та,
В. тѣла-та,
З. тѣла,
П. въ тѣла-та,
Прав. съ тѣла-та,

2. г. Въ среднемъ родѣ на т.

c. V středním rodě
na t.

vnouče, -te, vnoučata
mn.

díťě, -te, děti, -í mn.
hříbě, -te, bříbata,
zvíře, -te, zvíňata,

kotě, -te, koťata,
kůzle, -te, kůzlata
kuře, -te, kuňata,

mládě, -te, mláďata,
prase, -te, prasata,
robě, -te, robátka,

štěně, -te, štěňata,
tele, -te, telata,

c. V srednjem spolu
na t.

vnuče, -ta,

děte, -ta, deca, -e, ž.
žrebe, -ta, (zrebci) mn.
(zverce, -a),

mače, -ta,
kozle, -ta,
kure, -ta,

pišče, -ta, piple, -ta,
prase, -ta, (prasci) mn.
otroče, -ta,

ščenje, -ta, (ščenci) m.
tele, -ta, (telci, teliči)
mn.

г. У средњем роду
на т.

унуче, -та,

д(иј)ете, -та, дјеца, -е,
ждр(иј)ебе, -та,
звијере, -та.

маче, -та,
козле, -та, jape, -ta,
пиле, -та,

младе, -та,
прасе, -та, прасци мн.
отроче, -та,

штене, -та, псето, -а,
теле, -та, теоци мн.

г. Въ средни родъ
на т.

(унукъ-тъ, унуци м.),

дѣте-то, дѣца-та,
жрѣбе-то,
(звѣрь),

котенце-то,
кре-то, ярета мн.
пиле-то, пилета мн.

(малко, малкы),
прасе-то, прасета,
отроче-то,

щене-то, куче-то,
теле-то, телета мн.

Склонение.

Jednotné číslo.

N. jehně,
G. jehněte,
D. jehněti,
A. jehně,
V. jehně,
L. -jehněti,
I. jehnětem,

Ednina.

I. jagnje, janje,
R jagneta,
D. jagnjetu,
T. jagnje,
Z. jagnje,
M. -jagnjetu,
Dr. jagnjetom,

Једнина.

1. јагње,
2. јагњета,
3. јагњету,
4. јагње,
5. јагње,
6. -јагњету,
7. -јагњетом,

Единствено число.

И. агне-то,
Р. на агне-то,
Д. на агне-то,
В. агне-то,
З. агне,
П. въ агне-то,
Прав. съ агне-то,

69

Ч.

L. církvi,

I. církví,

Dvojné číslo.

Množné číslo.

N. církve,

G. církvi,

D. církvím,

A. církve,

V. církve,

L. -církvích,

I. církvemi.

Сл.

M. -cêrkvi,

Dr. cêrkvijo,

Dvojina.

I. T. Z. cêrkvi,

R. cêrkev,

M. cêrkvah,

D. Dr cêrkvama,

Množina.

I. cêrkve,

R. cêrkev,

D. cêrkvam,

T. cêrkve,

Z. cêrkve,

M. cêrkvah,

Dr. cêrkvami.

Ср.

6. цркви,

7. црквом,

Двојина.

Множина.

1. цркве,

2. цркава,

3. црквама,

4. цркве,

5. цркве,

6. црквама,

7. црквама.

В.

П. въ црьквъ-тѣ,

Прав. съ црьквъ-тѣ,

Двойствено число.

Множествено
число.

И. црьквы-тѣ,

Р. на црьквы-тѣ,

Д. на црьквы-тѣ,

В. црьквы-тѣ,

З. црьквы,

П. въ црьквы-тѣ,

Прав. съ црьквы-тѣ.

71

## ГЛАВА IV.
ИМЕНА ПРИЛАГАТЕЛЬНЫЯ

### А. ТВЕРДАГО ОКОНЧАНИЯ НЕОПРЕДѣЛЕННЫЯ.

Ч.
Přídavná jména
tvrdého zakončení
ъ, о, а,
neurčitá.

nesl, neslo, nesla,
vesel, -o, -a,
stár, mn. č. stáří,
hoden, hodno, hodna,
nesen, -o, -a,
pln, -o, -a,
kryt, -o, -a.
syt, -o, -a,
čist, -o, -a,
rád, -o, -a,
hotov, živ, zdráv,

Přisvojovací pří-
davná.

otcuv, otcovo, otcova,
matčin, -o, -a,
synův, -ovo, -ova.
dceřin, -o, -a.
bratrův, -ovo, -ova.
sestřin, -o, -a,
strýcův, strýcovo, -a,
tetin, -o, -a,
dědův, dědovo, -a,
bábin, -o, -a, babičin,
mužův, ženin.

Сл.
Pridevniki s ter-
dim končnikom
ъ, о, а,
nedoločni.

nesel, neslo, nesla,
vesel, -o, -a,
star, -o, -a,
goden, godno, -a.
nesen, -o, -a,
poln, -o, -a,
krit, -o, -a, pokriven,
sit, sito, sita,
čist, -o, -a,
rad, -o, -a,
gotov, živ, zdrav,

Svojivni pridev-
niki.

očin, -o, -a, očetov, -o, -a,
mater(i)n, -o, -a,
sinov, -o, -a, sinovlji,
hčerin, -o, -a.
bratov, -o, -a,
sestrin, -o, -a,
stričev, -o, -a,
tetin, -o, -a,
dedov, -o, -a.
babin, -o, -a.
možev, ženin,

Ср.
Придеви с тврдим
наставком ъ, о, а,
неодређени.

несао, несло, несла,
весео, весело, весела,
стар, -о, -а,
вр(и)едан, -дно, -дна,
несен, -о, -а,
пун, -о, -а,
покрит, покравен,
сит, -о, -а,
чист, -о, -а,
рад, -о, -а,
готов, жив, здрав,

Придеви присваја-
јући.

очин, -о, -а,
материн, -о, -а,
синов, -о, -а.
ћерин, -о, -а,
братов, -о, -а,
сестрин, -о, -а,
стршев, -о, -а,
тетин, -о, -а,
дедов, -о, -а, дједов,
бабин, -о, -а,
мужевљи, женин,

Б.
Прилагателни
имена съ твърда-
наставкъ ъ, о, а,
неопредѣлени.

несълъ, несло, несла,
веселъ, -ло, -ла,
старъ, -о, -а,
сгодень, -дно, -дна,
несень, -но, -на,
пъленъ, -лно, -лпа,
крытъ, покрытъ.
ситъ, -о, -а,
чистъ, -о, -а.
радъ, -о, -а,
готовъ, живъ, здравъ.

Притежателни
имена.

бащинъ, татковъ, -о, -а,
майчинъ, -о, -а,
сыновенъ, -вно, -вна,
дъцершинъ, -о, -а,
братовъ, -о, -а,
сестринъ, -о, -а,
в)уйчовъ, стриковъ.
лѣдинъ, -о, -а,
дѣдовъ, -о, -а,
бабинъ, -о, -а,
мужевъ, женинъ.

### Склоненіе.

Jed notné číslo.

Е. новъ, мѣнѣтъ,
» ново, мѣного,

Ednina.

3. нове, (кърбне. слѣ-
пе)
» ново,

Једиша.

С. новѣ, мѣнѣтъ,
» новѣ, мѣнѣтъ,

Единствено
число.

Т. новѣма, мѣнѣтѣма,
-омѣ, -омѣ,
» новѣма, мѣнѣтѣма,

76

Склонение.

Д. С.

ІБДИНСТВЕНО
число.

П. новъи, новъй, новою, -аід,

Р. новайго, новайго,
—, новайа,

А. новоукмову, новоумову, —, новъй,

Б. новъи, новъй, -оіе,
новъія,

З. новъи, -оі, -аід,

С. новѣкмѣ, новѣтмѣ,
—, новѣй,

Т. новъима, новъіима,
—, новъія, новъоі,

ДКОЙСТВЕНО ЧИСЛО.

П. Б. З. новай, новѣй, новѣй, новайа,

Р. О. новою, новою,
новою,

А. Т. новъима, новъіима, —, —,

МНОЖЕСТВЕНО
ЧИСЛО.

П. новии, -аід, -віяа,

Р. новъихъ, новъіихъ, -віихъ, -віихъ,

А. новъіимъ, новъіимъ, -вііимъ, -вііимъ,

Б. новъіяа, -аід, -віяа,

З. новии, -аід, -віяа,

С. новъихъ, новъіихъ, -віихъ, -віихъ,

Т. новъіими, новъііими, -вііими, -вііими,

Р.

ЕДИНСТВЕННОЕ
число.

И. новъый, новое, новая,

Р. новаго, новаго, новой,

Д. новому, новому, новой,

В. новъый, -оіе, -ую,
нóваго,

З. новъый, новое, новая,

М. -новомъ, новомъ,
новой,

Т. новымъ, новымъ,
нóвою,

ДВОЙСТВЕННОЕ
число.

МНОЖЕСТВЕННОЕ
число.

М. новые, (новыя, новыя),

Р. новыхъ, новыхъ, новыхъ,

Д. новымъ, новымъ, новымъ,

В. новые, (новыя, новыя), новыхъ,

З. новые, (новыя, новыя),

М. -новыхъ, новыхъ, новыхъ,

Т. новыми, новыми,
новыми,

П.

LICZBA POJEDYŃ-
CZA.

1. nowy, nowe, nowa,

2. nowego, nowego, nowej,

3. nowemu, nowemu,
nowej,

4. nowy, nowe, nowa,
nowego,

5. nowy, nove, nowa,

6. nowym, -ém, nowéj,

7. nowym, -ém, nowa,

LICZBA PODWÓJNA.

LICZBA MNOGA.

1. nowi, nowe, nowe,

2. nowych, nowych,
nowych,

3. nowym, nowym, nowym,

4. nowe, nowe, nowe,

5. nowi, nowe, nowe,

6. -nowych, nowych,
nowych,

7. nowymi, -émi, -émi,

Л. С.

JEDNOTNA LIČBA.

N. nowy, nowe, nowa,

G. noweho, noweho,
noweje,

D. nowemu, nowemu,
nowej,

A. nowy, nowe, nowu,
noweho,

V. nowy, nowe, nowa,

L.-nowym, nowym, nowej,

S. nowym, nowym, nowej(u,

DWOJOTNA LIČBA.

N. A. V. nowaj, nowej,
nowej,

G. noweju, noweju, noweju,

D. L. S. nowymaj, nowymaj, nowymaj, nowymaj,

MNOHOTNA LIČBA.

N. nowi, nowe, nowe,

G. nowych, nowych,
nowych,

D. nowym, nowym, nowym,

A. nowe, nowe, nowe,
nowych,

V. nowi, nowe, nowe,

L. -nowych, nowych,
nowych,

S. nowymi, nowymi,
nowymi,

78

Д. С.

вѣлый, -ок, -ац,
чръваный, чрвѣнъ,
жлѣтый, -ок, -ац,
зеленый, -ок, -ац,
(сины, -ок, -ац),
молчъ(ий, -о(к, -а(ц,
чрънѣй, чрвѣнъ,
вранѣй, -ок, -ац,
сѣдѣй, -ок, -ац,
сивѣй, -ок, -ац,
сѣръей, -ок, -ац,
ръядъ, ръядъ,
пастъ, пѣгъ,

P.

бѣлый, -оe, -ац,
красный, -оe, -ая, алый,
желтый, -оe, -ая,
зеленый, -оe, -ая,
голубой, -оe, -ая,
сийный, -ee, -яя,
чёрный, -оe, -ая,
вороной, -оe, -ая,
сѣдой, -оe, -яя,
сивый, -оe, -ая,
сѣрый, -оe, -ая,
(рѣжий; -ee, -ая),
пѣстрый, пѣгий, раз-
ноцвѣтный,

П.

biały, -le, -la,
czerwony, -e, -a,
żółty, -e, -a,
zielony, -e, -a,
niebieski, -ie, -a,
modry, -e, -a,
czarny, -e, -a,
wrony, -e, -a,
szędziwy, szedziwy,
siwy, -e, -a,
szary, szarawy,
rydzy, rydzawy,
pstry,

Л. С.

běły, -e, -a,
čeŕwjeny, -e, -a,
žołty, -e, -a,
zeleny, -e, -a,
módry, -e, -a,
čorny, -e, -a,
(wróny, -e, -a),
šědźiwy, -e, -a,
sywy, -e, -a,
šěry, -e, -a,
ryzy, -e, -a,
pisany,

Именительный падежъ единственнаго числа муж. рода.

докръей, мицей,
святъей, мадцей,
въисокцей, аргцей,
гаюхцей,

добрый, мильный,
святый, -ой, молодой,
высокий, дорогой,
глухой,

dobry, miły,
święty, młody,
wysoki, drogi,
głuchy,

dobry, mily,
swjaty, młody,
wysoki, drohi,
hłuchi,

Именительный падежъ множественнаго числа муж. рода.

докрии, милии,
святии, мадлии,
въисоции, аразии,
гаюции,

добрые, мильые,
святые, молодые,
высокие, дорогие,
глухие,

dobrzy, mili,
święci, młody,
wysocy, drodzy,
głusi,

dobri, mili,
swjeći, młodźi,
wysocy, drozy,
hłuši,

В. Имена прилагательныя МЯГКАТО ОКОНЧАНИЯ НЕОПРЕДѣЛЕННЫЯ И ОПРЕДѣЛЕННЫЯ.

Имена прилагак-
мад,аже сконча-
валітса на:б, к, г,

на: ии, ик, ил,
агнѣчъ, -чě, -ча,
дѣвиć, -чě, -ча,
чловѣчъ, -чě, -ча,

полныя:

йі, ie, ье, ія, бъя.
ягнѣчій, -чье, -чья,
дѣвицій, -чье, -чья,
человѣчій, -чсе, -чья,

Przymiotniki
miękkiego zakón-
czenia.

Deklinacya zło-
żona:

i, ie, ia.
jagińcy, -e, -a,
dziewczęcy, -e, -a,
człowieczy, -e, -a,

Pridawniki mjeh-
keho zakónčenja
njezastajane:

А. к, г,
zestajane:
ии, ик, ил.
jehnjacy, -e, -a,
dźowći, -e, -a,
ćłowječi, -e, -a.

дадѣчъ, -чě, -ча, отѣчъ, -чě, -ча, пътичъ, -чě, -ча, пророчь, -чě, -ча.

кважѣдъ, -же, -жа,
пѣшѣдъ, -шѣ, -ша,
вѣшѣдъ, -шѣ, -шта,

штоўждъ, -жѣ, -жда,

мдашѣдъ, -шѣ, -шта,

кілкій, -жее, -жал,
пѣшій, -ee, -ая,
вѣшій, -ee, -ая,

(чужой, -оe, -яя),

кошѣдъ, -жѣ, -жда,

książeć, -e, -a,
pieszy, -e, -a,
wieszę, -e, -a,

cudzy, -e, -a.

knjeżi, -e, a = барскій,
pěši,
(wěšěny, -e, -a),

cuzy, -e, -a,

мдашѣдъ, -жѣ, -жда,

["80", "Д. С.", "орълъ, -лъ, -лѣ,", "бълъжанъ, -нѣ, -нѣ,", "Р.", "(оръл'й, -ъе, -ъя, оръл'йный),", "бълъжній, -нее, пяя,", "П.", "orli, -e, -a,", "bližni, -nie, -nia,", "Л. С.", "wórlacy, -e, -a,", "bližši, -e, -a,", "съюнобалъ, -лъ, -лѣ, авраамъ, цъсаръ, -рѣ, -рѣ, далънъ, далѣчнъ, отанъ, отачнъ,", "божий, божик, бо-\nжия,", "чавѣчий, -ик, -ия,", "кленний, -ик, -ия,", "бълъчий, -ик, -ия,", "лисый, -ик, -ия,", "пътиштый, -иє, -ия,", "ръзбий, -ик, -ия,", "ий, кк, тад.", "ланацшаний, -нек, -тад,", "оутрий, -ик, -ия,", "оутранний, -нек, -тад,", "вчерашанъ, -нк, -нѣ,", "вчераанъ, -нк, -нѣ,", "вчераний, -нк, -тад,", "лътосанъ, -нк, -нѣ,", "нъиншаний, -кк, -тад,\nнъинштанъ, -нк, -нѣ,", "(васеданеванъ),", "(насжанъ)ъй),", "тъгдашанъ, -нк, -нѣ,", "пръвѣшанъ, пръканъ,", "пръжданний, -кк, -тад,", "поскѣданний, -кк, -тад,", "всѣанъ, пронкѣтанъ,", "лътний, -кк, -тад,", "зиманний, -кк, -тад,", "ксений, -кк, -тад,", "пръданий, -кк, -тад,", "сръданий, -кк, -тад,", "заданий, -кк, -тад,", "нижаний, -кк, -тад,", "доланий, -кк, -тад,", "божій, божіе, божія,", "оленій, -нье, -нья,", "медвѣжій, -жье, -жья,", "волній, -чье, -чья,", "лісій, лісье, лісья,", "птічій, -чье, -чья,", "рыбій, -бье, -бья,", "ий, ее, яя.", "сегодпяшній, -ее, -яя,", "завтрашній, -нее, -няя,", "утренній, -нее, -няя,", "вчерашній, -нее, -няя,", "вечерній, -нее, -няя,", "лѣтошній, -нее, -няя,", "нѣнѣшній, -нее, -няя,", "теперешній, -нее, -няя,", "буднишній, -ее, -яя,", "(вседѣвный, ежеднев-\nный, насѣшный),", "тогдӑшній, -нее, -няя,", "преслѣдній, -нее, -няя,", "послѣдній, -нее, -няя,", "всѣсѣній, вěшній,", "лѣнній, -нее, -няя,", "зимній, -нее, -няя,", "осеніній, -нее, -няя,", "переслѣдній, -ее, -яя,", "сересѣній, -ее, -яя,", "зарѣдній, -ее, -яя,", "нѣжній, -ее, -яя,", "дѣльній, -ее, -яя,", "božy, bože, boža,", "jeleni, -nie, -nia,", "niedźwiedzi, -ie, -ia,", "wilczy, -cze, -cza,", "lisi, -ie, -ia,", "ptaszy, -sze, -sza,", "rybi, -ie, -ia,", "i, ie, ia.", "dzisiejszy, -sze, -sza,", "jutrzejszy, -e, -a,", "(ranny, -e, -a),", "wczorajszy, -e, -a,", "(wieczorny, -e, -a),", "latosi, -ie, -ia, tego-\nroczny,", "teraźniejszy, -e, -a,", "powszedni, -ie, -ia,", "(ówczesny, -e, -a),", "pierwszy, -e, -a.", "ostatni, -nie, -nia,", "(wiosienny, -e, -a),", "letni, -ie, -ia,", "(zimowy, -e, -a),", "(jesienny, -e, -a),", "przedni, -ie, -ia,", "średni, -ie, -ia, śrzedni,", "(tylny, -e, -a),", "niżni, -ie, -ia,", "(dolny, -e, -a),", "boži, bože, boža,", "jelenjacy, -ce, -ca,", "mjedwjedźacy, -e, -a,", "wjelči, -e, -a,", "lišči, -e, -a,", "ptači, -e, -a,", "rybjacy, -e, -a,", "i, je, ja.", "dżensniši, -e, -a,", "jutsiši, -e, -a,", "raniši, -e, -a,", "wčerawši, -e, -a,", "wječorniši, -e, -a,", "letuši, -e, -a,", "nětčiši, nětkojši,", "(wšědny, -e, -a,", "teduši, tedomši,", "prěniši, prěni, -je, -a,", "prědušiši, -e, -a,", "posle(d)ni, -nje, -nja,", {"bbox": [794, 1133, 1008, 1155],

81

<table><thead><tr><th>Ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>Б.</th></tr></thead><tbody><tr><td>orlí, -í, -í,</td><td>(orlov, -o, -a),</td><td>орловп, -о, -а,</td><td>орелски, -о, -а,</td></tr><tr><td>blížní, -í, -í,</td><td>(bližen, -žno, -žna),</td><td>(блиски, -о, -а), близу,</td><td>близенъ, -зно, -а,</td></tr></tbody></table>

МАТЕРАНБ, СЪИНСКАНА, АЪШТЕРАНА, БРАТАНА, БРАТРАНА, СЕСТРАНА, АЪДАНА.

boží, boží, boží, božji, božje, božja, божји, божје, божја, божји, -е, -а,

jelení, -í, -í, jelenji, -nje, -nja, медвеђи, -ђе, -ђа, еленскп, -о, -а,

medvědí, -í, -í, medvedji, -dje, -dja, медвеђи, -ђе, -ђа, мечи, мечйо, мечя,

vlčí, -í, -í, volčji, -čje, -čja, вучји, -чје, -чја, вълчи, -чйо, -чя,

liščí, -í, -í, lisičji, -čje. -čja, лисичји, -чје, -чје, лисичи, -чйо, -чя,

ptačí, -í, -í, ptičji, -čje, -čja, тпчји, -чје, -чја, втичп, -чйо, -чя,

rybí, -í, -í, ribji, -bje, -bja, рибъп, -ње, -ња, рыби, -бйо, -я,

í, í, í. ji, je, ja. ји, je, ja.

dnešní, -í, -í, danešnji, -nje, -nja, да(наш)њи, -ње, -ња, днешенъ, -шно, -а,

zejtřejší, -í, -í, zejtřejšnji, zjuterni, с(ју)трашњи, сутарњи,

ranní, jitřní, -í, -í, jutr(a)nji, -nje, -nja, јутарњи, -ње, -ња, вучера(ш)њи, -ње, -ња, вчерашенъ, -шно, -а,

včerejší. -í, -í, včera(š)nji, -nje, -nja, вчерањи, -ње, -ња, вечеренъ, -рно, -а,

večerní, -í, -í, včer(e)šnji, -nje, -nja, вечерњи, -ње, -ња, вечеренъ, -рно, -а,

letošní, -í, -í, letošnji, -e, -a, летошњи, -ње, -ња, годинешенъ, тозгоди-

nynější, -í, -í, (zdajšen, -šno, -a), сада(ш)њи, -ње, -ња, утрѣшенъ, -шно, -а,

všední, -í, -í, vsedenj, -je, -ja, свакидашњи, -е, -а, утрѣненъ, -нно, -а,

každodenní, vezdejsi, vsakdanji, -je, -ja, свагдањи, -е, -а, всякодененъ, -дно, -а, (насхшъный).

první, -í, -í, préržnji, -e, -a, превашњи, -ње, -ња, напрѣшенъ,

dřívejší, -í, -í, prvěnji, -e, -a, последњи, -ње, -ња, сетнѣшенъ, -шно, -а,

poslední, -í, -í, poslědnji, -nje, -nja, (proleten, -tno, -a), пролетыи, -ње, -ња, протѣнѣ, -тно, -а,

jarní, -í, -í, lětnji, -je, -ja. lěten, лѣтенъ, -тно, -а,

letní, -í, -í, letњи, -ње, -ња, лѣтенъ, -тно, -а,

zimní, -í, -í, zimњи, -ње, -ња, зимњи, -мно, -а,

podzimní, -í, -í, (zimen, -mno, -a), јесенски, -о, -а, есенски, -о, -а,

přední, -í, -í, prědnji, -je, -ja, предњи, -ње, -ња, от)прѣденъ, -дно, -а,

střední, -í, -í, srědnji, -je, -ja, средњи, -ње, -ња, срѣдепъ, -дно, -а,

zadní, -í, -í, zadnji, -je, -ja, задњи, -ње, -ња, заденъ, -дно, -а,

dolní, -í, -í. dolnji, -je, -ja, доњи, дољни, -ње, -а, доленъ, -лно, -а,

dolejší, -í, -í, dolanji, -je, -ja. предњи, -ње, -ња, дољни, -ње, -а,

6

87

Степени сравненія.

<table><thead><tr><th>Ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>В.</th></tr></thead><tbody><tr><td>Stupňování.<br>Základní stupčň.</td><td>Stopnjevanje.<br>Prva (nasebna)<br>stopnja.</td><td>Ступњи поређења.<br>Први ступањ.</td><td>Степени на сравненіе.<br>Положителна степень.</td></tr><tr><td>dobrý, -é, -á,</td><td>dober, dobro, -a,</td><td>добар, добро, -а,</td><td>добръ, добро, -а,</td></tr><tr><td>Srovnávací st.</td><td>Druga (primer-<br>javna) st.</td><td>Други ступањ.</td><td>Сравнителна ст.</td></tr><tr><td>lepší, -í, -í,</td><td>bolj(š)i, -e, -a, lěpši,</td><td>бољи, -ље, -ља, ћепши,</td><td>пó-добръ, -о, -а,</td></tr><tr><td>Svrchovaný st.</td><td>Tretja (presežna)st.</td><td>Трећи ступањ.</td><td>Прěвъсходна ст.</td></tr><tr><td>nejlepší, -í, -í,</td><td>najbolj(š)i, -e, -a,</td><td>најбољи, најљепши,</td><td>най-добръ, -о, -а,</td></tr><tr><td>zlý, -é, -á, špatný.<br>horší, -í, -í,<br>nejhorší, -í, -í,</td><td>zel, zlo, -a, hud,<br>gorji, -je, -ja, gorši,<br>najgorji, najgorši,</td><td>зао, зло, зла,<br>гори, -е, -а.<br>најгори, -е, -а.</td><td>зълъ, зло, -а, лош(ав)ъ,<br>пó-лош(ав)ъ, -о, -а,<br>най-лош(ав)ъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>vel(i)ký, -é, -á,</td><td>velik, -o, -a,</td><td>велик, -о, -а,</td><td>голěмъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>větší, -í, -í,<br>největší, -í, -í,</td><td>večji, -je, -ja, vekši,<br>največji, najvekši,</td><td>већи, -е, -а,<br>највећи, -е, -а,</td><td>пó-голěмъ, -о, -а,<br>най-голěмъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>malý, -é, -á,<br>menší, -í, -í,<br>nejmenší, -í, -í,</td><td>majhen, -hno, -a,<br>manjši, manji.<br>najmanjši, najmenji,</td><td>мали, -о, -а,<br>мањи, -ње, -ња,<br>најмањи, -ње, -ња,</td><td>малěкъ, -о, -а,<br>пó-малěкъ, -о, -а,<br>най-малěкъ, -лко, -а,</td></tr><tr><td>dlouhý, -é, -á,<br>delší, -í, -í,<br>nejdelší, -í, -í,</td><td>dolg, -o, -a,<br>dalj(š)i, delji, -e, -a,<br>najdalj(š)i, -e, -a,</td><td>дуг, -о, -а,<br>дужи, -е, -а, ду(г)ъи,<br>најдуже, -е, -а,</td><td>дъл(ъ)гъ, дълго, -а,<br>пó-дъл(ъ)гъ, -о, -а,<br>най-дъл(ъ)гъ, дълго, -а,</td></tr><tr><td>krátký, -é, -á,<br>kratší, -í, -í,<br>nejkratší, -í, -í,</td><td>kratek, -tko, -a,<br>krač(ejš)i, kratkejši,<br>najkračejí, -kejši,</td><td>кратак, -тко, -а,<br>краћи, -ће, -ћа,<br>најкраћи, -ће, -ћа,</td><td>ккc(ък)ъ, -о, -а.<br>пó-ккc(ък)ъ, -о, -а,<br>най-ккc(ък)ъ. -о, -а,</td></tr><tr><td>vysoký, -é, -á,<br>vyšší, -í, -í,</td><td>visok, -o, -a,<br>višji, -e, -a, visočji,</td><td>висок, -о, -а,<br>виши, височи,</td><td>высокъ, -о, -а,<br>пó-высокъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>nejvyšší, -í, -í,</td><td>najvi(sočej)ši, -kêjši,</td><td>највиши, -е, -а,</td><td>най-высокъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>nízký, -é, -á,<br>nižší, -í, -í,</td><td>nizek, -zko, -a,<br>nižji, -je, -a, nizkéjši,</td><td>низак, ниско, -а,<br>ниже, -е, -а,</td><td>низъкъ, -о, -а,<br>пó-низъкъ, -эко, -а.</td></tr></tbody></table>

89

<table><thead><tr><th>Ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>Б.</th></tr></thead><tbody><tr><td>nejnižší, -í, -í,</td><td>najnižji, -e, -a,</td><td>најнижи, -e, -a,</td><td>най-низъкъ, -зко, -а,</td></tr><tr><td>široký, -é, -á,</td><td>širok, -o, -a,</td><td>широк, -o, -a,</td><td>широкъ, -o, -a,</td></tr><tr><td>širší, -í, -í,</td><td>širji, širočejší, -kejší,</td><td>шири, -e, -a,</td><td>пó-широкъ, -o, -a,</td></tr><tr><td>nejširší, -í, -í,</td><td>najširji, -e, -a,</td><td>најшири, -e, -a,</td><td>най-широкъ, -o, -a,</td></tr><tr><td>úzký, -é, -á,</td><td>ôzek, ôzko, -a,</td><td>узак, узко, -a,</td><td>тěсенъ, -сно, -a,</td></tr><tr><td>uzší, -í, -í,</td><td>ožji, -e, -a, ozkější,</td><td>ужи, -e, -a,</td><td>пó-тěсенъ, -сно, -a,</td></tr><tr><td>nejuzší, -í, -í,</td><td>najožji, -e, -a,</td><td>најужи, -e, -a,</td><td>най-тěсенъ, -сно, -a,</td></tr><tr><td>hluboký, -é, -á,</td><td>globók, -o, -a,</td><td>дубок, -o, -a,</td><td>дълбокъ, -o, -a,</td></tr><tr><td>hlubší, -í, -í,</td><td>globočej(š)i, globokejši</td><td>дубљи, -ље, -ља,</td><td>пó дълбокъ, -o, -a,</td></tr><tr><td>nejhlubší, -í, -í,</td><td>najglobočej(š)i,</td><td>најдубљи, -ље, -ља,</td><td>най-дълбокъ, -o, -a,</td></tr><tr><td>mělký, plytký,</td><td>plitek, -tko, -a, plitev,</td><td>плитак, -тко, -a,</td><td>плитъкъ, -тко, -a,</td></tr><tr><td>mělčí, -í, -í,</td><td>plitkejši, -e, -a,</td><td>плѣни, -ѣе, -ѣа,</td><td>пó-плитъкъ, -тко, -a,</td></tr><tr><td>nejmělčí, -í, -í,</td><td>najplitkejši, -e, -a,</td><td>најплићи, -ѣе ћа,</td><td>най-плитъкъ, -тко, -a,</td></tr><tr><td>těžký, -é, -á,</td><td>težek, težko, -a,</td><td>тежак, -шко, -a,</td><td>тěжъкъ, -жко, -a,</td></tr><tr><td>těžší, -í, -í,</td><td>težji, težkejší, -e, -a,</td><td>тежи, -e, -a,</td><td>пó-тěжъкъ, -жко, -a,</td></tr><tr><td>nejtěžší, -í, -í,</td><td>najtežji, -e, -a,</td><td>најтежи, -e, -a,</td><td>най-тěжъкъ, -жко, -a,</td></tr><tr><td>lehký -é, -á,</td><td>lehek, -hko, -a, lohek,</td><td>ла(га)к, лако, -a,</td><td>лекъ, -o, -a,</td></tr><tr><td>snadný, -é, -á,</td><td>ležji, laži, lajši, loh-</td><td>ласан, -сно, -a,</td><td>лесенъ, -сно, -a,</td></tr><tr><td>lehčí, -í, -í,</td><td>kější, ložji,</td><td>лакши, лагљи,</td><td>пó-лекъ, -o, -a,</td></tr><tr><td>snadnější, -í, -í,</td><td>najlaži, -e, -a,</td><td>лашњи, -ње, -ња,</td><td>пó-лесенъ, -сно, -a,</td></tr><tr><td>nejlehčí, nejsnadnější,</td><td></td><td>најлагљи, најлакши,</td><td>най-лесенъ, най-лекъ,</td></tr><tr><td>bohatý, -é, -á,</td><td>bogat, -o, -a,</td><td>богат, -o, -a,</td><td>богатъ, -o, -a,</td></tr><tr><td>bohatší, -í, -í,</td><td>bogateji, -je, -ja,</td><td>богатији, -e, -a,</td><td>оó-богатъ, -o, -a,</td></tr><tr><td>nejbohatší, -í, -í,</td><td>najbogateji, -e, -a,</td><td>најбогатији, -e, -a,</td><td>най-богатъ, -o, -a,</td></tr><tr><td>chudý, -é, -á,</td><td>vbog, -o, -a,</td><td>сиромашан, -шно, -a,</td><td>сиромахъ-тъ,</td></tr><tr><td>chudší, -í, -í,</td><td>vboži, -e, -a,</td><td>сиромашнији, -e, -a,</td><td></td></tr><tr><td>nejchuđší, -í, -í,</td><td>najuboži, -e, -a,</td><td>најсиромашнији, -e, -a,</td><td></td></tr><tr><td>drahý, -é, -á,</td><td>drag, -o, -a, skup,</td><td>драг, скуп, -o, -a,</td><td>драгъ, скљпъ, -o, -a,</td></tr><tr><td>dražší, -í, -í,</td><td>dražji, -e, -a, drajši,</td><td>дражи, -e, -a,</td><td>пó-скљпъ, -o, -a,</td></tr><tr><td>nejdražší, -í, -í,</td><td>najdražji, -e, -a,</td><td>најдражи, -e, -a,</td><td>най-скљпъ, -o, -a,</td></tr><tr><td>laciný, levný, -é, -á,</td><td>cen, -o, -a,</td><td>јевтин, -o, -a,</td><td>сфтинъ, -o, -a,</td></tr><tr><td>lacinější, levnější,</td><td>cenej(š)i, -e, -a,</td><td>јевтинаји, -e, -a,</td><td>пó-ефтинъ, -o, -a,</td></tr><tr><td>nejlacinější, -í, -í,</td><td>najcenej(š)i, -e, -a,</td><td>најјевтипији, -e, -a,</td><td>най-ефтинъ, -o, -a,</td></tr></tbody></table>

90

Д. С.

старъ(ий, -о(іе, -а)гъ,
старъки, -ѣе, -ѣйши,

младъ, маладнъ, -о, -а,
юнъ, -о, -а,
юнки, -ѣе, юнѣйши,
юннй, -ніе, -нӑшнй,
нєвъ(ий, -оє, -аіє,
нєвъки, -ѣє, -ѣйши,

крѣпъ(ий, -о(іє, -а(г,
силахъ(ий, -о(іє, -а(г,
крѣпанъй, -як, -паљши,
крѣпѣй, -ѣє, -ѣйши,
силахъй, -ѣє, -ѣйши,

слабъ(ий, -о(іє, -а(г,
слабий, -бє, -бӑшн,
слабъй, -ѣє, -ѣйши,

соўхъ(ий, -о(іє, -аіє,
соўшай, -аіє, -айшн,

мокръ(ий, -о(іє, -а(г,
мокръки, -ѣє, -ѣйши,

валажнъ, валъгъкъ,
валъгчай, -ає, -айши,
валажнѣй, -ѣє, -ѣйши,

тавъстъ(ий, -о(іє, -а(г,
девелъ(ий, -о(іє, -а(г,
тавъштий, -ште,
-штӑшн,

танаъ, -о, -а,
танаъ, -ѣє, -ѣйши,
таначай, -аіє, -айшн,

тврѣдъ(ий, -о(іє, -а(г,
тврѣдъй, -ѣє, -ѣйши,

Р.

старый, -ое, -ая,
старше, старѣе,
самый, -ое, -ая: ста-
рый, -ое, -ая,
старшій, -ее, -ая,

молодой, -оє, -аї,
молодже, младшій,
самый: молодой, -оє,
-аї,
новый, -ое, -ая,
новѣе,
самый, -ое, -ая: по-
вый, -ое, -ая,

кравѣкий, -ое, -аї,
сільный, -ое, -ая,
крѣпче, сильнѣе,

самый крѣпкий, силь-
ный, крѣпчайшій,

слабый, -ое, -ая,
слабже, слабѣе.
самый слабый,

сухой, -оє, -аї,
сүше, посүше,
самый сухой,

слабый, -вє, -вӑшн,
слабъй, -ѣє, -ѣйши,

мокрый, -ое, -ая,
мокрѣе,
самый: мокрый,

влажный, сырой,
влажнѣе, сырѣе,
самый: влажный. сы-
рой,

толстый, -ое, -ая,
толще, потолще,
самый толстый,

тонкій, -ое, -аї,
тоньше, потоньше,
самый тонкій,

твёрдый, -ое, -аї,
твёрже, потвёрже,

П.

stary, -e, -a,
starszy, -e, -a,
najstarszy, -e, -a,

młody, -e, -a,
młodszy, -e, -a,
najmłodszy, -e, -a,

nowy, -e, -a,
nowszy, -e, a.
najnowszy, -e, -a,

krzepki, -ie, -a,
silny, -e, -a, mocny,
silniejszy,

najsilniejszy.
slaby, -e, -a,
slabszy, -e, -a,
najslabszy. -e, -a,

suchy, -e, -a,
suchszy, -e, -a,
najsuchszy. -e, -a.

mokry, -e, -a,
mokrzejszy, -e, -a.
najmokrzejszy, -e, -a,

wilgotny, -e, -a,
wilgotniejszy, -e, -a,
najwilgotniejszy,

gruby, -e, -a.
grubszy, -e, -a.
najgrubszy. -e, -a,

cienki, -ie, -a,
cieńszy, -ie, -a,
najcieńszy. -e, -a.
twardy, -e, -a.

twardszy, -e, -a,

Л. С.

stary, -e, -a,
starši, -e, -a,
najstarši, -e, -a,

młody, -e, -a,
młodši, -e, -a,
najmłodši, -e, -a,

nowy, -e, -a,
nowiši, nowši, -e, -a,
najnowši, -e, -a.

mócny, -e, -a,
sylny, -e, -a,
sylniši, -e, -a,

najsylniši, -e, -a,
słaby, -e, -a.

słabši, -e, -a,
najslabši, -e, -a,

suchi, -e, -a,
sušši, -e, -a,
najsušši. -e, -a,

mokry, -e, -a,
mokriši, -e, -a.
najmokriši, -e, -a,

włózny, -e, -a,
włózniši, -e, -a,
najwłózniši, -e, -a,

tolsty, -e, -a,
tol(st)ši, -e, -a,
najtol(st)ši, -e, -a,

ceńki, -e, -a,
čeńši, -e, -a,
najčeńši, -e, -a.
twjerdy, -e, -a,

twjerdši, -e, -a,

91

<table><thead><tr><th>Ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>В.</th></tr></thead><tbody><tr><td>starý, -é, -á,<br>starší, -í, -í,<br>nejstarší, -í, -í,</td><td>star, -o, -a,<br>starejši, starji, -e, -a,<br>najstar(ej)ši, najstarji,</td><td>стар, -o, -a,<br>стар(и)ји, -e, -a,<br>најстарији, -e, -a,</td><td>старъ, -о, -а, ветъхъ,<br>по-старъ, -о, -а,<br>най-старъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>mladý, -é, -á,<br>mladší, -í, -í,<br>nejmladší, -í, -í,</td><td>mlad, -o, -a,<br>mlaj(š)i, -e, -a,<br>najmlaj(š)i, -e, -a,</td><td>млад, -о, -а,<br>млађи, -ђе, -ђа,<br>најмлађи, -е, -а,</td><td>младъ, -о, -а,<br>по-младъ, -о, -а,<br>най-младъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>nový, -é, -á,<br>novější, -í, -í,<br>nejnovější, -í, -í,</td><td>nov(i, -o, -a,<br>novej(š)i, -e, -a,<br>najnovej(š)i, -e, -a,</td><td>нов, -о, -а,<br>новији, -е, -а,<br>најновији, -е, -а,</td><td>новъ, -о, -а,<br>по-новъ, -о, -а,<br>най-новъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>silný, -é, -á,<br>silnější, -í, -í,</td><td>krepek, močen, jak, o, a,<br>krepkej(š)i, močnej(š)i,</td><td>крепак, силни, јаки,<br>крепљи, јачи, -е, -а,</td><td>мошенъ, -шно, -а,<br>силенъ, -ло, -а,<br>крѣпъкъ, якъ, -о; -а,</td></tr><tr><td>nejsilnější, -í, -í,</td><td>jačji, najjačji,</td><td>најкрепљи, најјачи,</td><td>най-крѣпъкъ, най-якъ,</td></tr><tr><td>slabý, -é, -á,<br>slabší, -í, -í,<br>nejslabší, -í, -í,</td><td>slab, -o, -a,<br>slab(ej)ši, -e, -a, slabji,<br>najslabši, -e, -a,</td><td>слаб, -о, -а,<br>слабији, -е, -а,<br>најслабији, -е, -а,</td><td>слабъ, -о, -а,<br>по-слабъ, -о, -а,<br>най-слабъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>suchý, -e, -á,<br>sušší, -í, -í,<br>nejsušší, -í, -í,</td><td>suh, -o, -a,<br>suš(ej)i, -e, -a,<br>najsuši, -e, -a,</td><td>сув, -о, -а, сух,<br>сувљи, -е, -а, суши,<br>најсувљи, -е, -а,</td><td>сухъ, -о, -а,<br>по-сухъ, -о, -а,<br>най-сухъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>mokrý, -é, -á,<br>mokřejší, -í, -í,<br>nejmokřejší, -í, -í,</td><td>moker, mokro, -a,<br>mokrejši, -e, -a,<br>najmokrejši, -e, -a,</td><td>мокар, мокро, -а,<br>мокрији, -е, -а,<br>најмокрији, -е, -а,</td><td>мокъръ, -кро, -а,<br>по-мокъръ, -кро, -а,<br>най-мокъръ, -о, -а,</td></tr><tr><td>vlhký, -é, -á,<br>vlhčí, -í, -í,<br>nejvlhčí, -í, -í,</td><td>vlažen, -žno, -a, volhek,<br>vlažneji, -e, -a,<br>najvlažneji, -e, -a,</td><td>важан, -жно, -а,<br>важнији, -е, -а,<br>најважнији, -е, -а,</td><td>важенъ, -жно, -а,<br>по-важенъ, -жно, -а,<br>най-важенъ, -жно, -а,</td></tr><tr><td>tlustý, -é, -á,<br>tlustší, -í, -í,<br>nejtlustší, -í, -í,</td><td>tolst, -o, -a, debel, -o, -a,<br>tolstejši, -e, -a,<br>najtolstejši, -e, -a,</td><td>дебео, дебело, -а, туст,<br>дебљи, -е, тушћи,<br>најдебљи, -е, -а,</td><td>дебелъ, тълстъ, -о, -а,<br>по-дебелъ, -о, -а,<br>най-дебелъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>tenký, -é, -á,<br>tenší, -í, -í,<br>nejtenší, -í, -í,<br>tvrdý, -é, -á,</td><td>tanek, tenek, -nko, -a,<br>ten(ké)jši, tanji, tenji,<br>najtanji, -e, -a,<br>t(v)rd, -o, -a, trden,<br>-dno, -a,</td><td>танак, -нко, -а,<br>тањи, -е, -а,<br>најтањи, -е, -а,<br>тврд, -о, -а,</td><td>тънькъ, -о, -а,<br>по-тънькъ, -о, -а,<br>най-тънькъ,<br>твърдъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>tvrdši, -í, -í,</td><td>trši, trji, -e, -a,</td><td>тврђи, -е, -а,</td><td>по-тврѣдъ, -о, -а,</td></tr></tbody></table>

93

<table><thead><tr><th>Ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>Б.</th></tr></thead><tbody><tr><td>nejtvrdší, -í, -í,</td><td>najtrši, -e, -a,</td><td>најтврђи, -e, -a,</td><td>най-тврђудъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>mèkký, -é, -á,<br>měkčí, -í, -í,<br>nejměkčí, -í, -í,</td><td>me(he)k, mehko, -a,<br>mehkejši, mečji, -e, -a,<br>najmeč(j)i, -e, -a,</td><td>мек, -о, -а, мекан,<br>мекши, -е, -а,<br>најмекши, -е, -а,</td><td>мекъ, -о, -а,<br>пó-мекъ, -о, -а,<br>най-мекъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>teplý, -é, -á,<br>teplejší, -í, -í,<br>nejteplejší, -í, -í,</td><td>topel, toplo, -a,<br>toplejši, -e, -a,<br>najtoplejši, -e, -a,</td><td>топао, топло, -а,<br>топлији, -е, -а,<br>најтоплији, -е, -а,</td><td>тонълъ, топло, -а,<br>пó-тонълъ, -пло, -а,<br>най-тонълъ, -пло, -а,</td></tr><tr><td>studený, chladný,<br>studenější, -í, -í,<br>nejstudenější,</td><td>hladen, studen, mrzel,<br>hladnejši, -e, -a,<br>najhladnejši, -e, -a,</td><td>студен, -о, -а, х)ладан,<br>студенији, -е, -а,<br>најстуденији, -е, -а,</td><td>студенъ, хладенъ,<br>пó-студенъ, -о, -а,<br>най-студенъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>světlý, jasný,<br>světlejší, -í, -í,<br>nejsvětlejší,</td><td>svitel, svitlo, -a,<br>svitlejši, -e, -a,<br>najsvitlejši, -e, -a,</td><td>св(и)јетао, -тло, -а,<br>св(и)јетлији, -е, -а,<br>најсвијетлији, -е, -а,</td><td>свѣтелъ, -тло, -а, исенъ,<br>пó-свѣтелъ, -тло, -а,<br>най-свѣтелъ, -тло, -а,</td></tr><tr><td>temný, -é, -á,<br>temnější, -í, -í,<br>nejtemnější, -í, -í,</td><td>temen, teman, -no -a,<br>temnejši, -e, -a,<br>najtemnejši, -e, -a,</td><td>таман, -мно, -а,<br>тамнији, -е, -а,<br>најтамнији, -е, -а,</td><td>тъменъ, -мно, -а,<br>пó-тъменъ, -мно, -а,<br>най-тъменъ, -мно, -а,</td></tr><tr><td>veselyý, -é, -á,<br>veselejší, -í, -í,<br>nejveselejší, -í, -í,</td><td>vesel, -o, -a,<br>veselši, -e, -a,<br>najveselši, -e, -a,</td><td>весео, весело, -а,<br>веселији, -е, -а,<br>највеселији, -е, -а,</td><td>веселъ, -о, -а,<br>пó-веселъ, -о, -а,<br>най-веселъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>smutný, -é, -á,<br>smutnější, -í, -í,<br>nejsmutnější, -í, -í,</td><td>tužen, žal(ost)en,<br>tužneji, -e, -a,<br>najtužneji, -e, -a,</td><td>жалос(т)ан, -сно, -а,<br>жалоснији, -е, -а,<br>најжалоснији, -е, -а,</td><td>жаленъ, -лно, -а,<br>тъжленъ, пó-тъжленъ,<br>най-тъжленъ,</td></tr><tr><td>štědrý, -é, -á,</td><td>daren, darno, -a,<br>darežljiv, -o, -a,</td><td>издашан, -шно, -а,</td><td>отворенъ, -о, -а,<br>(съ отворена ржка),<br>скържавъ, -о, а, скъпъ,<br>скъпливъ.</td></tr><tr><td>skoupý, -é, -á,</td><td>skóp, -o, -a,</td><td>тврд. -о, -а, скупац,</td><td></td></tr></tbody></table>

Склоненіе сравнительной степени.

Sklonění přídatných jmen stupňovanych neurčitých.

Jednotné číslo.

Б. нижाघ,
» нижайш,
» старъйш,

Sklanja stopnjenih pridevnikov nedoločnih.

Ednina.

З. нижий,
» нижай,
» старъй,

Склањање придева поређених с неодреденим наставком.

Једнина.

С. нижъши,
» нижайши,
» старъйши,

Склоненіе на прилагателни именавъ сравнителна степень.

Единствено число.

Т. нижाघам,
» нижайшам,
» старъйшам,

["94", "Д. С.", "Срѣднія рода", "Женскa рoда", "А) О) Й) В) О) Н) О) М) О) Ч) О) В) О) М) О) Ч) О) Н) О) В) О) М) О)

98

Склоненіе причастій

неопредѣленнаго окончанія (краткихъ).

1. Причастія дѣйствительнаго залога.

Настоящаго времени.

Д. С.

Склоникъ прича-
стий оъєсть ченъзій хъ
дѣйствующаго зало-
га настоящаго
времене.

ІБОЙНСТВЕННО
ЧИСЛО.

Мажьска рода

Орѣднія рода

Женъска рода

ДВОЙСТВЕННО ЧИСЛО.

Мажьска рода

Орѣднія рода

Женъска рода

МНОЖЕСТВЕННО
ЧИСЛО.

Мажьска рода

Орѣднія рода

Женъска рода

Р.

ЕДИЙСТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

П. НЕСА, НЕСЫ, БИЯ,
ХВАЛА,

» НЕСА, НЕСЫ, БИЯ,
ХВАЛА,

» НЕСШТИ, БИЛАШТИ,
ХВАЛАШТИ,

неся,
бія,
хваля,

ДВОЙСТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

П. НЕСШТА, БИЛА-
ШТА, ХВАЛАШТА,

» НЕСШТИ, БИЛАШТИ,
ХВАЛАШТИ,

» НЕСШТИ, ХВАЛА-
ШТИ,

МНОЖЕСТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

П. НЕСШТЕ, БИЛАШТЕ,
ХВАЛАШТЕ,

» НЕСШТА, БИЛАШТА,
ХВАЛАШТА,

» НЕСШТА, БИЛАШТА,
ХВАЛАШТА,

П.

Odmiana imiesło-
wów rzeczówna.

Imiesłow czynny
czasu teraźniejsze-
go (współczesny).

Liczba poje-
dyńcza.

Р. НЕСШТА, БИЛА-
ШТА, ХВАЛАШТА,

» НЕСШТА, БИЛАШТА,
ХВАЛАШТА,

» НЕСШТА, БИЛАШТА,
ХВАЛАШТА,

niosąc,
bijąc,
chwaląc.

Liczba podwójna.

Р. НЕСШТОУ, ХВАЛА-
ШТОУ,

» НЕСШТОУ, ХВАЛА-
ШТОУ,

» НЕСШТОУ, ХВАЛА-
ШТОУ,

Liczba mnoga.

Р. НЕСШТА, БИЛАШТА,
ХВАЛАШТА,

» НЕСШТА, БИЛАШТА,
ХВАЛАШТА,

» НЕСШТА, БИЛАШТА,
ХВАЛАШТА,

Л. С.

Skłonjenje pře-
khodnikow (njeze-
stajanych). Pře-
khodnik přitom-
nosće. Aktiv.

Jednotna lièba.

А. НЕСШТОУ, ХВАЛА-
ШТОУ,

» НЕСШТОУ, ХВАЛА-
ШТОУ,

» НЕСШТИ, ХВАЛА-
ШТИ,

njeso. njesycy,
bijo, bijicy.
khwalo, khwalicy,

Dwojotna lièba.

Л. НЕСШТАМА, ХВА-
ЛАШТАМА,

» НЕСШТАМА, ХВА-
ЛАШТАМА,

» НЕСШТАМА, ХВА-
ЛАШТАМА,

Mnohotna lièba.

Х. НЕСШТАМЪ, ХВА-
ЛАШТАМЪ,

» НЕСШТАМЪ, ХВА-
ЛАШТАМЪ,

» НЕСШТАМЪ, ХВА-
ЛАШТАМЪ,

99

Склоненіе причастій

1. Причастія дѣствительнаго залога.

Настоящаго времени.

<table><thead><tr><th>Ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>Б.</th></tr></thead><tbody><tr><td>Sklonění příčestí<br>neurčitých. Příčestí činného rodu,<br>přítomného času.</td><td>Sklanja deležnikov<br>nedoločnih. Deležnik tvorne (djavne)<br>dobe, sedanjega<br>časa.</td><td>Склањање глагол-<br>ских придева. Глаголски придев рад-<br>ног вида.<br>Садањег времена.</td><td>Склоненіе на при-<br>частія-та. Причас-<br>тіена сегашно врѣ-<br>ме въ страдателень<br>залогъ.</td></tr><tr><td><u>Jednotné číslo.</u></td><td><u>Ednina.</u></td><td><u>Једніна.</u></td><td><u>Единствено число.</u></td></tr><tr><td>Б. несжштѣ, хвалитѣ,<br>» несъі, хвалѣ,<br>» нежштѣ, хвалитѣ,<br>nesa, nesouc, nesouc,<br>bije, bijíc, bijíc,<br>chvále, chvalíc,</td><td>З. неса, несъі, хвалѣ,<br>» неса, несъі, хвалѣ,<br>» несжшти,<br>nesé, nesóč,<br>bijé, bijóč,<br>hvalé, hvaleč,</td><td>С. несжшти,<br>» несжшти,<br>» несжшти,<br>(несуһи),<br>(биyһи),<br>(хвалеһи),</td><td>Т. несжштамѣ,<br>» несжштамѣ,<br>» несжштеһ, -uitk,<br>(несейки),<br>(бієйки),<br>(македонск. нарѣчія),</td></tr><tr><td><u>Dvojné číslo.</u></td><td><u>Dvojina.</u></td><td><u>Двојина.</u></td><td><u>Двойственное<br>число.</u></td></tr><tr><td>Б. несжшта,<br>» несжшти,<br>» несжшти,</td><td>З. несжшта,<br>» несжшти,<br>» несжшти,</td><td>С. несжштоу,<br>» несжштоу,<br>» несжштоу,</td><td>Т. несжштама,<br>» несжштама,<br>» несжштама,</td></tr><tr><td><u>Množné číslo.</u></td><td><u>Množina.</u></td><td><u>Множина.</u></td><td><u>Множествено<br>число.</u></td></tr><tr><td>Б. несжшта,<br>» несжшта,<br>» несжшта.</td><td>З. несжште,<br>» несжшта,<br>» несжшта,</td><td>С. несжштихъ,<br>» несжштихъ,<br>» несжштахъ,</td><td>Т. несжшти,<br>» несжшти,<br>» несжштами,</td></tr></tbody></table>

nesouc, bijíce, chválíce.

7*

100

Прошедшаго времени.

Д. С.

Мимошедшаго
връмене.

ІБДИНСТВЕНО
число.

Маждска рода

Орфедні рода

Женска рода

Мажска рода

Орфедні рода

Женска рода

ДБОЙСТВЕНО ЧИСЛО.

Мажска рода

Орфедні рода

Женска рода

Мажска рода

Орфедні рода

Женска рода

МНОЖЕСТВЕНО
число.

Мажска рода

Орфедні рода

Женска рода

Р.

ЕДИНСТВЕННОЕ
число.

П. несъ, бивъ, хваливъ,

» несъ, бивъ, хваливъ,

» несъши, бивъши,
хваливъши,
несши,
убившп, убивъ,
хваливъ,

П. хвалѣ, творѣ,

» хвалѣ, творѣ,

» хвалѣшш, творѣши,

ДВОЙСТВЕННОЕ
число.

П. несъша, бивъша,
хваливъша,

» несъши, бивъши,
хваливъши,

» несъши, бивъши,
хваливъши,

» хвалѣша, творѣша,

» хвалѣши, творѣши,

» хвалѣши, творѣши,

МНОЖЕСТВЕННОЕ
число.

П. несъше, бивъше,
хваливъше,

» несъша, бивъша,
хваливъша,

» несъша, бивъша,
хваливъша,

П.

Czasu przeszlego.

Liczba pojedyńcza.

Р. несъша, бивъша,
хваливъша,

» несъша, бивъша,
хваливъша,

» несъша, бивъша,
хваливъша,

níósszy,

biwszy,

chwaliwszy,

Р. хвалѣша, творѣша,

» хвалѣша, творѣша,

» хвалѣша, творѣша,

Liczba podwójna.

Р. несъшoу, хваливъ-
шoу,

» несъшoу, хваливъ-
шoу,

» несъшoу, хваливъ-
шoу,

» хвалѣшoу, твoрѣ-
шoу,

» хвалѣшoу, твoрѣ-
шoу,

» хвалѣшoу, твoрѣ-
шoу.

Liczba mnoga.

Р. несъша, бивъша,
хваливъша,

» несъша, бивъша,
хваливъша,

» несъша, бивъша,
хваливъша,

Л. С.

Minyłosće.

Jednotna łěba.

Д. несъшoу, хваливъ-
шoу.

» несъшoу, хваливъ-
шoу,

» несъши, хваливъ-
ши,

njes(u)ši, njesuwši,

biwši,

chwaliwši,

Д. хвалѣшoу, творѣ-
шoу,

» хвалѣшoу, творѣ-
шoу,

» хвалѣши, творѣши,

Dwojotna łěba.

Д. несъшама, хваливъшама,

» несъшама, хваливъшама.

» несъшама, хваливъ-
шама.

» хвалѣшама, творѣ-
шама,

» хвалѣшама, творѣ-
шама,

» хвалѣшама, творѣ-
шама,

Mnohotna łěba.

Д. несъшамъ, хваливъшамъ,

» несъшамъ, хваливъшамъ,

» несъшамъ, хваливъ-
шамъ,

101

Прошедшаго времени.

Ч.

Minulého času.

Jednotné číslo.

Е. несъша, хвалѣші,
» несъше, хвалѣшше,

» несъші, хвалѣші,
nes, nessi, nessi,
biv, bivši, bivši,
chváliv, chválivši,

Е. хвалѣш, тврѣша,
» хвалѣ, тврѣ,
» хвалѣші, тврѣші,

Dvojné číslo.

Е. несъша,

» несъши,

» несъти,

» хвалѣша,

» хвалѣши,

» хвалѣши,

Množné číslo.

Е. несъша,

» несъша,

» несъша,

Сл.

Preteklega časa.

Ednina.

З. несъ, бивъ, хвалѣші,
» несъ, бивъ, хвалѣшъ,

» несъши, бивъши,

» несъши, бивъши,
do)nessi,
u)bivši,
po)hvalivši,

3. хвалѣ, тврѣ,
» хвалѣ, тврѣ,
» хвалѣши, тврѣши,

» хвалѣши, тврѣши,

Dvojina.

З. несъша,

» несъши,

» несъши,

» хвалѣша, тврѣша,

» хвалѣши, тврѣши,

» хвалѣши, тврѣши,

Množina.

З. несъше,

» несъша,

» несъша,

Ср.

Прошлога времена.

Једніна.

С. хвалѣші,
» хвалѣші,
» хвалѣші,

» хвалѣші,
» хвалѣші,
несав, несавши,

» хвалѣші,
бив, бивши,
хвалив, хваливши,

О. хвалѣши, тврѣши,
» хвалѣши, тврѣши,
» хвалѣши, тврѣши,

Двојина.

С. несъшоу,
» несъшоу,
» несъшоу,

» несъшоу,
» несъшоу,
» несъшоу,

» несъшоу,
» хвалѣшоу,
» хвалѣшоу,

» хвалѣшоу,
» хвалѣшоу,
» хвалѣшоу,

Множина.

С. несъшихъ,
» несъшихъ,
» несъшахъ,

» несъшихъ,
» несъшахъ,

» несъшахъ,
» несъшама,

Б.

Въ прошло-то врѣме.

Единствено число.

Т. несъшамъ,
» несъшамъ,
» несъшеші, -шѣ,

» несъшамъ,
» несъшеші, -шѣ,

» несъшеші, -шѣ,

Т. хвалѣшамъ, тврѣшамъ,
» хвалѣшамъ, тврѣшамъ,
» хвалѣшемъ, -шѣ,
тврѣшемъ, -шѣ,

Двойствено число.

Т. несъшама,
» несъшама,
» несъшама,
» несъшама,
» хвалѣшама,
» хвалѣшама,
» хвалѣшама,
» хвалѣшама,

» несъшама,
» хвалѣшама,
» хвалѣшама,
» хвалѣшама,
» хвалѣшама,
» хвалѣшама,
» хвалѣшама,

» хвалѣшама,
» хвалѣшама,
» хвалѣшама,
» хвалѣшама,
» хвалѣшама,
» хвалѣшама,
» хвалѣшама,

Множествено
число.

Множествено
число.

Т. несъши,
» несъши,
» несъши,
» несъшама,

» несъши,
» несъшама,

» несъшама,

116

Д. С.

Множествено

число.

П. ти, (тйи), та, (тая),
тъи, (тъиia),

Р. тѣхъ,

А. тѣмъ,

Л. тъи, (тъиia), та,
(тая), тъи, (тъиia).

С. тѣхъ,

Т. тѣми,

ІБдинаствено

число.

П. онъ, оно, она,

Р' оного, оной,

А. ономоу, оней,

Б. онъ, оно, онъ,

С. онома, оной,

Т. онѣмъ, оною,

Двойствено

число.

П. Е. она, онъ, онъ,

Р. оною,

А. онѣма.

Множествено

число.

П. они, она, онъи,

Р. онѣхъ,

А. онѣмъ,

Б. онъи, она, онъи,

С. онѣхъ,

Т. онѣми,

ІБдинаствено

число.

П. и, к, дъ,

Р.

Множественное

число.

И. тѣ,

Р. тѣхъ,

Д. тѣмъ,

В. тѣ,

тѣхъ,

М. -тѣхъ,

Т. тѣми,

Едййственное

число.

И. óный, óное, óна,

Р. óаго, óной,

Д. óному, óной,

В. óный, óное, -ую,

óного,

М. -óномъ, óной,

Т. óнымъ, óою,

Двейственное

число.

Множественное

число.

И. óные, -ыя, -ыя,

Р óныхъ,

Д. óнымъ,

В. óные, óныя, -я,

óныхъ,

М. -óныхъ,

Т. óнымъ,

Едййственное

число.

И. онъ, онó, онá,

П.

Liczba mnoga.

1. łowi, owe, owe,

towe,

2. owych,

3. owym,

4. owe,

6. -owych,

7. owymi, -émí, -émí,

Liczba poje-

dyńcza.

1. on, ono, ona,

2. onego, onéj,

3. onemu, onéj,

4. łon, ono, one,

łonego,

6. -onym, -ém, onéj,

7. onym, -ém, ona,

Liczba podwójna.

Liczba mnoga.

1. łoni, one, one,

łone,

2. onych,

3. onym,

4. one,

6. -onych,

7. onymi, -émí, -émí,

Liczba poje-

dyńcza.

1. on, ono, ona,

Л. С.

Mnohotna ličba.

N. éi, te, te,

G. tych,

D. tym,

A. łte, te, te,

łtych,

L. -tych,

S. -tymi,

Jednotna ličba.

N. (wony, wone, wona),
tamny, tamne, tamna,

G. woneho, woneje,

D. wonemu, wonej,

A. wony, wone, wonu,

woneho,

L. -wonym, wonej,

S. -wonym, woneju,

Dwojotna ličba.

N. A. wonaj, wonej,

G. woneju,

D. L. S. -wonymaj,

Mnohotna ličba.

N. woni, wone,

G. wonych,

D. wonym,

A. łwone, wone.

łwonych,

L. -wonych,

S. -wonymi,

Jednotna ličba.

N. wón, wono, wona,

118

Д. С.

Р. 1кго, к1а,
А. кмоу, кей,

Б. и, к, їж,
на)на,

С. кма, кей,

Т. има, к1а,

АВОЙСТВЕНО ЧИСЛО.

П. Б. и, и,

Р. С. кю,

А. Т. има,

МНОЖЕСТВЕНО
ЧИСЛО.

П. и, и, та,

Р. ихъ,

А. имъ,

К. та, та, та,

С. ихъ,

Т. ими,

ІСДИНАСТВЕНО
ЧИСЛО.

П. самъ, само, -ма,

Р. самого, самоа,

А. самомоу, самой,

В. самъ, само, -мъ,

С. самомъ, самой,

Т. самѣма, самоѣ,

АВОЙСТВЕНО ЧИСЛО.

П. Б. сама, -мъ, -к,

Р. С. самою,

А. Т. самѣма,

МНОЖЕСТВЕНО
ЧИСЛО.

П. сами, -ма, -мъі,

Р.

Р. ерó; ея, ей,

Д. емӳ, ей,

В. ерó, её,

М. -нёмъ, ней,

Т. пмъ; ёю, ей,

ДВОЙЖЕСТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

МНОЖЕСТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

И. оны, оны, оны,

Р. ихъ,

Д. имъ,

В. ихъ,

М. -нихъ,

Т. пмп,

ЕДИНАСТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

И. самъ, самó, самá,

Р. самогó, самой,

Д. самомӳ, самой,

В. ѕамъ, самó, самӳ,

самогó, самоё,

М. -самóмъ, самой,

Т. саммъ, -юю,

ДВОЙЖЕСТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

МНОЖЕСТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

И. сáми,

П.

2. jego, go, jéj,

3. jemu, mu, jéj,

4. na)ń, go, je, ją,
jego

6. -nim, niém, niéj,

7.(im),nim,-ém;ją,nią,

Liczba podwójna.

Liczba mnoga.

1. oni, one, one,

2. ich,

3. im,

4. je,

6. -nich,

7. nimi, niémi, -émi,

Liczba pojedyńcza.

1. sam, samo, sama,

2. samego, saméj,

3. samemu, saméj,

4. ѕам, samo, -ę,

samego,

6. -samym, -ém, -éj,

7. samym, -ém, sama,

Liczba podwójna.

Liczba mnoga.

1. ѕami, same, same,
same,

Л. С.

G. jeho, jeje,

D. jemu, jej,

A. ѕjón, jo, ju,
jeho,

L. -nim, -njej,

S. -nim, -njeju,

Dwojotna ličba.

N. A. wonaj, wonej,

G. jeju,

D. L. S. -nimaj, jimaj,

Mnohotna ličba.

N. woni, wone,

G. jich,

D. jim,

A. ѕje, je, je,
jich,

L. -nich,

S. -nimi,

Jednotna ličba.

N. sam(y, same, sama,

G. sameho, sameje,

D. samemu, samej,

A. ѕам(y, same, -u,

sameho,

L. -samym, samej,

S. -samym, samej(u,

Dwojotna ličba.

N. А. самaj, samej,

G. samej(u,

D. L. S. -samymaj,

Mnohotna ličba.

N. ѕami, same, same,
same,

119

Ч.

G. jeho, ho, jí,
D. jemu, mu, jí,

A. {jej, na)ň, ho, je, ji,
jeho,

L. (n)jem, něm, (n)jí)ní,

I. jím, jí,

Dvojné číslo.

Сл.

R. njega, ga; nje, je,
D. njemu, mu; njej,
jej, nji,

T. nan)j, n)je; n)jó,
njega, ga,

M. -njem; njej, nji,

Dr. njim, njó,

Dvojina.

I. ona, oni(é), -i(é),
R. T. M. nju, R. njiju,
D. Dr. njima, M. (njih),

Množné číslo.

N. oni, ona, ony,

G. jich,

D. jim,

A. je, je, je,

L. -nich (jich),

I. jimi,

Jednotné číslo.

N. sám, samo, sama,

G. samého, samé,

D. samému, samé,

A. {sám, samo, samu,
sama, samého,

L. -samém, samé,

I. samým, samou,

Dvojné číslo.

Množina.

I. oni, ona, oňe,

R. n)jih,

D. n)jim,

T. n)je,

M. -njih,

Dr. njimi,

Ednina.

I. sam, samo, sama,

R. samega, same,

D. samemu, samej,

T. {sam, samo, -ô,
samega,

M. -samém, samej,

Dr. samém, samò,

Dvojina.

I. T. sama, sane, -e,
R. M. (sameh),
D. Dr. samema,

Množné číslo.

N. sami, sama, samy,

Množina.

I. sami, sama, same,

Ср.

2. њега, га; ње, je,

3. њему, му, њој, јој,

4. {наъ, га, je, њу,
| њега,

6. -њему, њој,

7. њим(е, њом(е, -

Двојина.

Множина.

1. они, она, оне,

2. њих, их,

3. њим(а, им,

4. ње, их,
| њих,

6. њима, (њих),

7. њима, (њими),

Једнина.

1. сам, само, сама,

2. самога, сама; саме,

3. самому, саму; самој,

4. {сам, само, -у,
| самога,

6. -самом, самој,

7. сами(је)м, самом,

Двојина.

Множина.

1. cáми, сама, саме,

Б.

Р. на него, на нея,

Д. {на него, на нея,
| нему,

В. него, го; нея, та,

П. въ него, въ нея,
Прав. съ него, съ нея,

Двойствено число.

Множествено
число.

И. они, ти, тѣ,

Р. на тѣхъ, на нихъ,

Д. {на тѣхъ, имъ, нимъ,
| тѣмъ,

В. нихъ, тѣхъ, гы,

П. въ нихъ, въ тѣхъ,
Прав. съ нихъ, съ тѣхъ,

Единствено число.

И. сам(си, само(си, са-
ма(си,

Р. на самъ, -о, -а,

Д. на самъ, -о, -а,

В. самъ, само, самѣ,

П. въ самъ, -о, -а,

Прав. съ самъ, -о, -а,

Двойствено число.

Множествено
число.

И. сами-тѣ,

122

Д. С.

МѣСТОИМЕНА
ВЫПРОСИТЕЛНАЯ.

ІЕДИНАСТВЕНО Ч.

П. КАТО, ЧАТО,

Р. КОГО, ЧАСО, ЧАСОГО,
ЧЕСО, ЧЕСОГО,

А. КОМОУ, ЧЕМОУ,
ЧАСОМОУ, ЧЕСОМОУ,

Б. КОГО, ЧАТО,

С. КОМА, ЧЕМА, ЧАСОМА,
ЧЕСОМА,

Т. ЦКМА, ЧИМА,

ІЕДИНАСТВЕННО Ч.

П. КАЙ, КАИ, КОК, -АГ,
КОТО(Е)РГИЙ, ОК, АГ,

Р. КОКГО, КОГЕА,
КОТО(Е)РААГО, -ГЕА,

А. КОКМОУ, КОКИ,
КОТО(Е)РОУОУМОУ, -ГИ,

Б. КАЙ, КАИ, КОК, -ЖИ,
КОТО(Е)РГИЙ, -ОК, -ЖИ,

С. КОКМА, КОГИ, -ГИ,
КОТО(Е)РГКМА, -ГИ,

Т. КАИНАМ, КАИМА, КО-
КОИМА, КОИМА, (КОИМА),
КОТО(Е)РГИИМА, -ОИ,

ДВОЙСТВЕННО ЧИСЛО.

П. Б. КАГ, КОИ, КОИ,
КОТО(Е)РАГ, -ГИ, -БИ,

Р. КОКИ, КОТО(Е)РОУЮ,

А. КАИНАМА, КАИМА,
КОТО(Е)РГИИМА,

МНОЖЕСТВЕННО
ЧИСЛО.

П. ЧИИ, (КАИИ), КОИ,
КАГ, КАПА,

КОТО(Е)РГИИ, -АГ, -ПА,

Р. КАИИХЪ, (КОИИХЪ), КА-
ИИХЪ,

КОТО(Е)РГИИХЪ,

Р.

МѣСТОИМЕНІЯ ВО-
ПРОСИТЕЛЬНЫЯ.

ЕДИНАСТВЕННОЕ Ч.

И. КТО, ЧТО,

Р. КОГО, ЧЕГО,

Д. КОМУ, ЧЕМУ,

В. КОГО, ЧТО,

М. -КОМЪ, ЧЁМЪ,

Т. КЁМЪ, ЧЁМЪ,

ЕДИНАСТВЕННОЕ Ч.

И. КОТОРЫЙ, -ОЕ, -АЯ,

Р. КОТОРАГО, КОТОРОЙ,
КОЕГО, КОЕЙ,

Д. КОТОРУМУ, КОТОРОЙ,
КОЕМУ, КОЕЙ,

В. КОТОРЫЙ, -РОЕ, -УЮ,
КОТОРАГО,
КОЕГО,

М. -КОТОРУМЪ, КОТОРОЙ,
КОЕМЪ, КОЕЙ,

Т. КОТОРЫМЪ, -РОЮ,
КОИМЪ, КОЕЮ,

ДВОЙСТВ. Ч.

МНОЖЕСТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

И. КОТОРЫЕ, КОТОРЫЯ,
КОИ,

Р. КОТОРЫХЪ,

КОИХЪ,

П.

Zaimki pytające.

Liczba pojedyńcza.

1. KTO, CO,

2. KOGO, CZEGO,

3. KOMU, CZEMU,

4. KOGO, CO,

6. KIM, CZÉM,

7. -KIM, CZÉM,

Liczba pojedyńcza.

1. KTÓRY, KTÓRE, KTÓRA,

2. KTÓREGO, KTÓRÉJ,

3. KTÓREMU, KTÓRÉJ,

4. KTÓRY, KTÓRE, -RA,
KTÓREGO,

6. -KTÓRYM, -ÉM, -ÉJ,

7. KTÓRYM, -ÉM, -RA,

Liczba podwójna.

Liczba mnoga.

1. KTÓRZY, KTÓRE, -E,

2. KTÓRYCH,

Л. С.

Prašace naměst-
niki.

Jednotna ličba.

N. ŠTÓ, ŠTO,

G. Koho, Čeho,

D. KOMU, ČEMU,

A. Koho, ŠTO, -ČO,

L. -KIM, -ČIM,

S. -KIM, -ČIM,

Jednotna ličba.

N. KOTRY, KOTRE, -A,

G. KOTREHO, KOTREJE,

D. KOTREMU, KOTREJ,

A. KOTRY, KOTRE, -U,
KOTREHO,

L. -KOTRYM, KOTREJ,

S. -KOTRYM, KOTREJ(u,

Dwojotna ličba.
N. A. KOTRAJ, -REJ, -EJ,

G. KOTREJU,
D. L. S. KOTRYMAJ,
KIMAJ,

Mnohotna ličba.
N. KOTRI, KOTRE, KOTRE,

G. KOTRYCH,

131

## ГЛАВА VI.
ИМЕНА ЧИСЛИТЕЛЬНЫЯ.

<table><thead><tr><th>Ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>Б.</th></tr></thead><tbody><tr><td>Základné číslovky.</td><td>Glavni števniki.</td><td>Бројеви прости.</td><td>Просто числителни имена.</td></tr><tr><td>jeden, jedno, jedna,<br>dvá, dva; dvě, dvě,<br>obá, oba; obě, obě,<br>tří, tři, tři,<br>čtyří, čtyři, čtyři,</td><td>e(de)n, eno, ena,<br>dva, dve, dve,<br>oba, obe, obe,<br>trije, tri, tri,<br>štirje, štiri, štiri,</td><td>један, једно, једна,<br>два, два, две,<br>оба, оба, обе,<br>три,<br>четири,</td><td>единъ, едно, една,<br>два, двѣ, двѣ,<br>оба, обѣ, обѣ,<br>трима, три, три,<br>четир(п,</td></tr><tr><td>pět,<br>šest,<br>sedm,<br>osm,<br>devět,<br>deset,<br>jedenáct(e;<br>dvanáct(e,<br>třináct(e,<br>čtrnáct(e,<br>patnáct(e.<br>šestnáct(e,<br>sedmánáct(e,<br>osmnáct(e,<br>devatenáct(e,<br>dvacet,<br>třicet,<br>čtyřicet,<br>padesát,<br>šedesát,<br>sedmdesát,<br>osmdesát,<br>devadesát,<br>sto,<br>dvěstě,<br>třista,<br>čtyřista,<br>pětset,<br>šestset,<br>sedmset,</td><td>pet,<br>šest,<br>sedem,<br>osem,<br>devet,<br>deset,<br>c(d)najst,<br>dvanajst,<br>trinajst,<br>štirnajst, štirinajst,<br>petnajst,<br>šestnajst,<br>sedemnajst,<br>osemnajst.<br>devetnajst,<br>dvajset, dvadeset,<br>trideset, trijesti,<br>štirdeset, štirideseti,<br>petdeset,<br>šestdeset,<br>sedemdeset,<br>osemdeset,<br>devetdeset,<br>sto,<br>dvesto,<br>tristo,<br>štiristo,<br>petsto,<br>šeststo,<br>sedemsto,</td><td>пет,<br>шест,<br>седам,<br>осам,<br>девет,<br>десет,<br>једанаест,<br>дванаест,<br>тринаест,<br>четрнаест,<br>нетнаест,<br>шеснаест,<br>седамнаест,<br>осамнаест,<br>деветнаест,<br>двадесет,<br>тридесет,<br>четрдесет,<br>педесет,<br>шесдесет,<br>седамдесет,<br>осамдесет,<br>деведесет,<br>сто,<br>две стотине, двеста,<br>три стотине, триста,<br>четир стотине,<br>пет стотина,<br>шест стотина,<br>седам стотина,</td><td>петъ,<br>шес(тъ,<br>седемъ, седмъ,<br>осемъ,<br>деветъ,<br>десетъ,<br>единаесе(тъ, -айсетъ,<br>дванайсе(тъ,<br>тринае(й)се(тъ,<br>четеринае(й)се(тъ,<br>петнае(й)се(тъ,<br>шес(т)нае(й)се(тъ,<br>седемнае(й)се(тъ,<br>осемнае(й)се(тъ,<br>деветнае(й)се(тъ,<br>двае(й)се(тъ,<br>трне(й)се(тъ, -десетъ,<br>четире(ий)се(тъ,<br>пе(т)десе(тъ,<br>шее(й)се(тъ,<br>седемдесе(тъ,<br>осемдесе(тъ,<br>деветдесе(тъ,<br>сто,<br>двесте, двѣстѣ,<br>триста,<br>четер(и)стотинъ,<br>пе(т)стотинъ,<br>шес(т)стотинъ,<br>седемстотинъ,</td></tr></tbody></table>

9*

132

<table><thead><tr><th>Д. С.</th><th>Р.</th><th>П.</th><th>Л. С.</th></tr></thead><tbody><tr><td>ОСМАСĂТЪ,<br>ДЕВАТА СĂТЪ,<br>ТЪКАШТА, -ЖАШТА,<br>АЪЕКЪТЪКАШТИ,<br>ДЕСАТАТЪКАШТЪ,</td><td>ВОСЕМЬСОТЪ,<br>ДЕВЯТЬСОТЪ,<br>ТЫСЯЧА,<br>ДВѣ ТЫСЯЧИ,<br>ДЕСЯТЬ ТЫСЯЧЬ,<br>НЕСКОЛЬКО ДЕСЯТКОВЪ,</td><td>Osmset,<br>DZIEWIEĆ SET,<br>TYSIĄC,<br>DWA TYSIĄCE,<br>DZIESIĘĆ TYSIĘCY,<br>KILKANAŚCIE,<br>KILKUNASTU, (-ście),<br>KILKADZIESIĄT,</td><td>WOSOM STOW,<br>DZEWJEĆ STOW,<br>TAUZENT, TYSAC,<br>DZESAĆ TAUZENT,</td></tr><tr><td>ЧИНИТЕЛНАЯ.</td><td>ЧИСЛИТЕЛЬНЫЯ ПО-<br>РЯДКОВЫЯ.</td><td>LICZEBNIKI PORZĄD-<br>KOWE.</td><td>RJADOWE LIČBNIKI.</td></tr><tr><td>ПРЯГЪ, -О, -А, ПРЯ-<br>БАН, -НК, -П, -АВГІЙ,<br>ПРЯВНИИ, -НК, -ПП,<br>БАТОРГІЙ, -ОК, -АП,<br>АРОУГЪ, -О, -А,<br>ТРЕТИЙ, -ИК, -ИП,<br>ЧЕТВРЯТГІЙ, -ОК, -АП,<br>ПАТГІЙ, -ОК, -АП,<br>ШЕСТГІЙ, -ОК, -АП,<br>СЕДМГІЙ, -ОК, -АП,<br>ОСМГІЙ, -ОК, -АП,<br>ДЕВАТГІЙ, -ОК, -АП,<br>ДЕСАТГІЙ, -ОК, -АП,<br>ПРЯВГІЙ, -ОК, -АП: НАД.<br>КЕДИНЗНАДЕСАТГІЙ,<br>БАТОРГІЙ -ОК, -АП: НАД.<br>АВАНАДЕСАТГІЙ, ОК, АП<br>АЪВОНАДЕСАТАНГІЙ,<br>ТРЕТИЙ, -ИК, -ИП, НАД.<br>ТРИНАДЕСАТГІЙ, ОК, АП,<br>ЧЕТВРЯТГІЙ, ОК, АП: НАД.<br>ЧЕТВІРЕНАДЕСАТГІЙ,<br>ПАТГІЙ, -ОК, -АП: НАД.<br>ПАТАНАДЕСАТАНГІЙ,<br>ПАТОНАДЕСАТГІЙ,<br>ШЕСТГІЙ, -ОК, -АП: НАД.<br>ШЕСТОНАДЕСАТГІЙ, ОК,<br>СЕДМГІЙ, -ОК, -АП: НАД.<br>СЕДМАНАДЕСАТГІЙ,<br>СЕДМАНАДЕСАТАНГІЙ,<br>ОСМГІЙ, -ОК, -АП: НАД.<br>ОСМОНАДЕСАТГІЙ,<br>ДЕВАТГІЙ, -ОК, -АП: НАД.<br>ДЕВАТАНАДЕСАТГІЙ,<br>ДЕВАТАНАДЕСАТАНГІЙ,</td><td>ПЕРВЫЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>ВТОРЫЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>(ДРУГОЙ, -ОЕ, -АЯ),<br>ТРЕТГІЙ, -ТЕ, -ТЯ,<br>ЧЕТВЕРГІЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>ПЯТГІЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>МЕСТОЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>СЕДЬМОЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>В)ОСЬМОЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>ДЕВЯТГІЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>ДЕСЯТГІЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>ОДИННАДЦАТГІЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>ДВЕНАДЦАТГІЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>ТРИНАДЦАТГІЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>ТЕТЫРНАДЦАТГІЙ, -ОЕ,<br>-АЯ,<br>ПЯТНАДЦАТГІЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>ШЕСТНАДЦАТГІЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>СЕМНАДЦАТГІЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>ОСЬМНАДЦАТГІЙ, -ОЕ, -АЯ.<br>ВОСЕМНАДЦАТГІЙ,<br>ДЕВЯТНАДЦАТГІЙ, -ОЕ, -АЯ,</td><td>PIERWSZY, -E, -A,<br>DRUGI, -IE, -A,<br>WTORY, -E, -A,<br>TRZECI, -IE, -IA,<br>CZWARTY, -E, -A,<br>PIATY, -E, -A,<br>SZOSTY, -E, -A,<br>SIÓDMY, -E, -A,<br>OŚMY, -E, -A,<br>DZIEWIĄTY, -E, -A,<br>DZIESIĄTY, -E, -A,<br>JEDENASTY, -E, -A,<br>DWU(A)NASTY, -E, -A,<br>TRZYNASTY, -E, -A,<br>CEZTENASTY, -E, -A,<br>PIETNASTY, -E, -A,<br>SZESNATY, -E, -A,<br>SYDOMNATY, -E, -A,<br>WOSOMNATY, -E, -A,<br>DZEWJATNATY, -E, -A,</td></tr></tbody></table>

133

<table><thead><tr><th>Ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>Б.</th></tr></thead><tbody><tr><td>osmset,<br>devět set,<br>tisíc,<br>dva tisíce,<br>deset tisíc,<br>několikanáct(e,</td><td>osemsto,<br>devet sto,<br>tisoč, jezer, tavžent,<br>dva tisoč,<br>deset tisoč,</td><td>осам стотина,<br>девет стотина,<br>тисућа, хиљада,<br>две тисуће, хиљаде,<br>десет тисућа, хиљада,</td><td>осемстотинъ,<br>деве(т)стотинъ,<br>хилядо, хилядъ,<br>две хиляде,<br>десет хиледи.<br>десетъ тысящы.</td></tr><tr><td>Řadové číslovky.</td><td>Vrstivni števniki.</td><td>Бројеви редни.</td><td>Порядочни числи-<br>телни имена.</td></tr><tr><td>první, -í, -í,</td><td>prvi, -o, -a,</td><td>први, -o, -a,</td><td>първ(и, -о, -а,<br>първый-тъ,</td></tr><tr><td>druhý, -é, -á,</td><td>drugi, -o, -a,</td><td>други, -o, -a,</td><td>втори, -о, -а,<br>вторый-тъ,</td></tr><tr><td>třetí, -í, -í,<br>čtvrtý, -é, -á,<br>páty, -é, -á,<br>šestý, -é, -á,<br>sedmý, -é, -á,<br>osmý, -é, -á,<br>devátý, -é, -á,<br>desátý, -é, -á,<br>jadenáctý, -é, -á,</td><td>tretji, -e, -a,<br>četrti, (šterti), -o, -a,<br>peti, -o, -a,<br>šesti, -o, -a,<br>sedmi, -o, -a,<br>osmi, -o, -a,<br>deveti, -o, -a,<br>deseti, -o, -a,<br>ednajsti, -o, -a,</td><td>трећи, -e, -a,<br>четврти, -o, -a,<br>пети, -o, -a,<br>шести, -o, -a,<br>седми, -o, -a,<br>осми, -o, -a,<br>девети, -o, -a,<br>десеги, -o, -a,<br>једенаести, -o, -a,</td><td>трети, третйо, -а,<br>четвъртп, -о, -а,<br>пети, -о, -а,<br>шести, -о, -а,<br>седми, -о, -а,<br>осми, -о, -а,<br>девети, -о, -а,<br>десети, -о, -а,<br>единае(й)с(е)ти, -о, -а,</td></tr><tr><td>dvanáctý, -é, -á,</td><td>dvanajsti, -o, -a,</td><td>дванаести, -о, -а,</td><td>дванае(й)с(е)ти, -о, -а,</td></tr><tr><td>třináctý, -é, -á,</td><td>trinajsti, -o, -a,</td><td>тринаести, -о, -а,</td><td>тринас(й)с(е)ти, -о, -а,</td></tr><tr><td>čtrnáctý, -é, -á,</td><td>štirnajsti, -o, -a,</td><td>четрнаести, -о, -а,</td><td>четеринае(й)с(е)ти, -о,<br>-а,</td></tr><tr><td>patnáctý, -é, -á,</td><td>petnajsti, -o, -a,</td><td>петнаести, -о, -а,</td><td>петнае(й)с(е)ти, -о, -а,</td></tr><tr><td>šestnáctý, -é, -á,</td><td>šestnajsti, -o, -a,</td><td>шестнаести, -о, -а,</td><td>шес(т)нае(й)с(е)ти, -о,<br>-а,</td></tr><tr><td>sedmnáctý, -é, -á,</td><td>sedemnajsti, -o, -a,</td><td>седамнаести, -о, -а,</td><td>седемнае(й)с(е)ти, -о,<br>-а,</td></tr><tr><td>osmnáctý, -é, -á,</td><td>osemnajsti, -o, -a,</td><td>осамнаести, -о, -а,</td><td>осемнае(й)с(е)ти, -о, -а,</td></tr><tr><td>devatenáctý, -é, -á,</td><td>devetnajsti, -o, -a,</td><td>деветнаести, -о, -а,</td><td>деветнае(й)с(е)ти, -о, -а,</td></tr></tbody></table>

134

<table><thead><tr><th>Д. С.</th><th>Р.</th><th>П.</th><th>Л. С.</th></tr></thead><tbody><tr><td>ДЪВАДЕСАТЪИЙ, -ОК, -АГА,<br>ТРИДЕСАТАНЪИЙ, ОК, АГА,<br>ЧЕТЪРИДЕСАТАНЪИЙ,<br>ЧЕТЪРИДЕСАТЪИЙ, -ОК, »<br>ЧЕТВЕРОДЕСАТАНЪИЙ,<br>ЧЕТВРЪТОДЕСАТЪИЙ,<br>ПАТАДЕСАТЪИЙ, ОК, АГА,<br>ПАТА<br>ПАТИ<br>ШЕСТАДЕСАТ(АН)ЪИЙ,<br>СЕДМАДЕСАТ(АН)ЪИЙ,<br>СЕДМОДЕСАТАНЪИЙ,<br>ОСМАДЕСАТ(АН)ЪИЙ,<br>ДЕВАТАДЕСАТ(АН)ЪИЙ,<br>ДЕВАТИДЕСАТЪИЙ,<br>СЪТАНЪИЙ, -ОК, -АГА,<br>ДБОСЪТАНЪИЙ,<br>ДБОУСЪТАНЪИЙ, -ОК, -АГА,<br>АРОУГОСЪТАНЪИЙ,<br>ТРИСЪТАНЪИЙ, -ОК, -АГА,<br>ТРИСЪТАНЪИЙ,<br>ЧЕТВРЪТОСЪТАНЪИЙ,<br>ПАТАСЪТАНЪИЙ,<br>ПАТОСЪТАНЪИЙ,<br>ШЕСТНАСЪТАНЪИЙ,<br>ШЕСТОСЪТАТ(АН)ЪИЙ,<br>СЕДМАСЪТАНЪИЙ,<br>СЕДМА, СЕДМИ, СЕДМО<br>СЪТАНЪИЙ</td><td>ДВАДПАТЫЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>ТРИДПАТЫЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>СОРОКОВОЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>ПЯТИДЕСЯТЫЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>ШЕСТИДЕСЯТЫЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>СЕМИДЕСЯТЫЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>В) ОСЬМИДЕСЯТЫЙ, ОЕ, АЯ,<br>ДЕВЯНОСТЫЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>(ДЕВЯТПДЕСЯТЫЙ, ОЕ, АЯ,)<br>СОТЫЙ, СОТОЕ, СОТАЯ,</td><td>ДВАДЗИESTY, -Е, -А,<br>TRZYDZIESTY, -Е, -А,<br>CZTÉRDTZIESTY, -E, -A,<br>PIĘĆDZIESIĄTY, -E, -A,<br>SZEŚĆDZIESIĄTY, -E, -A,<br>SIEDMIDZIESIĄTY, -E, -A,<br>OSIEMDZIESIĄTY, -E, -A,<br>DZIEWIĘĆDZIESIĄTY, -E, -A,<br>SETNY, -E, -A,<br>DWOCHSETNY, -E, -A,<br>DWUSETNY, -E, -A,<br>TRZECHSETNY, -E, -A,<br>CZTÉRECHSETNY, -E, -A,<br>PIĘĆSETNY, -E, -A,<br>SZEŚĆSETNY, -E, -A,<br>SIEDMSETNY, -E, -A,</td><td>DWACYTY, -E, -A,<br>TRICYTY, -E, -A,<br>ŠYRCYTY, -E, -A,<br>PJEĆDZESATY, -E, -A,<br>ŠESĆDZESATY, -E, -A,<br>SYDOMDZESATY, -E, -A,<br>WOSOMDZESATY, -E, -A,<br>DŻEWJEĆDZESATY, -E, -A,<br>STOTY, -E, -A,<br>DWESTOTY, -E, -A,<br>TRISTOTY, -E, -A,<br>STYRISTOTY, -E, -A,<br>PJEĆSTOTY, -E, -A,<br>ŠESĆSTOTY, -E, -A,<br>SYDOMSTOTY, -E, -A,</td></tr><tr><td>СЕДМАСЪТОТАНЪИЙ,<br>ОСМАСЪТОТАНЪИЙ,<br>ССМОСЪТАНЪИЙ,<br>ДЕВАТА<br>ТЪИСАШТАНЪИЙ,<br>ТЪИСШТАНЪИЙ,</td><td>ВОЛЬМИСОТЫЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>ДЕВЯТИСОТЫЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>ТЫСЯЧНЫЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>ДВУХТЫСЯЧНЫЙ, ОЕ, -АЯ,<br>ТРЕХТЫСЯЧНЫЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>ДЕСЯТТЫСЯЧНЫЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>СТАТЫСЯЧНЫЙ, -ОЕ, -АЯ,<br>СТОТЫСЯЧНЫЙ, -ОЕ, -АЯ,</td><td>ÓSMSETNY, -E, -A,<br>DZIEWIĘĆSETNY, -E, -A,<br>TYŚIAŻNY, -E, -A,<br>DWUTYSIAŻNY, -E, -A,<br>TRZECHTYSIAŻNY, -E, -A,<br>DZIESIĘCTYSIAŻY, -E, -A,<br>STO(u)TYSIAŻ(ę)CZNY, -E, -A,</td><td>WOSOMSTOTY, -E, -A,<br>DŻEWJEĆSOTY, -E, -A,<br>(TYSACTY),<br>DWĘTYSACTY, -E, -A,<br>TRITYSACTY, -E, -A,<br>DŻESACTYSACTY, -E, -A,<br>STOTYSACTY, -E, -A,</td></tr></tbody></table>

137

<table><thead><tr><th>Ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>В.</th></tr></thead><tbody><tr><td>Násobné číslovky.</td><td>Množivni števniki.</td><td>Бројеви многостручни.</td><td>Умножителни числителни имена.</td></tr><tr><td>sjednoduchý, -é, -á,</td><td>edin, -o, -a,</td><td>једногуб, -о, -а,</td><td>единъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>sjednotný, -é, -á,</td><td>edinj, -e, -a,</td><td>једнострук, -о, -а,</td><td>единый, -о, -а,</td></tr><tr><td>dvojuásobný, -é, -á,</td><td>enojen, -jno, -a,</td><td>двогуб, -о, -а,</td><td>двойнъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>dvojný, -é, -á,</td><td>dvojni, -o, -a,</td><td>двострук, -о, -а,</td><td>двойнъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>соугубанъ, -о, -а,</td><td>dvojen, -jno, -na,</td><td>соугубанъ, -о, -а,</td><td>соугуба, несклон.</td></tr><tr><td>trojuásobný, -é, -á,</td><td>dvojnat, -о, -a,</td><td>трострук, -о, -а,</td><td>трепжтенъ, -тно, -а,</td></tr><tr><td>čtvernásobný, -é, -á,</td><td>trojni, -o, -a,</td><td>четверострук, -о, -а,</td><td>четверепжтенъ, -тно, -а,</td></tr><tr><td>četvernásobný, -é, -á,</td><td>trojen, -jno, -jna,</td><td>четверострук, -о, -а,</td><td>четверепжтенъ, -тно, -а,</td></tr><tr><td>pateronásobný, -é, -á,</td><td>trojnat, -о, -a,</td><td>петерострук, -о, -а,</td><td>петерепжтенъ, -тно, -а,</td></tr><tr><td>šesteronásobný, -é, -á,</td><td>čveterni, -о, -a,</td><td>шестерострук, -о, -а,</td><td>шестерепжтенъ, -тно, -а,</td></tr><tr><td>sedmeronásobný, -é, -á,</td><td>četveren, -rno, -rna,</td><td>седмерострук, -о, -а,</td><td>седемпжтенъ, -тно, -а,</td></tr><tr><td>osmeronásobný, -é, -á,</td><td>čveteren, -o, -a,</td><td>осмерострук, -о, -а,</td><td>осемпжтенъ, -тно, -а,</td></tr><tr><td>devateronásobný, -é, -á,</td><td>četvernat, -o, -a,</td><td>devетерострук, -о, -а,</td><td>деветерепжтенъ, -тно, -а,</td></tr><tr><td>desateronásobný, -é, -á,</td><td>peterni, -o, -a,</td><td>десетерострук, -о, -а,</td><td>десетерепжтенъ, -тно, -а,</td></tr><tr><td>kolikery, -é, -á,</td><td>peteren, -rno, -rna,</td><td></td><td></td></tr></tbody></table>

<table><tbody><tr><td>stejný, -é, -á,</td><td>enak, -o, -a,</td><td>једнако,</td><td>еднакъвъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>jednotlivý, -é, -á,</td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>dvoje,</td><td>dvoji, -e, -a,</td><td>двоји, -је, -ја,</td><td>двояко,</td></tr><tr><td>dvojí, -í, -í,</td><td></td><td>двојак, -о, -а,</td><td>двойнъ, -но, -на,</td></tr><tr><td>dvojaký, -é, -á,</td><td></td><td>обој, -е, -а,</td><td></td></tr><tr><td>obojí, -í, -í, oboje,</td><td>oboj, -e, -a,</td><td>обојак, -о, -а,</td><td>тройнъ, -но, -на,</td></tr><tr><td>obojaky, -é, -á,</td><td></td><td>троје,</td><td>трояко,</td></tr><tr><td>troje,</td><td></td><td></td><td></td></tr></tbody></table>

140

<table><thead><tr><th>Д. С.</th><th>Р.</th><th>П.</th><th>Л. С.</th></tr></thead><tbody><tr><td>ЧЕТВО(Е)РИЦЕЖ, ПАТЕРИЦЕЖ,</td><td>четвёртый разъ, пятый разъ,</td><td>czwarty raz, piąty raz,</td><td>štwortom', pjatom',</td></tr><tr><td>ПРЪБОК, ВАТОСЯК, АРОУГОК, ТРЕТИК,</td><td>вопёрвыхъ, разъ, вовторыхъ, два, втретьихъ, трп,</td><td>popierwsze, (hajprzód) po drugie, (po wtóre), po trzecie,</td><td>z prěnja, z druha, z třeća,</td></tr><tr><td>КДИНЦА, АВОЦА, ТРОИЦА, ТРЕТИЙЦА, ТРЕТИЦА, ЧЕТВО(Е)РИЦА, ПАТОРИЦА, ПАТИЦА, ШЕСТОРИЦА,</td><td>единица, двойца, двойка, тройца, тройка, четверйца, -ёрка, -ерня, (пятерйца), пятёрка, пятерня, шестерня, шестёрка,</td><td>jedność, jednota, dwójka, trójca, trójka, czwórka, piątka,</td><td>jenosć, jenostka, dwojica, dwójka, trojica, trójka, Stvorica, štyrka, pjatka,</td></tr><tr><td>СЕДМОРИЦА, СЕДМИЦА,</td><td>семерня, семёрка,</td><td>szóstka,</td><td>šestka,</td></tr><tr><td>ОСМО(Е)РИЦА, ОСМИЦА, ДИВАТЕРИЦА, ДЕСАТО(Е)РИЦА, -ТИЦА, ДЕСАТВКВ,</td><td>осмерйца, восмёрка, девятйца, девятка, десятка, десятокъ,</td><td>siodemka,</td><td>sedmka, sydymka,</td></tr><tr><td>КДИНЖ, -НОЖДЗИ(И), КДИНПЕК, КДИНПАШТВ, ДЪВАКРАТЪ, ДВАЖДЗИ, ДВОИЦЕЮ, ДВОЙЧИ, ТРИКРАТЪ, ТРИЖДЗИ, ТРИКРАТНО, ТРОИЦЕЖ, ЧЕТВЕ(О)РИЦЕЖ, ЧЕТЗИ-РИЖДЗИ, -ШТИ, -ЕЖДЗИ, ПАТАКРАТЪ, -ТИЖДЗИ, ПАТОРИЦЕЖ, -ТИШТИ, ШЕСТЕРИЦЕЖ, -ТИЖДЗИ, СЕДМАКРАТЪ, СЕДМИЖДЗИ СЕДМОРНИЦЕЖ, СЕДМИШАДЗИ, -ИШТИ, ОСМОРИЦЕЖ, ДЕВАТЕРИЦЕЖ, -ИЖДЗИ, ДЕСАТОРИЦЕЖ, -ИЖДЗИ, САТОРИЦЕЖ, САТИЖДЗИ</td><td>Числительныя нап'ятія. разъ, одинъ разъ, однажды, два разы, дважды, ДВОЙЧА, ДВОЙЖДЗИ(И), три разы, трйчы, трйчы, четыре раза, четырняды, пять разъ, пятью, шесть разъ, шестью, семь разъ, семью, СЕДМОРНИЖДИ, восемью, восемь разъ, девять разъ, девятыю, десять разъ, десятью, сто разъ,</td><td>Liczebne przy- słówki. ran, jeden raz,</td><td>Ličbne přisłowjes- niki. junkroć, (jedyn) raz,</td></tr><tr><td></td><td></td><td>КДИНЦЕЖ, КДИНПОЙЦИ, dwa razy, ДВАШАДЗИ, trzy razy, ТРИШАДЗИ(И), cztery razy,</td><td>КДИНПОЙЧА, junu, dwaj króć, ДВАША, dwójcy, tři razy, tři króć, ТРИШТИ(А), trójcy, Styrikróć,</td></tr><tr><td></td><td></td><td>pieć razy,</td><td>pjeć raz, pjeć króć,</td></tr><tr><td></td><td></td><td>sześć razy, siedem razy,</td><td>śesćkróć, sydomkróć,</td></tr><tr><td></td><td></td><td>osiem razy, dziewięć razy, dziesięć razy, stokróć,</td><td>wosomkróć, dźewjećkróć, dźesaćksóć, stokróć,</td></tr></tbody></table>

141

<table><thead><tr><th>Ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>В.</th></tr></thead><tbody><tr><td>po čtvrté, čtvrtý krát,<br>po páté,</td><td>četrti krát,<br>peti krat,</td><td>четвртом,<br>петом,</td><td>четвърто,</td></tr><tr><td>předně,<br>za druhé,<br>za třetí,</td><td>přvič,<br>drugič,<br>tretić,</td><td>прво,<br>друго,<br>треће,</td><td>прво,<br>друго,<br>трете,</td></tr><tr><td>jednice, jednotka,<br>dvojice, dvojka,</td><td>edinica, samica,<br>dvojica, dvojka,</td><td>јединица,<br>двојица,</td><td>единица,<br>двоица, вторица,</td></tr><tr><td>trojice, třetice, trojka,<br>čtveřice, čverka,<br>pateřice, pětka,</td><td>trojica, trojca,<br>čveterica, čveterka,<br>petorica, petica, petka,<br>peterka,</td><td>тројица, тројка,<br>четворица,<br>петорица, петица,</td><td>троица, третица,<br>четворица, четворка,<br>петица,</td></tr><tr><td>šesteřice, šestka, šesterka,<br>sedmeřice, sedma, sedmerka,<br>osmeřice, -ma, -erka,<br>devateřice, devítka,<br>desateřice, desítka,<br>desátek,</td><td>šesterina, šestica, šestka, šesterka,<br>sedmerica, sedmica,<br>sedmika, sedmerka,<br>osmorica, -ica, -erka,<br>devetorica, devetka,<br>desetica, desetka,</td><td>шесторица, шестица,<br>седмо(е)рица, седмица,<br>осмо(е)рица, осмица,<br>деветорица, деветица,<br>десеторица, десетица,<br>(десетак),</td><td>шестица,<br>седмица,<br>осмица,<br>деветица,<br>десетица,<br>десетакъ.</td></tr></tbody></table>

<table><tbody><tr><td>Číselné příslovky.</td><td>Prislovni števniki.</td><td>Наречице.</td><td>Броителни наречія.</td></tr><tr><td>jednou, jedenkrát,</td><td>enkrat, jednoč,</td><td>један пут (крат),<br>једном,<br>вєднєшл,</td><td>единъ пѣть, веднажь,<br>вєднєшл,<br>два пѣти, дважь,</td></tr><tr><td>кдиномъ, -нождъи(и),<br>dvakrát(e,<br>лкаші,<br>тřikrát(e,<br>гріждъ, тρішлъдоу,<br>čtyřikrát(e,</td><td>кдинопштн,<br>dvakrat,<br>tri krat,<br>štiri krat,</td><td>два пут(а, дваш,<br>і два крат,<br>три пута, три крат,<br>четири пута (крат),</td><td>три пѣти,<br>трижды. трижь,<br>четири пѣти,</td></tr><tr><td>pětkrát,</td><td>pet krat,</td><td>пет пута,</td><td>петъ пѣти,</td></tr><tr><td>šestkrát,<br>sedmkrát,</td><td>šest krat,<br>sedem krat,</td><td>шест пута,<br>седам путих,</td><td>шестъ пѣти,<br>седемъ пѣти,</td></tr><tr><td>osmkrát,<br>devětkrát,<br>desetkrát,<br>stokrát,</td><td>osem krat,<br>devet krat,<br>deset krat,<br>stokrat,</td><td>осам путих,<br>девет путих,<br>десет путих,<br>сто путих,</td><td>осемъ пѣти,<br>деветъ пѣти,<br>десетъ пѣти,<br>сто пѣти,</td></tr></tbody></table>

142

<table><thead><tr><th>Д. С.</th><th>Р.</th><th>П.</th><th>Л. С.</th></tr></thead><tbody><tr><td>ТАМОЖКРАТЪ, МНОГЗИКРАТЪ, МНОГКРАТЪ, СЕКРАТЪ, СЕКРАТЪ, ТО КРАТЪ, КОЛЯКРАТЪ, -КРАТЪ, КОЛИКОКРАТАНО.</td><td>тысячу разъ, МНОГОРАЗЪ, МНОГО-КРАТНО, ТОТЪ РАЗЪ, ТОТЪ РАЗЪ, СКОЛЬКО РАЗЪ, КОЛИКОШТИ,</td><td>tysiacrazy, wielokroć, teraz = тепéрь, w ten czas, ile kroć, KOLIKOЖЛИ,</td><td>wjelekróć, častokróć, tónkróć, tehdy, kak husto,</td></tr><tr><td>ПОЛЯ Ж. Р. ПОЛЯ, М. Р. ПОЛОКИНА, ТРЕТА, ТРЕТИНА,</td><td>ПОЛЬ, ПОЛОВИНА, ТРЕТЬ, ТРЕТЬЯ ДОЛЯ, Часть, ЧЕТВЕРТЬ, ЧЕТВЕРТКА, ЧЕТВЕРТНАЯ, ПАТИНА, ШЕСТИНА, СЕДМИНА, ОСМИНА, ДЕКАТИНА, ДЕСАТИНА,</td><td>Ulamki. pól, połow(ic)a, połowina, trzecia cześć, ćwierć. czwartka, czwarta cześć, piąta » szósta » siódma, » ośma » dziewiata » dziesiąta »</td><td>Zlemki. pol, polojca, třećina, štwórć, štwortka, štwórćina, pjećina, šesćina, sedmina, wosmina, dźewjećina, dźesacina,</td></tr><tr><td>ПОЛЯ КАТВРА, (КЛИНА, -О, -А И ПОЛЯ КАТВОРА, -БІ), ПОЛЯТОРА, ПОЛЯТОРБІ, ПОЛОУТОРА, -ТОРБІ. ПОЛЯ ТРЕТИНА,</td><td>ПОЛОВИНА ПЕРВАГО, -ОЙ, ПОЛТОРА, ПОЛТОРЫ, ОДИНЪ, ОДНО, -Á СЪ ПОЛОВИНОЮ, ПОЛОВИНА ВТОРАГО, ПОЛОВИНАНТРÉТЬЯГО, -ЕЙ, ДВА, ДВЕ СЪ ПОЛОВИНОЮ, ПОЛОВИНА ЧЕТВЕРТАГО, ТРИ СЪ ПОЛОВИНОЮ. ЧЕТЫРЕ ПЯТЫХЪ.</td><td>pólpierwszego, -éj, póltora, póltory. pól do pierwszéj. pól do drugiéj, pól do trzeciéj, póltrzecia, -ci(éj. pól do czwartéj, pólezwarta, -y. cztery piąte,</td><td>pól jeneho, jenej, poldra, poltřeća, polstwórta, styri pjećiny.</td></tr><tr><td>ПОЛЯ ЧЕТВЕРАТАГО, ПОЛЯ ЧЕТВЕРАТЫНА,</td><td>ПОЛОВИНА ПЕРВАГО, -ОЙ, ПОЛТОРА, ПОЛТОРЫ, ОДИНЪ, ОДНО, -Á СЪ ПОЛОВИНОЮ, ПОЛОВИНА ВТОРАГО, ПОЛОВИНАНТРÉТЬЯГО, -ЕЙ, ДВА, ДВЕ СЪ ПОЛОВИНОЮ, ПОЛОВИНА ЧЕТВЕРТАГО, ТРИ СЪ ПОЛОВИНОЮ. ЧЕТЫРЕ ПЯТЫХЪ.</td><td>pólpierwszego, -éj, póltora, póltory. pól do pierwszéj. pól do drugiéj, pól do trzeciéj, póltrzecia, -ci(éj. pól do czwartéj, pólezwarta, -y. cztery piąte,</td><td>pól jeneho, jenej, poldra, poltřeća, polstwórta, styri pjećiny.</td></tr></tbody></table>

Склоненіе пменъ числительныхъ.

СКАЛАНКНИКИ МЕНТЪ ЧИСАТЕЛНАХЪ НУХЪ.

ІБЛИНАСТВЕННО ЧИСЛА О.

П. КЛИНА, КЛИНО, -А, Р. КЛИНОГО, КЛИНОЙ.

А. КЛИНОСМОУ, -НОЙ,

ЕДИНИТЕЛЬНОЕ ЧИСЛО.

И. ОДШИ, ОДНО, -Á.

Р. ОДНОГО, ОДНОЙ.

А. ОДНОМУ, ОДНОЙ.

Deklinacja liczebników.

Liczba pojedyńcza.

1. jeden, jedno, jedna,

2. jednego, jednej,

3. jednemu, jednej,

Sklonjenje ličbnikow.

Jednotna ličba.

N. jedyn, jene, jena,

G. jeneho, jeneje,

D. jenemu, jenej.

144

Д. С.

К. КЕДИНЪ, КЕДИНО, -П,

С. КЕДИНОМБ, КЕДИНОЙ,

С. КЕДИНЪМЪ, -НОЖ,

Множествено

Число.

П. КЕДИНИ, КЕДИНА, -ГІ,

Р. КЕДИНЪХЪ,

А. КЕДИНЪМЪ,

Б. КЕДИНЪІ, -А, -ЗІ,

С. КЕДИНЪХЪ,

Т. КЕДИНЪМИ,

Двойствено число.

П. ДЪБА, ДЪБЪ, ДЪБЪ,

ОБА, ОБЪ, ОБЪ,

Р. ДЪБОЮ,

ОБОЮ,

А. ДЪБЪМА,

ОБЪМА,

Б. ДЪБА, ДЪБЪ, ДЪБЪ,

ОБА ОБЪ, ОБЪ,

С. ДЪБОЮ,

ОКОЮ,

Т. ДЪБЪМА,

ОБЪМА,

Множ. числа.

П. ТРИК, ТРИ, ТРИ,

ЧЕТЪРИКЕ, -РИ, -РИ,
ЧЕТЪРИРЕ,

Р. ТРИЙ,

ЧЕТЪРИБ, ЧЕТЪРИБЪ,

А. ТРЯМЪ, ТРЯМЪ,

ЧЕТЪРИБМЪ, -РЯМЪ,

Б. ТРИ,

Р.

В. ѕодинъ, однó, -у,
 одногó,

М. -однóмъ, однóй,

Т. однýмъ, однóю,

Мнóжественное

число.

И. однй, однй, однъ,

Р. однйхъ, однёхъ,

Д. однймъ, однъмъ,

В. ѕоднй, однй, -нъ,
 однйхъ, однъихъ,

М. -однйхъ, однёхъ,

Т. однйми, однъми,

Двойственное

число.

И. два, два, двѣ,

óba, óba, óbě,

Р. двухъ, обóихъ, обѣихъ,

Д. двумъ, овóймъ, обѣймъ,

В. ѕ два, два, двѣ,
двухъ,

оба, оба, обѣ,
обóихъ, обѣпхъ,

М. -двухъ, обóихъ, обѣпхъ.

Т. двумя, обóпми, обѣпми,

Т. двумя,

обóпми, обѣпми,

Мнóжеств. число.

И. три,

четыре,

Р. трёхъ,

четырёхъ,

Д. трёмъ,

четырьёмъ.

В. ѕ три,

трёхъ,

П.

4. ѕ jeden, jedno, -e,
jednego,

6. -jednem, -ém, -éj,

7. jednym, -ém, -na.

Liczba mnoga.

1. jedni, jedne, jedne,

2. jednych,

3. jednym,

4. jedne,

6. -jednych,

7. jednymi, -émi, -i,

Liczba podwójna.

1. ѕ dwaj, dwa, dwie,
dwa,
obaj, oba, obie,
oba,

2. dwu (dwóch),

obu.

3. dwiema, (dwom),

obu,

4. dwa, dwa, dwie,

oba, oba, obie,

6. -dwu (dwóch),

-obu,

7. dwiema (dwoma),

oboma, obiema,

Liczba mnoga.

1. ѕ trzej, trzy, trzy,
trzy,
cztérej, cztéry, -y,

2. trzech,

cztérech,

3. trzem,

cztérem,

4. trzy,

Л. С.

А. ѕ jedyn, jene, jenu,
jeneho,

L. -jenym, jenej,

S. -jenym, jenej(u,

Mnohotna ličba.

N. jeni, jene, jene,

G. jenych,

D. jenym,

А. ѕ jene, jene, -e,
jenych,

L. -jenych,

S. -jenymi,

Dwojotna ličba.

N. dwaj, dwě, dwě,
wobaj, wobě, wobě,

G. dweju,

wobeju,

D. dwěmaj,

woběmaj,

А. ѕ dwaj, dwě, dwě,
dweju,
wobaj, wobě, -ě,
wobeju,

L. -dweju,

wobeju,

S. -dwěmaj,

woběmaj.

Mnohotna ličba.

N. ѕ třo, tři, tři,
tři,
styrjo, štyri, štyri,
styrij,

G. troch,

styrjoch,

D. třom,

styrjom,

А. ѕ tři, tři, tři,
třoch,

146

Д. С.

ЧЕТЫРГИ,

С. ТРАХЪ, ТРЕХЪ,
ЧЕТЫРГХЪ, -РЕХЪ.

Т. ТРАМИ,
ЧЕТЫРБАМ,

ІСДИНАСТВЕНО
ЧИСЛО.

П. ПАТЫ,

Р. ПАТИ,

А. ПАТИ,

Б. ПАТЫ,

С. ПАТИ,

Т. ПАТИГ,

АВОЙСТВЕНО ЧИСЛО.

П. Б. ПАТИ,

МНОЖЕСТВЕНО
ЧИСЛО.

П. Б. ПАТИ,

ІСДИНАСТВЕНО
ЧИСЛО.

П. ДЕСАТЫ,

Р. ДЕСАТИ,

А. ДЕСАТИ,

Б. ДЕСАТЫ,

С. ДЕСАТИ,

Т. ДЕСАТИГ,

АВОЙСТВЕНО
ЧИСЛО.

П. Б. ДЕСАТИ,

МНОЖЕСТВЕНО
ЧИСЛО.

П. Б. ДЕСАТИ,

Р.

 { четъіре,
} { четырёхъ,

М. -трёхъ,
четырёхъ,

Т. тремя,
четырьмя,

ЕДИНАСТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

И. пять,

Р. пятій,

Д. пятій,

В. пять,

М. -пятій,

Т. пятью,

ДВОЙСТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

Р. С. (ПАТИЮ),

МНОЖЕСТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

Р. ПАТИХЪ,

ЕДИНАСТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

И. десять,

Р. десятий,

Д. десятий,

В. десять,

М. -десятий,

Т. десятью,

ДВОЙСТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

Р. С. ДЕСАТОВ,

МНОЖЕСТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

Р. ДЕСАТЪ,

П.

CZTERY,

6. -trzech,

-czterech,

7. trzema,

CZTERMA,

LICZBA POJEDYŃCZA.

1. pięć,

2. pięciu,

3. pięciu, pięciom,

4. pięć,

6. -pięciu,

7. pięciu, pięcią, pię-
cioma,

LICZBA PODWÓJNA.

А. Т. ПАТАМА,

LICZBA MNOGA.

А. ПАТИМЪ,

LICZBA POJEDYŃCZA.

1. dziesięć,

2. dziesięciu.

3. dziesięciu,

4. dziesięć,

6. -dziesięciu,

7. dziesięciu.

LICZBA PODWÓJNA.

А. Т. ДЕСАТАМА,

LICZBA MNOGA.

А. ДЕСАТ(Б.ЕМЪ,

Л. С.

 { štyri, štiri, -i,
} { štyrjoch,

L. -třoch,

-štyrjoch,

S. třomi,
štyrimi, štyrjomi,

JEDN. A MNOH.
LICHB.

N. { pjećo, pjeć, pjeć,
} { pjeć,

G. pjećoch, pjeći(ch,

D. pjećom, pjeći(m,

А. { pjeć, pjeć, pjeć,
} { pjećoch,

L. pjećoch, pjeći(ch,

S. { pjećomi, -imi,
} { pjećimi,

DWOJOTNA LICHB.

MNOHOTNA LICHB.

М. ПАТИХЪ(ЕХЪ),

JEDN. A MNOH.
LICHB.

N. dźesaćo, dźesać,

G. dźesaćich,

D. dźesaćim,

А. dźesaćoch, -sać,

L. dźesaćich,

S. dźesaćimi,

DWOJOTNA LICHB.

MNOHOTNA LICHB.

С. ДЕСАТ(Б)ЕХЪ,

147

Ч.

čtyři,

L. -třech,
čtyřech,

I. třemi,
čtyřmi,

Jednotné číslo.

N. pět,

G. pěti,

D. pěti,

A. pět,

L. -pěti,

I. pěti,

Dvojné číslo.

Množné číslo.

Т. патами,

Jednotné číslo.

N. deset,

G. desíti, deseti,

D. desíti,

A. deset,

L. -desíti,

I. desíti,

Dvojné číslo.

Množné číslo.

Т. десатži.

Сл.

štiri (četiri),

M. trijeh, treh,
štireh, štirih,

Dr. tremi,
štiremi, štirimi,

Ednina.

I. pet,

R. petih, petéh,

D. petim, petém,

T. pet,

M. -petih, petéh,

Dr. petimi, petémi,

Dvojina.

Množina.

Ednina i Množina.

I. deset,

R. desetih,

D. desetim,

T. deset,

M. -desetih,

Dr. desetimi,

Dvojina.

Množina.

Ср.

четири,

6. трам(а,

четирма, četirih,

7. трам(а,

четирма, četirmi,

Једнина.

1. пет,

2. пет,

3. пет,

4. пет,

6. пет,

7. пет,

Двојина.

Множина.

Једнина.

1. десет,

2. десет,

3. десет,

4. десет,

6. десет,

7. десет,

Двојина.

Множина.

Б.

четыри,

П. въ три,

въ четыри,

Прав. съ три,

съ четыри,

Единствено число.

И. петь-тѣ, петима,

Р. на петь-тѣ,

Д. на петь-тѣ,

В. петь-тѣ,

П. въ петь-тѣ,

Прав. съ петь-тѣ,

Двойствено число.

Множествено
число.

Единствено число.

И. десеть-тѣ, -тима-та,

Р. на десеть-тѣ,

Д. на десеть-тѣ,

В. десеть-тѣ,

П. въ десеть-тѣ,

Прав. съ десеть-тѣ,

Двойствено число.

Множествено
число.

153

Спряженіе.

Дѣствительнаго залога. Настоящаго времени

Изъявительное наклоненіе.

<table><thead><tr><th>Ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>Б.</th></tr></thead><tbody><tr><td>Činného rodu,<br>Přítomného času<br>Oznamovací spůsob.</td><td>Tvorne (djavne) dobe,<br>Sedanjega časa<br>Določni naklon.</td><td>Радног вида,<br>Садањега времена<br>Одређени начин.</td><td>Дѣствителенъ за-<br>логъ, Сегашно врѣме,<br>Изъявително наклоне-<br>ніе.</td></tr><tr><td>Jednotné číslo.</td><td>Ednina.</td><td>Једнина.</td><td>Единствено число.</td></tr><tr><td>pletu, pleteš, plete,<br>vedu, vedeš, vede,<br>nesu, neseš, nese,<br>vezu, vezeš, veze,<br>tepu, tepeš, tepe,<br>hrabu, hrabeš, hrabe,<br>(pleju, pleješ, pleje),<br>peku, pečeš, peče,<br>mohu, můžeš, může,</td><td>pletem, pleteš, plete,<br>vedem, vedeš, vede,<br>nesem, neseš, nese,<br>vezem, vezeš, veze,<br>tepem, tepes, tepe,<br>grebem, grebeš, -be,<br>plěvem, -veš, plěve,<br>plějem, -ješ, plěje,<br>pečem, pečeš, peče,<br>mórem, moreš, more,</td><td>плетем, плетеш, -те,<br>ведем, ведеш, веде,<br>несем, несеш, несе,<br>везем, везеш, везе,<br>тепем, тепеш, тепе,<br>гребем, гребеш, гребе,<br>плијевем, -веш, -ве.</td><td>плетж, плетешь, -те,<br>ведж, ведешь, веде,<br>несж, несешь, несе,<br>везж, везешь, везе,<br>гребж, гребешь, -бе,<br>плѣвж, плѣвешь, -ве,</td></tr><tr><td>pnu, pneš, pne,</td><td>pnem, pneš, pne,</td><td>печем печеш, пече,<br>могу, можеш, може,<br>мореш,</td><td>пекж, печешь, пече,<br>могж, можешь, може,</td></tr><tr><td>dmu, dmeš, dme,<br>biju, biješ, bije,<br>znám, znáš, zná,</td><td>(dujem, duješ, duje),<br>bijem, biješ, bije,<br>znam, znaš, zna,</td><td>пењем, пењеш, пење,<br>пнем, пнеш, пне,<br>дујем, дујеш, дује,<br>бијем, бијеш, бије,<br>зна(је)м, -а(је)ш, -а(је),<br>знадем, -деш, -де,<br>пловем, пловеш, -ве,<br>плијем, плијеш, -је,<br>кријем, кријеш, -је,<br>мрем, мреш, мре,</td><td>пнж, пнешь, пне,<br>(дувамь, -вашь, -ва),<br>біж, біешь, біе.<br>знаж, знаешь, знае,<br>знамь,<br>пливамъ, -вашь, -ва,<br>шлувамь, -вашь, -ва,<br>крыж, крыешь, крые,<br>мрж, мрешь, мре,</td></tr><tr><td>plovu, ploveš, plove,<br>pluju, pluješ, pluje,<br>kryju, kryješ, kryje,<br>mru, mřeš, mře,</td><td>plovem, ploveš, plove,<br>plujem, pluješ, pluje,<br>krijem, kriješ krije,<br>mrem, mreš, mre,<br>merjem,</td><td>мељем, мељеш, меље,</td><td>мелж, мелешь, меле.</td></tr><tr><td>melu, meleš, mele,</td><td>meljem, melješ, melje,</td><td>Двојина.</td><td>Двойствено число.</td></tr><tr><td>Dvojné číslo.</td><td>Dvojina.</td><td>Двојина.</td><td>Двойствено число.</td></tr><tr><td></td><td>pleteva(e), pleteta(e), pleteta(e),<br>vedeva(e), vedeta(e), vedeta(e),<br>neseva(e), neseta(e), neseta(e),<br>vezeva(e), vezeta(e), vezeta(c),<br>tepeva(e), tepeta(e), tepeta(e),<br>grebeva(e), grebeta(e), grebeta(c),<br>pléveva(e), pléveta(e), pléveta(e),</td><td></td><td></td></tr></tbody></table>

10*

156

Д. С.

КАЛКНАХ, КАЛКНАХТИ,
МАЗКНАХ, МАЗКНАХТИ,
МРАЗНАХ, МРАЗНАХТИ,
МИННАХ, МИННАХТИ,
ПАЮНАХ, ПАЮНАХТИ,
СĂХНАХ, СĂХНАХТИ,
ТОННАХ, ТОННАХТИ,

ІСЛИНАСТВЕНО
ЧИСЛО.

АВИГНЯХ, АВИГНЕШИ,
АВИГНЕТЯ,

АБОЙСТВЕНО ЧИСЛО.

АВИГНЕБТ, АВИГНЕТА,
АВИГНЕТА,

МНОЖЕСТВЕНО
ЧИСЛО.

АВИГНЕМЪ, АВИГНЕТЕ,
АВИГНЯТЯ,

Р.

КЛИКНУ, КЛИКНУТЬ,
У)МОЛЕНУ, У)МОЛЯНУТЬ,
МЕРЗПУ, МЕРЗПУТЬ,
МИНУ, МИНУТЬ,
ПЛЮНУ, ПЛЮНУТЬ,
СÓХНУ, СОХНУТЬ,
ТОНУ, ТОНУТЬ,

ЕДИНСТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

ДВИНАХ, ДВИНЕШЬ,
ДВИНЕТЯ,

ДВОЙСТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

МНОЖЕСТВЕННОЕ
ЧИСЛО.

ДВИНЕМЬ, ДВИНЕТЕ,
ДВИНЕТЬ,

П.

KRYKNĘ, KRZYKNĄĆ,
mILKNĘ, MILKNĄĆ,
mIERZNĘ, MIERZNĄĆ,
MINE, MINĄĆ,
PLUNE, PLUNĄĆ,
SCHNE, SCHNĄĆ,
TONĘ, TONĄĆ,

Liczba pojedyńcza.

DŹWIGNĘ, DŹWIGNIESZ,
DŹWIGNIE,

Liczba podwójna.

Liczba mnoga.

DŹWIGNIEMY, -NIECIE,
DŹWIGNĄ,

Л. С.

KŘÍKNU, KŘÍKNYĆ,
mjELKNU, mjELKNYĆ,
mjerznu, mjerznyć,
minu, minyć,
plunu, plunyć,
skhnu, skhnyć,

Jednotna ličba.

zběhnu, (-njem), zběh-
nješ, zběhnje,

Dwojotna ličba.

zběhnjemój, -hnjetaj,
ej, zběhnjetaj, ej,

Mnohotna ličba.

zběhnjemy, zběhnjeće,
zběhnu,

3.

С. ПРАВКАСТВО І.

ФЕМА СЪКОНАЧАКАЕТЯ
СА НА Т.

ЖЕНАТЫ, ЖЕНАТЫ,
ЗЕЛЕНЫЕ, -ЕТЫ,
КАМЕННЫЕ, -КТЫ,
СМЕШНЫЕ, СВЕТЫ,
СПЕШНЫЕ, СПЕТЫ,
СТАРШАТЫ, СТАРТЫ,
СКАШЕТЫ, СКАШТЫ,
КВЕКАХ, КВЕКАТЫ,
КАЛЛИШТАХ, КАЛЛИСТЫ,
КОЛМАХ, КОЛМАТЫ СА,
КОЛАИТА, КОЛАТЫ,
КРАЛЯХ, КРАЛАТЫ,
КЕВЕЛЫ, КЕВЕЛЫ,
ВРАЗШИЛЫ, ВРАЗШИЛЫ,
КИШАХ, БИСКИТЫ,
ГРЯММАЛЫ, ГРЯММАТЫ,
ГОРЯГ, ГОРЯКИТЫ,

РАЗЛИЧИЕ ТРЕТЬЕ.

ОСНОВА ОКАНЧИВАЕТСЯ
НА ПРИМЕТУ І.

ЖАЛГО, ЖАЛЫТЬ,
ЗЕЛЕНЫЕ, ЗЕЛЕНЫЕ ТЫ,
КАМЕННЫЕ, КАМЕНЫЕ ТЫ,
СМЕШНО, СМЕШТЬ,
УСПЕШНО, УСПЕШТЬ,
СТАРШЕЮ, СТАРШЕТЬ,
СЕДШЕЮ, СЕДШЕТЬ,
(БЕГУ), БЕЖАТЬ,
БЛЕЩУ, БЛЕСТЬ ТЫ,
БОЛОЕСЯ, БОЯТЬСЯ,
БОЛИТЫ, БОЛИТЫ,
БРЕНЧУ, БРЕНЧАТЬ,
ВЕЛОЮ, ВЕЛОЛЫТЬ,
ВЕРЧУ, ВЕРТЛЫТЬ,
ВЫШУ, ВЫСЛЫТЬ,
ГРЕМЛЮ, ГРЕМЛЫТЬ,
ГОРЮ, ГОРБЫТЬ,

Klasa trzecia.

SLOWA ZE ŹRÓDŁOSLO-
WEM ZAKOŃCZonym NA
PRZYROSTEK IE. Ė.
(żale, się, żalić się).
zielenieje, zielenieć,
kamienieje, kamienieć,
smiem, smień,
dospieje, dośpiać,
starzeje, starzeć,
siwieje, siwieć,
bieże, bieżeć,
błyscze, błysczeć,
boje się, bać się,
boli, boleć,
brzeczyc, brzęczeć,
każe, kazać,
wierzęc, wiереżeć,
wiszę, wisieć,
grzmi, grzmieć,
palić, palać, gorzeć,

Rjadownja třeća.

Zdónk so kónči na è.

želu, želeć, želić,
zelenju, zelenjeć,
kamjenju, kamjenić,
směm, směć,
spěju, spěć.
(starjeju, -jeć), -rić,
šědźiwju, šědźiwjeć,
běžu, běžeć,
błyščić, blěšćeć,
boju so, bojeć so,
boli, boleć, bolić,
brjenču, brjeńčeć,
kažu, kazać,
wjerću, wjerćeć,
wišu, wisać, wisyć,
(hrimam, brimać),
horju, horjeć, horić,

160

Д. С.

ГРАВМЕ, ГРАВИТИ,
ГОУВМЕ, ГОУВИТИ,
АДАВМЕ, АДАВИТИ,
АОМЕ, АОИТИ,
АБЛЕМ, АБЛЛИТИ,
ЖЕНИЕ, ЖЕНИТИ,
ЗКОМЕ, ЗКОМИТИ,
КРОШТЖ, КРОТИТИ,
КРЪМАЛЕК, КРАМИТИ,
КРОШ, КРОНТИ,
КОУПАЛЖ, КОУПИТИ,
АОВАЛЕ, АОВИТИ,
МЪЕЛЕ, МЪЕНИТИ,
МЪРШ, МЪРШИТИ,
МЪШЛЖ, МЪСИТИ,
МЪШИАЛЕК, МЪБАИТИН,
МОАЛЕК, МОАИТИ НА,
МОРШ, МОРИТИ,
МЪШТЛЖ, МЪЛТИТИ,
НОШЛЖ, НОСИТИ,
ПАЛЕК, ПАЛАТИТИ,
ПАВАЛЕК, ПАВАЛИТИ,
ПОШТЖ, ПОСТИТИ СА,
ПРОШЛЖ, ПРОСИТИ,

САЖДЖ, САДИТИ,
САЛОУЖЖ, САЛОУЖИТИ,
САЖЛАЖ, САЖДИТИ,
СЛАВАЛЕК, СЛАВИТИ,
СКАШИТЛЖ, СКАШИТИТИ,
СВЪШИТЛЖ, СВЪШИТИТИ,
ТАЛЖ, ТАИТИ,
ТОПАЛЕК, ТОПИТИ,
ТРАШИТЛЖ, ТРАТИТИ,
ТРЪБАЛЕК, ТРЪБИТИ,
ОУЧЛЖ, ОУЧИТИ,

16 ДИНАСТЕВНО
ЧИСЛО.

ХВАЛЕК, ХВАЛАЛИТИ,
ХВАЛАЛИТА,

АВОЙСТВЕНО
ЧИСЛО.

ХВАЛАИЕК, ХВАЛАИТА, -ТА,

Р.

ГРАБЛЮ, ГРАБИТЬ,
ГУБЛЮ, ГУБИТЬ,
ДАВЛЮ, ДАВИТЬ,
ДОЮ, ДОЙТЬ,
ДЪБЛЮ, ДЪБЛИТЬ,
ЖЕНИЮ, ЖЕНИТЬ,
ЗВОНОЮ, ЗВОНИТЬ,
КРОШУ, КРОТИТЬ,
КОРМЛЮ, КОРМИТЬ,
КРОЙЮ, КРОНТЬ,
КУПЛЮ, КУПИТЬ,
ЛОВЛЮ, ЛОВИТЬ,
МЪБНЮ, МЪБИТЬ,
МЪБРЮ, МЪБРЯТЬ,
МЪБШУ, МЪБСИТЬ,
МЫСЛЕЛЖ, МЫСЛИТЬ,
МОЛЮ, МОЛИТЬСЯ,
МОРЮ, МОРИТЬ,
МУЧУ, МУЧИТЬ,
НОШУ, НОСИТЬ,
ПАЛЮ, ПАЛИТЬ,
ПЛАВЛЮ, ПЛАВИТЬ,
ПОШУСЬЕ, ПОСТИТЬСЯ,
ПРОШУ, ПРОСИТЬ,

ЕДИНАСТЕВНОЕ
ЧИСЛО.

ХВАЛЮ, -ЛИШЬ, -ЛИТЬ,

ДВОЙСТЕВНОЕ
ЧИСЛО.

П.

GRABIE, GRABIE,
GUBIE, GUBIE,
DAWIE, DAWIE,
DOJE, DOIE,
DZIELĘ, DZIELIĘ,
ŻENIE, ŻENIĆ,
DZWONIE, DZWONIĆ,
KROCE, -CIĆ, (HAMOWAĆ),
KARMIE, KARMIE,
KROJĘ, KROJIE,
KUPIĘ, KUPIE,
LOWIE, LOWIE,
MIEŃIE, MIEŃIE,
MIERZE, MIERZYĆ,
MIESZE, MIESIĆ,
MYSŁE, MYŚLEĆ,
MODLE, MODLIĆ SIE,
MORZE, MORZYĆ,
MAĆE, MAĆIE,
NOSZE, NOSIĆ,
PALĘ, PALIĆ,
PŁAWIĘ, PŁAWIĆ,
POŚCE, POŚCIĆ,
PROSZE, PROSIĆ,

SADZE, SADZIĆ,
SŁUŻE, SŁUZYĆ,
SADZE, SADZIĆ,
SŁAWIE, SŁAWIĆ,
ŚWIECĘ, ŚWIECIEĆ,
ŚWIECĘ, ŚWIECIEĆ,
TAJE, TAIE,
TOPIE, TOPIĆ,
TRACE, TRACIĆ,
TRABIE, TRABIĆ,
UCZE, UCZYĆ,

Liczba pojedyń-
cza.

chwalę, chwalisz,
chwali,

Liczba podwójna.

Л. С.

(HRABU, HRABAĆ 5.),
hubju, hubić,
dawju, dewić, dajić,
deju, dejić,
džělu, džělić,
ženju, ženić,
zwonju, zwonić,
spokorju, spokorić,
kormju, kormić,
kreju, krejić,
kupju, kupić,
łój u, Łój ić,
měnju, měnić,
měrju, měrić,
měšu, měsyć,
myslu, myslić,
modłu, modlić so,
morju, morić,
muću, mućić,
nošu, nosyć,
palu, palić,
plawju, pławić.
posću, posćić so,
prošu, prosyć.

sadźu, sadźić,
słužu, słužić,
sudźu, sudźić,
sławju, sławić,
swjeću, swjećić,
swěću, swěćić,
taju, tajić,
tepju, tepić, pyrić,
trubju, trubić,
wuču, wučić,

Jednotna ličba.

khwalu, khwališ,
khwali,

Dwojotna ličba.

khwalimój, khwalitaj,
tej, khwalitaj, tej,

165

Ч.

štípu, štípati,
čerpu, -ám, -ati,
dřímu, dřímati,
jímam, jímati,
snímám, snímati,
dýšu, dýchám, -ati,
(hledám, -ati), zýskati,
lhu, lžu, lháti,
pláču, plakati,
skáču, skákati,
tvču, týkati,
kýchám, kýchati,
(píchám, -ati, kláti,
ořu, orati,
pošlu, poslati,
stelu, stláti,
deru, dráti,
ženu, hnáti,
(žvýkám, -ati), žváti,
peru práti,
tku, tkáti,
věju, váti, víti,
(dávám, dávati),
kaju, káti se,
klovu, klovati,
kuju, kovu, kovati,
laju, láti,
liju, líti,
pliju, plíti,
seju, síti,
směju, smáti se,
snuju, snovu, -ovati,
taje, táti,

Jednotné číslo.

dělám, děláš, dělá,
píšu, píšeš, píše,
beru, bereš, bere,
hřeju, hřeješ, hřeje,

Dvojné číslo.

Сл.

ščipljem, ščipati,
črepljem, črepati,
dremljem, dremati,
jemljem, jemati,
snemljem, snemati,
dišem, dihati,
iščem, iskati,
lažem, legati,
plačem, plakati,
skačem, skakati,
tičem, tikati,
kišem, kihati,
koljem, klati,
orjem, orati,
pošljem, pošlati,
steljem, stlati,
derem, dreti,
ženem, gnati,
žvem, žvati,
perem, prati,
tčem, tkem, tkati,
vejem, vějati,
dajem, dajati,
kajem, kajati se,
kljujem, kljuvati,
kujem, kovati,
lajem, lajati,
lijem, liti,
pljujem, pljuvati,
sejem, sějati,
smejem, smejati se,
snujem, snovati,
taje, tajati,

Ednina.

dělam, dělaš, děla,
pišem, piše, piše,
berem, bereš, bere,
grejem, greješ, greje,

Dvojina.

Ср.

штипам, штипати,
црпам, црпати,
др(и)емљем, -мати,
јемљем, јемам, -ати,
снимам, -мати,
дишем, дихати, -јати,
иштем, искати,
лажем, лагати,
плачем, плакати,
скачем, скакати,
кихам, кихати, -јати,
кољем, клати,
орем, орати,
по)шљем, по)слати,
дерем, дерати,
женем, гнати,
жваћем, жватати,
перем, прати,
чем, ткам, ткати,
вејем, вијем, вијати,
дајем, дајати,
кајем, кајати,
кљујем, кљувати,
кујем, ковати,
лајем, лајати,
лијем, лити, љети,
пљујем, пљувати,
сејем, сијем, сијати,
смејем, смијем, -јати,
снујем, сновати,
таје, тајати,

Једнина.

делам, делаш, дела,
ппшем, пишеш, пише,
берем, береш, бере,
гријем, гријеш, грије,

Двојина.

Б.

штишк,
чръпшк,
дрѣмшк,
зимамь, зима,
дишк, диха,
ишк, тьрсішк,
лъжк, лъга,
плачк, плака,
скачамь, скака,
тикамь, тика,
кихамь, киха,
колѣк,
орѣк,
пращамь,
дерѣк, дра,
(гонѣк),
прѣживамь,
перѣк, пра,
търкѣк, тъка,
вѣрѣк, вѣя,
давамь,
карѣся,
клѣвѣк, клѣва,
ковѣк, кова,
лаѣк, лая,
лѣрѣк,
плюрѣк, плиѣк, плива,
сѣрѣк, сѣя,
смѣрѣк, смѣя,
осуквамь,
тае, тая,

Единствено число.

дѣламь, дѣлашь, дѣла,
пишк, -шешъ, -ше,
берѣк, берешь, бере,
грѣмѣк, грѣешь, грѣе,

Двойствено число.

dělava, ve, dělata, te, dělata, te,
piševa, ve, pišeta, te, pišeta, te,

166

Д. С.

БЕРЕВЪ, БЕРЕТА, БЕРЕТА,
ГРЪКВЪ, ГРЪКТА, -ТА,

МНОЖЕСТВЕНО

ЧИСЛО.

АБЛАКМЪ, -ЕТЕ, -ЕТБЪ,
ПИШЕМЪ, -ЕТЕ, -ЕТБЪ,
БЕРЕМЪ, БЕРЕТЕ, -ЕТБЪ,
ГРЪКМЪ, -ЕТЕ, -ЕТБЪ,

Р.

МНОЖЕСТВЕННОЕ

ЧИСЛО.

ДЪЛАМЪ, -ЕТЕ, -ЮТЪ,
ПИШЕМЪ, -ШЕТЕ, -УТЪ,
БЕРЕМЪ, -РЕТЕ, -РЪТЪ,
ГРЪКМЪ, -ЕТЕ, -ЮТЪ,

Л. С.

bjerjemój, bjerjetaj, tej, bjerjetaj, tej,
hřějemój, hrějetaj, tej, hrějetaj, tej,

П.

Liczba mnoga.

działamy, -acie, -aja,
piszemy, -szecie, -sza,
bierzemy, -ecie, -ora,
grzejemy, -ecie, -eja,

Mnohotna ličba.

dźěłamy, -cie, -aja, ju,
pišemy, -će, -šu, -saju,
bjerjemy, -eće, -ru,
hřějemy, -jeće, -ju,

6.

С. П. РЖАСТВО Ѕ.

ФЕМАСЪКОНАЧАБАКТА-
СА НА ОУ, ОВА, ЕВА.

ДАРОУЕМ, ДАРОВАТИ,
ГОСПОДАСТВОУЕМ, -О-
БАТИ,
ИМЕНОУЕМ, ИМЕНОВАТИ,
ЦКСАРОУЕМ, -РЕВАТИ,
КРАПЕВАСТВОУЕМ,
ОБЛАДОУЕМ, -ОВАТИ,
ОГЛАДОУЕМ, -ОВАТИ,
ПОТРБОУЕМ, -ОВАТИ,
ПРОРОКОУЕМ, -ОВАТИ,
РАДОУЕМСА, -ОВАТИСА,
ЖРАТБОУЕМ, -ОВАТИ,
ЦКАЛОУЕМ, -ОВАТИ.

ІБЛИЧЕСТВЕНО

ЧИСЛО.

КОМЕМ, -КШИ, -КТА,
КОУПОУЕМ, -КШИ, -КТА,

АВОЙСТВЕНО ЧИСЛО.

КОМЕКВЪ, -КТА, -КТА,
КОУПОУЕКВЪ, -ТА, -ТА,

МНОЖЕСТВЕНО

ЧИСЛО.

КОМЕКМЪ, -КТЕ, -КТА,
КОУПОУЕКМЪ, -ТЕ, -КТА,

РАЗЛИЧИЕ ШЕСТОЕ.
ОСНОВА ОКАНЧИВАЕТСЯ
НА ПРИМЕТУ ОВА, ЕВА,
ЫВА, ИВА.
ДАРУЮ, ДАРОВАТЬ,
ГОСПОДАДСТВУЮ, -ОВАТЬ,
НАЗЫВАЮ, -ЫВАТЬ,
ЦАРСТВУЮ, -ВОВАТЬ,
КРАПЕВАСТВОВАТИ,
(ОБЪДАЮ, -ДАТЬ 5.)
ОГЛЯДЫВАЮСЯ, -ЫВАТЬ,
ТРЕБУЮ, -ОВАТЬ,
ПРОРОЧЕСТВУЮ, -ОВАТЬ,
РАДУЮСЬЮ, РАДОВАТЬСЯ,
ЖЕРТВУЮ, ЖЕРТВОВАТЬ,
ЦБЛУЮ, ЦБЛОВАТЬ,

ЕДИНСТВЕННОЕ

ЧИСЛО.

ВОЮЮ, ВОЮЕШЬ, -ЕТЪ,
(ПОКУПАЮ, -ЕШЬ, -ЕТЪ),

ДВОЙСТВЕННОЕ

ЧИСЛО.

МНОЖЕСТВЕННОЕ

ЧИСЛО.

ВОЮЕМЪ, -ЕТЕ, -ЮТЪ,
(ПОКУПАЕМЪ, -ЕТЕ, -ЮТЪ),

Klasa szósta.

Słowa ze źródłosłowem zakończonym na:
owa, ywa.

daruje, darować,
panuje, panować,

mianuje, -ować,
króluje, królować,

(obiadam, -adać 5.)
ogładuje się, -wać,
potrzebuje, -ować,
prorokuje, -ować,
raduje, radować,
ofiaruje, ofiarować,
całuje, całować,

Liczba pojedyńcza.

bojuje, bojujesz, -je,
kupuje, -pujesz, -uje,

Liczba podwójna.

Liczba mnoga.

bojujemy, -ecie, -ja,
kupujemy, -ecie, -ja,

Rjadownja šesta.

Zdónk so kónči na u,
owa,

daruju, darować,
knezuju, knjezować,

mjenuju, mjenować,
kraluju, kralować,

wobjeduju, -bjedować,
wohlajuju, -dować,
potrjebuju, -ować,
(profeću, -ćić 4),
raduju, -ować,
wopruju, -ować,
wokošuju, -ować,

Jednotna ličba.

wojuju, wojuješ, -je,
kupuju, kupuješ, -je,

Dwojotna ličba.

wojujemój, -etaj, -taj,
kupujemój, -etaj, -taj,

Mnohotna ličba.

wojujemy, -ete, -juja,
kupujemy, -eće, -ju, (ja),

178

Д. С.

ДЪМЪ, ДЪМЪШИ,
ДЖАЪ, ДЖАЛО, ДЖАЛА,
БИЕЪ, БИЕЪШИ,
БИНАЪ, БИНАЛО, БИНА,
ЗНАЕЪ, ЗНАЕЪШИ,
ЗНАЛЪ, ЗНАЛО, ЗНАЛА,
ПАОУЕЪ, ПАОУЕЪШИ,
ПАОУАЪ, ПАОУАЛО, -АА,
КРЪЗЕЪ, КРЪЗЕЪШИ,
КРЪЗАЛЪ, КРЪЗАЛО, КРЪЗАЛА,
МАРЪ, МАРЪШИ,
МРЪАЪ, МРЪАЛО, МРЪАЛА,
МАКЪЕЪ, МАКЪЕЪШИ,
МАКЪАЪ, МАКЪАЛО, -АА,

G. Ĕ.

ДВИГ(НЖЪ)Ъ, -ЖЪ)ЪШИ,
ДВИГ(НЖЪ)АЪ, -АО, -АА,

G. Ģ.

ОУМЪЕЪ, ОУМЪЕЪШИ,
ОУМЪАЪ, -АО, -АА,
БИДЪЕЪ, БИДЪЕЪШИ,
БИДЪАЪ, -АО, -АА,

G. Ă.

ХВАЛААЪ, ХВАЛАВШИ,
ХВАЛИЕЪ, ХВАЛИЕЪШИ,
ХВАЛИАЛЪ, -АО, -АА,

G. Ĕ.

АЪЛАЕЪ, АЪЛАЕЪШИ,
АЪЛАЛЪ, -АО, -АА,
ПИСАЕЪ, ПИСАЕЪ, ПИСАЕЪ,
ПИСАЛЪ, -АО, -АА,
БРАЕЪ, БРАЕЪШИ,
БРАЛЪ, БРАЛОС, БРАЛА,
ГРЪЛЛАЕЪ, -АО, -АА,

G. Š.

КОМЪЕАЪ, КОМЪЕАЪШИ,
ОКЕАЛАЪ, -АО, -АА,
КОУПОВАЕЪ, ДЪЕЪШИ,
ОУПОВААЪ, -АО, -АА,

Р.

ДЪУШИ,
ДУЛЪ, ДЪУЛО, ДЪУЛА,
БПВЪ, БИВШИ,
БИЛЪ, БИЛО, БИЛА,
ЗНАВЪ, ЗНАВШИ,
ЗНАЛЪ, ЗНАЛО, ЗНАЛА,
ПЛЫВЪ, ПЛЫВШИ,
П.ЫЛЪ, -ЫЛО, -ЫЛО, -ЛА,
КРЫВЪ, КРЫВШИ,
КРЫЛЪ, КРЫЛО, КРЫЛА,
УМЕРШИ,
УМЕРЪ, УМЕРЛÓ, -ЛА,
МОЛÓЛЪ, МОЛÓЛО, -ЛА,

2. P.

ДВИНАВШИ,
ДВИНАЛЪ, -ЛО, -ЛА,

3. P.

УМЪЕШИ, УМЪЕЪ,
УМЪЕЛЪ, УМЪЕЛО, -ЛА,
ВИДЪЕВШИ,
ВИДЪЕЛЪ, ВИДЪЕЛО, -ЛА,

4. P.

ХВАЛЮВЪ, ХВАЛЮВШИ,
ХВАЛЮЛЪ, -ЛЮЛО, -ЛА,

5. P.

ДЪЕЛАВЪ, ДЪЕЛАВШИ,
ДЪЕЛАЛЪ, ДЪЕЛАЛО, -ЛА,
ПИСАВЪ, ПИСАВШИ,
ПИСАЛЪ, ПИСАЛО, -САЛА,
БРАВЪ, БРАВШИ,
ОРАЛЪ, ОРАЛО, ОРАЛА,
СОРПЪВЪ, ГРЪЕВШИ,
ГРЪЕЛЪ, ГРЪЕЛО, ГРЪЕЛА,

6. P.

ВОЕВАВШИ,
ВОЕВАЛЪ, ВОЕВАЛО, -ЛА,
ТОРГОВАВЪ,
(ПОКУПАЛЪ, ТОРГОВАЛЪ),

П.

Dawszy,
dal, deła, deła,
biwszy,
bił, biło, biła,
znawszy,
znal, znało, znała,
(płynawszy,
plynał, -o, -a),
krywszy,
krył, kryło, kryła,
mar(1)szy,
marł, marło, marła,
do)mełlszy, mlił,
mełł, mello, mełła,

2. K.

DZWIHNAGSZY,
DZWIHNAGNÁL, -elo, -ela,

3. K.

umial, umiało, -ała,
(ujźrzawszy),
widział, widziało, -a.

4. K.

CHWALIWSZY,

CHWALIL, CHWALIŁO, -A,

5. K.

działawszy,
działal, działalo, -a,
pisawszy,
pisal, pisalo, pisała,
brawszy,
brał, bralo, brala,
grzał, grzało, -ala,

6. K.

bojowawszy,
bojowal, -walo, -ala,
kupowawszy,
kupował, -wało, -la,

Л. С.

duwši,
duł, duło, duła,
biwši,
bił, bilo, biła,
znawszy,
znal, znało, znała,
plowal, -o, -a, pluł, -o-a,
krywši,
krył, kryło, kryła,
zemrěwši,
mrěł, mrjeł, -lo, -ła,
mlěwši,
mlěł, mlěło, mlěła,

2. R.

zběhnywši, zběhniwši,
zběhnyl, -nyło, -yła,

3. R.

widżawši,
widżał, widżalo, -ła,

4. R.

khwaliwši,

khwalił, khwaliło, -a,

5. R.

dźělawszy,
dźělal, dźěłalo. -ła,
pisawši,
pisal, pisalo, pisała,
brawši,
brał, bralo, brala,
hrěwši,
hrěł, hrěło, hrěła,

6. R.

wojowawši,
wowował, -ało, -ala,
kupowawši.
kupował, -alo, -ala,

179

Ч.

dmuv, dmuvši,
dul, dulo, dula,
biv, bivši,
bil, bilo, bila,
znav, znavši,
znal, znalo, znala,
(plavav, plavavši),
plul, plulo, plula,
kryv, kryvši,
kryl, krylo, krylo,
mřev, mřevši,
mřel, mřelo, mřela,
mlev, mlevši,
mlel, mlelo, mlšla,

2. T.

zdvihnuv, zdvižnuvši,
(zdvihl,-o,-a),zdvihnul,

3. T.

uměv, uměvši,
uměl, umělo, uměla,
viděv, viděvši,
viděl, vidělo, viděla,

4. T.

chváliv, chválivši,

chválil, chválilo, -lila,

5. T.

dělav, dělavši,
dělal, dělalo, dělala,
psav, psavši,
psal, psalo, psala,
brav, bravši,
bral, bralo, brala,
o)hřáv, ohřávši,
o)hřál, ohřálo, ohřála,

6. T.

bojovav, bojovavši,
bojoval, bojovalo, -a,
kupovav, kupovavši,
kupoval, kupovalo, -a,

Сл.

dul, dulo, dula,
ubivši,
bil, bilo, bila,
spo)znavši,
znal, znalo, znala,
ukrivši,
kril, krilo, krila,
umrši,
umrl, umrlo, umrla,
mlél, mlêlo, mlêla,

2. V.

dvignivši, dig(nov)ši,
d(v)ignil, d(v)ignilo,-a,

3. V.

umel, umelo, umela,
videvši,
vídel, videlo, videla,

4. V.

po)hvalivši,

hvalil, hvalilo, -lila,

5. V.

po)dělavši,
dělal, dělalo, dělala,
na)pisavši,
pisal, pisalo, pisala,
pre)bravši,
bral, bralo, brala,
grel, grel, grela,

6. V.

bojeval, bojevalo, -a,
nakupovavši,
kupoval, kupovalo, -a,

Ср.

дувши,
дуо, дуло, дула,
бив, бивши,
био, било, била,
знав, знавши,
знао, знало, знала,
пловивши,
плио, плило, плила,
кривши,
крио, крило, крила,
мрв, умревши,
у)мръо, -мрло, -мрла,
мљевши,
мљео, мљело, мљела,

2. В.

дигнув, дигнувши,
дигнуо, дигнуло, -ла,

3. В.

умјев, умевши,
умио, умјело, умјела,
видјев, видјевши,
видио, виђело, -ђела,

4. В.

хвалив, хваливши,

хвалио, хвалило, -ла,

5. В.

делав, делавши,
делао, делало, -лала,
писав, писавши,
писао, иисало, -сала,
брав, бравши,
брао, брало, брала,
грејав, грејавши,
грејао, грејало, -ла,

6. В.

војевавши,
војевао, војевало, -а,
купова, куповаши,
куповао, куповало, -а,

Б.

билъ, било, била,
зналъ, знало, знала,
крылъ, крыло, -ыла,
у)мрѣлъ, у)мрѣло, -а,

2. С.

дигнѣлъ, дигнѣло, -а,

3. С.

умѣлъ, умѣло, -ѣла,
видѣлъ, видѣло, -ла,

4. С.

хвалилъ, хвалило, -а,

5. С.

дѣлалъ, дѣлало, -ла,
писалъ, писало, -сала,
бралъ, брало, брала,
грѣялъ, грѣяло, -ла,

6. С.

воювалъ, -вало, -ла,
купувалъ, -вало, -ла.

12*

181

Причáстие пр. вр. страдáтельнаго залога.

<table><thead><tr><th>Ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>Б.</th></tr><tr><th>Trpného rodu.</th><th>Trp(ev)ne oblike.</th><th>Трпног вида.</th><th>За страдателенъ залогъ.</th></tr></thead><tbody><tr><td>1. T.</td><td>1. V.</td><td>1. B.</td><td>1. C.</td></tr><tr><td>pleten, -no, -na,<br>veden, -no, -na,<br>nesen, -no, -na,<br>vezen, -no, -na,<br>(tepán, tepáno, -na),<br>(hrabán, -áno, -ána),<br>plet, -o, -a, plen, -o, -a,<br>pečen, -no, -na,<br>pře)možen, -no, -na,<br>-pat, -o, -a, pjat, -o, -a,<br>na)dut, -o, -a,<br>bit, bito, bita,<br>znán, znáno, znána,<br>kryt, kryto, kryta,<br>mlet, -o, -a, mlen, -o, -a,</td><td>pleten, -no, -na,<br>veden, -no, -na,<br>nesen, -no, -na,<br>vezen, -no, -na,<br>tepen, -no, -na,<br>greben, -no, -a,<br>pečen, -no, -na,<br>pet, peto, peta,<br>bit, -o, -a, bijen,<br>znan, -o, -a, znat, -o, -a,<br>krit, -o, -a, pokriven,<br>mlét, -o, -a, mlên,</td><td>плетен, -но, -а,<br>веден, -но, -на,<br>несен, -но, -на,<br>везен, -но, -на,<br>гребен, -но, -а,<br>плевен, -о, -а, плет,<br>печен, -но, -на,<br>по)можен, -но, -на,<br>рис)пет, -то, -а,<br>дут, -о, -а, надмен,<br>бит, -о, -а, бивен, бијен,<br>знан, -о, -а, знат, -о, -а,<br>крит, -о, -а, кривен,<br>м.лет, -вен, -но, -на,</td><td>плетенъ, -но, -на,<br>веденъ, -но, -а,<br>несенъ, -но, -а,<br>везенъ, -но, -а,<br>гребенъ, -о, -а,<br>плѣвенъ, -о, -а,<br>печенъ, -но, -а,<br>рас)шнѣтъ, -то, -та,<br>на)дуенъ, -о, -а,<br>битъ, біенъ,<br>познанъ, познать,<br>по)крыть, -то, -та,<br>покрыть, -но, -на,</td></tr><tr><td>2. T.</td><td>2. V.</td><td>2. B.</td><td>2. C.</td></tr><tr><td>(zdvižen, -no, -na),<br>zdvihnut, -o, -a,</td><td>dvign(j)en, -o, -a,<br>dignjen,</td><td>дигнут, -то, -та,<br>(подижен, -но, -на),</td><td>дигнѣтъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>3. T.</td><td>3. V.</td><td>3. B.</td><td>3. C.</td></tr><tr><td>roz)uměn, -o, -a,<br>viděn, -no, -na,</td><td>vidjen, -no, -a,</td><td>виђен, -но, -на,</td><td>видѣнъ, -но, -а.</td></tr><tr><td>4. T.</td><td>4. V.</td><td>4. B.</td><td>4. C.</td></tr><tr><td>chválen, -o, -a,</td><td>hvaljen, -o, -a,</td><td>хвален, -но, -а,</td><td>хваленъ, -о, -а,</td></tr><tr><td>5. T.</td><td>5. V.</td><td>5. B.</td><td>5. C.</td></tr><tr><td>dělán, -no, -na,<br>psán, -no, -na,<br>brán, -no, -na,<br>hřát, hřáto, -ta,</td><td>dělan, -no, -na,<br>pisan, -no, -na,<br>bran, -no, -na,</td><td>делан, -но, -на,<br>писан, -но, -на,<br>бран, -но, -на,<br>гријан, -но, -на,</td><td>дěланъ, -но, -а,<br>писанъ, -но, -а,<br>бранъ, -но, -на,</td></tr><tr><td>6. T.</td><td>6. V.</td><td>6. B.</td><td>6. C.</td></tr><tr><td>bojován, -no, -a,<br>kupován, -o, -a,</td><td>bojevan, -o, -a,<br>kupovan, -o, -a,</td><td>војеван, -но, -а,<br>купован, -о, -а,</td><td>воюванъ, -о, -а,<br>купуванъ, -но, -на.</td></tr></tbody></table>

182

Прошедшее время (совершенного вида).

Д. С.

Пřданивцы шейек нефрацлавною крема.

Ожиржаство ӑ.

ІБ. ДИНАСТВЕНО ЧИСЛО.

ПАЕТОХЪ, ПАЕТЕ, ПАЕТЕ,
ВЕДОХЪ, ВЕДЕ, ВЕДЕ,
НЕСОХЪ, НЕСЕ, НЕСЕ,
ВЕЗОХЪ, ВЕЗЕ, ВЕЗЕ,
ТЕПОХЪ, ТЕПЕ, ТЕПЕ,
ГРЕБОХЪ, ГРЕВЕ, ГРЕВЕ,
ПАКВОХЪ, ПАКВЕ, ПАКВЕ,
ПЕКОХЪ, ПЕЧЕ, ПЕЧЕ,
МОГОХЪ, МОЖЕ, МОЖЕ,
ПАХЪ, ПА, ПА,
АХЪ, АХ, АХ,
БИХЪ, БИ, БИ,
ЗНАХЪ, ЗНА, ЗНА,
ПАОУХЪ, ПАОУ, ПАОУ,
КРАХЪ, КРАГ, КРАГ,
МРОХЪ, МРЕ, МРЕ, ОУМРЪ, ОУМРЪ, ОУМРЪ,
МАХЪ, МАГ, МАГ,

АКОЙСТВЕНО ЧИСЛО.

ПАЕТОХОВЪ, ПАЕТОСТА, ПАЕТОСТА, -Е,
ВЕДОХОВЪ, ВЕДОСТА, ВЕДОСТА, -Е,
НЕСОХОВЪ, НЕСОСТА, НЕСОСТА, -Е,
ВЕЗОХОВЪ, ВЕЗОСТА, ВЕЗОСТА, -Е,
ТЕПОХОВЪ, ТЕПОСТА, ТЕПОСТА, -Е,
ГРЕКОХОВЪ, ГРЕКОСТА, ГРЕКОСТА, -Е,
ПАКВОХОВЪ, ПАКВОСТА, ПАКВОСТА, -Е,
ПЕКОХОВЪ, ПЕКОСТА, ПЕКОСТА, -Е,
МОГОХОВЪ, МОГОСТА, МОГОСТА, -Е,
ПАХОВЪ, ПАСТА, ПАСТА, -Е,
АХЪОХОВЪ, АЖОСТА, АЖОСТА, -Е,
БИХОВЪ, БИСТА, БИСТА, -Е,
ЗНАХОВЪ, ЗНАСТА, ЗНАСТА, -Е,
ПАОУХОВЪ, ПАОУСТА, ПАОУСТА, -Е,
КРАХОВЪ, КРАЗОСТА, КРАЗОСТА, -Е,
МРОХОВЪ, МРОСТА, МРОСТА, -Е,
ОУМРЪОХОВЪ, ОУМРЪОСТА, ОУМРЪОСТЕ, -Е,
МАХОВЪ, МАКСТА, МАКСТА, -Е,

МНОЖЕСТВЕНО ЧИСЛО.

ПАЕТОХОМЪ, ПАЕТОСТЕ, ПАЕТОША,
ВЕДОХОМЪ, ВЕДОСТЕ, ВЕДОША,

Л. С.

Minyłosć krótką, aorist.

Rjadownja prěnja.

Jednotna ličba.

splećech, spleće, spleće,
dowjedźech, dowjedźe, dowjedźe,
přinjeseh, přinjese, přinjese,
dowjezech, dowjeze, dowjeze,
(ćepich, ćepi, ćepi),
(zahrjebach, zahrjeba, zahrjeba),
wuplěch, wuplě, wuplě,
wupječech, wupječe, wupječe,
(přemoch, přemo, přemo),
zapnych, zapny, zapny,
wudu(ny)ch, wudu(ny), wudu(ny),
zabich, zabi, zabi,
póznach, pozna, pozna,
(připłuwach, připłuwa, připłuwa),
přikrych, přikry, přikry,
wumrěch, wumrě, wumrě,
mjelech, mjele, mjele,

Dwojotna ličba.

splećechmój, splećeštaj, tej, splećeštaj, tej,
dowjedźechmój, wjedźěštaj, tej, wjedźěštaj, tej,
přinjesechmój, přinjeseštaj, tej, njeseštaj, tej,
dowjezechmój, dowjezeštaj, tej, wjezeštaj, tej,
ćepichmój, ćepištaj, tej, ćepištaj, tej,
zahrjebachmój, zahrjebaštaj, tej, —,
wuplěchmój, wuplěštaj, tej, wuplěštaj, tej,
wupječechmój, -ečeštaj, -tej, -ečeštaj, tej,
pjachmój, pještaj, pještaj,
zapnychmój, zapnyštaj, tej, zapnyštaj, tej,
wudu(ny)chmój, wudu(ny)štaj, tej, —,
zabichmój, zabištaj, tej, zabištaj, tej,
poznachmój, poznaštaj, tej, poznaštaj, tej,
(připłuwachmój, připłuwaštaj, tej, —,
přikrychmój, přikryštaj, tej, přikryštaj, tej,
wumrěchmój, wumrěštaj, tej, wumrěštaj, tej,
mjelechmój, mjeleštaj, tej, mjeleštaj, tej,

Mnohotna ličba.

splećechmy, splečechte, splećechu,
wjedźechmy, wjedźešće, wjedźechu,

184

Д. С.

НЕСОХОМЪ, НЕСОСТЕ, НЕСОША,
БЕЗОХОМЪ, БЕЗОСТЕ, БЕЗОША,
ТЕПОХОМЪ, ТЕПОСТЕ, ТЕПОША,
ГРЕБОХОМЪ, ГРЕБОСТЕ, ГРЕКОША,
ПАКВОХОМЪ, ПАКВОСТЕ, ПАКВОША,
ПЕКОХОМЪ, ПЕКОСТЕ, ПЕКОША,
МОГОХОМЪ, МОГОСТЕ, МОГОША,
ПАХОМЪ, ПАСТЕ, ПАША,
АБХОМЪ, АБСТЕ, АБША,
БИХОМЪ, БИСТЕ, БИША,
ЗНАХОМЪ, ЗНАСТЕ, ЗНАША,
ПАУХОМЪ, ПАСУСТЕ, ПАСУША,
КРВИХОМЪ, КРВИСТЕ, КРВИША,
МРОХОМЪ, МРОСТЕ, МРОША,
ОУМРТХОМЪ, ОУМРТСТЕ, ОУМРТША,
МАКХОМЪ, МАКСТЕ, МАКША,

Ожиржества Ё. Г. Д. Ё. Ѕ.

ІБДИНАСТВЕННО ЧИСЛА.

Б. ДВИГОХЪ, ДВИЖЕ, ДВИЖЕ,

Г. ОУМКХЪ, ОУМК, ОУМК,
БИДКХЪ, БИДК, БИДК,

Д. ХВАЛИХЪ, ХВАЛИ, ХВАЛИ,

Е. ДКЛАХЪ, ДКЛА, ДКЛА,
ПИСАХЪ, ПИСА, ПИСА; ПЫСА, ПЫСА,
БРАХЪ, БРА, БРА,
ГРКПАХЪ, ГРКПА, ГРКПА,

Ш, ВОЕВАХЪ, ВОЕВА, ВОЕВА,
КОУПОВАХЪ, КОУПОВА, КОУПОВА,

АВОЙСТВЕННО ЧИСЛА.

Б. ДВИГОХОВК, ДВИГОСТА, ДВИГОСТА, -Е,

Г. ОУМКХОВК, ОУМКСТА, ОУМКСТА, -Е,
ВИДКХОВК, ВИДКСТА, ВИДКСТА, -Е,

Д. ХВАЛИХОВК, ХВАЛИСТА, ХВАЛИСТА, -Е,

Е. ДКЛАХОВК, ДКЛАСТА, ДКЛАСТА, -Е,
ПИСАХОВК, ПИСАСТА, ПИСАСТА, -Е,
БРАХОВК, БРАСТА, БРАСТА, -Е,
ГРКПАХОВК, ГРКПАСТА, ГРКПАСТА, -Е,

Ш. ВОЕВАХОВК, ВОЕВАСТА, ВОЕВАСТА, -Е,
КОУПОВАХОВК, КОУПОВАСТА, КОУПОВАСТА, -Е,

АНОЖЕСТВЕННО ЧИСЛА.

Б. ДВИГОХОМЪ, ДВИГОСТЕ, ДВИГОША,

Г. ОУМКХОМЪ, ОУМКСТЕ, ОУМКША.

Л. С.

Přinjesechmy, přinjesešće, přinjesechu,
dowjezechmy, dowješeće, dowjezechu,
(ćepichmy, ćepišće, ćepichu),
(zahrjebachmy, zahrjebašće, zahrjebachu),
wuplěchmy, wuplěsće, wuplěchu,
wupječechmy, wupječešće, wupječechu,
{ pjachmy, pješće, pjachu,
zapnychmy, zapnyšće, zapnichu,
(wudu(ny)chmy, wudu(ny)će, wudu(ny)chu,
zabichmy, zabišće, zabichu,
poznachmy, poznašće, poznachu,
připłuwachwy, připłuwašće, připłuwachn,
přikrychmy, přikryšće, přikrychu,
wumrěchmy, wumrěsće, wumrěchu,
mjelechmy, mjelešće, mjelechu,

Rjadownje 2, 3. 4, 5, 6.

Jednotna ličba.

2. zběhnych. zběhny, zběhny,

3.

widżich, widżi, widżi,

4. khwalich, khwali, khwali,

5. zdźěłach, zdźěła. zdźěła.
spisach, spisa, spisa.

nabrach, nabra, nabra.

wohrěch, wohrè, wohrè.

6. wojowach, wojowa, wojowa,
kupowach, kupowa, kupowa.

Dwojotna ličba.

2. zběhnychmój, zběhnyštaj, tej, zběhnyštaj,

3.

widżichmój, widżištaj. ej. widżištaj, tej,

4. khwalichmój, khwalištaj, tej, -ištaj, tej,

5. zdźěłachmój. zdźěłaštaj. tej, -łaštaj. tej,
spisachmój, spisaštaj. tej, spisaštaj. tej,
nabrachmój, nabraštaj. tej, nabraštaj, tej,
wohrěchmój, wohrěštaj. tej, -hrěštaj. tej.

6. wojowachmój, wojowaštaj, tej, -waštaj, tej,
kupowachmój, kupowaštaj, tej, -aštaj, tej,

Mnohotna ličba.

2. zběhnychmy, zběhnyšće, zběhnychu,

3. zrozemichmy, zrozemišće, zrozemichu,

186

Д. С.

БИДЪХОМЪ, БИДЪСТЕ, БИДЪША,
Ă. ХВАЛИХОМЪ, ХВАЛИСТЕ, ХВАЛИША,
Е. ДЪЛАХОМЪ, ДЪЛАСТЕ, ДЪЛАША,
ПИСАХОМЪ, ПИСАСТЕ, ПИСАША,
БРАХОМЪ, БРАСТЕ, БРАША,
ГРЪПАХОМЪ, ГРЪПАСТЕ, ГРЪПАША,
5. БОКВАХОМЪ, БОКВАСТЕ, БОКВАША,
КОУПОВАХОМЪ, КОУПОВАСТЕ, КОУПОВАША,

Л. С.

widżichmy, widżišće, widżichu,

4. khwalichmy, khwališće, khwalichu,

5. zdźěłachmy, zdźěłašće, zdźěłachu,
spisachmy, spisašće, spisachu,
nabrachmy, nabrašće, nabrachu,
wohrěchmy, wohrěšće, wohrěchu,

6. wojowachmy, wojowašće, wojowachu,
kupowachmy, kupowašće, kupowachu,

## Преходящее время.

ПЪДИБЗИВЪШЕК, ПРОТАЖЕНОЕ БЪМА.

ОЖПРЖЖАСТВО Ă.

ІБДИНЯСТВЕНО ЧИСЛО.

ПЛЕТКАХЪ, ПЛЕТКАШЕ, ПЛЕТКАШЕ,
ВЕДАХАХЪ, ВЕДАШАШЕ, ВЕДАШАШЕ,
НЕСТАХЪ, НЕСТАШЕ, НЕСТАШЕ,
ВЕЗТАХЪ, ВЕЗТАШЕ, ВЕЗТАШЕ,
ТЕПАХАХЪ, ТЕПАШЕ, ТЕПАШЕ,
ГРЕБТАХЪ, ГРЕБТАШЕ, ГРЕБТАШЕ,
ПАВКАХЪ, ПАВКАШЕ, ПАВКАШЕ,
ПЕЧААХЪ, ПЕЧААШЕ, ПЕЧААШЕ,
МОЖААХЪ, МОЖААШЕ, МОЖААШЕ,
ПАНТАХЪ, ПАНТАШЕ, ПАНТАШЕ,
АЪМКАХЪ, АЪМКАШЕ, АЪМКАШЕ,
БИТААХЪ, БИТАШЕ, БИТАШЕ,
ЗНАТАХЪ, ЗНАТАШЕ, ЗНАТАШЕ,
ПЛОВКАХЪ, ПЛОВКАШЕ, ПЛОВКАШЕ,
КРЪПАДАХЪ, КРЪПАДАШЕ, КРЪПАДАШЕ,
МРЪПАДАХЪ, МРЪПАШЕ, МРЪПАШЕ,
МЕЛАПАХЪ, МЕЛАПАШЕ, МЕЛАПАШЕ,

ДКОЙСТВЕНО ЧИСЛО.

ПЛЕТКАХОВЪ, ПЛЕТКАШЕТА*), ПЛЕТКАШЕТЕ*),
ВЕДАХАХОВЪ, ВЕДАШЕТА, ВЕДАШЕТЕ,
НЕСТАХОВЪ, НЕСТАШЕТА, НЕСТАШЕТЕ,
ВЕЗТАХОВЪ, ВЕЗТАШЕТА, ВЕЗТАШЕТЕ,
ТЕПАХАХЪ, ТЕПАШЕТА, ТЕПАШЕТЕ,
ГРЕБТАХОВЪ, ГРЕБТАШЕТА, ГРЕБТАШЕТЕ,
ПАВКАХОВЪ, ПАВКАШЕТА, ПАВКАШЕТЕ,
ПЕЧААХОВЪ, ПЕЧААШЕТА, ПЕЧААШЕТЕ,
МОЖААХОВЪ, МОЖААШЕТА, МОЖААШЕТЕ,
*) ПЛЕТКАСТА, ВЕДАСТА II Т. П.

Minyłosć trajaca.

Rjadownja prěnja.

Jednotna ličba.

plećech, plećeše, plećeše,
wjedźech, wjedźeše, wjedźeše,
njesech, njeseše, njeseše,
wjezech, wjezeše, wjezeše,
ćepjech, ćepješe, ćepješe,
(hrjebach, hrjebaše, hrjebaše),
plějach, plěješe, plěješe,
pječach, pječeše, pječeše; pječech, pječich,
možach, možeše, možeše,
pynjach, pnyješe, pnyješe; pnyech, -še, -še,
dujach, duješe, duješe,
bijach, biješe, biješe,
znajach, znaješe, znaješe,
(płowach, płowaste, płowaše),
kryjach, kryješe, kryješe,
mrějach, mrěješe, mrěješe,
mjelech, mjeleše, mjeleše; mjelich,

Dwojotna ličba.

plećechmój, plećěstaj, tej, plećěstaj, tej,
wjedźechmój, wjedźěstaj, tej, wjedźěstaj, tej,
njesechmój, njeseštaj, tej, njeseštaj, tej,
wjezechmój, wjezeštaj, tej, wjezeštaj, tej,
ćepjechmój, ćepještaj, tej, ćepještaj, tej,
(hrjebachmój, hrjebaštaj, tej, hrjebaštaj, tej),
plějachmój, plěještaj, tej, plěještaj, ej,
pječechmój, pječeštaj, ej, pječěštaj, ej,
možachmój, možeštaj, ej, možeštaj, ej,

187

Ср.

видјесмо, видјесте, видјеше,

4. похвалисмо, похвалисте, похвалише,

5. деласмо, деласте, делаше,
писасмо, писасте, писаше,
брасмо, брасте, браше,
грејасмо, грејасте, грејаше,
6. војевасмо, војевасте, војеваше,
куповасмо, куповасте, куповаше,

Б.

видѣхме, видѣхте, видѣхѣ,

4. похвалихме, похвалихте, похвалихѣ,

5, дѣлахме, дѣлахте, дѣлахѣ,
пписахме, писахте, писахѣ,
брахме, брахте, брахѣ,
грѣяхме, грѣяхте, грѣяхѣ,
6, воювахме, воювахте, воювахѣ,
купувахме, купувахте, купувахѣ.

Преходящее время.

Друго пређашње вр(иј)еме,
Вреста прва.

Једнина.

плет(иј)ах, плет(иј)аше, плет(иј)аше,
ведијах, ведијаше, ведијаше,
несијах, несијаше, несијаше,
везијах, везијаше, везијаше,
греб(иј)ах, греб(иј)аше, греб(иј)аше,
пљевљах, пљевљаше, пљевљаше,
пецијах, пецијаше, пецијаше,
могах, могаше, могаше,
пењах, пењаше, пењаше,
(дујах, дујаше, дујаше), дмах,
бијах, бијаше, бијаше,
знадијах, знаћах, знадијаше, знадијаше,
пловљах, пловљаше, пљовљаше,
кријах, кријаше, кријаше,
мрах, мраше, мраше,
мељах, мељаше, мељаше,

Двојина.

Преходяще врѣме.

Спряженіе първо.

Единствено число.

плетѣхъ, плетеше, плетеше,
ведѣхъ, ведеше, ведеше,
несѣхъ, несеше, несеше,
везѣхъ, везеше, везеше,

гребѣхъ, гребеше, гребеше,
(плѣвахъ, плѣваше, плѣваше),
печѣхъ, печахъ, печеше, печеше,
можѣхъ, можеше, можеше,
можахъ, можаше, можаше,
дувахъ, дуваше, дуваше,
біяхъ, біеше, біеше,
знаяхъ, знаяше, знаяше,
плувахъ, плуваше, плуваше,
крыяхъ, крыяше, крыяше,
мрѣхъ, мреше, мреше,
мелѣхъ, мелеше, мелеше.

Двойствено число.

188

Д. С.

пӑнӑховӗ, пӑнӑшета*), пӑнӑшете*),
дӑмӑховӗ, дӑмӑшета, дӑмӑшете,
бинаховӗ, бинашета, бинашете,
знапаховӗ, знапашета, знапашете,
пӑовӑховӗ, пӑовӑшета, пӑовӑшете,
кpӑпӑховӗ, кpӑпӑшета, кpӑпӑшете,
мрӑховӗ, мрӑшета, мрӑшете,
мӗллӑховӗ, мӗллӑшета, мӗллӑшете,
*) пӑнӑста и т. п.

Множествено число.

пӑлӗхӑомъ, пӑлӗхӑшете*), пӑлӗхӑх,
бӗдӑхӑомъ, бӗдӑшете, бӗдӑхӑх,
нӗсӑхӑомъ, нӗсӑшете, нӗсӑхӑх,
бӗзӑхӑомъ, бӗзӑшете, бӗзӑхӑх,
тӗпӑхӑомъ, тӗпӑшете, тӗпӑхӑх,
грекӑхӑомъ, грекӑшете, грекӑхӑх,
пӑхвӑхӑомъ, пӑхвӑшете, пӑхвӑхӑх,
пӗчаахомъ, пӗчаашете, пӗчаахӑх,
мoжаахомъ, можаашете, можаахӑх,
пӑнӑхӑомъ, пӑнӑшете, пӑнӑхӑх,
дӑмӑхӑомъ, дӑмӑшете, дӑмӑхӑх,
бинахӑомъ, бинашете, бинахӑх,
знапахӑомъ, знапашете, знапахӑх,
пӑовӑхӑомъ, пӑовӑшете, пӑовӑхӑх,
кpӑпӑхӑомъ, кpӑпӑшете, кpӑпӑхӑх.
мрӑхӑомъ, мрӑшете, мрӑхӑх,
мӗллӑхӑомъ, мӗллӑшете, мӗллӑхӑх.
*) пӑхвӑшете, бӗдӑшете и т. п.

Ожиржжевство Ё. Г. А. Е. Ш.

ІБДИНСТВЕНО ЧИСЛО.

ё. дигнӑхъ, дигнӑшe, дигнӑшe,
г. оумӑхъ, оумӑшe, оумӑшe,
бидӑхъ, видӑшe, видӑшe,
ӑ. хвалахъ, хвалашe, хвалашe,
ё. дѣлахъ, дѣлашe, дѣлашe,
писаахъ, писаашe, писаашe,
берахъ, берӑшe, берӑшe,
грѣллaхъ, грѣллaшe, грѣллaшe,
ш. боклaхъ, боклaшe, боклaшe,
коуповахъ, коуповашe, коуповашe.

ДКОЙСТВЕНО ЧИСЛО.

ё. дигнӑховӗ, дигнӑшета, дигнӑшете,
г. оумӑховӗ, оумӑшета, оумӑшете,

Л. С.

pnyjachmój, pnyještaj, tej, pnyještaj, tej,
dujachmój, duještaj, ej, duještaj, ej,
bijachmój, biještaj, ej, biještaj, ej,
znajachmój, znaještaj, ej, znaještaj, ej,
(płowachmój, płowaštaj, ej, płowaštaj, ej),
kryjachmój, kryještaj, ej, kryještaj, ej,
mrějachmój, mrěještaj, ej, mrěještaj, ej,
mjelechmój, mjeleštaj, ej, mjeleštaj, ej.

Mnohotna ličba.

plečechmy, plečeše, plečechu,
wjedźechmy, wjedźeše, wjedźechu,
njesechmy, njeseše, njesechu,
wjezechmy, wjezeše, wjezechu,
ćepjechmy, ćepješe, ćepjechu,
(hrjebachmy, hrjebašće, hrjebachu),
plějachmy, plěješe, plějachu,
pječechmy, pječeše, pječechu,
možachmy, možeše, možachu,
pnyjachmy, pnyješe, pnyjachu,
dujachmy, duješće, dujachu,
bijachmy, biješe, bijachu,
znajachmy, znaješe, znajachu,
(пłowachmy, płowašće, пловachu),
kryjachmy, kryješe, kryjachu,
mrějachmy, mrěješe, mrějachu,
mjelechmy, mjeleše, mjelechu.

Rjadownje 2. 3. 4. 5. 6.

Jednotna ličba.

2. (zběhach, zběhaše, zběhaše),

3. widżach, widźeše, widźeše.

4. khwālach, khwaleše, khwaleše,

5. dźělach, dźělaše, dźělaše,
pisah, pisaše, pisaše,
bjerjech, bjerješe, bjerješe,
hrèch, hrèše, hrèše,

6. wojowach, wojowaše, wojowaše,
kupowach, kupowaše, kupowaše,

Dwojotna ličba.

2. zběhachmój, zběhaštaj, ej, zběhaštaj, ej.

3.

189

Ср.

Множина.

плетијасмо, плетијасте, плетијаху,
ведијасмо, ведијасте, ведијаху,
несијасмо, несијасте, несијаху,
везијасмо, везијасте, везијаху,

гребијасмо, гребијасте, гребијаху,
плевљасмо, плевљасте, плевљаху,
пецијасмо, пецијасте, пецијаху,
могасмо, могасте, могаху,
пењасмо, пењасте, пењаху,
дујасмо, дујасте, дујаху,
бијасмо, бијасте, бијаху,
знадијасмо, знадијасте, знадијаху,
пловљасмо, пловљасте, пловљаху,
кријасмо, кријасте, кријаху,
мрасмо, мрасте, мраху,
мељасмо, мељасте, мељаху.

Врсте 2. 3. 4. 5. 6.

Једнина.

2. (дизах, дизаше, дизаше), тоњах, -аше, -е,

3. умијах, умијаше, умијаше,
виђах, видјах, виђаше, виђаше,

4. хваљах, хваљаше, хваљаше,

5. делах, делаше, делаше,
писах, писаше, писаше,
брах, браше, браше,
гријах, гријаше, гријаше,

6. војевах, војеваше, војеваше,
куповах, куповаше, куповаше,

Двојина.

Б.

Множествено число.

плетѣхме, плетѣхте, плетѣх,
ведѣхме, ведѣхте, ведѣх,
несѣхме, несѣхте, несѣх,
везѣхме, везѣхте, везѣх,

гребѣхме, гребѣхте, гребѣх,
(плѣвахме, плѣвахте, плѣвах),
печахме, печахте, печах,
можахме, можахте, можах,

дувахме, дувахте, дувах,
біяхме, біяхте, біях,
знаяхме, знаяхте, знаях,
плувахме, плувахте, плувах,
крыяхме, крыяхте, крыях,
мрѣяхме, мрѣяхте, мрѣях,
мелѣхме, мелѣхте, мелѣх,

Спряжене 2. 3. 4. 5. 6.

Единствено число.

2. дигнѣхъ, дигнеше, дигнеше,

3. умѣехъ, умѣеше, умѣеше,
видѣхъ, видѣше, видѣше,

4. хваляхъ, хвалѣхъ, хваляше, хваляше,

5. дѣлахъ, дѣлаше, дѣлаше,
пишѣхъ, пишеше, пишеше,
берахъ, бераше, бераше,
грѣяхъ, грѣяше, грѣяше,

6. воювахъ, воюваше, воюваше,
купувахъ, купуваше, купуваше,

Двойствено число.

190

А. С.

ВИДĂХĂХОВК, ВИДĂШЕТА, ВИДĂШЕТЕ,
Ă. ХВАЛĂХОВК, ХВАЛĂШЕТА, ХВАЛĂШЕТЕ,

Е. ДĂЛАХОВК, ДĂЛАШЕТА, ДĂЛАШЕТЕ,
ПИСААХОВК, ПИСААШЕТА, ПИСААШЕТЕ,
БЕРĂХОВК, БЕРĂШЕТА, БЕРĂШЕТЕ,
ГРĂЛАХОВК, ГРĂЛАШЕТА, ГРĂЛАШЕТЕ,

5. ВОКВААХОВК, ВОКВААШЕТА, ВОКВААШЕТЕ,
КОУПОВААХОВК, КОУПОВААШЕТА, -ШЕТЕ.

МНОЖЕСТВЕНО ЧИСЛАО.

Б. ДВИГНĂХОМЪ, ДВИГНĂШЕТЕ*), ДВИГНĂХĂХЪ,

Г. ОУМĂХОМЪ, ОУМĂШЕТЕ, ОУМĂХĂХ,
ВИДĂХОМЪ, ВИДĂШЕТЕ, ВИДĂХĂХЪ,

Д. ХВАЛĂХОМЪ, ХВАЛĂШЕТЕ, ХВАЛĂХĂХЪ,

Е. ДВАЛАХОМЪ, ДĂЛААШЕТЕ, ДĂЛААХĂХЪ,
ПИСААХОМЪ, ПИСААШЕТЕ, ПИСААХĂХЪ,
БЕРĂХОМЪ, БЕРĂШЕТЕ, БЕРĂХĂХЪ,
ГРĂЛАХОМЪ, ГРĂЛАШЕТЕ, ГРĂЛАХĂХЪ,

5. ВОКВААХОМЪ, ВОКВААШЕТЕ, ВОКВААХĂХЪ,
КОУПОВААХОМЪ, КОУПОВААШЕТЕ, -ВААХĂХЪ,
*) ДВИГНĂКАСТЕ И Т. П.

Л. С.

WIDZACHMŌJ, WIDZĒŠTAJ, ej, WIDZĒŠTAJ, ej,

4. khwalachmój, khwaleštaj, ej, -eštaj, ej,

5. dźěłachmój, dźěłaštaj, ej, dźěłaštaj, ej,
pisachmój, pisaštaj, ej, pisaštaj, ej,
bjerjechmój, bjerještaj, ej, bjerještaj, ej,
hrěchmój, hrěštaj, ej, hrěštaj, ej,

6. wojowachmój, -waštaj, ej, -waštaj, ej,
kupowachmój, -waštaj, ej, -powaštaj, ej.

Mnohotna ličba.

2. (zběhachmy, zběhašće, zběhachu),

3. widżachmy, widżešće, widżachu,

4. khwalachmy, khwalešće, khwalachu,

5. dźěłachmy, dźěłašće, dźěłachu,
pisachmy, pisašće, pisachu,
bjerjechmy, bjerješće, bjerjechu.
hrěchmy, hrěšće, hrěchu,

В. ЛИЧНЫЯ ОКОНЧАНИЯ ПРИСОЕДИНИЯЮСЯ КЪ КОРНЮ НЕПОСРЕДСТВЕННО, БЕЗЪ СОЕДИНИТЕЛЬНОЙ ГЛАСНОЙ.

ДѣЙСТВИТЕЛЬНАГО ЗАЛОГА, НАСТОЯЩАГО ВРЕМЕНІ
ИЗЪЯВИТЕЛЬНОЕ НАКЛОНЕНІЕ.

ДѣЙСТВЕННАГО ЗАЛОГА.
НАСТОЯШТАГО БРĂ-
МЕНЕ, ПОКĂСТНО ИЗ-
ЛОЖЕНИЕ.

ІБДИНАСТВЕНО
ЧИСЛАО.

КѣМА, КѣСИ, КѣСТА,
ДАМЪ, ДАСИ, ДАСТА,
ИМАМ, ИАСИ, ИАСТА,
КЕСМА, КЕСИ, КЕСТА,

ЕДІЙНАСТВЕННОЕ
ЧПСЛО.

ЗНАЮ, -ЕШЬ, -ЕТЪ, (ВѣСТЬ),
ДАМЪ, ДАШЬ, ДАСТЪ,
БМЪ, БШЬ, БСТЪ,
—, —, есть,

Zakończenia osobowe
łączą się bezpośred-
nio ze źródłosłowem
spójki żadnej wśrodek
nie przybierając.
Strony czynnej, czasu
teraźniejszego, Tryb
oznajmujący.

Liczba pojedyńcza.

WÍEM, WIÉSZ, WIÉ,
DAM, DASZ, DA,
JÉM, JÉSZ, JÉ,
(JESTEM, JESTEŚ)*, JEST,
* JA-M JEST, TY-Ś JEST.

Słowjesa bjez wjazawy
mjez korjeujom a kon-
cowkami wosobinymi.

Aktiv
Přitomnosće
Indikativ.

Jednotna ličba.

WĚM, WĚŚ, WĚ,
DAM, DAŚ, DA,
JĚM, JĚŚ, JĚ,
J)SYM, J)SY, JE, JE,

200

Причастие прошедшаго времени действительного залога.

Д. С.

БЗІБЗ, БЗІБЗШИ,
БЗІЛЗ, -ЛО, -ЛА,
ИМЪБЗ, ИМЪБЗШИ,
ИМЪЛЗ, -ЛО, -ЛА,
ХОТЪБЗ, ХОТЪБЗШИ,
ХОТЪЛЗ, -ЛО, -ЛА,
ШІЛДЗ, ШІЛДЗШИ,
ШІЛЗ, -ЛО, -ЛА,

Р.

БЫВШИ,
БЫЛЪ, -ЛО, -ЛА,
ИМЪВШИ,
ИМЪЛЪ, -ЛО, -ЛА,
ХОТЪВШИ, ХОТЪВЗ,
ХОТЪЛЪ, -ЛО, -ЛА,
ПРИШЕДШИ, ДОГЕДЪ,
ШЁЛЪ, ШЛО, ШЛА,

ІІ.

ByWSZY,
Był, -o, -a,
miawszy,
miał, -o, -a, mieli mn.
chciawszy,
chciał, -o, -a, chcieli m.
szed(ł)szy,
szedł, szło, szła,

Л. С.

ByWSHI,
Był, -o, -a,
měwši,
měł, -o, -a,
no)chcywši,
chcył, -o, -a,
přišědši, šowši,
šoł, šło, šła,
zajšoł, -šło, -a,

Причастие прошедшаго времени страдательного залога.

БЗІТЗ, -О, -А, ЗАБЗ-
БЕНЗ,
ХОТЪНЗ, -О, -А,

БЫТЪ, -О, -А,
НАЙДЕНЪ, -ЕНО, -ЕНА,
НАЙДЕНЪ,

Byty, -e, -a,
miany, -e, -a,
chciany, -e, -a,

-Byty, -e, -a,
měny, -e, -a,
chcyty, -e, -a,

ПРЪДИБЗІВЗШЕК НЕПРЪДПЛАНОЕ БРЪКМА.

ІБДИНАСТВЕНО ЧИСЛО.

БЗІХЗ, БЗІ(СТА, БЗІ(СТА,
ИМЪХЗ, ИМЪ, ИМЪ,
ХОТЪХЗ, ХОТЪ, ХОТЪ,
ИДОХЗ, ИДЕ, ИДЕ,

ДКОЙСТВЕНО ЧИСЛО.

БЗІХОВЪ, БЗІСТА, БЗІСТА, -Е,
ИМЪХОВЪ, ИМЪСТА, ИМЪСТА, -Е,
ХОТЪХОВЪ, ХОТЪСТА, ХОТЪСТА, -Е,
ИДОХОВЪ, ИДОСТА, ИДОСТА, -Е,

МНОЖЕСТВЕНО ЧИСЛО.

БЗІХОМЪ, БЗІСТЕ, БЗІША,
ХОТЪХОМЪ, ХОТЪСТЕ, ХОТЪША,
ИМЪХОМЪ, ИМЪСТЕ, ИМЪША,
ИДОХОМЪ, ИДОСТЕ, ИДОША,

Минősć krótka.

Jednotna ličba.

bych, by, by,
změch, změ, změ,
zachcych, zachcy, zachcy,
přińdźěch, přińdźě, přińdźě.

Dwojotna ličba.

bychmój, byštaj, ej, byštaj, ej,
změchmój, změštaj, ej, změštaj, ej,
zachcychmój, zachcyštaj, ej, zachcyštaj, ej,
přińdźěchmój, přińdźěštaj, ej, přindźechu,

Mnohotna ličba.

bychmy, byšće, bychu,
změchmy, změšće, změchu,
zachcychmy, zachcyšće, zachcychu,
přińdźěchmy, přińdźěšće, přindźechu,

Преходящее время.

ПРЪДИБЗІВЗШЕК ПРОТАЖЕНОЕ БРЪКМА.

ІБДИНАСТВЕНО ЧИСЛО.

БЗАХЪ, БЗАШЕ, БЗАШЕ; БЗАХЪ, БЗ, БЗ,
ИМЪАХЪ, ИМЪАШЕ, ИМЪАШЕ,

Минyłosć trajaca.

Jednotna ličba.

běch, běše, běše; běch, bě, bě,
mějach, měješe, měješe,

213

Глава VIII.

НАРЂЧИЕ.

<table><thead><tr><th>Ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>В.</th></tr><tr><th>Příslovky místa.</th><th>Krajevni prislovi.</th><th>Наречице мјеста.</th><th>Мѣстни нарѣчія.</th></tr></thead><tbody><tr><td>kde, kdež,<br>někde, kdesi,<br>kdekoli(v,<br>leda(s)kde,</td><td>kde,<br>gde(a),kdej,-é,kje,kjer<br>nekde, někje, nekde(j),<br>gde god, kjer kolj, kjer<br>bodi, kjer si bodi, kjer<br>koli, kjer si bodi,</td><td>где, г)ђе, гдје, гди<br>негђе, негдје, негди,<br>игдје, игди,<br>гд(ј)год, ма где<br>којекуда, којекуде,<br>гдједје,</td><td>гдѣ, дѣ, кадѣ, кѣдѣ, дѣто<br>нѣгдѣ, нѣкѣдѣси,<br>нейдѣ,</td></tr><tr><td>jinde, někde jinde,<br>na jiném místě,</td><td>indje, drugde, drugdi,<br>drugej, druge,<br>kje drugej,</td><td>другђе, другди, инђе,<br>другде, на другоме<br>мјесту, негђе другђе,</td><td>гдѣ да е,<br>гдѣ да е,</td></tr><tr><td>nikde, nikdež,</td><td>nikde, nikje, nikjer<br>nigder, nikir,</td><td>нигђе, нигдје, нигди<br>нигде,</td><td>друга-гдѣ,<br>на друго мѣсто,<br>никадѣ, нигдѣ,<br>нийдѣ, никъде,</td></tr><tr><td>kam, kamž,<br>někam, kamsi,<br>kamkoli(v,<br>leda(s)kam,<br>jinam,<br>někam jinam,<br>nikam,</td><td>kamo, kam,<br>kamor,<br>nekam,<br>kamogod, kamorkolj,<br>kamor si bodi,<br>inam(o, drugam(o,<br>nikam, nikamor,</td><td>камо, куда, куд,<br>некамо, некуда,<br>кудагој, -дагод, макуд,<br>камогод, куда му драго,<br>инам(о, другам(о<br>на друго место,<br>никамо,</td><td>кѣдѣ, на кѣдѣ,<br>дѣто, кадѣ, кѣдѣто,<br>гдѣ да е<br>друга дѣ<br>нигдѣ,</td></tr><tr><td>kady, kudy, kadyž,<br>kudyž,<br>někady, někudy,<br>kadysi, kudysi,<br>kadykoliv, kudykoliv,<br>leda(s)kady,</td><td>kôd, kôdi, kôder,<br>kodar,<br>nekôd, nekôdik,<br>koderkoli,</td><td>куда, куде, куд,<br>некуд(а,<br>кудагој, кудагод,<br>кудгод,</td><td>кѣдѣ<br>гдѣ да е<br>друга-дѣ<br>отъ друга дѣ</td></tr><tr><td>jinady, jinudy<br>někady jinady<br>nikady, nikudy,</td><td>inôd, indôd, inuda,<br>drugot, drugôd<br>nikod, nikud(a,<br>nikoder</td><td>инуд, друкуд(а,<br>на другом мјесту,*<br>ђе инђе (у Боци).<br>никуд(а,<br>* некуда</td><td>друга-дѣ<br>отъ друга дѣ<br>никѣдѣ,</td></tr></tbody></table>

214

Д. С.

P.

II.

Л. С.

ОТЪКЖДЪ, ОТЪКЖДОУ
ОТЪКЖДОУЖЕ,
ОТЪКЖДОУ, -ЖДЪ,
ОТЪКЖДЪ ЛИБО

ОТЪ ИНЖДОУ, ОТЪ
ИНЖДЪ, ОТЪ ИНЖДА,
ОТЪ ИНОУДА,
ОТЪ КОУДОУ ИНОУДОУ
НИОТЪКОУДАЖЕ, НИ-
ОТЪКОУДОУЖЕ
ДО ИДЕЖЕ, ДО КЖДЪ
ДОНАДЪЖЕ, ДОГДЕ,
САДЕ, САДЪ, ЗАДЕ, ЗДЕ
ОКАДЕ, СЕ ЗАДЪ, ЗАДЪ

САМО, СЪМО, ОСАМО
СЖДЪ, СОУДЪ, СЖДА,
-АОУ, ОВЖДОУ, ОВЖДЪ,
ОТЪСЖДОУ, -СОУДЪ,
ОТЪСНОДА, -АОУ, -АДЪ,
ОТЪСОУДА, ОТЪЗДЕ
ДОСЕАЪ, ДОСЕЛИ,
ДОСАДЪ
ТОУ, ТОУТО, ТОУЙЖДЕ,
ТОУКА,
ТАМО, ПОТАМО
ТЖДЪ, ТОУДЪ, ТЖДА
ТЖДОУ
ОТЪТЖДОУ, -ТЖДА,
-ТЖДА, -ТОУ,
АТОУО
ОНЪЗДЕ, -(Ъ)ЛЪ, -ОУДЕ,
-ДЕЗИ, ОНДИ, -Е, ОНОЛЪ,

ОНАМО
ОНЪДЪ, -АОУ, -АД
ОТЪ ОНЪДЪ, -АОУ
ОТЪОНОУДА, -ОЛЪ
ДООНЪЗДЕ
БАСАДЕ, БАЗДЪ, БАЗДЕ
БАСЕЖДЕ, БАСАЖДЕ, -ЖДА,
БАСЖДЪ-АОУ, БСЮДЪ
БАСПЛО, БАСЪМО

ОТКУДА, ОТКУДАЖЕ,
ОТЪ КУДАТО
ОТЪ КУДА НИ ЕСТЬ, ОТЪ
КУДА БЫ ТО НИ БЫЛО
СЪ ДРУГАГО МЪСТА,
СЪ ДРУГОЙ СТОРОНЫ
НИ ОТКУДА, НИ СЪ КА-
КОЙ СТОРОНЫ
ДО КАКИХЪ ПОРЪ, ПОКУ-
КУДА НИ ЕСТЬ ДОВА,
ЗДЪСЬ, ВОТЪ ТУТЪ

СЮДА, СЮДЫ,
СЮДА, СИМЪ ПУТЕМЪ
ТУДА И СЮДА

ОТСЮДА, ОТСЮДУ
ОТСЕЛЪ, ОТСЮДОВА,
ДО СИХЪ ПОРЪ
ДОСЕЛЪ,
ТУТЪ, ТУТЪ ЖЕ,
ТУДА, ТАМЪ
ТУДА, ТЕМЪ ПУТЕМЪ,
ОТЪ ТУДА, ОТТЪДУ
ДО ТЕХЪ ПОРЪ, ПОТЪДОВА
ТАМЪ

ТУДА, ВЪ ТО МЪСТО
ТУДА, ВОНЪ ТУДА
ОТЪ ТУДА, ОТЪ ТУДОВА

ТУДА
ВЕЗДЪ, ВСЮДУ,
БАСАКОМЪДЪ,

ZKąd, ZKądże

SKądś, SKądsíś

SKądkolwiek, bylezkąd

Z inąd

ni zkład

dokąd, dokądże

dokądkolwiek

TUTAJ, TU,

TUTAJ, TU, SAM
TĘDY, TĘDY I OWĘDY,

ODTąd, ZTąd

DOTąd

TU

TAM, OWDZE, TĘDY
TĘDY, OWĘDY.

Z Tąd

Z TAM Tąd, ZOWĄD

DOTąd

TAM

TAMTĘDY

Z TAMTĄD

WSZEDZE, WSZĘDY,

ZWOTKAL, ZWOTKEL

ZWOTKELIŻKULI,

WOT DRUHDŻE

WOT NĚHDŻE DRUHDŻE
WOT NIHDŻE, Z NIHDŻE

DONIŻ(relat)do KAJKEHO

DONIŻKULI ČASU

TUDY, JOW

JOWLE

SEM, HEW (PROVIN.)

SEM A TAM

WOT TUDY, (WOTSAL),
WOTJOW

TU

TAM, TAMHLEJ

TUDY

WOT TUDY

DOTAL

TAM

TAMHLE

WOT TAM, ZTAM

(WSEHDŻE)

WŠUDŻE(N, WŠUDŻOM,

WŠUHDŻE, WŠUDY,

NA WŠE STRONY

217

<table><thead><tr><th>Ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>Б.</th></tr></thead><tbody><tr><td>všudy</td><td>odvsud,<br>vsakod, od vsakod</td><td>од свакуда,<br>ода свуда, од свакле,<br>с обе стране</td><td>отъ фретъ</td></tr><tr><td>odevšad, ze všech<br>stran, z obou stran,<br>dole</td><td>obojód скофлоу,<br>dole, spod(i,<br>spodaj, spodej, izpod</td><td>доље, доли, доле,<br>у низи, на ниже</td><td>долѣ, долу<br>подолу,<br>долу, на долу</td></tr><tr><td>dolů</td><td>navdol, navzdol, dol<br>doli,</td><td>доље, надолину,<br>низдоли, низ(а, низбрдо</td><td>отъ долу,</td></tr><tr><td>zdola, ze spoda<br>dolem,</td><td>zdol(aj, zdolej, od spo-<br>di, od zdolej</td><td>испод, одоздо</td><td>отъ доло, отъ долѣ</td></tr><tr><td>nahoře<br>vzhůru, nahoru</td><td>gori, zgoraj, zgorej,<br>gor, kviško, kvišku</td><td>горе, навнше, горje,<br>гори, горе,</td><td>горѣ<br>горѣ, на горѣ,<br>отъ горѣ</td></tr><tr><td>shůry, shora, horem,</td><td>od zgoraj, od zgorej<br>od zgor, ozgor,</td><td>одозго,</td><td>по вънъ, вънъ<br>отъ вънъ,</td></tr><tr><td>venku</td><td>zunaj, -ej, vnej, vani,<br>vunê, vnê, vunaj, vuni,</td><td>на пољу, изван, ван,<br>ван</td><td>вънъ, на вънъ,<br>на вънка,</td></tr><tr><td>ven<br>pryč</td><td>ven, vun, von<br>preč</td><td>на поље,</td><td>вѣтрѣ</td></tr><tr><td>vnitř, uvnitř</td><td>nôtri, notrej, vnutra</td><td>унутра, унутар,<br>изнутра</td><td>на вѣтрѣ, вѣтрѣ,<br>отъ вънтрѣ, отвнѣтрѣ</td></tr><tr><td>dovnitř<br>zevnitř, zvňitřku</td><td>noter, not<br>znotraj, znotri, iz nôtra,<br>od znotraj, znotrej</td><td>унутра</td><td>изван(ка, с поља</td></tr><tr><td>ze vně, z venku</td><td>od zunaj, od zunej<br>iz vuna,</td><td>изван(ка, с поља</td><td>на предъ, прѣди,<br>на напрѣдъ</td></tr><tr><td>napřed(u<br>napřed, dopředu</td><td>prêdi, predej<br>naprej, napre, napred</td><td>напр(и)ед, на прво<br>напријед, напред,<br>спријед, спред,</td><td>задъ,<br>назадъ,</td></tr><tr><td>spředu, ze předu</td><td>spred, izpred, spredej</td><td>сприд</td><td>изъзадъ, отъ задъ</td></tr><tr><td>od předu</td><td>od prej, od sprêda</td><td>остраг(у, озад(а,<br>натраг, назад(а,<br>у натраг(е, натраг</td><td>всрѣдъ, посрѣдъ,<br>стреде, напрѣдъ,</td></tr><tr><td>vzadu</td><td>zadi, zadej</td><td>среди, насред, усред,<br>посред, на сриједу, на</td><td>на десно, на право,<br>на лѣво</td></tr><tr><td>na zad, do zadu, v tyl,<br>nazpět</td><td>nazaj, zad, nazad,</td><td>сриједи,<br>десно, на десно<br>на лиjeо, на љево,<br>на сусрет, на против</td><td>на предъ, на срѣша,<br>около, околоврѣсъ</td></tr><tr><td>ze zadu, od zadu</td><td>odzad(i, odzaja</td><td>око,</td><td>на около, около,</td></tr><tr><td>uprostřed, středem</td><td>v)srêdi, posrêd(ej</td><td>близу</td><td>близо, близу,</td></tr><tr><td>doprostřed,</td><td>na sredo, na sredi</td><td>из близа,</td><td>близко</td></tr><tr><td>na pravo<br>na levo</td><td>na desno,<br>na levo,</td><td></td><td></td></tr><tr><td>na vstříc, naproti,<br>kolem (do kola</td><td>nasproti, nasprot,<br>okol(i, okolo</td><td></td><td></td></tr><tr><td>vůkol, okolo</td><td>okrog</td><td></td><td></td></tr><tr><td>blízko</td><td>blizo, blizu</td><td></td><td></td></tr><tr><td>z blízka</td><td>iz bliza</td><td></td><td></td></tr></tbody></table>

218

Д. С.

ДАЛЕКО, ДАЛЕЧЕ

ИЗДАЛЕЧА, ОТЪ ДАЛЕЧЕ,
ДОМА
ДОМОВИ, ДОМОВА

Р.

далёко, далéче

изъ далекá, изъ дали
дóма
домой,

П.

daleko, dalece

z daleka,
w domu,
do domu

Л. С.

daloko

z)nazdala, zdaloka
domach, doma
(w dom), domoj

Нарѣчия времени.

Нарѣчия връмене.

КАБ, ИГДА, ИГА, ИЕГБІ,
КЪГДА, КЪДА, КЪГА,
КОГБІ, -ГДА, КОЛИ, -АБ,
НЪКЪГДА, НЪГДА, НЪК-
КОГДА, НЪКОЛИ, ИНОГДА,

КАДА КОЛИ
ИНЪГДОЛЯ,

ИНЪГДА, ИНОГДА,
ВЪ АРОУГБІ, АРОУГЪДА,
АРОУГОЙШТИ, -ГОЙЦИ,
НИКЪГДА, НИКОЛИ,
НИКОГДА, НИКОГА, -ГБІ,
ДОКОЛИ, ПОКОЛИ, ДОКО-
ДАБ, ДОНКАБЖЕ, ДОНДЕЖЕ,
ДОНДЕЖЕ, ДОНБДЕЖЕ,
ОТЪИКАБ(ЖЕ, -ЛИ(ЖЕ,
ОТЪКОЛАБ, ОТЪКОЛИБ,
САДИ, СЕКА, САБА, САББІ,
СЕГА, СЕГБІ, СЕГАЗИ,
СЕБА, СЛАБ, СЕЛИ, СЕЙЦИ,
СЕКРАТЪ, НЪИНБ, -НПБ,
ТОПЪБО, ТЕПЕРБО,

ТОПЕРБ, НЪИНБ ТОПЕРББ,
ОТЪ СЕБА, ОТЪ СЕЛИ, ОТЪ
СЕЛА, ОТЪ СЕЛА, ОТЪ СЕЛОУ
ОТЪ НЪИНБ, ОТЪ ДАНБАСА
АОСЕЛБ, -ЕАИ, -ДОНЪИНБ,
-НЪИНП, АОСЕЛБА, -СЛАБ,
АОСЕГО, -СЕЛЕ, АОСЛЕ,
АОСЛЕЙ, ДОДАНБАСА

Нарѣчия времени.

КЪНИЕГДА, ИГА, ИАИ,
КОГДА, КОЛИ,
НЪКОГДА, КОГДА НИБУДЬ,
ПО ВРЕМЕНЯМЪ,
ПОРЮИО, ИНОГДА,
КОГДА ЛИБО, КОГДА БЫ
ТО НИ БЫЛО,
ПО ВРЕМЕНЯМЪ,
ИНОЙ РАЗЪ, ВЪ ДРУГОЕ
ВРЕМЯ, ИНОГДА
АРОУГОЙЖДЕ, -ГЪИЙЖДЕ,
НИКОГДА,
НИКОЛИЖЕ, НИКОГДАЖЕ,
ПОКА, ПОКУДА,
(ДОКОЛЬ, ДОКОЛЬБ),
КАКЪ ДОЛГО? ДОЛГО ЛИ?
СЪ ТЕХЪ ПОРЪ КАКЪ

НЫНБ, НЫНЧЕ,
ТЕПЕРЬ
ТОЛЬКО ЧТО
-НЪЧОУ, -НПЧОУ, -НЕЧЕ,
ЛИШЬ, ТОЛЬКО ЧТО.

ТЕПЕРЬ ТОЛЬКО,
ЛИШЬ ТОЛЬКО,
СЪ СИХЪ ПОРЪ, ОТЪ СЕ-
ЛБ, СЪ СЕГОДНЯВНЯН-
ГО ДНЯ,
ДО СИХЪ ПОРЪ, ДО НЫ-
НБ, (ДОСЕЛБ, ДОСЕЛЬ)
ДО СЕГО ЧАСУ,

Przysłówki czasu.

gdy, kiedy?

niegdy, kiedyś, nie-
kiedy, przed tym, cza-
sami, pod czas
gdykolwiek, kiedykol-
wiek, kiedybadź,
kiedyniekiedy.
kiedy indziej, kiedyin-
niekiedy, dy,
АРОУГБІЖДБІ,
nigdy,
НИГДАЛИЖЕ,
dopóki, dopókąd,
dokąd.
dopókiż?
odkład, od czasu jak

teraz, dziś, dzisiaj,
obecnie,
tylko co

dopiero, dopiero co,

tylko co

od tąd, od dzisiaj,
od dzisiajszego dnia,
od tego czasu,
aż do tad, do tych
czas, póty, dopóty,

Přisłowjesniki času.

h)dy, (hdyž relativ)

ně(h)dy, druhdy,

hdyžkuli, něhdyžkuli,
hdyžlèm
(hindy), hewak,
druhi króć

ni(h)dy, žeъje,
doniž, dóniž,
dokal, dojž.
(dokalž, dokelž),
z toho času, hač

nětk. nětko,
runje, runje hakle,
haklej, hakle,

potom, hakhlej

wot nětk,
wot dźensa

do nětka,
hač njetk do teho časa

220

<table><thead><tr><th>Д.С.</th><th>Р.</th><th>ІІ.</th><th>Л. С.</th></tr></thead><tbody><tr><td>секратъ</td><td>на этотъ разъ, сей разъ</td><td>na ten raz, wtedy,</td><td>tón króć</td></tr><tr><td>тъгда, тогда, тойци,</td><td>тогда</td><td>тогда, -ла, -лоу, тъг-</td><td>te(h)dy, tydy,</td></tr><tr><td>кътогда, тъда, тъде,</td><td>тъди, тъгъи, тогида,</td><td>тą razą, tym razem,</td><td>даже, тогдąi,</td></tr><tr><td>тократъ, тогды,</td><td>тотъ разъ, въ то врѣмя</td><td>od tąd, od tego czasu</td><td></td></tr><tr><td>отътъгъда, -тогда,</td><td>съ тѣхъ поръ, съ тогó</td><td></td><td></td></tr><tr><td>-той, -тойи, сътого</td><td>врѣмени, оттѣлѣ</td><td></td><td></td></tr><tr><td>дотошъ, -тоди, -тода,</td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>дотле, дотлѣзи,</td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>потола, дотолика,</td><td>до тѣхъ поръ,</td><td>dotąd, dopóty,</td><td>potom, małopotom,</td></tr><tr><td>потомъ,</td><td>потомъ, затѣмъ,</td><td>po tém, za tym,</td><td></td></tr><tr><td>посиха</td><td>послѣ сего</td><td>po tym</td><td></td></tr><tr><td>посемъ, посѣ, напо-<br>сѣ, посѣди, посѣдѣ</td><td>послѣ, посѣдого,<br>наконецъ,</td><td>nakoniec,<br>na ostatek,</td><td>nato<br>naposled, posledy,</td></tr><tr><td>напосѣдъ, посѣднѣ</td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>междоутѣма</td><td>при томъ,</td><td>przy tym, przy tém</td><td>při tom,</td></tr><tr><td>междусима</td><td>между тѣмъ,</td><td>podczas gdy, pod ten</td><td>tu khwilu,</td></tr><tr><td></td><td>въ томъ,</td><td>czas, w tém, tym cza-</td><td>mjez tym,</td></tr><tr><td>онъда, онъдай, овъ-<br>гда, овогда, давѣ, -еча</td><td>тогда, намѣдни,</td><td>sem,</td><td>wóndy</td></tr><tr><td>инъгдой, иногдой,</td><td>недавно, сейчасъ,</td><td>onegdaj, onegda,</td><td>wóndano,</td></tr><tr><td>авиек, сейци, тойци,</td><td>тотчасъ, вдругъ</td><td>onegdy,</td><td>h)nydom,</td></tr><tr><td>вътъчасъ, отъавиек,</td><td>немедленно, ровно</td><td>zaraz, wnet, od razu,</td><td>na měscy,</td></tr><tr><td>тойбек, тойтако,</td><td>запаты, кънезапаты</td><td>na tych miast, zarazem,</td><td></td></tr><tr><td>брэзо, къ брэзѣ, къ<br>малѣ, непомънозѣ</td><td>скоро, не за дюлго,</td><td>prědko, wkrótce,</td><td>borzy, skoro,</td></tr><tr><td>скорѣ, къскорѣ, скоро</td><td>не помнозѣхъ давѣхъ</td><td>nie za długo,</td><td></td></tr><tr><td>къкратъцѣ,</td><td></td><td>wraz, niebawem,</td><td></td></tr><tr><td>пакъи, пакъ, опаты,</td><td>снóва, опять,</td><td>znowu, znów.</td><td>znowa, na nowo,</td></tr><tr><td>заса, напаты, двой-<br>чано, къторой</td><td>повторительно, въ<br>другой разъ.</td><td>kilkakrótnie,</td><td>pak zaso znowo</td></tr><tr><td>кеште, паште, оште,</td><td>ещё, вторично,</td><td>zasię, zaś, powtóre</td><td>znoweho, znowa</td></tr><tr><td>кдинако, кдиначе,</td><td>иначе, къ семоу</td><td>jeszcze</td><td>hišćen, hišće,</td></tr><tr><td>неоу, нею, неоума, -ъи,</td><td>ещё не,</td><td>jeszcze nie</td><td>hišće nje,</td></tr><tr><td>оу, оуже, юже, юре,</td><td>ещё разъ,</td><td>jeszcze raz</td><td>hižo, juž(o, hižom,</td></tr><tr><td>оужене, юженекъто-<br>моу, не кеште,</td><td>уже, ужъ, ещё,</td><td>już</td><td>nicwjacy, njewjacy,</td></tr><tr><td>давѣ, давано, издава-<br>на, отъдавна, тократъ</td><td>больше не, не болѣе,</td><td>nie więcej</td><td>njedale wjacy,</td></tr><tr><td>прѣдъ малѣмъ, прѣдъ</td><td>давно, пъздавна, за<br>дюлго, давнымъ давно</td><td>dawno, od dawna</td><td>dawno,</td></tr><tr><td>сима малъи, секратъ(и</td><td>даве, давеча,</td><td>zdawna, -wien dawna,</td><td>'z dawna</td></tr><tr><td></td><td>недавно</td><td>niedawno,</td><td>wonda(w)no, njedawno,<br>mało prjedy,</td></tr></tbody></table>

222

<table><thead><tr><th>Д. С.</th><th>Р.</th><th>П.</th><th>Л. С.</th></tr></thead><tbody><tr><td>АРЕВАН, АРЕВАЛ, ОТЪ АРЕВАН, ПРЪЖДЕ, ПРЪЖЕ, ПРЪЖА, ПО ПРЪЖДЕ, ИСПРЪДЪ, ПРЪДИ, ПРЪДЪ,</td><td>прежде, первъе, спервá, съ начáла, прежде чъмъ, прѣ, прабѣкъ, попрѣ-</td><td>najprzód, wprzód<br>pierwiój, zanim жде,</td><td>prjedy,<br>prjedy hač</td></tr><tr><td>РАНО ПОЗДАК, ПОЗДО, ПОЗДАКъ, ДОПСЗАДЪ</td><td>рано, заранѣе, заблаждно говрéменно</td><td>wcześnie poźno</td><td>časnje, z časom, zahi, -e pozdźe</td></tr><tr><td>БЪ НАЧАЛЪ, ИСКОНИ, ОТЪ ИСКОНИ, ОТЪ КОНИ ОТЪ КОНА, ОТЪ НАЧАЛА ПРАВО, ПРАВОК<br>СЕТАНО, СЪТАНО, ТО СЕТАНК, ТОСЕТАНКъ<br>РЪДЪКО, РЪДКО, ПОМАЛОУ, РЪДЪКОЖДЪ, РЪД-</td><td>въ начáлѣ, съ начáла, йскони,<br>въ пérвый разъ на конéцъ, на послѣдохъ, рѣдко, не чáсто дъи, порѣдъи, рѣдъцѣ,</td><td>z początku, na póczątku,<br>pierwszy raz na koniec, nareszcie na resztę, rzadko, mało kiedy maliжди</td><td>spočatka, wot spočatka, z woprědka, we spočatku,<br>najprjedy, sprěnja, naposled, skónčnje<br>mało hdy, rědko hdy, zadźiwhdy</td></tr><tr><td>ЧАСТО, ПОЧАСТОУ МНОГАШДАКІ, МНОГЫШТЫ, МНОЖЙШТЫ, ВАСЕГДА, ПО ВАСЕГДА ВЪИНЖ, ПОКЪИНЖ, ПРИСА ПРИСАНО, ВЪИНЪ<br>БЕЗЪ ПРЪСТАНИ, ВЪИНДНО, ВЪ ВѣКЪ, ВЪ ВѣКАКІ,</td><td>чáсто, по чáще, чáще, мнóго разъ частѣкъ, многопожтѣ всегдá, завсегдá<br>всě, безпрестáнно, постоянно, на всегдá, за всегдá, на всю жийнь, вѣчно, разъ на всегдá, во вѣкъ, обыкновénно, по обыкновénю, современно въ пóру, вóвремя, благоврéменно, кстáти сегódня до сегодняшняго дня,</td><td>często<br>no, множицѣж<br>zawsze, zawżdy, zawdy,<br>stale, wciąż, ciągle, ustawicznie, na zawsze, na całe życie, wiecznie, na wieki, raz na zawsze, zwykle, zwyczajnie, pod czas, wczas, na czas, zawczasu dziś, dzisiaj po dziś dzień,</td><td>často, častokróć husto<br>многожшти,<br>pře(d)co, přecy, předso, pře(d)c, koždy čas<br>stajnje, po spochi, spochi, do wjěčnosće, wěčnje, na wěki, čas žiwjenja, na předcy,<br>k swojemu času, runje, prawje dźensa, dźens do dźensa, do dźensnišeho dnja, kóždy dżeń, dżeń wote dnja</td></tr><tr><td>КАДИНОВРЪМЕНАНК ВЪ ВРЪМА,<br>ДАНБА, ДАНЕСА ИДОДАНБАС, ИДОСЕГОДАНЕ<br>КАИКОДАНБ, ДАНБ АЧЕ ДАНБ, НА ВАСАКАЙДАНБ ПОВАСЕДАНБЕВАНО, КАТАДАНБ,<br>ОУТРО, ЗА ОУТРА,<br>ОУТРО, ОУТРЪ, ЮТРЪ,</td><td>сжеднéвно, всѣкій день кáждый день, со дня há день, сегódня утромъ. поутръ сегódня вéчеромъ, на сегодняшній день утромъ, по утръ.</td><td>codziennie, codzień, dzień w dzień, dzień po dzień, dzień na dzień, dzisiaj rano z rana dzisiaj wieczor(-orem), na dzisiaj, na dziś rano, z rana</td><td>dźensa rano,<br>dźensa wječor, na dźensniši dżeń rano, ranje, ranjo,</td></tr></tbody></table>

223

<table><thead><tr><th>Ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>Б.</th></tr></thead><tbody><tr><td>dříve, prvé, z prva, prvé než,</td><td>prvlje, poprej, prvič, iz prva, prêje nego, prêj, stoprv, prveje, po)pred, poprej, preden(j, predno</td><td>испра, пре пр(и)е него, прије, пређе, прво, најприје,</td><td>изпъръво, попърво, отъ пръво отнапрѣжь, по)орѣди, испрѣди, понапрѣдъ, пъръм първомъ,</td></tr><tr><td>raně, časně, záhy, pozdě</td><td>zgodaj, -di, -dno, rano pozdi, kasno pozn(j)ič</td><td>рано, за добе, у јутру, касно, позно, спор допкан,</td><td>рано, кжсно,</td></tr><tr><td>z počátku, na'počátku, od počátku</td><td>iz početka, v začетку, spočetka, odzačetka,</td><td>из почетка, у почетку, од почетка</td><td>въ начало, открай, отъ начало</td></tr><tr><td>po prvé</td><td>prvič, prvo, prvi krat, prvi pot, prvokrat</td><td>прво, за први пут,</td><td>на първъ пѣть, съ попърво първый пѣть найпослѣ, испослѣ, сѣтнѣ, на конецъ, рѣдко, не често,</td></tr><tr><td>posléze, naposledy, konečně, řídko, pořídku, málo kdy, z řídka</td><td>zadnjič, poslednjič, naposled, redko, malokdaj, malokada</td><td>на сврси напокоь, напокоѣе, коначно, најпосле, већ један пут, на последак мало кад, редко</td><td>често,</td></tr><tr><td>často, zhusta, častěji, mnohdy, mnohdykráte</td><td>često, pogosto, češčej, načesto, -stokrat, večkrat, do vole krat,</td><td>често, почесто, понајвише, уопште, више пута,</td><td>в)сѣкоги, всякога всякогажъ, вынѣгъи,</td></tr><tr><td>vždy, vždycky,</td><td>vselaj, vselej, vsegda, vsegdar, vselě, zmiraj, zmir(om, vsakedaj</td><td>свагда, вазда, свеђер, свеђ(е једнако безпрестано, све,</td><td>в)се, непрѣстанно, за всякога, въ вѣки, все оште, вынѣги, вѣчно</td></tr><tr><td>ustavičně, neustále, pořáde, stále, navždy, doživotně, na věky, pro vždy, jednou navždy</td><td>brezprestano, vedno, neprenehoma, za vse-lej, vekom(a, vekomaj na vekomaj</td><td>ув(и)ек, за увијек, ва вијек, до вијека, један пут за свагда обично</td><td>обикновено</td></tr><tr><td>obyčejně, zvykle</td><td>navadno</td><td>у исто доба за рана</td><td>съ временно, заедно съ во врѣме</td></tr><tr><td>současně včas</td><td>sovred, ravno tisti včas</td><td>у време, за време данас, данаска,</td><td>днесь, днеска до днесь,</td></tr><tr><td>zavčas dnes, dneska</td><td>danes, danas, dans dnes</td><td>дан дањи</td><td>в)сѣки день, сѣкой день, катадневно, отъ денъ на денъ, днесь рано, днесь, тѣзи су-</td></tr><tr><td>do dneška, po dnes</td><td>vsak(i dan, vsedenj</td><td>сваки дан, dnevice с дана на дан</td><td>трень, за ранъ, днесь вечеръ, тозь за днесь, вечеръ, рано, утромъ, сутрена</td></tr><tr><td>každodenně, den co den, den se dne,</td><td>danes zjutraj, davi dave(j, jutro, dnešni večer, drevi* za danes, *drevej,</td><td>јутрос</td><td></td></tr><tr><td>dnes ráno, po ránu,</td><td>danes zjutraj, davi dave(j, jutro, dnešni večer, drevi* za danes, *drevej,</td><td>вечерас, за данас</td><td></td></tr><tr><td>dnes večer, pro dnes,</td><td>danes zjutraj, davi dave(j, jutro, dnešni večer, drevi* za danes, *drevej,</td><td>у јутро, у јутру</td><td></td></tr><tr><td>ráno, po ránu,</td><td>danes zjutraj, davi dave(j, jutro, dnešni večer, drevi* za danes, *drevej,</td><td></td><td></td></tr></tbody></table>

226

Д. С.

Нарчина качества.
ПАКО, -ПІ, АКПІ,
КАКО, ПАКОЖЕ,
НІКАКО, НТЕРАКО,

КАКОМБО, КАКОЖДЕ,
НИКАКО,
ИНАКО, АРОУГОУМКО,
КДИНАКО, КЕДИНАЧЕ,
СИКО, СИЦЕ, ТАКО,
ОБАКО, ОВАЧЕ, -КОЗИ,
ОНАКО, ОНАКОЗИ,
ВЪНЕЗАПЪЖ, -ЕЗАПЪ,
ВЪНЕЗАПЪВЪ, АБИК,
ТОУАБИК, ТОУТАКО,

ПОМАЛОУ, БАЗІ, ВЪ
ЛОВАНО,

ПАДРО, ПАЗДРО, БРЗЗО,
СПЪШАНЪ, СКОРЪ, БЗІ-
СТРО, -П, ТЪШТАНЪ,
СИЛНО, -П, КРЪПАЦЪ,
СЛАБО,
МЪП, АВЪ,
ТАЙ, ТАК, -КБАНЪ, ТА-
КНА, ТАЙНЪ, КЪ ТАЙ,
ОТАЙ, ТАЙНО, ВЪ.ТАЙ-
НЪ, СЪКРОВАНО,
ВЪ СЛОУХЪ,

ТИХО, ТИСЪ,
ОБАШТЕ, ОБАШТАНЪ,
БЛАШТА, НА БЛАШТИ,
ОСОБА, -БЪ, -ВЪНО,

КОУПАНО,
РАЗАНО, ПОРОЗАНА,
ПЪША, -ШЕ, -ША,
НАКОНИ, НАКОНИХЪ,

ВЪИСТИНЪ, ПРАВА,
ВЪРБАНО, ПРАВО,

Р.

Нарчія качества.

КАКЪ,
КАКЪ НИБУДЬ, НЪКОТО-
РЫМЪ ОБРАЗОМЪ,
КАКЪ УГОДНО,
НИКАКЪ, НИКАКИМЪ ОБР.
ИНАЧЕ,
ОДИНАКОВО, ОДИВАЧЕ,
ТАКЪ, ТАКЖЕ,
ТАКИМЪ ОБРАЗОМЪ,
ТЪМЪ, ДРУГИМЪ ОБР.
ВДРУГЪ, ВНЕЗАПНО, ВЪ
РАСПЛОХЪ, НЕЧАЯННО,
НЕОЖИДАННО, СКОРОПО-
СТИЖНО, НЕМЕДЛЕННО,
ПОМАЛУ, ТИХО, ИСПОДО-
ВОЛЬ, ПО НЕМНÓГУ, ПО-
МАЛЕНЬКУ, МАЛО-ПО-МАЛУ
СКОРО, ШИБКО, ЖИВО,
БЫСТРО, ПОСПЪШНО,
ПРЫТКО, ПРОВОРНО,
КРЪПКО, СИЛЬНО,
СЛАБО,
ЯВНО, ОТКРЫТО,
ТАЙНО, СКРЫТНО,
ВЪТАЙНЪ, ТАЙКОМЪ,
УКРАДКОЮ,

ВЪ СЛУХЪ, ГРОМКО,
ЗВÚЧНО, ВО ВЕСЬ ГОЛОСЬ,
ТИХО, ТИХОНЬКО, ТИШЕ,
ВООБЩÉ,
ОСОБЕННО, ОСОБО, ВЪ О-
СОБЕННОСТИ, ОСОБЬ,
ОТДЪЛЬНО,
ВМЪСТЪ,
ПО ОДНОМУ, ПОРОЗЬНО, ОТ-
ПЪШКОМЪ, ДЪЛЬНО,
ВЕРХОМЪ,
ШАГОМЪ,

ВЪРБНО, НАВЪРБО, НЕСО-
МЪВНО, ИСТИННО, ПОДЛИН-
НО, ДЪЕВСТВИТЕЛЬНО, ВЪ

II.

Прзysłowki sposoba.
jak,
jako, jakoż,
niejako, jakoś,
какъ-то,
jak-kolwiek (bądź),
nijak(o, wcale nie,
inaczój, inak,
jednako(wo, równie,
tak, tako, także,
takto,
owak, owako,
raptem, raptownie, z
nagła, nagle,
niespodzianie, zara-
z(em,
pomału, po cichu,
zcicha, cicho,
prędko, naprędce,
rychło, żwawo, -ie,
żywo, bystro, bystrze,
szybko, zaraz(em,
krzepko, silnie,
słabo,
jawnie, jawno,
tajnie, tajemnie,
potajemnie, w skry-
tości, kradomie,

GŁOŚNO, GŁOSEM, NAGŁOS,
GŁOŚNIE,
cicho, zcicha, pocichu,
ogólnie, wogóle,
osobno, zwłaszcza,
szczególnie,
osobnie,
w raz, razem, zaraz,
pojedynczo, osobnie,
pieszo, -sza, piechota,
konno, wierzchem, na
krokiem, koniu,

za prawdę, po prawdzie,
w prawdzie, po-
dług prawdy, wiernie,

Л. С.

Přisłowjesniki wašnja,
kak ? kak-dha ?

jako,
někak,

kažkuli,
nikak,
jinak, hina(k,
runje tak, stajnje,
tak, takto,
takle,

nahło, nahle, zdobom,
h)nydom, njejapcy, z
jenym dobom, njena-
dźicy,
pomału, zwaha, z nje-
nahła, zlóhka, powoli,
ruče, rychle, ze spě-
chom, khětře,
ručišo,
syłnje,
słabje,
zjawnje,
potajnje, we potajnym,
mjelčo, skradźu,

wótkę,
ćicho, zćicha, pozćicha
zcyła,
wosebje,
hromadźe,
różno,
pěši, -e, -a,
na konju,

zawěrno, zawěrnje,
prawdźiwje, prada,
wěrno, wo prawdźe,

227

Ч.

Příslovky spůsobu.
jak? kterak?
jako, jakožto, kterakž
nějak, některak, jaksi,

jakkoliv,
nijak, nikterak,
jinak, jináče,
jednako, stejně, rovně,
tak, takto,
takto, takhle,
onako,
najednou, nenadále,
neprodleně, hned, neo-
čekávaně, rázem,
náhle,
pomalu, zvolna,
povlovno, polehku,

rychle, na rychlo,
čerstvě, hbytě, bystře,
spěšně, honem, prudce
silně,
slabě,
veřejně, na jevě,

tajně, kradmo, sou-
kromě, skrytě,

hlasitě, na hlas, zvuč-
ně, hlučně,
ticho, tiše,
vůbec,
zvláště, obzvláš(n)ě,

spolu, zároveň,
různě, po různu,
pěšky,
koňmo, na koni,
krokem,

jistě, dojista, jistotně,
skutečně, opravdu,
věru, na mou duši

Сл.

Kakovostni prislovi.
kako,
kakor,
nekako, po nekakem,
marsikako,
kakorkoli,-kor si bodi,
nikako, nikakor,
inako, inače, drugako,
enako,
tako, tak,
ovako, ovače,
onako,
na enkrat, vred, na
naglem, iznenada, na-
gloma, hipoma, nena-
doma,mahoma,precej,
polagoma, polehkoma,
po malem, po malu,
počasi, po časoma,
hitro, urno, brž, roč-
no, naglič, naglo,

silno,
slabo,
očitno,
tajno, otajno, skrivaj.
na skrivnem,
tajom,

glasno,
tiho,
sploh, vobče,
zlasti, posebno, na vla-
sti, zvlasti, navlašč,

skup(aj, vred, vkup,
poseb(ej, posamem,-ič,
peš, pešíće,
jezdé, jež,
korakom(a,

gotovo, resnično,

Ср.

Наречице начина.
како, на који начин,
као, ко, као што,
некако, на неки начин,

какогол), какогод,
никако, никакор,
иначе, другче,
једнако, равно,
тако, так,
овако,
онако, онак,
уред, изненада, нагло,
ненадно, изнебуха,
тутако, одмах,
на један пут,
полако, мало, помало,

брзо, живо, х)итно,
хитро,
јако, крепко,
слабо,
јавно, очито (у Дубр.)
тајом,
тајно,

гласно, гласовито,

тихо, ћутке, ћутком,
нарочито, особито, на-
властито, понајвише,

зajедно,
понаособ, особито,
пjеше, пjешке -шице,
јашаћи, јахаћи,
кораком,

доиста, заиста,
јамачно, заисто,

В.

Нарѣчія начина.
какъ,
както,
нѣкакъ,
никакъ,
инакъ,
еднако, равно,
така, тѣй, тѣй,
тѣй,
на онако,
за едно, изъ веднажъ,
внезапу, ненадѣйно,
веднага, тутакси,
незабавно,
малко помалко,
полека,

на скоро, на бързо,
бърже, чеврьсто,
бистро, за скоро,
силно, яко,
слабо,
явно,
тайно, скрытомъ,
скрыто, подъ рѣкъ,

звънтливо,

тихо, мълчешкомъ,
у обще, въ обще,
особ(е)но, особито,

заедно,наедно,редомъ,
отдѣлно,
пѣшъ, пѣшакъ,
ѣздѣ,
крачка,

вѣрно, на истинѣ,
право, истинѣ,

15*

235

<table><thead><tr><th>Ч.</th><th>Сл.</th><th>Ср.</th><th>В.</th></tr></thead><tbody><tr><td></td><td>iznad, znad, i)spred i)zmed,<br/>kod,<br/>blizo, blizu, bliz,<br/>bližej,<br/>višej,<br/>nižej,<br/>prej,<br/>poleg, zraven,<br/>tik, tikom,<br/>po dolgem,</td><td>изнад, испред,<br/>између, измед,<br/>у, код,<br/>близу,<br/>ближе,<br/>више,<br/>ниже,<br/>прије,<br/>полаг, поред,<br/>уздуж, дуж, уз,</td><td>изъ отгорѣ, по горѣ,<br/>изъмерю,<br/>у, възъ,<br/>близо, близу до<br/>по-близо,<br/>по выше,<br/>по долу,<br/>прѣди,<br/>отъ страна, полегато,<br/>въсъ, споредъ,<br/>надлѣжь, покрай,</td></tr><tr><td>u,<br/>blízko,<br/>blíže,<br/>výše,<br/>níže,<br/>dříve,<br/>vedle, dle,<br/>podle,<br/>podél,</td><td>okolo, kolem,<br/>vůkol,<br/>kromě, krom,</td><td>okоло, око,<br/>осим, до,<br/>мимо,</td><td>окол(о, наоколо,<br/>освѣнь, вънъ отъ...</td></tr><tr><td>mimo 2. 4.<br/>uvnitř, vnitř,<br/>u)prostřed,<br/>středem,<br/>vně, zevnitř,<br/>z této strany,</td><td>okoli, okolo, okol.<br/>krog, okrog,<br/>razun, zvun, zun,<br/>zunaj, razen,<br/>mimo, memo,<br/>mem,<br/>notri,<br/>sredi, sred, posredej,<br/>na sred, po sredi,<br/>zunaj, znotraj,<br/>vune, vuni, vne,<br/>takraj,</td><td>у нутри,<br/>среди, у)сред,<br/>између,<br/>вани, изван,<br/>овкрај, с ове стране,</td><td>вжтрѣ,<br/>всрѣдѣ, посрѣдъ,<br/>срѣде, средъ,<br/>вънъ,<br/>отъ вънъ,<br/>отъ самъ, отъ тѣзи<br/>странѣ,<br/>отъ онѣзи странѣ,<br/>отвѣдь,<br/>на,<br/>отвѣдь,<br/>относително,<br/>чрѣзъ,<br/>за съ винит., поради,<br/>възъ, върху,</td></tr><tr><td>z té, z oné strany<br/>(za 4.)</td><td>unkraj, unstran,</td><td>он крај, преко,<br/>с оне стране,</td><td>намѣсто,</td></tr><tr><td>(za 4.) (kvůli 3.)<br/>strany, stran,</td><td>na)on(i kraj, on kraj,<br/>stran, gledé,</td><td>преко,<br/>гледе,</td><td>прѣдъ очи,</td></tr><tr><td>(pro 4.)<br/>vrch,</td><td>za voljo, za dělo,<br/>vrhi, vrh,</td><td>за с акуз., ради,<br/>врх, врху,</td><td>Прѣдлози които са у-<br/>потребяватъ съ дате-<br/>ленъ падежь.</td></tr><tr><td>místo, na místo,<br/>vůči,<br/>Předložky řídící,<br/>dativ.</td><td>mesto, mesti, mestu,<br/>na mesto, na mestu,<br/>na(v)zoč, v)pričo,</td><td>место, на место,<br/>у очи,</td><td>къмъ, къмто, конъ, кай,<br/>противо, противъ,<br/>срѣшѣ,<br/>спротиво,</td></tr><tr><td>k, ke, ku,<br/>proti,<br/>zároveň,</td><td>Predlogi ki se vpre-<br/>gajo<br/>z dajavnikom.<br/>k, h (pred k),<br/>proti, zoper z genit.</td><td>Предлози који се сла-<br/>жу с дативом.<br/>к, ка,<br/>проти, против(у,<br/>проѣну, према, прима,</td><td>Прѣдлози които са у-<br/>потребяватъ съ дате-<br/>ленъ падежь.</td></tr></tbody></table>

X

Д. С.

СЛАВНСА ЄЦЬ МОМ ДА
ПЛОД МНОГЪ СТВОРТЕ
Й БЪДЕТЕ М И ОУЗЕНИЧ
(ИЗЪ САВВИНОЙ КИГГЫ).

Р.

ПРОСИТЕ, И БУДЕТЬ ВАМЪ.
8. Тъмъ прославит-
ся Отецъ Мой, сели
вы принесете много
плода, и будете Мо-
мими учениками.

П.

БЫСЕИКОЛВИК ЧЧЕЛИ,
ПРОСТЬЕ, А СТАНЬ СЕ
WAM.

8. W tém będzie u-
wielbiony Oyciec móy,
kiedy obfity owoc
przyniesiecie, a będzie-
cie moimi uczniami.

Л. С.

BUDŹEĆE PROSYĆ, ŠTOŻ-
CHCEĆE, A BUDŹE SO WAM
DOSTAĆ.

8. We tym budże
moj wóte česćeny, zo
bysće wjele płoda při-
njesli, a byli moji wu-
čomnicy.

Архангельское Евангеліе (апракосъ) 1092 г.

77
1/ ВО ОНО В РЕ· ХОЖДАШЕ ГЪ СЪ ВЪ СОУБОТОУ, СКВО
ЗЪ СКАШНИЯ, И НАУША Н ОУЗЕНИЧИЕ
ГО ПОУТЬ ТВОРТИН· ВЪСТЬРГАЮЩЕ
КЛАСТ· И ФАРЫСИН ГЛАХОУ ЮМОУ·
ВИДНИЧИНА УТО СИТВОРАТЬ· ВЪ СОВУ. ИЕ
ГОЖЕ НЕДОСТОНТЬ· И ГЛАШЕ ИМЬ· ИКС
ТЕЛНИ ИИ КОЛИЖЕ УЛИ· УТО СЪТВОРНИ ДВА
ИЕГДА ТРЕБОВА· И ВЪЗЛАДКАСА САМЪ· ИИ
ЖЕ БАХОУ СЪ ИИМЬ· КАКОВЫНИДОША
ВЪ ХРАМЪ БЪНИ· ПРИНАВНАФОРДАР
ХНЕРЕН ИХВЫБЫ ПРЕДЛОЖЕННЫСЪ
ИЪСТЬ· ИХЪЖЕ НЕ ДОСТОКАШЕ КАСТ·
ТЪКМО НЕРЕОМЬ· И ДАСТЬ И СОУЦИН
МЪ СЪНИМЬ· И ГЛАШЕ ИМЬ· СОУБОТА
УЪКАВА РАДИ БЪІ ДА НЕ УЛЪВЪ СОУБОТЫ
РАДИ· ТЪМЬ ГЪ СТЬ СИЪ УЛАВЬ СОУБОТЪ
И КЪВНИДЕ ПАКЫ ВЪСЪЫМНИЦЕ И БЪ
УЛЪ ВЪ КО ТОУ И РОУКА ИЕГО БЪ СОУХА· И НА
77
2/ ЗИРААХОУ ИЕГО АШЕ ВЪСОУБОТОУ НЦЬ
АНТЬ ИЕГО ДАКЪЗГЛЮТЬ НАИЬ.
И ГЛА УАЙКОУ ИМОУЩИООУМОУСОУ
ХОУ РОУКОУ· СТАНИ ПОСРЕДКЪ ИХЪ. И
ГЛА ИМЬ· УТО ДОСТОНТЬ КЪ СОУБОТОУ
ДОКРОЛИ СЪТВОРТИН. ИЛИ ЗЪО СЪТВОРНИ
ТИ. ДИЙО СЪ ПАСТНАП ПОГОУКИТ. ő
ИИЖЕ МЪЛАХОУ. И ВЪЗРЪКЪ НА НАСЪ
ГИЙВЪМЬ. СКЪРКА ООКАМЕНЕНИИ
СРЬЦ ИХЪ. И ГЛА УАЙКОУ. ПРОСТЬРИ РОУ
КОУ СКОЮ. И ПРОСТЕ. И ОУТКЪРДИСА РОУ
КА ИЕГО ЦУЛА. АКЫ ДРОУГАМ·

Саввина книга.

САВВИНА КНИГА.
СЪВАПА ПОСТЬНА. ПАПА ПЕДЕРОА. ЕВА Щ МЕТА
КЪ ОПО. ХОЖДАШЕ ГЪ СЪ СЪСКОВО 73/2
СКОЗЪ СКАШНИ. И НАУШАВ ОУЗЕНИ
ЦИ НЕГО ПАТЬ ТВОРТИН ВЬСТРЬГА
БЪЩЕ КЛАСТ· ФАРНСЕЖЕ ГЛАХХЕ
МОУ· ВИЖДЬ УТО ТВОРТИН ВЪСЪ
БОТК· ЕГОЖЕ НЕДОСТОНТЪ ОНЪ ЖЕ
ГЛАШЕ ИМЪ ИКСТЕЛНУЧЛАН ИИКО
ЛАНЖЕ УТО СТВОРНИ ДДЪ ЕГДА ТРК
БОВА· И ВЪЗЛАДКА САМЪ И Г'ЖЕ БЪХК
СЪ ИИМЬ КАКО ВЫИНДЕ ВЪ ХРАМЪ
БЪНЬ· ПРИНАВИТАРН· АРХНЕРЕІ. И ХЛЯ
БЫ ПРЕДЪЛОЖЕНТЫЯ КАСТЪ ИХЪ ЖЕ
НЕДОСТОКШЕ КАСТ· ТЪКМО НЕРЕ 74/1
ОМТЪ И ГЛАШЕ ИМЪ· СЪКОТА УАЙКА
ДАЛЬ БЫСТЪ А НЕ УАЙКЪ СЪКОТЫ ДАЛЬ
ТЪМЬ ЖЕ ГЪ ЕСТЪ СИЪ УАЙСКИ СЪКО
ТК· И ВЫИНДЕ ПАКЫ ВЪСЪЫМНИЦЕ·
И БЪ ТОУ УАЙКЪ СОУХА РЪКЪ НМЗИ·
И НАЗИРАХА І АШЕ ВЪСЪКОТКЪ ИПЪКАН
ТЫ· ДА НАИЬ ВЪЗГЛАЖТЪ И ГЛА УАЙК
ИМЪЩИОМОУ СОУХА РЪКЪ. СТАНИ
ПОСРЪДКЪ ИХЪ И ГЛА ИМЪ ДОСТОНТЪ
АИ КЪ СЪКОТКЪ ДОКРО ТВОРТИН· АИ
ЗЛО ТВОРТИН· ХИЛЪ СИСТН ИИ ПОГОУ
КИНТ· ОНИЖЕ МЛЪУАХА· И ВЪЗЪРЪ
КЪ НА НА СЪ ГИЙКОМЪ· СКЪРКА ЩОКАМЕНЕ
ИЫ СРДЦЬ ИХЪ ГЛА УАЙКОУ ПРОСТРН
РЪКЪ ТКОЖ· И ПРОСТРЪ И ОУТКЪ
ДИ СА РЪКА ЕГО ЦУЛА· ИКС И ДРОУГАМ·

XI

Ч.

prositi, a stane se vám.

8. V tomť oslaven
jest Otce můj, abyste
velmi mnoho užitku
přinesli, a byli mými
učenníky.

Сл.

dilo vam se bo.

8. S tem se bo oče
moj oslavil, da obro-
dite veliko sadú; in
moji učenci boste.

Ср.

8. Тијем ће се о-
тац мој просдавити, да
род многи родите; и
бијете моји ученици.

Б.

въ мене, и думы-тѣ ми
прѣбхдатъ въ васъ,
каквото ищете ще про-
спите, и ще ви бѣде.

8. Въ това ся про-
славя Отецъ ми да при-
насяте много плодъ;
и така ще бѣдете мои
ученици.

Архангельское Евангеліе 1092 года.

Къ оно вре 78 вънде Іс въ поусто мъсТо 78 1
78 1/2 Н ТОУМТКОУДЪМШЕ· Н ГНАША ИГО· СИ
МОПЪ· И НЖЕ БЪХОУ СЪ НИМЬ НОВЪРЪ
ТЪШЕ ИГО ГЛААХОУ ИЕМОУ· ИКО ВСЫ Н
ЦЮТЬ ТЕБЕ· И ГЛА ИМЪ ПОНДЪМЪ ВЪ
БЛИЖЬНА ВСИ Н ГРАДЪ· ДА И ТОУ ПРО
ПОВЪДЪ НА СЕ БО НЗНДОХЪ. И БЪ ПРО
ПОВЪДАМ· НА СЪИЙМНИЧНЪ ИХЪ·
И ПО ВСЕН ГЛАНАЕИ· И БЪСЫ НГОНА
Н ПРИДЕ КЪ НИЕМОУ ПРОКАЖЕНЪ· МО
ЛАСА ИЕМЪ· И НАКОЛЬНОУ· ПРИПАДА
И Н ГЛА ИЕМОУ· ИКО АЩЕ ХОЩЕШН·
МОЖЕШН МИ А ОГИСТНИТ· ІС ЖЕ МИ
ЛОСЬДОКАВЪ· ПРОСТЬРЪ РОУКОУ· ПРИ
КОСНОУСА ИГО· Н ГЛА ИЕМОУ· ХОЦЮ Н
ЧЫСТНА· И РЕКШЮ ИЕМОУ. АБНЕ ОТИ
ДЕ ПРОКАЗА НЮ ИГО· Н УСТЪ БЫІ. И ЗА
ПРЫТН ИЕМОУ И НГОНА ИГО· И ГЛА
ИЕМОУ БЪЮДИ НИКОМОУЖЕ· ИНЬЮ
ТОЖЕ НЕРЬЦИ· ИНШИДЪ ПОКАЖИ
СЕВЕ НЕРЕОВИ· И ПРИПЕСИ· ЗАОУНЩЕ
НИИЕ СКОИЕ· ИЖЕ НОГЕЛАМОНСИ КЪ

79

1 съкъдътельство нимъ:

Къ оно вре е. вънде Іс къ капернаоу
мъ· и слоухъ къ и. ико въ домоу
иесть. напне събранияса мио
зн. ико комоу ни въмъститиса
ни предъдъръми· и глаше няш сао
ко· и придоша къ немоу· носацце
ослаъблена носима четърыми

Саввина книга.

75/1

с 75 в поста. ева 75 маръ
Къ оно 75. нънде Іс въ поусто мъсто·
и тоу моудъше· и гнашаі симо
и и нже бъхъ сънимъ и обръть
ше и глаша ёмоу· ико вси ишъ
тъ тебе· и гла имъ· ндъмъ къ би
жънадъ вси и градъ· да ї тоу пропо
въдъ на себо нъндъ· и бъ проповъ
дац насъиьмищнхъ ихъ· въ всег·
галаеі· и бъсъ игона· и приде къ
немоу прокаженъ молаі· и наколъноу па
дахъ и гла ёмоу· аще хоцешн мо
жешима оъиститн· Іс же имло
срѣдовавъ простьръ ръжка коснѣ·
и гла ёмоу· хоцм ўнстнса· и се ре
къшю ёмоу абнё ътнде прокађа
тънего· и чистъ бъстъ. и ځпръшъ
емоу ътъпоустн· и гла ёмоу· блю
ди никомоуже инусоже неръ
ци· и нъ штъдъ покажиса и ёреови.
и принеси злознщеннє твое· єже
погелмоиси· къ съвѣдѣтельс

75/2

TKO ІМЪ: — не в поста· да в е гла к но
мназма ве· до мов ева 75 маръ. гла к
Къ оно 75 вънде Іс въ капернаоумъ·
и слоухъ бъстъ. ико къ домоу ёс
тъ· и абнё съграша са много. ико
некъмъщахъ са· ии пръдъ двърь
мн· и глаше и мъ саово· и придоша
къ немоу носацце ўслабена жи
76/1

76

XII

79 1/2 н немогоўце пристоўпити къ ние
моў 'за народзя' ў крэна покровъ
ндже баше· ськваснія одръ на
немьже ослабкленін лежаше·
князьвже ГС ВРОУ НХЪ ГЛА ОСЛА
БЛЮЕУОУМОУ· УАДО· ў поўшляю
ться тобъ гръсн твоў· бахоўке
нкцні· ў князьникъ· товісто
ліше· и помышляюцье къ сріхъ
сконхъ· утосьтако гать· хоўлоў·
кто можеть отъпоўшати гръхы·
тъкмо ёс юднікъ· и аб'яе разоўмык
79 1/2 къ ІС' дхмь сьоньм якотакоті по
м'ышляють къ сьобъ· р'є нм'я· уто
тако пом'ышляюете· къ сріхъ ва
шыхъ· уто юєсть оўдобнє решін· осла
блюеўоўмоў ў поўшляють ся
гръсн· наі решін въстани къ змно
дръсвон· и ходні· нідаўўквѣте·
яко валась нмать сь ўлв'я· ў поў
цтати на зем'ян гръхы· ГЛА осла
БЛЮЕУОУМОУ· ТОБЪ ГЛАЮВІСТАНН·
и къ зъбми одръ сьон и нди къ домъ
с'он· и въстав' аб'нє нвъзьм'о
дръ· нзіде предъ вьсамь· яко дн
внитса всьмь· и славляюху ба
ГЛЮЦЕ· яконнколіже тако ви
дхомъ·
Къ оно вр'є· перехода ГС' кідъ лекь
гноў алөфевова· с'ддацца на м'я
тынці· и ГЛАЮЕМОУ· ІДНІ ПО М'Я·
80 1/1 н въстав' къ сладъ юго іде· н бы къ
злежацю юемоў къ домоў ієго· н м'ю
з'н м'ытаре и гр'шынцін· къ з'лэ
жахоў сь ГС'МЬ· и сь оўгеннкы юго·
вахоў бо м'юз'н· и пом'емь ідоша·
ник'нжынцін· и фарисен· князькъ
ше югоўца· сь м'ытарым гов
шынкы· ГЛАХОў оўгеннкому юго·
УТО ЯКО СЬ М'ЫТАРЬМИ Н ГР'ШЫНН
КЫ ПЫЕТЬ И ЯСТЬ· СЛАШАВК'ЖЕ ГСЬ
ГЛА НМ'Я НЕ ТРЕБОУЮТЬ СЬДРАКИН
КРАУА НЬ БОЛАЩЕН' НЕ БО ПРИДОХ' ЗЪ
ВАТЪ ПРАВЬДЫНИК' НЬ ГР'ШЫНН
КЫ НА ПОКАЛЕННІ·

Саввина книга.

ЛАМН' НОСИН'У ЎЕТ'УР'ЗМН' И НЕМ
Г'ЖЦЕ ПРИСТ'ПИТ'И КЪ НЕМОУ НА
РОДОМЬ· ОТ'КР'ЗЫША ПОКРОВ' НДЕ
ЖЕ БЪ Н'ПРОКОПАВ'БЕС СЬКВАСНША
ОДРЪ НА НЕМЬЖЕ ОСЛАЖЕНІ ЛЕКА
ШЕ' ВИДКВЪ ЖЕ ГС ВЪРЖ НХЪ ГЛА ОСЛА
КЕП'ЗМОУ· УАДО· ОТ'НОУШАЖТ'СА
ТЕБЪ ГРЪСН ТВОН' БАХЖЖЕ Н'КУНІ·
ОТ' КЪНИЖЫНИКЪ ТОУ СЬДАЩЕ· И
ПОМ'ЫШАХЪ ВЬЕРД'ИХЪ СВОИХЪ·
УТО СЬ ТАКО ГЛАЕТ' ХОУЛЫ· КТО МОЖЕ
ТЪ ОТ'ПОУШАТ'И ГРЪХЫ. ТЪКМО
БЪ ЕДНИКЪ И АБН'Е РАЗО'УМВЪ ГС' ДХОМЪ
СКОИМ' ЯКО ТАКО ТН' ПОМ'ЫШАЛЫЖ
ТЪ ВСЕБ' РЕУЕ НМ'Я УТО ТАКО ПО М'Я
ШЛ'БЕТЕ' ВЬ СРД'ИХЪ ВАШИХЪ УТОЕ
СТ'ВДОБК'Е РЕШН' ОСЛАБЕН'ЗМОУ· ОТЪ
ПОУШАЖТ' ТНСА ГРЪСН ЛИ РЕШНЬ 76/2
СТАНН ВЪЗ'БМН ОДРЪ ТВОІ Н'ХОДН'·
И' ОУКВ'СТЕ' ЯКО ВАЛСЬ НИЛАТЪ
СЬ' УАСКЫ' ОТ'ПОУШАТ'И НЗ'ЕМН
ГРЪХЫ' Н ГЛА ОСЛАБЕНО'УМОУ ТЕБЪ
ГЛАЖ' ВЪСТАНН ВЪЗ'БМН ОДРЪ ТВОІ·
Н ІДН' ВЪ ДОМ' ТВОІ Н ВЪ СТАЛ'БН'Е·
И ВЬЗ'БМ' ОДРЪ СВОІ НЗІДЕ ПРЪДЪ
ВС'СМН' Н ДИВ'АХЖАСА ВСН' Н СЛАВАХ
ХЪ БА ГЛАЖ'СЕ' ЯКО ИНКОЛЖЕ ТА
КОВ'ДХОМЪ·
С'Ж Ё. ПОСТ'А. ЕКА Ў МАР Г'А. КЕ
КЪ ОНО'В' ПРЪХОДА ГС' КИДКЛЕВЫГКЪ· 79
ЛЛЬФЕОВА' СЬДАЦЫНА НЛ'ЫТ'ИНЦІ
ГЛА ЁМОУ ПОЛИН' ІДН' Н ВЪ СТАВ'КЪ ВЬ
СЛАДЪ ЁГО ІДЕ· Н БЫСТ' КЪ З'ЛЕЖА
ЦЮЕМОУ ВЪ ДОМОУ ЁГО' Н'МЮН'ГН
М'ЫТАРЕ И ГР'ШЫНЦІН. ВЪЗЛЕЖА
ХЪ СЬ ГСОМЬ' И СЬ ОУГЕН'КЫ ЁГО' БЪ
ША БО МЮН'ГН И ПОНЕМЬ ІДЖ' КЪ НИЖ'АНИ
ЦИЖЕ И ФАРНСЕ' КИДКВ'БШЕ И КДЖ'ЦЬ.
СЬ НЛ'ЫТАРЫ Н ГР'ШЫНКЫ' ГЛАДЖ
ОУГЕН'КОМ'Ь ЁГО' УТО СЕ ЯКО СЬ М'ЫТА
РЫІ Н ГР'ШЫНКЫ' НАСТ' Н ПНЕТ'У·
СЛАШАВК'ЖЕ ГС' ГЛА Н'ЛЯ НЕ ТР'КВ
Ж'КТ' СЬДРАВНІ ВРАУА НЬ БОЛА'ЩЕН'·
НЕ ПРИД' БО ПРАВЬДЫНИК' ЗЪКАТ' НЬ
ГР'ШЫНИК' ВЪ ПОКАЛАННЕ·

80 1/

XIII

Ре̧гъ сконмъ оўгеннкомъ· нже
хоцьеть къслѣдъ мене нтн· да
шь кьржеть ся себе· и къзметь крь
свои· нндеть помнѣ· нже бо аще
хоцьеть дшю сёюк спѣстні погоўн
2 80
2 тью· а нже погоўнить дшю сёюме
не ради н еўлна· тѣ спісетью· кам
оўкоюльза юсть увкок· аще при
обращеть вьсь мняр я дшю сёюо
шцетнѣ· лнутородасть увкъ
нз мюю на дшн своен· нже бо а
це постыдіться мене· и моных
словесъ. къ родъ семь прелюбодѣ
ничь. и грѣшьньмь. и снъ увкѣ
постыдѣться юго· югда приде
ть къ салък ўца сёюего· съ англъы
стынн· и глаше нмъ· амни·
глю камъ· соучь икцнн ншьде
стоимныхъ нже ненмоучь къ
коучьнѣ сьмьртн· дондеже вида
ть црѣство ёжніе· приншдьше къ сіль·
2 80
2 кь оно вр е'шьд гсъ ё предыль.

торъскъ и судоньскъ· приде на
море галленско· межю предъ
лы· декапольскы· и принведоша къ
немоў глоуха· гоўгынка· и мола
хоуса юему· да къзложить нань
роўкоў· и принмъ юго· юднігого ёш
народа· къ ложні цьрсты сёюа· къ
оўши юго· и люноўкъ косноў юго·
къ магыкъ· и къзгъвкъ на ньбо къз
дъхноў· и гла юему· ёфальфоа·
юже юсть радъврънска· и абнне ра
зьвёрцостаса слоуха юго· и радъ
рѣшнска· оўца магыка юго· и глаше
ўсто· и ганрътні нмъ даннко
моўже неповѣдать· юнкоже и
нмъ за прышае· оннже паче про
повядахаў· и нзанха днілма
хоуса глюще· добрь кёе творить
и глоухымъ творить салышатн·
и нёмымъ глатн·

Саввина книга.

77/1

не г' поста. ека ё марь. гла' пе
Реце гъ· своімъ оўгеннкомъ· нже хо
ціетъ вьслѣдъ мене нтн· да о'tь
крьжетъса себе· и възьметъ крь
стъ скоі· н' идетъ помнѣ· нже бо
хоцьеть дшъж скояж спѣстні погоў
нитъ ж· а нже погоўнитъ дшъж
мене ради· н' екаля тъспісетыхъ.

кам бо ноль'а естъ улкоў· а'ше при
77/2
обраціетъ всьмиръ· н' о'tьціетні
тъ дшъж скояж· ч'то бо дастъ улкъ
н'зм'нж на дшн своёі· н'же бо аще
постыдін'тса мене· н' моихъ сло
весъ. къ родъ семь прелюбодѣнъ
мъмь· н' грѣшьньмь· н' снъ у'л'у
скъ постыдін'тса ёго· ёгда при
детъ къ славк оўя своёго· сьагл'ы·
стым н' гла нмъ· ам' ам'

глъж ва мъ· сатъ дръзні о'tъ
съде стоян'хъ· н'же не н'мажтъ
съмръти вькоусн'н· дондеже
внадатъ црѣствнё ёжнё· приншдь
ше е'снлък: ~

съ г' поста· ега ё марь г' д
Къ оной· ншдь д'с о'tъ прѣдъва' тоў
рыскъ н' сидоньскъ· приде на мо
ре галнасіско· междю прѣдъл'ы
декапольскы· н' принведоша къ
немоў гавха г'аг'ннка· н' моныхъ и
да къзложн'тъ нань р'ажж· н' поимъ
і ёднігого о'tъ народа· н' къзложні пры
стъ къ оўшн ёго н' плюнж къ косн'ж
і къ а'гыкъ. н' вьзьрвкъ на ньбо къз'я
дъхн'ж· н' гла ёмоў· ёфьфата· ёже
естъ разврьзнска· н' абнё разврь
гостаса· слоуха ёго· и рад'дрв'шнска
ж'за а'гыка ёго· н' глаше ўнсто· н'
'запрътні н'мъ даннкомоўже непо
в'датъ· ёлнкоже н'мъ 'запръща
шетъ· о'нн паче проповѣдахъ· н' лн
хо дн'в'хжска г'лажне· добрь
все творить· и глоухы'

т'ворить· слышатн' н' нёмъ я глатн'.

77/1

XIV

ЗографСКОЕ ЕВАНГЕЛИЕ*)

ОТЪ МАРКА ІІ 23—28, ІІІ 1—5.

23. И БЪСТЪ МИМОХОДАШТОУ ЕМОУ ИК СЪКАВОТЪ СВКАВЪ СЪВИТИ, И НАУМАНА ОУГСИНИ НЕ ПЯТЪ ТВОРИТНИ КЪСТРЪГАЖШТЕ КЛАСТЪ. 24. И ФАВИСЪ ГЛАГОЛАХЪ ЕМОУ ВИЖДЪ, УКТО ТВОРАТЪ ВЪ СЪКАВОТЪ, ЕГО ЖЕ НЕ ДОСТОИТЪ; 25. И ТЪ ГЛАГОЛАВАШЕ ИПЪ НЯСТЕ НИ НИКОЛИЖЕ УБИ, УКТО СТВОРИ ДАВИДЪ, ЕГДА ТРВОВА И ВЪДАКА самъ И НЖЕ БРАХЪ СЪ ИПИМЪ; 26. КАКО ВЫЖДЕ ВЪ ХРАМЪ БОЖИ ПРИ ПЪК НАНАФАРЪ АРХИЕРЕН, И ХАБКЪ ПРЕДЪЛОЖЕНИЕ НЫЯСТЪ, ИХЪ ЖЕ НЕ ДОСТОВНЕ НЕТНИ ТЪКМО ІДЕРОМЪ; 27. И ГЛАГОЛАВАШЕ ИПЪ НА СОУСЪ СЪКАВОТА УЛОВЪКА РАДИ БЪСТЪ, А НЕ УЛОВЪКЪ СЪКАВОТЪ РАДИ. 28. ТЪМЬЛЕ ГОСПОДЪ ЕСТЪ СИНЪ УЛОВЪКЪВЪСКЫ СЪКАВОТЪ. И ВЫЖДЕ НАКЪ ВЪ СЪВИМНИШТЕ, И БЪ ТОУ УЛОВЪКЪ СЪОУХЪ РЯКЪ И МТЪ 2. И ПАЗНАРЗАХЪ 1, АШТЕ ВЪСКАВОТЪ И ЦВИАТЪ 1, ДА НА ИЪ ВЪЗГЛАГОМАЖТЪ. 3. И ГЛАГОЛА УЛОВЪКОУ ИМЖШТОУЕМОУ СОУХЪ РЯКЪ СТАНИ ПО СРЪДЪ. 4. И ГЛАГОЛА ИПЪ ДОСТОИ НИ ВЪ СЪКАВОТЪ ДОБРО ТВОРИТНИ НИ ЗЪЛО ТВОРИТНИ; ДОУШЪ СЪПАСТИ НИ ПОГОУЕНТНИ; ОНИ ЖЕ МАРЗАХАХЪ. 5. ВЪЗЪРЪВЪ НА НА СЪ ГИВКОМЬ, СКРЪБА О ОКАМЕПЕННИ СРЪДЪЦА ИХЪ, ГЛАГОЛА УЛОВЪКОУ, ПРОСТЪРНИ РЯКЪ ТВОЖЪ. И ПРОСТЪРЪ, И ОУТВРЪДНИ СА РЯКА ЕГО ЦВАЛ КЪВИ ДРОУГАВ.

*) Изъ книги: Altslovenische Formenlehre in Paradien mit Texten aus glagolitischen Quellen von Franz Miklosich.

Отъ Марка І 35—44.

35. КЪСТАВЪ ИЗЖДЕ, И НДЕ КЪ ПОУСТО ИПЪ-СТО, И ТОУ МОЛИТВЪ ДЖАШЕ. 36. И ГЪНАША И СИМОИИ И НЖЕ БРАХЪ СЪ ИПИМЪ, 37. И ОВРЪТЪШЕ И ГЛАГОЛАША ЕМОУ ТКО ВСН НИТЪТЪ ТЕКЕ. 38. И ГЛАГОЛА ИПЪ ИДИМЪ КЪ БАЖБНАНА ВСИ И ГРАДЪЫ, ДА И ТОУ ПРОНОВЪКМЪ НА СЕ БО ИЗИДОХЪ. 39. И БЪ ПРОНОВЪДАНА НА СЪВИМНИШТИХЪ ИХЪ КЪ ВСЕН ГАДНАЕИ И БЪСЪ ИЗГОНА. 40. И ПРИДЕ КЪ ПЕМОУ ПРОКАЖЕНЪ, МОЛА И И НА КОЛКОУ ПАДАНА, И ГЛА-

ГОЛА ЕМОУ ТКО, АШТЕ ХОШТЕШИ, МОЖЕШИ МА НШТИСТИНТНИ. 41. НСОУСЪ ЖЕ МИХОСРЪДОВАХЪ, ПРОСТЪРЪ РЯКЪ КОСИХ І, И ГЛАГОЛА ЕМОУ ХОШТЪ, НШТИСТС НА. 42. И РЕКЪШЮ ЕМОУ АБНЕ ОТЖЕ ПРОКАЗА ОТЪ НЕГО, И УНСТЪ БЪСТЪ. 43. И ЗАПЪШТЬ ЕМОУ АБЕ ІЗГЪНА Н, 44. И ГЛАГОЛА ЕМОУ БЛАЮДИ СА, НИКОМОУЖЕ ИПЪЪТОЖЕ НЕ БЪЦИ НИ ШЪДЪ ПОКАЖИ НА ДРХНЕДЕОВИ, И ПРИНЕС ЗА ОУГШТЕ-ИНЕ ТКОЕ, ЕЖЕ ПОВЕКА ТАВОС, ИВ СЪВДАДТЕЛЬ СТВО ИМЪ.

Отъ Марка ІІ 1—12.

1. И КЫЖДЕ ПАКЫ КЪ КАИЕРПАОУМЪ НО ДИПЫХЪ И СЛОУХЪ БЪСТЪ, ТКО ВЪ ДОМОУ ЕСТЪ. 2. И АБЕЕ СЪЬРАША СА МИНОЗИ, ТКО КЪ ТОМОУ НЕ ВЪ-ИПИШТААХЪ СА ИИ ПРЕДЪ ДЫРЬМН И ГЛАГОЛАВАШЕ ИМЪ СЛОВО. 3. И ПРИДОША КЪ НЕМОУ, НОСАШТЕ ОСЛАБЕНА ЖИЛАМИ, НОСИМЪ ХУЕТЪРЬМН. 4. И НЕ МОГАШТЕ ПРОСТЪЛИТНИ КЪ НЕМОУ ЗА НАРОДЪ, ОТЪ-КРЪШНА ПОКРОВЪ, ИДЕЖЕ БЪ, И ПРОКОПАКЪШЕ СЪВЪСШНА ОДРЪ, И НИ ПЕИМЬЖЕ ОСЛАБЕЛЕНТЫ СЛЕЖАШЕ. 5. ВЫДЪВЪ ЖЕ НСОУСЪ ВЕРЪ ИХЪ ГЛАГОЛА ОСЛАБЕЛНОУЕМОУ УАДО, ОТЪПОУШТАЖТЪ СА ТЕБЪ ГРВСИ ТВОН. 6. БРАХЪ ЖЕ ЕТЕРНИ ОТЪ БЪНИЖННИКЪ ТОУ СЕДАШТЕ И ПОМЫШЛЯЖШТЕ ВЪ СРЪДЪЦИХЪ СВОИХЪ. 7. УКТО СЪ ТАКО ГЛАГОЛАЕТЪ ВАЛСЕВИЕЖ; КЪТО МОЖЕТЪ ОТЪПОУШТАТНИ ГРВКЫ, ТЪКЪМО ЕДНИИ, БОГЪ; 8. И РАЗОУМЪВЪ НСОУСЪ ДОУХОМЪ СВОИМЪ, ТКО ТАКО ТИ НОМЫШЛЯЖТЪ КЪ СЕБЪ, РЕУЕ ИМЪ УКТО ТАКО ПОМЫШЛАКЕТЕ ВЪ СРЪДЪЦИХЪ КАШНХЪ; 9. УКТО ЕСТЪ ОУДОБКЕ, РЕШТИ ОСЛАБЕЛНОУЕМОУ ОТЪПОУШТАЖТЪ ТИ СА ГРВСИ, И НЕШТИ ВЪСТАНИ, И ВЪЗЪИМ НОДРЪ ТВОН, И ХОДИ; 10. ИПЪ ДА ВЪСТЕ, ТКО ВАЛСТЬ ИПАЛ СИНЪ УЛОВЪКЪВЪСКЫ СИТЪПОУШТАТИ НИ ЗЕМИ ГРВКЫ, ГЛАГОЛА ОСЛАБЕЛНОУЕМОУ. 11. ТЕБЪ ТАДГОЛАЖЪ ВЪСТАНИ, ВЪЗЪИНИ ОДРЪ ТВОН, И ИДИ ВЪ ДОМЬ ТКОИ. 12. И ВЪСТА АБНЕ, И ВЪЗЪИМЪ ОДРЪ ИЗЖДЕ ПРЕДЪ ВЫСЕМ НКО ДИКАВАХЪ СА ВСИ И САЛАВАВАХЪ БОГА, ГЛАГОЛАЖШТЕ ТКО ИНИКОЛИЖЕ ТАКО ВЫДЪХОМЪ.

Отъ Марка ІІ 14—17.

14. И МИМО ГРАДЪИ НСОУСЪ ВИДЪ ЛЕУГНИЖ АЛЫФЕСОА, СЕДАШТА НА МЫТИЕНИЦИ, И ГЛАГОЛА

XV

емою по мнѣ градн. і въставкъ въ слѣдъ его
іде. 15. і бѣстъ възлѣжаштю емою въ домою
его, і мнозн мытаре і грѣшнінці възлѣжлахъ
съ исоусомъ і съ оvecникъ его стахъ бо
мнозн, і по немь ідоша. 16. і кънинжынці
фарнсьн, вѣдѣвъше і тѣшіть съ мытарні грѣ-
шнінкъ, глаголахъ оvecникомъ его по уѣто
съ мытарні і грѣшнінкъ тѣстъ і ньетъ; 17. і
слѣшавѣ исоусъ глагола имѣ не трѣбоцкѣ
съдравні врахѣкъ, иѣ боллаштей не придѣ бо
призѣватъ правѣднінкъ, иѣ грѣшнінкъ въ по-
кадине.

Отъ Марка VIII 34—38.

34. і призѣваць народъ съ оvecникъ сков-
ими рѣхе имѣ їже хошетѣ по мнѣ ітн., да отв-
рѣжетъ ся себе, і възлѣметъ крьстѣ сков, і
грѣдетъ по мнѣ. 35. їже бо аште хошетъ доу-
шах свои сънасти, погоvecнѣ їж. і їже пого-
битъ доуші свои мене ради і евангелінѣ, тѣ
съпасетъ ся. 36. как бо естъ пользова уповѣкою,
аште пронормишетъ і кьсь мирѣ, і отвіште-
нітъ доуші свои; 37. уѣто бо дастъ уповѣкъ
ізмѣнъ за доуші свои; 38. їже бо постѣдні
ся мене і моіхъ словесъ въ родѣ семь прѣлю-
бодѣмь і грѣшнінкъ і стынѣ уповѣйскъ по-

стыднѣ ся его, егда придетъ въ слѣдкѣ отыца
скоего съ анѣ гелѣні слѣтѣм.

IX.

1. 1 глаголааше ишѣ дамнѣ глаголаць
вамъ, сатѣ етерні отъ сьде стошніхъ, їже
не имѣтъ въкоуситні сымрѣти, до нѣ деже ви-
датъ цксарѣствіне божне пришьд়ьше въ слѣк.

Отъ Марка VII 31—37.

31. я пакъ ишьдъ исоусъ отъ прѣдлѣ
турскъ і сндоиcскъ приде въ море галиндское
местно прѣдлазі декапельскъ. 32. і приведоша
къ емою глоухъ гнѣннѣ, і молѣахъ і, да въ-
зложнѣ на пѣ рѣкъ. 33. и поимъ і едннѣ отъ па-
рода въложні прьсты скоя въ оуші его, и пляннѣ
коснѣ нъ въ иззѣкъ, 34. і възрѣкъ на иско въз-
дѣннѣ і глагола емою: еффата, єже естъ
разврѣзнъ ся. 35. я бье разврѣзосте ся слоуха
его і раздрѣшні ся зда иззѣка его, і глагола-
аше унсто. 36. і запрѣтні имѣ, да инкомою же не
повѣдатъ: елнко же имѣ тѣ запрѣштааше, они
наше излѣха проповѣдаахъ. 37. і прызаха ди-
вѣрахъ ся, глаголѣште: добрѣ кьсе ткоритъ:
і глоухѣя ткоритъ слѣшнѣ і нѣмѣя гла-
голати.

Москва 1877 г.