96

HATTALA MARTIN:

[104.

Početne skupine suglasah hrvatskih i srbskih. Rad IV,
Grammatica linguae slovenicae, colatae cum próxime co-
gnata bohemica. Schemnicii 1850.

Zvukoslovi jazyka staro- i novo-českého a slovenského. V
Praze 1854.

O poměru cirillčiny k nynějším nářečím slovanským. (V
Čas. M. M. 1855. str. 81—105). [1857.

Srovnávací mluvnice jazyka českého a slovanského. V Praze
O ablativě ve slovančine a litvančine. (V čas. česk. Muzea
1857. str. 227—250 a 564—580, r. 1858. str. 347—357
a 519—533).

Mnich Chrabr. (V čas. česk. Muzea 1858. str. 117—130).

Obrana Libušina soudu ze stanoviska filologického. (V čas. česk. Muzea 1858. str. 600—611, r. 1859. str. 326—346 a r. 1860. str. 59—81).

Das Libussa-Gericht und die Königinhofer Handschrift.
(Prager Morgenpost 1858 Nr. 317, 318, 325, 335; 1859 Nr.
8 und 9).

O enklitickém ž a t co důkazu přesnosti rukopisů Zeleno-
dvorského a Kralodvorského. (V čas. česk. Muzea 1860. str.
313—320).

Mluvnica jazyka slovenského. V Pešti a B. Bystrici r. 1864 a 1865.

Původ gotského naus a slovanského navb. (Krok, listy vě-
decké se zvláštnim zřetelem k potřebam gimnasii a reálek. V
Praze 1865. str. 166—172 a 211—214).

O nosnih samoglasih u bugarštini u obće a napose u novoj.
Književnik. U Zagrebu 1865. II, 412—421 i 461—476.

De contiguarum consonantium mutatione in linguis slavicis.
(Ex actis regiae scientiarum Societatis bohemicae a. 1865 et
1866). Pragae 1867.

97

August Schleicher und die slavischen Consonantengruppen.
Ein Beitrag zur neuesten Geschichte der indo-europäischen
Sprachforschung überhaupt und der slavischen insbesondere.
Prag 1869.

O jazykozpytě a přírodozpytě (V čas. česk. Musea 1869.
str. 211—242 a 332—365).

Počátečné skupeniny souhlásek česko-slovenských. (Z aktů
kr. čes. společnosti nauk 1870).

Beiträge zur Kritik der Königinhofer und Grünberger Hand-
schrift. (Sitzungsberichte der kön. böhm. Gesellschaft der
Wissenschaften in Prag vom Jahre 1871).

O všeslovanském jazyku a písmě. (Osvěta r. 1871. str. 707—724; r. 1872. str. 207, 220, 297—312, 379—392, 622—636).

Brus jazyka českého. Příspěvek k dějinám osvěty vůbec a
slovanské i české zvláště. V Praze 1877.

(Na dalje: Posouzení Čelakovského čtení o srovnavací mluvnici slovanské. Čas. čes. Mus. 1854. 103—143. Výsledky historického jazykozpytu a mluvnice ruská. Čas. čes. Musea 1864. 187—217, 217—249).

HUBE ROMUALD:

Ulpiani fragmenta. Varsaviae. 1826.

Gaii Institutionum Commentarii IV. Varsaviae 1827.

O teoryach prawa karnego. Warsz. 1828.

De furtis doctrinam ex jure romano historice et dogmatice
explicavit. Varsaviae 1828.

O zemšcie i pokorze podług praw polskich i czeskich.
Warsz. 1829.

O dawnych pisarzach prawa karnego w Polsce. Warsz.
1830.

Ogólne zasady nauki prawa karnego. Warsz. 1830.

7

98

Przyczynek do objaśnienia historiji Statutu Wiślickiego.
Warsz. 1853.

Antiquissimae constitutiones synodales provinciae Gnesnensis maxima ex parte nunc primum ex manuscriptis typis mandatae. Petropoli 1856.

Studya nad kodexem karnym 1818. I. Warsz. 1863.

Kodeks cywilny włoski z r. 1865. Warsz. 1865.

Prawo salickie, podług tekstu rękopisu biblioteki Warszawskiej. Warsz. 1867.

La loi salique d'après un manuscrit de la bibliothèque centrale de Varsovie. Warsz. 1867.

Histoire de la formation de la loi bourguunionne. Paris 1867.

Prawo burgundskie. Historya iego powstania. Warsz. 1868.

O znaczeniu prava rzymskiego i rzymsko-byzantyńskiego u narodów słowiańskich. W dodatku excerpta serbskie z praw rzymsko-byzantyńskich. Warsz. 1868. (Prevedeno i na hrv.).

Historya prawa karnego ruskiego. Warsz. 1870.

Kilka aktów oryginalnych sądowych z wieku XIV. i XV. Warsz. 1872.

Poględ na nowsze prace okolu wyjaśnienia historyi praw Słowian południowych. Warsz. 1872.

Roty przysiąg krakowskich z wieku XIV Warsz. 1874.

Prawo polskie w wieku trzynastym. Warsz. 1875.

Statuta Nieszawskie z r. 1454. Warsz. 1875.

Kościół farny stary i nowy w Radomsku z dokumentami. Warsz. 1876.

## JAGIĆ VATROSLAV:

Obznana knjige: „Istorija srpske knjiżevnosti. Pregled ugadjan za školsku potrebu. Napisao Stojan Novaković. 1867 u Beogradu.“ Rad I, 236.

Gradja za glagolsku paleografiju. II, 2.

99

Obznana knjige: Српске народне пјесме из Босне и Херцеговине. Епске пјесме старијег времена. Скупио Богољуђе Петрановић. У Биограду 1867.“ II, 204.

Obznana novijih djela Miklošićevih. V, 209.

August Šlajher. Nekrolog. VI, 180. [188.

Komparativna mitologija (književna obznana) VIII,
Obznana najnovijeg izdanja slovinskih književnih sta-
rina trudom I. I. Sreznevskoga. VIII, 200.

Podmladjena vokalizacija u hrvatskom jeziku. IX, 65.

Trubaduri i najstariji hrvatski lirici. IX, 202

Obznana knjige: Српска библиографија за новију
књижевност 1741—1867. Саставио Стојан Новаковић.
У Биограду 1869. XI, 260.

Izvještaj o putovanju u Dubrovnik g. 1869. XII, 227.

Paralele k hrvatsko-srbskomu naglasivanju. XIII, 1.

Napredak slovinske filologije pošljednjih godina. XIV,
169. XVII, 172.

Obznana djela: Католическій священикъ Сербъ
(Хорватъ) Юрій Крижанић. П. Безсонова. Вып. 1—3).
Москва 1869—1870. XVIII. 164.

Gradja za slovinsku narodnu poeziju. XXXVII, 33.

Predgovor „Pjesmam Marka Marulića.“ Stari pisci
hrvatski. I, 1.

Uvod „Pjesmam Šiška Menčetića i Gjora Držića.“
Stari pisci hrvatski. II, 1.

Predgovor „Pjesmam Mavra Vetranića Čavčića.“ Stari pisci hrvatski. III, 1.

Pjesme Nikole Dimitrovića i Nikole Nalješkovića.
Skupili dr. V. Jagić i dr. Gj. Daničić.

Nikola Jera Dimitrović. Stari pisci hrvatski. V.

Ogledi stare hrvatske proze. I. Život sv. Katarine.
II Zakon primanja u bratovštinu. III. Život sv. Jero-

7*

100

lima. Starine I, 216. IV. Život Aleksandra Velikoga.
Starine III, 203.

Opisi i izvodi iz nekoliko južnoslovinskih rukopisa.
I. Tipik Romanov. Starine V, 1, 3. II. Dodatci tekstu
sv. Simeuna sv. Save. Starine V, 8. III. Život Alek-
sandra vel. po tekstu recensije bugarske. Starine V, 22.
IV. Propoviedi Konstantina presv. po rukopisu XIII.
vieka. Starine V, 28. V. Zbornik kr. biblioteke u Ber-
linu. Starine V, 43. VI. Pričice iz toga zbornika. Sta-
rine V, 56. VII. Apokrifi. Starine V, 69. VIII. Krm-
čaja ilovička god. 1262. Starine VI, 60. IX. Sitna gra-
dja za crkveno pravo. Star. VI, 112. X. Slovenski tek-
stovi kanona o knjigama staroga i novoga zavjeta pod-
jedno s indeksom lažnih knjiga. XI. Odlomak srpsko-
slovenskog apostola Teodorova od god. 1277. XII. Od-
lomak Rabinova srpsko-slovenskog jevangelja od god.
1308. XIII. Odlomak grčko-slovenske liturgijske knjige
XIV. Odlomak jevangjelja bosanskoga pisanja. XV. Ka-
ko se pisalo bugarski prije dvjesti godina. Starine
IX, 91.

Historija književnosti naroda hrvatskoga i srbskoga.
**Knjiga I. Staro doba. U Zagrebu 1867. (Pomoćju jugo-
slavenske akademije).**

Gramatika jezika hrvatskoga osnovana na starobugarskoj
slovenštini. Dio I.: glasovi. U Zagrebu 1864.

Primjeri starohrvatskoga jezika iz glagolskih i cirilskih
književnih starina. Dio I. i II. U Zagrebu 1864. i 1866.

Naš pravopis i primjetbe na odgovor (od A. Vebera) na naš
pravopis. Književnik I, Zagreb 1864.

Iz prošlosti hrvatskoga jezika. Književnik I. Zagreb 1864.

Slovjensko jezikoslovje. Književnik II. Zagreb 1865.

101

Filologički uvod u Asemanov evangjelistar. Izdao dr. Fr. Rački. Zagreb 1865.

Adrianskoga mora Sirena. Hrvatski epos XVII. vieka. Književnik III. Zagreb 1866.

Cirilski zbornik XVI. i XVII. stoljeća. Književnik III, 1866.

Odnošaj medju linguistikom i antropologijom. Književnik III, 1866.

O poreklu Indoeuropejaca. Književnik III, 1866.

Starine i njihovo znamenovanje. Književnik III, 1866.

Das Leben der Wurzel dē in den slavischen Sprachen.
Wien 1871.

Studien über das altslovenische Zographos - Evangelium.
Archiv für slavische Philologie herausgegeben von V. Jagić.
Berlin 1875—7. Bd. I. II.

Die christlich-mythologische Schichte in der russischen Volksepik. Archiv Bd. I. Berlin 1875.

Aus dem südslavischen Märchenschatz. Archiv Bd. I.

Dunav-Dunaj in der slavischen Volkspoésie. Archiv Bd. I.

Veber einige Erscheinungen des slavischen Vocalismus
Archiv Bd. I.

Ein Beitrag zur serbischen Analistik mit literaturgeschicht-
licher Einleitung. Archiv Bd. II. Berlin 1876.

(Osim toga više književnih ociena u Književniku i Archivu,
te manjih priloga u ovom od njega uredjivanom organu. Ure-
djivao: Književnik s drom. Fr. Račkim i Jos. Torbarom.
Izdaje: Archiv für slavische Philologie. Berlin 1875).

JIREČEK HERMENEGILD :

Jan Jiskra z Brandýsa. (Almanach Perly české 1855).

Ueber Eigenthumsverletzungen und deren Rechtsfolgen nach
alt-böhmischem Rechte. Wien 1855.

102

Župy české až do r. 1200. (Památky archeologické 1856 a 1857).

O starých stezkách z Čech a z Moravy do zemi sousedních (Čas. česk. Musea 1856).

Stezky přes pomezi české a moravské v ohledu válečném a obchodním. (Čas. česk. Musea 1856).

(O soudech župních neboli cudách. (Čas. česk. Muz. 1856).

Běh kolonisaci české. (Památky arch. 1857).

Morava až do r. 1200. (Památky arch. 1858).

O saudu mezním dle práva českého a moravského. (Časopis česk. Musea 1858).

Válečníci češti XV. století. (Čas. česk. Musea 1859; alm. Dunaj 1860. Památky 1861—1863).

Bibli kralická a překladatelě její. (Rozpravy z oboru historie etc. 1860).

Srovnalost starého prava slovanského se starým právem hellenským, řimským a germánským. (Rozpravy 1860).

Přispěvky k literárnímu rozboru pamatnikův slovanského práva v Čechách a na Moravě. (Čas. čes. Mus. 1861—1863).

Die Echtheit der Königinhofer Handschrift. kritisch nachgewiesen von Jos. und Herm. Jireček. Prag 1862. Tempsky.

Conspectus Moraviae exhibens nomina locorum patronymica. Conspectus Moraviae exhibens nomina locorum historica exente saeculo XIImo (Mappy).

O obnoveni desk zemských r. 1531 shořelých. (Čas. česk. Musea 1864).

Exekuci neboli vedení práva dle starého práva českého. (Právnik 1864).

Novověké zákonodavství. (Čas. česk. Musea 1864).

Slovanské právo v Čechách a na Moravě. I. Doba nejstarší: Od prvních zpráv do konce X. století. S mappou. V Praze 1863. Bellmann. II. Od počátku XI do konce XIII. století. S mappou.

103

V Praze 1863. Bellmann. III. Století čtrnácté. Sv. I. Zákla-
dove zemského zřízení v koruně královstvi českého za Karla
IV. V Praze 1871. Tempsky.

Das Recht in Böhmen und Mähren geschichtlich dargestellt.
I. Von den ältesten Nachrichten bis zum Sehlusse des X. Jahr-
hunderts. Prag 1865. II. Vom Anfange des XI. bis zum
Schlusse des XII. Jahrhunderts.

Ukázka listináře uhersko-slovenského. Ve Vidni 1865.
(Sklad Vid. Novin).

Vpád Tatarský r. 1241. (Krok 1865).

Oesterreichische Geschichte für das Volk. Entstehen christ-
licher Reiche im Gebiete des heutigen österreichischen Kaiser-
staates vom Jahre 500 bis 1000. Wien 1865.

Pannonija u IX. stoljetju. (Književnik III, 1. 1866).

Justiniana ciesaře Ustanovenie a naučenie neb Prvniech
počátkuov práv městských knihy čtvery. Tekst staročeský. V
Praze 1867.

Jan Vitovec, válečník český. (Čas. čes. Mus. 1867).

Dva Vlachové v Čechách. (Čas. čes. Musea 1870).

Zdít Jindřich, biskup Olomůcký. (Čas. Mat. Mor. 1870).

Mag. Albertus Ranconis de Ericino (Čas. čes. Musea 1872).

M. Victorina ze Všehrd: O právich země české knihy devatery. Vydáni nově. V Praze 1874.

Codex juris bohemici. Tom. I. Aetatem Premyslidarum con-
tinens. Pragae 1867. Tom. II, pars 2, continens Jus terrae
atque jus curiae regiae saeculi XIV. Pragae 1870. (kr. spo-
lečnost nauk). Tom. III. pars 2. complectens Jus terrae saeculi
XV. (1420—1500). Pragae 1873. (Tempsky). Tom. III, pars
3. exhibens Mag. Victorini a Všehrd opus bohemicum „De
jure terrae Bohemiae libri novem. Pragae 1874.“ (Jednota
Všehrd). Tom. IV, pars III. sectio 2. Koldinii Jus municipale
regni Boemiae. Pragae 1875. (Jednota Všehrd).

104

(Na dalje: Literatura slovanského dějepisu r. 1851. Čas. čes. mus. 1852. Vědecké zprávy o činnosti učených a liter. společností slov. Ibid. 1853. I. Učeni a učilistě v Rusich., ibid. 1855, IV.).

JIRECEK JOSIP:

Národopisná mappa království českého. S pomoci českého Musea. V Praze 1850.

Národopisný přehled království českého r. 1850. V Praze 1850.

Časoměrné přehledy žalmův Br. J. A. Komenského, Br. Jana Blahoslava, Matouše Benešovského a Mn. Vavřince Benedikta Nudožerského. Ve Vidni 1861.

Anthologie z novočeské literatury. V Praze 1861, 1865, 1872, 1876.

Jana Blahoslava Grammatika česká, dokonána r. 1571, spolu s Musikou téhož spisovatele. Ve Vidni 1857.

Viléma hraběte Slawaty „Děje království uherského za panování Ferdinanda I.“ Ve Vidni 1857.

Anthologie z literatury české doby střední. V Praze 1858, 1869, 1876.

O českém prvotním překladu sv. evangelii. V Praze 1859.

Anthologie ze staré literatury české. V Praze 1860, 1870, 1876.

Rozpravy z oboru historie, filologie a literatury. Společně s dr. Herm. Jirečkem. I. ročník. Ve Vidni 1860.

Aktenmässige Darstellung der Verhältnisse der gr. n. u. Hierarchie, dann der National-Congresse und Verhandlungs-Synoden. Wien 1861.

Die Aechtheit der Königinhofer Handschrift kritisch nachgewiesen. (Zajedno s drom. Herm. Jirečkom). Prag 1867.

106

KOSTOMAROV NIKOLAJ IVANOVIC:

Объ историческому значеніи русской народной поезіи. 1844.

Словянская митология. 1846. [1846.

Мысли объ исторіі Малоруси. Библиотека для чтенія
Очеркъ торговли Московскаго Государства въ XVI.
и XVII. столѣтіяхъ. 1858.

Бунтъ Стеньки Розина Спетерб. 1857.

Богдан Хмельницкіи. 1856. Otečest. Zapiski, II. izdanje.
Petrograd 1859.

Борба украинскых казаковъ съ Полшею въ првой половинѣ XVII. в. до Богдана Хмельницкаго. Oteč.
zapiski 1856.

Гетманство Выгорскаго. Основы 1861.

Кремицій кордъ. 1862.

Историческія монографіи и изслѣдованія. 1863.

Исторія Новгорода, Пскова и Вятки. 1863.

Смутное время Московскаго Государства въ началю
XVII. вѣка. 1866

Послѣдніе годы Рѣчи Посполитой. 1869—70.

Кудеаръ 1876.

Русская история въ жизниописаніяхъ ея главнѣйшихъ дѣятелей. VI. выпусковъ. 1876.

(Osim toga: Савва Цацый и драмат. сцены. 1839.
Украинскія бацлады 1840. Квиткы сборникъ стихов-
твореній 1841. Переяславска Ничь. трагедия, sbornik
Сынъ 1859.—1861. itd. Uredio: Памятники Ста-
ринной Русской литературы. III томъ. Акты южно-
русской литературы. VIII томовъ. Памятниковъ на-
родной южно-русской литературы. Томъ III. и IV.)

107

KURELAC FRAN :

Placere. Rad III, 183.

O korenu teg i njegovih žilicah. IX, 17.

Silva. XII, 31.

Izvještaj o putovanju u Dalmaciju g. 1869. XII, 232.

Brojanica ili deset glagolskih zrnac. Prvo kolěnce
XV, 87. XVI, 76.

Brojanica ili drugih deset glagolskih zrnac. Drugo
kolěnce XX, 61. XXV, 1.

Vlaške rieči u jeziku našem. XX, 93.

Stariji oblici samostavni. XX, 138.

O glagolu „objicere.“ XXIII, 204.

Mulj govora nespretna i nepodobna ili o barbarismih.
XXIV, 1.

Koje su u nas rieči za vuhvenike, vuhvenice itd.?
XXIV, 49.

LEGER LOUIS :

Chant historiques et chansons populaires de Slaves de
Bohême. (Prievodi kraljodvor. rukopisa i českih narodnih
pjesama).

La Bohême historique et litteraire. 1867.

Cyrille et Méthode, étude historique sur la conversion des
Slaves au Christianisme. 1 vol. in 8. 1868.

De Nestore rerum russicarum scriptore (libraire Franck.
Paris).

Le Monde slave. (Voyages et litterature). 1873.

Études slaves (1 vol. in 12. Libraire Leroux). 1875.

Chrétomathie russe (Leroux). 1876.

LJUBIĆ ŠIME :

Arkeologičke crtice. Rad I, 164.

108

Ob odnošajih dubrovačke sa mletačkom republikom tja
do god. 1358, V, 44.

O Markantunu Dominisu Rabljaninu. X, 1.

Izvještaj o putovanju u Mletke i Rab. XII, 230.

Obznana djela: „Documenta Forumjulii. Patriarchatum
Aquilejensem, Tergestum, Istriam, Goritiam spectantia,
inde a recentiore tempore usque ad medium saeculum
XV. regesta collegit Prof. A. S. Minotto Doct. Decur.
Hist. tradendae a veterum monumentorum in provincia
Forijulii curatoribus propriis sumptibus edita. Vol. I.
sect. 1. Venetiis 1870. XIV, 136.

O dubrovačkoj kovnici s obzirom na razpravu prof.
Norb. Dechanta: „Die Museen der Republik Ragusa.
1870.“ XVI, 198.

O odnošajih medju Dubrovčani i Mletčani za ugarsko-
hrvatskoga vladanja u Dubrovniku. XVII, 1.

Povjestnička iztraživanja o Hrvoji velikom bosanskom
vojvodi i spljetskom hercegu. XXVI, 74.

Pisan spomenik iz doba hrvatskoga vojvode Brani-
mira. XXVI, 93.

Spicilegium monumentorum archaelogicorum in terris
quas Slavi australes incolunt repertorum. XXXIV,
XXXV, 29. XXXVI, 75. XXXVIII, 91.

O upraviteljih Dalmacije za rimsk. vladanja. XXXI, 1.

Na obranu pravosti staro-srbskih zlatnih novaca.
XXXIV, 75.

Skrovište rimskih carskih novaca u zlatu iz prvoga
stoljeća odkrito u Zemunu 16. pros. 1875. XXXVI, 177.

Odgovor na njeke primjetbe numismatičkoga lista beč-
koga u poslu starosrbskih zlatnih novaca. XXXVI, 201.

Obznana knjige: Notizie naturali e storiche sull'isola

109

di Veglia, compilate dal Dr. Giambattista Cubich. Trieste
1874. XXXVII, 186.

Prilog Jagičevoj razpravi o gradji za slovinsku na-
rodnu poeziju. XL, 130.

Ob VIII. zasjedanju svenarodnoga sastanka za etno-
grafiju i arkeologiju predhistoričku u Budimpešti 4.—13.
rujna 1876. XL, 177.

Ugri u Mletačkoj. Starine I, 211.

Prilozi za životopis Markantuna de Dominisa Rablja-
nina, spljetskoga nadbiskupa. Starine II, 1.

Prilog k razpravi o Markantunu Dominisu. Starine
IV, 1.

Razvod istarski u talijanskom i latinskom jeziku.
Starine VI, 157.

Opis jugoslavenskih novaca. U Zagrebu 1875.

Uredio: Monumenta spectantia historiam Slavorum meridionalium. Listine o odnošajih izmedju južnoga slavенstva i mletačke republike. Volumen I—V et Com- missiones et relationes venetae (Monumenta vol. VI, IX).

Običaji kod Vlahah u Dalmaciji. U Zadru 1846.

Numografia Dalmata. Vienna 1851. (Archiv für Kunde österr. Geschichtsquellen. XI. Bd. 44 str.).

Staro-dalmatinsko pienezoslovje. U Zagrebu 1852. (Arkiv družtva za jugoslav. povjestnicu. Knj. II. Raz. I. 40 str.).

Dizionario biografico degli uomini illustri della Dalmazia.
Vienna 1856.

Studî archeologici sulla Dalmazia. Vienna 1859. (Archiv für Kunde etc. XXII. Bd. sa 4 table).

Križobojnici u Zadru. Ulomak iz mletačkoga križoboja
1202—1204. U Osieku (gimn. p. ogram) 1864.

110

Gli ultimi successi di Alberto di Waldstein narrati dagli
ambasciatori Veneti. Vienna 1862.

Pregled hrvatske poviesti. U Rieci 1864.

Ogledalo književne poviesti jugoslav. Knjiga I. U Rieci
1864. Knjiga II. U Rieci 1869.

Vladanje mletačko u Rieci god. 1508.—1509. U Rieci
(gimn. program). 1865.

Споменици о Шћенану малом из млетачког архива.
У Београду 1870.

Faria Città Vecchia e non Lesina. Pietro Hektorović Città-
vecchiano e non Lesignano. Zagabria 1873.

Popis predmeta iz predhistoričke dobe u narod. zemalj.
muzeju u Zagrebu. U Zagrebu 1876.

Dispacci di Luca di Tollentis vescovo di Sebenico e di Lio-
nello vescovo di Traù nunzi apostolici in Borgogna e nelle
Fiandre 1472—1488. Zagabria 1876.

Petar Hektorović. Vjekopis. Stari pisi hrvatski VI.

Der Fund römischer Goldmünzen aus dem ersten Jahrhun-
derte der Kaiserzeit in Semlin gemacht. Agram 1876.

(Osim toga izdade P. Hektorovića Ribanje i ribarsko pri-
govaranje i razlike stvari. Zadar 1846. Brani inediti della
divina Comedia, tratti da un codice dell'archivio Veneto. Pa-
dova 1866. Uredio „Viestnik nar. zem. muzeja u Zagrebu knj.
II, 1876.“ Napisao muogo članaka za razne časopise).

MACIEIOWSKI WACLAW ALEKSANDER:

Pogled na najnovije zakonarstvo slovensko, imenito
poljsko i rusko. Rad IX, 1.

Polisti ili Poljani najviše pomogoše ratarstvom civili-
zaciji zapada Europe a osobito Njemačke. XVIII, 64.

Otvoreno pismo prof. J. Hanelu povodom njegova

111

članka naštampanoga u XXXII. knj. st. 175 Rada.
XXXIV, 181.

Drugo otvoreno pismo g. dru. J. Hanelu. XXXVII, 203.

Historya prawodawstw Słowiańskich. Varšava i Lipsko
1832—35, tom. I—IV. izd. II. u 6 diela, Warszawa 1856—59.

Pamiątniki w dziejach pismiennictwa i prawodawstwie Sło-
wian. II. Tomy. Warszawa 1839.

Polska i Ruś aż do pierwszej połowy XVII. więku pod
względem obyczajów i zwyczajów. IV tomy Warszawa 1842.

Pierwotne dzieje Polski i Litwy. Warszawa 1846.

Roczniki i kroniki Polskie i Litewskie najdawniejsze. War-
szawa 1850.

Pismiennictvo Polskie od czasów najdawniejszych aż do
1830. III. Tomy. Warszawa 1851.

Normanowie i Germanowie. Warszawa 1856.

(Osim toga mnogo razprava u zbornicih i časopisih, imenito
u Biblioteki varšavskoj).

MARKOVIĆ FRANJO:

Pjesničtvo: Kohan i Vlasta Romantično-epska pjesma.
Osiek 1868. O baladah i romancah. Vienac 1869. br. 42.
Drame: Karlo Drački. Poviestna tragedija. Zagreb 1872.
Benko Bot. Poviestna tragedija Vienac. Zagreb 1872. Zvo-
nimir. Poviestna drama. Zagreb 1877.

Čitanka za IV. razred gimnazijski. Zagreb 1874.

(Osim toga ocieni: Preradovićeva pjesnička djela. Zagreb
1874. Iv. Mažuranića: Smrt Smail-age Čengića 1876.; za tiem
drame od Hahnove, J. Kollara, Göthea, Grillparzera, Kostića,
Kukuljevića itd. Vienac 1869, 1870, 1871, 1872, 1873.
Antologiju hrvatskoga pjesničtva. Vienac 1873. Prevedė
C. Malczewskoga Mariju. Vienac 1870).

112

MATKOVIĆ PETAR:

Moskovska etnografička izložba u svibnju 1867, Rad
I, 179.

Napredak o geografičkoj nauci u Russiji. I, 215.

O potrebi statističkoga odbora s obzirom na sadašnje
stanje hrvatske statistike. III, 206.

Obznana knjiga: 1) Studien über Bosnien und die
Herzegovina von J. Rośkiewicz. Leipzig u. Wien 1868.
2) Geschichtliche, politische und topographisch-statisti-
sche Beschreibung des Vilajets Bosnien, d. i. Bosnien,
Hercegovina und Rascien von Thömmel. III, 226.

Obznana knjiga: F. Kanitz, Serbien. Historisch-eth-
nografische Reisestudien aus den Jahren 1859—1868.
Leipzig 1868. 2) F. Kanitz, Reise in Süd-Serbien und
Nord-Bulgarien, ausgeführt im Jahre 1864. Wien 1868.
VI, 222.

Prilozi k trgovačko-političkoj historiji republike dubro-
vačke. VII, 180.

Obznana knjiga: 1) Fac-Simile dell'atlante di Andrea
Bianco. Venezia 1436. Venezia 1869 (Der Atlas des
Andrea Bianco v. Jahre 1436 in 10 Tafeln. Herausgege-
ben von M. Münster, mit einem Vorworte v. Otto Pe-
schel. Venedig 1869). XI, 228.

Službena statistika u Srbiji. XI, 239.

Izvještaj o putovanju u Dubrovnik 1869. XII, 222.

Najnovije geografske publikacije o evropskoj Turskoj.
XIV, 133.

Trgovinski odnošaji izmedju Dubrovnika i srednje
Italije. XV, 1.

Stariji rukopisni putopisi u knjižnicah mletačkih. XV,
Narodnost predmet statističkoga popisa. XVI, 216.

113

Orografska razredba juzno-hrvatske visočine i njezina
hipsometrijska razmjerja. XX, 1.

Zaključci VIII, zasjedanja internacionalnoga statistič-
koga kongresa u Peterburgu. XXII, 205.

Bosanske stupnjevine. XXIII, 43.

Najnovije geografske publikacije o Balkanskom polu-
otoku. XXVI, 189.

Razgloba i hipsometrija slavonskog gorja. XXXII, 151,

Spomenici za dubrovačku povjest u vrieme ugarsko-
hrvatske zaštite. A. Povelje i listine. B. Izvodi iz „Let-
tere e Commissioni di Levante.“ Starine I, 141.

Topographische Karte des Gebietes S. Michel di Lemmo in
Istrien, gezeichnet von Fra Mauro, dem berühmtesten Cosmo-
graphen des XV. Jahrhunderts. Mittheilungen der k. k. geo-
graphischen Gesellschaft. Wien 1859. III. Jahrg. 1. Thl.

Das Reich des Priesters Johannes. Ein Beitrag zur Ge-
schichte der geographischen Entdeckungen im Mittelalter.
Programm des Gymnasiums zu Warasdin 1859.

Alte handschriftliche Schifferkarten in der kais. Hofbiblio-
thek in Wien mit zwei dem Portolano des Gr. Benincasa 1480
entnommenen Karten von der Westküste Afrika's. Programm
des Gymnasiums zu Warasdin 1860.

Alte handschriftliche Schifferkasten in den Bibliotheken zu
Venedig. Mittheilungen der k. k. geographischen Gesellschaft
in Wien 1863. Jahrg. VI, S. 79.

Trgovački ugovor republike mletačke sklopljen s knezovi
senjskimi god. 1408. i 1455. Arkiv za povjestnicu jugoslav.
knj. VII. Zagreb 1863.

Statistički načrt trojedne kraljevine Hrvatske, Slavonije i
Dalmacije. Obći dio kataloga hrv. izložbe u Zagrebu 1864.

Statistički odlomci a) Broj stanovnika u hrvatsko-slavon-

8

114

skoj krajini na početku god. 1863. b) Montanistički proizvodi u Hrvatskoj, Slavoniji i dotičnoj krajini god. 1862. U Književniku I. Zagreb 1864.

Orografska obilježja Balkanskoga poluotoka. Književnik II.
Zagreb 1865. str. 398—414.

Marko Polo, starinom Dalmatinac. Književnik II. Zagreb
1864. str. 547.

Najnovija kartografija o jugoslavenskih zemljah. Književnik III. god. Zagreb 1866. str. 264.

Statistika moralnosti u Hrvatskoj i Slavoniji. Književnik
III. god. Zagreb 1866. str. 264.

Statistika austrijske carevine za viša učilišta. Zagreb 1866.

Hrvatska i Slavonija u svojih fizičnih i duševnih odnošajih.
Zagreb 1873.

(Izradi još školske knjige: Geografsko-statistički nacrt austro-ugarske monarkije. Zagreb 1874. Zemljopis za niže razrede, II. izd. Zagreb 1877.

MESIĆ MATIJA:

Obznana knjige: Pregled hrvatske poviesti. Nacrtao
prof. Sime Ljubić. Rieka 1867. Rad I, 251.

Banovanje Petra Berislavića za kralja Ljudevita II.
III, 1.

Pleme Berislavićâ. VIII, 30.

Krsto Frankapan u tudjini. XIII, 17.

Hrvati nakon bana Berislavića do muhačke bitke.
XVIII, 77. XXII, 55.

Izvod iz razprave: O životu i djelih kneza Krsta
Frankapana. XXI, 199.

O Krčeliću i njegovih Annuah. XXXII, 1.

Dmitar Zvonimir, kralj hrvatski. XXXIX, 115.

Gradja mojih razprava u „Radu“: Listine i izprave.
Starine V, 109.

115

Korespondencija Krčelićeva i nješto gradje iz njegove
velike pravde. Starine VIII, 93.

Život sv. Cirila i Methoda. Program zagreb. gimn. 1854.
Poljički statut. Arkiv za povjestnicu jugoslavensku. Knj.
V. god. 1859.

Služba sv. Cirila i Metoda. Tisućnica slovjenskih apostolah.
U Zagrebu 1863.

Hrvati na izmaku XV. i na početku XVI. vieka. Književnik
god. 1864. i 1865. U Zagrebu.

Život Nikole Zrinjskoga, Sigetskoga junaka. Zagreb 1866.
(Osim toga bi suradnik kod ilirske čitanke za gornje gim-
nazije, Beč 1856. i izradi ili prevede školske knjige: Pověst-
nica zemljopisna za I. razred. Beč 1854. Obris zemljopisa i
pověstnice za niže gimnazije. Beč 1854. Pověstnica austrijske
države. Beč 1856. Pověst Isusove crkve za gornje gimnazije.
Zagreb 1865. Nacrt pověsti i zemljopisa za niže gimnazije.
Beč 1869, 1872. 1874).

MIJATOVIĆ ČEDOMIL:

Финанције српског краљевства. Glasnik srpskog uče-
nog društva knj. XXV. 177. knj. XXVI. 152. Biograd 1869.

Научност политичне економике. Glas. XXVIII, 354.

Студије за историју српске трговине из XIV. века.
Glasnik XXXIII, 191—235. XXXVII, 189—249. XXXVIII,
79—140. Beograd 1872—3.

Цар Урош и краљ Вукашин. Glasnik XXXV, 125 do
237. Beograd 1872.

Пре 300 година: Прилот к изучању извора за исто-
рију народа. Glasnik XXXVI, 155—219. Beograd 1872.

Ђурађ Бранковић: историјска студија. Отачбина.
Beograd 1875.

*

116

Трговачка политика српских краљева и царева.
Отачбина. Beograd 1875.

MIKLOŠIĆ FRANJO:

O slovima ♀, s, z. Rad IX, 11.

Marija, kći Angjelinina i Konstantin Arijanit. XII, 1.

Trojanska priča. Starine III, 147.

Psaltir s tumačenjem pisan 1346. za Branka Mlade-
novića. Starine IV, 29.

Izvještaj od god. 1772. o manastirih na Fruškoj gori
u Sriemu kr. dalmat.-hrv.-slavon. namjestničkom vieću.
Starine VIII, 1.

MUHIĆ PAVAO:

O razvoju pravnih idea u obće i napose u području
prava kaznenoga. Rad V, 1.

NEVOSTRUJEV K.:

Pogled na historiju istočne crkve u Českoj i stara istočna služba sv. Većeslavu. Rad XXI, 134.

Poslanica manastira svetogorskih patriarhu ruskomu
Joasafu II. Starine II, 19.

NOVAKOVIĆ STOJAN:

Brskovo, Danj i carina u svet. Spasa i putovi s jadran-
skoga primorja u stare srpske zemlje. Rad XXXVII, 1.

Stara štamparija za Bugare. XXXVII, 29.

Dvanaest petaka. Starine IV, 24.

Odlomak srpskoga ljetopisa. Starine VI, 19.

Bugarski zbornik pisan prošloga vieka narodnim je-
zikom. Starine VI, 24,

117

Apokrifi jednoga čirilskoga zbornika XIV. vieka. 1)
Slovo proroka Jeremije o plênjeni Jerusolima. Starine
VIII, 36, 40.

Mladenstvo Isusa Hrista. Starine VIII, 48.

Dêjanije sv. apošt. Andrija i Matheja. Starine VIII, 55.

Dêjanije sv. apost. Tomy v Indiji. Starine VIII, 69.

Mučenije sv. Georgija. Starine VIII, 74.

Srpsko-slovenski zbornik iz vremena despota Laza-
revića.

Život sv. Petke od patriarha bugarskoga Jeftimija.

Gradja za srpskog ljetopisca. Starine IX, 1.

Хрисовуља краља Милутина манастиру ртачком.
Гласник XX, 1866.

Прилог к српској историји око 1790. Гласник
ХХ, 1866.

Њешто о кнезу Лазару. Гласник ХХІ, 1867.

Служба и жйвот св. Ђорђа Кратовца. Глас. ХХІ.

Топографски рјечник уз „Опис Босне и Херцего-
вїне. Гласник ХХІІ, 1867“.

Живот Јована Рилског. Гласник ХХІІ, 1867.

Српска библиографија 1741—1867. Београд 1869.

Један стари свјетовни зборник триловски. Гласник
ХХV. 1869.

Писмо св. Саве од 1193. године или уговор, ко-
јим је од Светогораца купио земљу за виноград
хиландарски. Гласник XXV, 1869.

Срби Мухамедовци и турска писменост. Гласник
ХХVI, 1869.
[1870]

Законик Стефана Душана цара српског. Београд

Физиологија гласа и гласови српскога језика. Глас-
ник XXVII, 1870.

118

Хрисовуља Душанова од 20. Септембра 1351. Гласник XXVII, 1870.

Косово. Српске народне пјесме о боју на Косову. Покушај да се саставе у цјелину као спјев. Београд 1871. Друго издање латиницом у Загребу 1872. Треће издање ћирилицом у Веограду 1876. Четврто (погрешно на наслову записао треће издање) латиницом у Загребу 1877.

Живот српског испосника, Петра Коришког. Гласник XXIX, 1871.

Јеротија Рачанина пут у Јерусалим. Гласник XXXI, 1871.

Из кронике деспота Ђурђа Бранковића с додатком некојих документа, која се њега тичу. Гласник XXXII, 1871.

Трећа редакција Доментианова. Живот св. Саве. Гласник XXXII.

Повеља краља босанског Стјепана Остоје војводи Хрвоју и сину му Баоши од 1400 године. Гласник XXXIII, 1872.

Стари српско-словенски буквар с неколиким белешкама за историју буквара у опште. Гласник XXXIV, 1872.

С археолошке изложбе у Кијеву. Београд 1874.

Два пријога к српским старинама. Од Стојана Новаковића. І. Звона градачка. II. Хрисовуља краља Стефана Душана манастиру трескавачком. Гласник XLI, 1875.

Златни новац краља Милутина, цара Душана, краља Вукашина и кнеза Лазара. Отачбина 1875, свез. за Април.

[XLII, 1875.

Српски поменци XV. до XVIII. века. Гласник

119

Библиографија српске и хрватске књижевности с
белешкама онога што је на страним језицима о нама
писано за 1868 у Гласнику XXVI, за 1869. у XXVII,
за 1870. у XXXI, за 1871. у XXXV, за 1872. и 1873.
у XL, за 1874. у XLI, за 1876. XLIV.

Српске народне загонетке. Панчево и Београд 1877.
II. издање задужбине Чупићеве.

Примери књижевности и језика. Београд 1877.

Акценти штампаних српско-славенских књига.
Гласник XLIV, 1877.

Божидара Вуковића зборници за путнике. Изучања
позната и непозната. Гласник XLV, 1877.

(Za škole izradi: Istoriju srpske književnosti. Beograd 1867.
I. izd. 1871. II. izd. Srpsku sintaksu 1869., 1870., 1874.
Srpsku čitanku. Beograd 1870. Akademička predavanja: Filo-
logija i jezik. 1870. Jezik i stil. 1872. Na dalje napisa: Srp-
ski istorijsko-etnografski muzej. Glasnik 34, 1872. Italijanski
arkivi i naša istorija. Glasnik 28, 1870. Etnografsko-literarne
razprave: Jelada i Jelini, Bugari i njihova književnost. Otač-
bina.)

PAVIĆ ARMIN:

Prilog historiji dubrovačke hrvatske književnosti. Rad
XXXI, 134.

O kompoziciji Gundulićeva Osmana. XXXII, 104.

Ivan Tomko Mrnavić. XXXIII, 58.

Regule sv. Benedikta. Starine VII, 57.

Historija dubrovačke drame. Izdala jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti. U Zagrebu 1871.

Narodne pjesme o boju na Kosovu 1389. Troškom
jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti. U Za-
grebu 1877.

120

Uredio: Djela Iva Frana Gundulića. Na sviet izdala jugoslavenska akademija znanosti i umjetnost. Sadržaj: Arijadna, Proserpina ugrabljena, Dubravka, Dijana, Armida, Pjesni pokorne kralja Davida, Od veličanstva božieh, Suze sina razmetnoga, Ljubovnik sramežljiv, U smrt Marije Kalandrice, Ferdinandu II. knezu toskanskomu, Osman, Jerusolim oslobodjen. Stari pisci hrvatski. Knjiga IX.

O dubrovačkih prevodiocih grčkih tragedija. Varaždin
1867. Program gimnazijski.

Aristotelova definicija pjesničke umjetnosti. Varaždin 1868.
Program gimnazijski.

Aristotelova poetika. Zagreb 1869.

Kako se izgubilo 14. i 15. pjevanje Gundulićeva Osmana.
Požega 1871. Program gimnazijski.

(Osim toga više literarno-historijskih članaka u „Viencu“
1869. i 1870.)

PETRANOVIĆ BOŽIDAR:

О освети, мирењу и вражди по негдашњем срөско-
хрватскоме правном обичају. Rad VI, 1.

О робству. По срbsким споменицима и штатутима
прим. далм. градова. XVI, 59.

О праву насљедства код Срба, на основу правнога
обичаја и писаних споменика. XXIII, 24.

О кметству по србском уобичајном праву, по уста-
новама, ушанова законика и по штатутима, даљматин-
ских градова. XXX, 60.

PILAR GJURO:

Trećegorje i podloga mu u glinskom Pokupju. Rad
XXV, 53.

121

Njekoje važnije okamine iz Pokupskoga trećegorja.
XXVI, 215.

Uzroci oledjivanja sad jedne sada druge zemaljske
polutke. XXX, 139.

Podravina, Djakovština i Dilj-gora. XXXIII, 38.

Tragovi oledbe na podnožju zagreb. gore. XXXIX, 142.

Les révolutions de l' écorce du globe. Bruxelles 1869.

Die Tertiärablagerungen an der Kulpa (Vortrag). Verhand-
lungen der k. k. geologischen Reichsanstalt 1872, pag. 52.

Die Excentricität der Erdbahn als Ursache der Eiszeiten.
Verhandlungen der k. k. geologischen Reichsanstalt 1872,
pag. 99. Opet o tom predmetu „Vortrag gehalten den 5. März
1872 in der Sitzung der k. k. geolog. Reichsanstalt zu Wien.
Agram 1873“.

Beitrag zur Lösung der Wassernothfrage im kroatischen
Karst. Prinos riešenju pitanja o bezvodici u hrvatskom krasu.
Zagreb 1874.

Ein Beitrag zur Frage über die Ursachen der Eiszeiten.
Agram 1876.

Spuren der Eiszeit im Agramer Gebirge. Verhandlungen
der k. k. geolog. Reichsanstalt 1876, pag. 233.

Ueber die geologischen Verhältnisse der Gegend von Rado-
boj in Kroatien. Verhandlungen der k. k. geolog. Reichs-
anstalt in Wien 1877, pag. 99.

RAČKI FRANJO:

Prilozi za sbirku srbskih i bosanskih listina. Rad I, 124.

Obznana knjige: Богомили, црква босанска и кръсташи. Историчка разправа. Написао др. Божидар Петрановић. У Задру. 1867.

Riedko slovensko pismo u vatikanskom rukopisu. II, 36.

122

Pokret na slavenskom jugu koncem XIV. i početkom
XV. stoljeća. II, 68. III, 65. IV, 1.

Obznana knjige: Arkiv za povjestnicu jugoslavensku.
Uredio Ivan Kukuljević Sakcinski. U Zagrebu 1868.
V, 203.

Obznana knjige: Cyrille et Méthode. Étude historique
sur la conversion des Slaves au Christianisme; par L.
Leger. Paris 1868. V, 229.

Bogomili i Patareni. VII, 84. VIII, 121. X, 160.

O slovjenskoj chronografiji srednjega vieka. VIII, 213.

O dalmat. i ilirskih novcih najstarije dobe. XIV, 45.

Karlo Jaromir Erben. Nekrolog. XIV, 111.

Obznana najnovijih izdanjâ i izvorâ za život sv. Cirila
i Metoda. XV, 166.

Kada i kako se preobrazi hrvatska kneževina u kra-
ljevinu. XVII, 70.

Obznana knjige: Споменици о Степану малом. Из-
писао из млетачког аркива С. Љуонћ. У Београду
1870. XVII, 208.

Rukopisi tičući se južno-slovenske povjesti u arkivih
srednje i dolnje Italije. XVIII, 205.

Dopunjci i izpravci za stariju povjest hrvatsku. XIX, 62.

Jan Erazim Vocel. Nekrolog. XXII, 233.

Borba južnih Slovena za državnu neodvisnost u XI.
vieku. XXIV, 80. XXV, 180. XXVI, 77. XXVIII, 147.
XXX, 75, XXXI, 196.

Pisani spomenik iz dobe hrvatskoga vojvode Brani-
mira. XXVI, 103.

Iztraživanja u pismarah i knjižnicah dalmatinskih.
XXVI, 153.

Obznana knjige: Povjestni spomenici južnih Slavenah.
Knjiga II. Diplomatički zbornik kraljevine Hrvatske s

123

Dalmacijom i Slavonijom. Izdaje Ivan Kukuljević Sak-
cinski. Dio I. U Zagrebu. 1874. XXVII, 294.

Dr. Božidar Petranović. Nekrolog. XXX, 179.

Hrvatska dvorska kancelarija i njezine izprave za
vladavine narodne dinastije. XXXV, 1.

Stari priepisi hrvatskih izprava do XII. vieka prema
maticam. XXXVI, 135.

Mihail Petrović Pogodin. Nekrolog. XXXVIII, 200.

Prilozi za poviest bosanskih Patarena. Starine I 92.

Razhod grada Zagreba 1362. godine. Starine IV, 118.

Iz djela E. L. Crievića Dubrovčanina. Starine IV, 154.

Popis župa zagrebačke biskupije 1334. i 1501. god.
Starine IV, 201.

Dubrovački spomenici o odnošaju dubrovačke obćine
napram Bosni i Turskoj godine razspa bosanske kralje-
vine. Starine VI, 1.

Pismen spomenik iz dobe hrvatskoga kralja Kresimira
II. (Tab. II. III.) Starine VII, 47.

Pismo prvovjenčanoga kralja srpskoga Stjepana I.
papi Honoriju III. god. 1220. Starine VII, 53.

Staro-hrvatski glagolski nadpis u crkvi sv. Lucije kod
Baške na Krku. Starine VII, 130.

Gradja za poviest hrvatsko-slovenske seljačke bune
god. 1573. Starine VII, 164.

Dopunjak gradje za poviest hrvatsko-slavonske seljačke
bune god. 1573. i nekoliko izprava o hrvatskoj poturici
Franji Filipoviću. Starine VIII, 243.

Prilog za poviest hrvatskih uskoka. Starine IX, 172.

Nikola Stjepka Nalješković. Vjekopis. Stari pisci
hrvatski V.

Hanibal Lucić. Vjekopis. Stari pisci hrv. VI.

Mikša Pelegrinović. Vjekopis. Stari pisci hrv. VIII.

124

Sabo Mišetić Bobaljević. Vjekopis. Stari pisci hrv. VIII.

Uredio: Vetera monumenta Slavorum meridionalium historiam illustrantia, maximam partem nondum edita, ex tabulariis vaticanis deprompta et collecta ab A. Theiner. Tomus II. Zagrabiae 1875. Tomus I. ovoga djela izišao je na svjetlo u Rimu 1863, i to kao što i Tom. II. o trošku preuzvišenoga g. pokrovitelja ove akademije, kojoj oba djela pokloni.

Monumenta spectantia historiam Slavorum meridionalium vol. VII.: Documenta historiae chroaticae periodum antiquam illustrantia. Zagrabiae 1877.

Nekoje opazke vrhu dviju legenda o slovenskih apostolih. Arkiv za jugosl. poviest i starine, knj. IV. Zagreb 1857.

Nacrt jugoslovenskieh povjestij do IX. stoljeća. Arkiv knj. IV. Zagreb 1857.

Viek i djelovanje sv. Cirila i Methoda slovjenskih apostolov. U Zagrebu 1857. sv. I., 1859. sv. II.

Odlomci iz državnoga prava hrvatskoga za narodne dinastije. U Beču 1861.

Pismo slovjensko. U Zagrebu 1861.

Izvadci za jugoslavensku poviest iz kr. osrednjega arkiva u Napulju. Arkiv knj. VII. Zagreb 1863.

Književan rád sv. Cirila i Methoda. Tisućnica. Zagreb 1863.

Ocjena starijih izvora za hrvatsku i srbsku poviest srednjega vieka. Književnik god. I. i II. Zagreb 1864—5.

Prinesci za epigrafiku jugoslavensku. Književnik god. I. Zagreb 1864.

Odnošaj srbskih despota i doseljenika naprama kruni i kraljevini hrvatskoj i ugarskoj. Književnik g. II. Zagreb 1865.

Assemanov ili vatikanski evangelistar. U Zagrebu 1865.

125

Ob obrani hrvatsko-slavonske granice u XVI. i XVII. vieku s gledišta državopravnoga. Književnik g. III. Zagreb 1866.

Rieka prama Hrvatskoj. U Zagrebu 1867. Prievod njemački od P. Preradovića.

(Osim toga mnogo članaka historijskoga, pravno-historijskoga, literarnoga i arkeologijskoga sadržaja u časopisih i povremenih tiskopisih domaćih, kano što u „Katol. listu, Nar. novinah, Nevenu, Naše gore listu, Pozoru, Braniku, Obzoru, Viencu“ itd. i više književnih ocjena u Književniku“ I., II., III. god. i drugdje).

### SEKULIĆ MARTIN:

Fluorescencija i calcescencija. Rad XV 77.

Polarna zora kao učinak zemaljske munjine. XX, 39.

Iztraživanje sunčane duge. XXIII, 75.

Fizika atoma i molekula. XXVI, 109.

Burnjak. Izumio i proračunao M. S. XXVII, 69.

Ultraviolette Strahlen sind unmittelbar sichtbar. Poggendorfs Annalen B. 146. Seite 157.

Eine merkwürdige Interferenzerscheinung. Poggendorfs Annalen B. 149. Seite 126.

Über die an bestäubten und unreinen Spiegeln sichtbare Interferenzerscheinung. Poggendorfs Annalen B. 154. S. 308

### SOLOVJEV SERGEJ MIHALOVIĆ:

Объ отношеній Новгорода къ Великимъ князьемъ.
1844.

Исторія отношеній между русскими князями Рюрикова добра. 1847.

Исторія Россій, томъ I—XXVII (nastavlja se). Мос

126

ква 1857. i slied. Izvod: Учебная книга русской истории.
Москва 1867. VII. izd.

Наблюдение надъ историческою жизнію народовъ.
Споха конгрессовъ.

Исторія' паденія Польщи. Москва 1863.

(Osim toga mnogo razprava u raznih zbornicih.)

ŠLOSSER JOSIP:

Pripravna radnja za geografiju bilja u trojednoj kra-
ljevini. Rad IV, 176.

Kalnička gora sa svoje prirodopisne znamenitosti. XI,
146.

O uplivu obradjivanja zemlje i gojenja bilja na fizio-
nomiju predjela i na značaj naroda. XIII, 80.

Ždralovnice (Geraniaceae) pogledom na naravoslovnu
vrst I. XVII, 112. II. XVIII, 1.

Kaćunovice (Orchideae) XXI, 1.

O postanku bilinskih sustavah po njihovu kronolo-
gičkom redu. XXVI, 1.

Ustroj i gojitba cvieća. XXX, 20.

Izvješće o phyto-entomologičnom izletu u hrvatsko
Primorje god. 1876. XL, 172.

Šlosser Jos. et Lud. Farkaš-Vukotinović: Flora Croa-
tica. Sumptibus et auspiciis Academiae scientiarum et
artium Slav. mer. 1869.

(S Vukotinovićem) Bilinar. Flora excursoria. Podpo-
rom jugoslavenske akademije. Zagreb 1876.

Flora des mährischen Gouvernement (Flora v. Mähren und Schlesien). Brünn b. Rudolph Rohrer 1843.

Reise-Flora aus Süderroatien 1852.

Vorarbeiten zur Flora Croatiens 1852.

127

Naturhistorische Wanderungen durh Nordcroatien 1854.

Reise-Flora aus Südcroatien 1856.

Syllabus Florae croaticae (s Vukotinovićem) 1857.

ŠUBIC SIMON :

Kaj so hudourni vrtinci. Rad VI, 159.

Svet in duh človeški. XIV, 18.

Mehanična teorija o toploti I. del. XIX, 12.

II. del. XXIV, 150.

Dinamična teorija o plinih. XXIX, 1.

Nove metode za opredjeljivanje vlage u zraku. XL, 1.

O matematičnih pomagalih fizikalnoga motrenja. XL, 45.

Zusammensetzung fortschreitender und drehender Bewegungen und ihre Anwendung zur Erklärung der Aberration des Lichtes, des Foucault'schen Pendelversuches, der Fessel'schen Rotationsmachine und des Kreisels. Programm der Pester Oberrealschule 1860.

Der Hebel und die Kräftenpaare angewendet zur Ableitung der allgemeinen Gleichgewichtsbedingungen. Programm der Wiener Oberrealschule 1862.

Über den Begriff der Temperatur. Programm der Wiener Oberrealschule 1864.

Grundzüge einer Molecularphysik und einer mechanischen Theorie der Elektricität und des Magnetismus. Wien 1862.

Die absolute Grösse der inneren Arbeit, des Äquivalentes der Temperatur uud über den molecularen Sinn der specifischen Wärme. Sitzungsberichte der k. Akademie der Wissenschaften in Wien 1863.

Über die Constanten der Gase. Annalen der Physik und Chemie von Poggendorf 1871.

128

Über die Temperatur-Constante. Annalen der Physik und Chemie von Poggendorf 1872.

Manometer - Hydrometer enthaltend zwei neue Methoden mit neuen Apparaten zur Bestimmung des Wasserdampfgehaltes der Atmosphäre. Sitzungsberichte der k. Akad. der Wissenschaften. Wien 1876.

(Uz to: Lehrbuch der Physik für Ober-Gymnasien und Ober-Realschulen. Pest. 1860.)

ŠULEK BOGOSLAV:

O životu i djelih slavnoga fiziologa Ivana Purkyně. XII, 118.

Justus Liebig. Načrt njegove znanstvene djelatnosti. XXVII, 1.

Najstariji tragovi čovjeka. XXXIII, 128.

Pogled iz biljarstva u praviek Slavenah a na pose Hrvatah. XXXIX, 1.

Biljarstvo za niže gimnazije. U Zagrebu 1856. II. dio 1859.

Rječnik njemačko-hrvatski 1860.

Hrvatsko-ugarski ustav. 1860.

Korist i gojenje šumah osobito u trojednoj kraljevini. 1866.

Memoria Rogerii Josephi Bošković. Dissertatio inauguralis. 1867.

Naše pravice. 1868.

Prirodni zakonik iliti popularna fizika. I. knjiga 1873. II. knj. 1874. III. knj. 1875.

Rječnik znanstvenoga nazivlja 1874.

(Osim toga napisao je: Šta namjeravaju Iliri? U Biogradu 1844. Austrianski državni ustav od god. 1849. razložen. 1849. Naputak za one, koji uče čitati. 1850. Početnica. 1853. Ko-njarstvo 1858. Uredjivao: Danicu ilirsku god. 1843—1846.)

129

Branislava. Biograd 1845. Narodne novine 1848—1849. Slavenski jug 1849. Jugoslavenske novine 1850. Gospodarski list 1858—65. Pozor 1865—6. Preveo za školu: prirodopis od Zippea 1856. Sto malih pripoviedaka 1852.; za domobranstvo hrvatsko mnogo djela 1869 do 1874, te sastavio puno članaka za hrvatske časopise političkoga, historičkoga, prirodoslovnoga itd. sadržaja.)

### TKALČIĆ IVAN:

Borba naroda hrvatskoga za anžovinsku kuću proti ugarskomu kralju Arpadovcu Andriji III. Rad XXXIV, 1.

Izvještaj o arkivarskih iztraživanjih u Dalmaciji.

XXXV, 168.

Dva odlomka za poviest grada Zagreba u XIV. vieku.

Starine VII, 13.

Liber de introitibus stacionum et territorii communis ragusini 1286—1291. Starine VIII, 11.

Monumenta historica episc. Zagrab. vol. I. acta saec. XII. i XIII. Zagrab. 1870. vol. II., statuta capituli Zagrab. saec. XIV. Zagrab. 1874.

(Osim toga poviest Hrvata sv. I, II. Zagreb 1870, 1872. Toplice kod Varaždina 1869., više historijskih članaka u Kat. istu god. 1861, 1870, 1871, 1873, 1876.)

### TOMEK VACLAV VLADIVOJ:

Děje země České. Prag 1843. V. izdanje 1875.

Geschichte der Prager Universität. Prag 1841.

Dějepis university Pražské. I. Prag 1849.

Dějiny města Prahy. I. 1855. II. 1871. III. 1875.

Geschichte der Stadt Prag. I. 1856.

9

130

Základy starého místopisu Pražského. V. diela. Prag 1865. slied.

Sněmy české po obnoveném zřízení zemském Ferdinanda II. Prag 1861.

(Osim toga izdao je: „Děje mocnářství rakouského. Praha 1845, 1852. Přiručni kniha dějin mocnářství rakousk. Díl I. do r. 1826. Praha 1850. Preveo Ijetopis Kosmin. Praha 1875, uredio chronicon Braunense 1875, II. izd. Jungmanove historie literatury české 1851, priobćio mnogo razprava u časopisih itd.)

TORBAR JOSIP:

O selitbi i obsegu putovanja naših običnijih selica-ptica. Rad I. 63.

Boškovićeva elementa materije napram današnjoj automistici. VI, 20.

O meteoritih u obće i napose o slavetićkom. VIII, 1.

Vrsti životinja već u historičko doba izumrlih i uzroci s kojih nestaje životinjskih vrsti. XII, 87.

Sjeverna zora. XVII, 90.

Kopernik prema svojemu životu i nauku. XXIII, 158.

Novije publikacije o Koperniku. Književna obznana. XXX, 194.

Živko Vukasović. Nekrolog. XXXI. 240.

Ob anemometriji u obće uz obzir na vladajuće u nas vjetrove. XXXVIII, 177.

Geologičke crtice. Književnik I, 1864.

O uzlazu na planine. Književnik II, 1865.

Žestoke zime (ibid.).

Digitalin (ibid.).

(Osim toga knjige za pouku i školu: Životinjarstvo. Zagreb 1863. Prirodopis živinstva, bilinstva i rudstva. Zagreb 1861. tè Jos. Smetane fiziku priredio hrvatski. Zagreb 1852.)

131

VALJAVEC MATIJA:

Novoslovenski komparativ prema staroslovenskomu glede na formaciju. Rad XXXV. 50.

Narodne pripoviedke u i oko Varaždina. Varaždin 1851.

Proben des Slovenischen, wie es um Predvor in Oberkrain gesprochen wird. Ein Beitrag zur slav. Dialektenkunde. Sechster Jahresbericht des k. k. Obergymnasium zu Warasdín 1851.

O rogjenicah iliti sugjenicah. U Književniku.

Narodne pripoviesti iz susjedne Varaždinu Štajerske. U izviešću kr. realne i velike gimnazije u Varaždinu 1874/5.

Izgledi ogrske slovenštine, predge. U ljetopisu matice slovenske u Ljubljani.

(Osim toga više slovenskih pjesama i narodnih (kajkavskih) pripoviesti, pričâ itd. u raznih slovenskih časnicih i u Kukuljevićevu archivu. Za tiem: Pesmi. Ljubljana 1855. Slov. prevod Götheove Ifigenije, u programu varaždinske gimnazije i Sofoklova Ajanta. Celovac. Zora in solnce, pripoviedka u versih. Celovac.)

VEBER-TKALČEVIĆ ADOLFO:

O vremenih u hrvatsko-srbskom jeziku. Rad II, 49.

Kritika o skladnji Petra Budmana izašloj u Beču 1867. IV. 261.

O slogu Hrvatskom. VIII, 105.

O pridavniku. XIV, 1.

O zaimenu. XXII, 24.

O glagolju. XXII, 36.

O naravi hrvatske izreke. XXVIII, 183.

Obrana niekoliko tobožnjih barbarizamah. XXIX, 145.

Viekopis Franje Kurelca. XXIX, 160.

Kako bi se imale pisati slovnice za gimnazije, uz nieke

9*

132

protuopazke na opazke gosp. dr. Jovana Turomana.

XXXIV, 35.

Nješto o pjesničtvu hrvatskom. XL, 19.

Korist i način predavanja latinskih klasikah. 1852.

Skladnja ilirskoga jezika. 1859.

Predgovor k malomu izdanju Gunduličeva Osmana. 1854.

Ustroj hrvatskoga jezika. 1856.

Prevodi klasikah latinskih. 1860.

Junakinja Mila 1862.

Stihotvorstvo hrvatsko. 1864.

O hrvatskom hexametru. Književnik I, Zagreb 1864.

Još nješto o hrvatskom stihotvorstvu. Književnik II, 1865.

Najnoviji pojavi našega pjesničtva. Književnik II, 1865.

Slovnica hrvatska 1869.

(Osim toga putopisi: Putopis po Slavoniji i Hrvatskoj 1846. god. Put na Plitvice 1857. Listovi o Italiji 1861. Školske knjige: Čitanka hrvatska za male gimnazije 1852. Čitanka latinska za II. gimn. razred 1853. Slovnica lat. za male gimnazije 1853, 1872, 1877. Sudjelovao kod hrvatske čitanke za velike gimnazije 1856. Slovnica hrv. za IV. razred pučke učione 1862. Čitanka hrv. za III i IV. gimn. razred 1867. Zemljopis austrijske carevine za malu gimnaziju; preveo Iridiona od Krasinskoga 1865, Konrada Wallenroda od Mickievića 1866; izdao više pripoviedaka u Nevenu i Vienu itd.)

### VUKASOVIĆ ŽIVKO:

O zukalih i glasilih kornjaša II, 161.

### VUKOTINOVIĆ L JuDEVIT:

O moslavačkom granitu i hrastovih u Hrvatskoj. Rad II, 39.

133

O kamenom uglju i ugljičnoj kiselini. V, 30.

Pokus monografije runjikah (Hieraciorum) po sustavu
fisiografičnom. VII, 1.

Tvorba i njezino trajanje. XI, 124.

O petrefaktih u obče i o podzemskoj fauni i flori
Susedskih laporah. XIII, 172.

Botaničke crtice i dodatci na floru Hrvatsku za g. 1870.
XV. 70.

Botaničke crtice i dodatci na floru hrvatsku za god.
1871. XIX, 1.

O hrastovik županije belo'varske. XXII, 1.

Trećogorje u okolini zagrebačkoj. XXIII, 1.

Nekoje riedke biline na svjetskoj izložbi u Beču g.
1873. XXVII, 212.

Valenciennesia. XXVII, 215.

Geologički i paleontologički odnošaji u Radoboju.
XXVIII, 109.

O klasifikaciji u biljarstvu. XXXI, 82.

O promjenljivosti bilinah i postanju novih vrstih.
XXXIII, 1.

[119.

Nove biline i druga Addenda flori hrvatskoj. XXXIV,

O descendenciji ili rodoslovju bilinah. XXXV, 136.

Nove biline i razjasnjenja o njekojih dvojbenih. XXXIX.
193.

Flora Croatica. Sumptibus et auspiciis Academiae
scientiarum Slav. mer. 1869. (s drom. J. K. Schlosserom).

Bilinar. Flora excursoria. Podporom jugoslavenske aka-
demije. Zagreb 1876. (s dr. J. K. Schlosserom).

Über das Moslavaner Gebirge. Jahrbuch der kais. geolog.
Reichsanstalt in Wien 1851.

134

Geognostische Skizze von Varasdin-Teplitz. Jahrbuch der
kais. geolog. Reichsanstalt. Wien 1852.

Mittheilungen über das Kalniker - Gebirge in Croatien.
Jahrb. der kais. geolog. Reichsanstalt. Wien 1853.

Die Lika und Krbava. Sitzungsberichte der kais. Akad.
der Wissenschaften. Wien 1857. [1857.

Syllabus florae Croaticae (sa drom. Schlosserom). Zagr.

Hieracia croatica. Zagrabiae 1858. [1858.

Pametarka, gospodarom u Hrvatskoj i Slavoniji. Zagreb

Die Plitvicer Seen. Sitzungsberichte der k. Akadem. der
Wissenschr. Wien 1859.

Die Diorite des Agramer Gebirges. Sitzungsberichte der
kais. Akadem. der Wissenschr. Wien 1860.

Prirodoslovje. Zagreb 1863.

Notizen über Rude Samobor. Verhandl. der kais. geolog.
Reichsanstalt. Wien 1872.

Valenciennesia annulata Rous. Verhandl. der kais. geolog.
Reichsanstalt. Wien 1874.

Tertiär-Schichten der Umgebung Agrams. Verhandl. der
geolog. Reichsanstalt. Wien 1874.

(Osim toga sastavi: Legalis regni Slavoniae erga Hungariam
correlatio. Zagr. 1845. Nešto o pučkih školah. Zagr. 1844.
Nekoja glavna pitanja. Zagr. 1848. Pjesničke i beletrističke
radnje: Pjesme i pripoviedke. Zagreb 1838, 1840. Ruže i
trnje. 1842. Drame: Golub. Zagreb 1832. Prvi i zadnji kip.
Požun 1833. Napokon uredjivao Gospod. list 1856—1858. i
zabavnik „Leptir“ za god. 1859. i 1860).

WENZEL GUSTAV:

Das alte Stadt- und Bergrecht der k. Freistadt Schemnitz
in Ungarn. Jahrbücher der Literatur CIV. Bd. Wien 1843.
Anzeigeblatt.

135

Ergebniss der Untersuchungen über die einzigen bisher bekannten echten römischen Wachstafeln, welche 1788 in einem alten Bergwerke bei Arbrudbánya in Siebenbürgen aufge funden wurden. Österr. Blätter für Literatur und Kunst. Wien 1844. N. 5. 6. 7.

Versuch einer bergjuristischen Beleuchtung des §. 511 des allg. bürgerlichen Gesetzbuches über das Recht des Fruchtniessers an Bergwerksantheilen. Wildners Jurist XIII. Bnd. Wien 1845. S. 40—90.

Übersicht der Berggesetzgebung des österr. Kaiserstaats (Böhmen, Mähren, Schlesien und die österr. Alpenländer). Zeitschrift für österr. Rechtsgelehrsamkeit, Wien 1844. II. 1845. I. 1846. II.

Erörterung einiger für die nächste Zukunft des Bergrechts in der österr. Monarchie wichtigen Fragen. Österr. Zeitschrift für Rechts- und Staatswissenschaft 1849. Bd. II. S. 285—337.

Eszmetöredékek a magyar nemzeti hősmonda történettudománya méltatására. Reguly Album, Pest 1850. S. 1—93.

Beiträge zur Quellenkunde der dalmatinischen Rechtsgeschichte im Miltelalter. Die Inseln Meleda, Lagosta und Curzola. Archiv der kais. Akademie der Wissenschaften in Wien. Bd. II. 1849 und VII. 1851.

Georgii Sirmiensis Epistola de perditione Regni Hungarorum ed. G. W. Pest 1852.

Ideiglenes polgári perrendtartás magyarázata. Pest 1853.

Az austriai általános polgári törvénykönyv magyarázata. Pest 1854.

Handbuch des allgemeinen österr. Bergrechts. Wien 1855.

Magyarország és Erdély 1848. elötti alkotmánya. Budapesti Szemle XI. Köt. Pest 1860. 334 1. [1863.

A magyar és erdélyi magánjog rendszere. 2 Köt. Buda

A magyar és erdélyi bányajog rendszere. Buda 1866.

136

Visegrád egykori fénye és dicsősége. Századok. Pest 1868.
395 1.

Egyetemes Europai jogtörténet. A magyar tud. akadémia
1872 nagy jutalmában részesített munka. 1. kiad. Buda 1869.
— 2. kiad. Buda 1870. — 3. kiad. Budapest 1873.

Marin Sanuto mint a magyar történet kutfeje. Századok
1871.

Magyarország jogtörténetének rövid vázlata. Pest 1872.

Codex diplomaticus Arpadianus continuatus, I. series. 5 vol. Pest 1860—64; II. series, 5 vol. 1867—73; III. series 2 vol. 1873—74.

A magyar magánjog rendszere. 2 Köt. Budapest 1872—74.

Verancsics Antal Összes munkái. Vol. 1—6 ed. Lad. Sza-
lay. Volumina 7—12 ed. G. Wenzel. Pest 1865—75.

Monumenta Hungariae historica: Acta extera. Magyar di-
plomaciai érdékek az Anjou-korból. Vol. I. II. III. Budapest
1874—76.

Marino Sanuto Magyarország történetére vonatkozó tudós-
sitásai. Pest. Vol. I. 1870, vol. II. 1877.

BORBAS VINCENTIUS:

Symbolae ad „Caryophylleas“ et „Melanthaceas“ Flo-
rae croaticae. Rad XXXVI, 165.

BRAŠNIĆ MIJO:

Odlomci iz zemljopisa i narodopisa Hrvatske i Sla-
vonije u 9 stoljeću. Rad XVI, 7.

Župe u hrvatskoj državi za narodne dinastije. XXV, 31.

Municipija u hrvatskoj državi za narodne dinastije
XXXII, 83.

ČRNČIĆ IVAN :

Popravci ka glagolskim spomenikom XVI, 1.

Brojna vriednost slova III. XXIII, 18. [VII, 1.

Još oble glagolice na Krčkom otoku. Tab. I. Starine

Kaznačić Dr. J. A. Mavro Vetranić. Vjekopis. Stari
pisci hrvatski IV. knjiga II. dio 1.

KUHAČ FRANJO ŠAVER :

Prilog za poviest glasbe jugoslavenske Rad XXXVIII,
1. XXXIX, 65.

KUKULJEVIĆ SAKCINSKI IVAN :

Panonija rimska. Rad XXIII, 86.

Hrvati za nasljednoga rata. XXXVIII, 79.

Marko Marulić i njegov viek. Stari pisci hrvatski I, I.

LASKA ANTUN :

Prilog k fizikalnim teorijam. Rad XXXIV, 59.

LIEBBALD-LJUBOJEVIĆ JULIO:

Prisega u našem narodu. Rad XVI, 22.

140

MAKUŠEV V.:

Nekoliko novih izvora za historiju južnih Slovena.
Rad V, 150.

MAIXNER FRANJO:

Prinesci tumačenju nekih latinskih i grčkih napisa u
kr. narodnom muzeju zagrebačkom. Rad XXXVIII. 208.

Obznana knjige „Josipa Ribolija Starinske uredbe
i običaji naroda rimskoga“. XXXIX, 217.

PETRAČIĆ FR. :

Uvod Djelom Marina Držića. Stari pisci hrv. VII.

RADETIĆ IVAN:

O dativu u slovenštini. Rad XXI, 170.

RUVARAC ILARION:

О приеносу тиела св. Луке у Смедерево. Rad V, 178.

О напису на епитрахиљу који је сада у манастиру
Бањи близу Котора. XVI, 19.

О првим годинама „лушанова краљевања у кроно-
лошком погледу. ХІХ, 178.

ZAHRADNIK KARLO:

O skladu kriterija konvergentnosti i divergentnosti
bezkonačnih redova. Rad XL, 147.
[159.

O suvislosti Neperovih logaritama s naravskimi. XL,

O nekih krivuljah izvedenih iz sjeka čunja. XL, 166.

ZORE LUKA:

O Jegjupki Andrije Čubranovića. Rad XXVII, 52.

Primjetbe na razpravu Armina Pavića: „Prilog k histo-
riji Dubrovačke hrvatske književnosti“. XXXIV, 133.

O kompoziciji Gundulićeva Osmana. XXXIX, 151.

Andrija Čubranović. Vjekopis. Stari pisci hrvatski VIII.

Prva knjiga ljetopisa obuhvaćala je nacrt stanja akademije za prvih deset godina (1867—1877) njezina djelovanja Ova druga knjiga ima razviti sliku njezina djelovanja tečajem drugih deset godina (1877—1887). U buduće izlaziti će svake godine po jedan svezak ljeto-pisa, da se tim prištedi u „Radu“ više mjesta za znanstvene radnje i da se u posebnoj knjizi poda nacrt djelovanja akademije uz jednu godinu.

Znanstvena radnja akademije tekla je i u ovom drugom desetgodištu onim pravcem, kano što i u prvom, uz malene nebitne promjene. Tomu se ne valja čuditi, jer je ova radnja odmah u početku prema akademijskim pravilom zasnovana, te su već ondje ustanovljene one grane znanosti, kojim se akademija imade baviti.

Privrede kod obradjivanja pojedinih struka uložene su u „Rad“, od kojega su poslije god. 1877. izašle knjige XLI—LXXXVII, dakle njih 47, s toga za sedam više nego li u prvom desetgodištu. Kod ovoga akademičkoga sbornika učinjena je ta promjena, da se poslije LX. knjige razprave matematičko-prirodoslovnoga razreda objelodanjuju u posebnih knjigah, čim se je htjelo potići i to, da te razprave ranije svjetlo ugledaju. Iz knj. LX. izašlo je 19 knjiga filologičko-historičkoga i filosofičko-juridičkoga a 9 knjiga matematičko-prirodoslovnoga razreda. A kako se ove razprave diele po svojem

4

sadržaju, to pokazuje priegled, koji je u ovoj knjizi.
Imade u ono 47 knjiga „Rada“ ukupno 131 razprava,
kojih su njeke tako velike, da bi mogle poseban svezak
zapremiti, te se i povlače kroz više knjiga. Od tih raz-
prava ide po razredih na filologičko-historički 56, na
filosofičko-juridički 17, na matematičko-prirodoslovni 68.

Još je jedna promjena glede radnja oko obradjivanja
različitih struka znanosti uvedena. I prije su veće njeku
cielinu sačinjavajuće radnje objelodanjene u posebnih
knjigah, kojih su tri do godine 1877. izašle pod po-
sebuimi naslovi. Ali da se i u taj red publikacija sustav
uvede, koji će, kada se po vremenu brojem pomnoži,
prozirniji priegled omogućiti, odredjeno je, da se nova
serija otvori pod obćenitim naslovom: „Djela jugosla-
venske akademije znanosti i umjetnosti.“ (Opera aca-
demiae scientiarum et artium Slavorum meridionalium.)
U tom nizu izašlo je do sada šest knjiga, od kojih su četiri
jezikoslovne a dvie prirodoslovne struke. Ako se ovim
knjigam pribroje još druga tri djela izdana izvan ovoga
obćenitoga naslova, to je u drugom desetgodištu objelo-
danjeno ukupno deset knjiga posebnih djela. Ovamo
mogu se uvrstiti još dva druga djela, naime Jugoslavenski
imenik bilja od dra. B. Šulka (Zagreb 1879) i Podobe
hrvatskih hrastova okoline zagrebačke od Lj. Vukotino-
vića (1883), koja su troškom akademije izdana. Tim je
akademija izdala jedanaest knjiga izvan svojih običnih
sbornika.

I ostale publikacije, koje iznašaju gradju za znanstveno
obradjivanje, nastavljene su neprestano. Od „Starina“
objelodanjene su knjige X—XIX s prilozi (112) za hi-
storiju jezika i svih grana narodnoga života za cjelokupno
južno Slovjenstvo. U nizu „Starih hrvatskih pisaca“ iz-

5

dana su u IX—XV knj. djela Ivana Gundulića, Frana Lukarevića Burine, Miha Bunića Babulinovića, Maroja i Oracija Mažibradića, Marina Burešića, Gjone Gjora Pal-motića i Antuna Gledjevića, te su za svako izdanje upotrebljeni najbolji rukopisi, koji su se naći mogli, i navedeni najznatniji varijanti. Od sbornika „Monumenta spectantia historiam Slavorum meridionalium“ izneseno je na svjetlo deset (IX—XVIII) knjiga, u kojih uz pro-duženje mletačkih izprava (IX, XI, XII, XVII) priobćeni su u dvie knjige (X, XIII) službeni zapisnici dubro-vačkoga vieća (Monumenta ragusina) XIV stoljeća do god. 1360, a poslije god. 1359 popraćeni važnimi naputci i odredbami pod naslovom: „Lettere e commissioni di Levante“; za tim izprave odnoseće se na hrvatsku kra-jinu (XV, XVI) počam od god. 1479 do 1693; onda izprave bugarske XVI—XVIII stoljeća (XIX). I u tom nizu otvoren je nov red s ljetopisi i pisci historičkimi (scriptores rerum) i to u knj. XIV s bezimenimi jetopi i dubrovačkimi iza god. 457 i ljetopisom Nikole Ranjine, koji počima s god. 400 a zaključuje s god. 1552. Manje se moglo poradi nestašice sredstava raditi oko izdavanja historičko-juridičkih spomenika. U tom nizu izdani su u dvie omašne knjige (II, III) zakoni Spljeta, Budve, Skradina i Hvara po starih rukopisih.

Najsvjetlija točka u znanstvenom radu akademije u ovom drugom deceniju biti će izdanje velikoga rječnika hrvatskoga ili srbskoga jezika. Pošto se je kroz prvi decenij sakupilo toliko gradje, da se moglo u drugom pristupiti k njezinu obradjivanju: bijaše pozvan iz Bio-grada u Zagreb akademik dr. Gjuro Daničić, koji je od prije ravnao sakupljanje gradje, da ju obradi i za štam-panje priredi. Dozvoljom srbske vlade i njezinom vele-

6

dušnom podporom dodje Daničić ovamo u proljeću god.
1877., odmah se lati posla, te je do konca godine u to-
liko uspio, da je u skupnoj sjednici od 31. siečnja 1878.
po njegovu priedlogu zaključeno, neka se njekoliko ob-
radjenih rieči na „ogled“ štampa i izazove kritika; što
je i učinjeno, dočim je malo kašnje na svjetlo izašao
„Ogled rječnika hrvatskoga ili srbskoga jezika (1878).
Slovjenski su se stručnici o tom „ogledu“ tako pohvalno
izrazili, da je akademija, imajuća i onako podpuno po-
uzdanje u Daničića, ovomu u sjednici od 4. lipnja 1879.
godine ostavila podpunoma slobodne ruke u izradjivanju
rječnika, te dala prvi svezak odmah pod tisak. U sjednici
od 5. travnja 1880. god. bi proračun za tiskanje odobren,
te je I. svezak još one godine svjetlo ugledao. Prva četiri
svezka u obsegu od 60 sitno tiskanih araka u dva stupca,
za tim od petoga prvih 76 strana, t. j. ukupno od A do
Čovo, obradio je Daničić, kada ga u sred radnje dne
15. studenoga 1882. godine nemila smrt ote na veliku
štetu i ovoga monumentalnoga djela i naše književnosti.
U prvi čas akademija je u sjednici od 29. prosinca r. g.
nastavak radnje povjerila užemu odboru, te je član njegov
akademik M. Valjavec dovršio slovo Č i Ć t. j. od 76.
do 163. strane II diela Medjutim se pobrinulo, da se
profesor dubrovačke gimnazije akademik Pero Budmani
preseli u Zagreb, te sve svoje sile ovomu poslu izklju-
čivo posveti. Budmani primi se posla već u svibnju god.
1883., te ga od ono doba neumorno nastavlja. Pod nje-
govom redakcijom izašao je poslije str. 163 slovo D
svezak V., za tim VI—IX t. j. sve od rieči „Da“ do
„Godoje“. Uredjivanje rječnika produžuje se po načelih,
koja je Daničić ustanovio uz odobrenje akademije; samo
je njegov sustav u najnovije doba popunjen tim, da se

7

je u sjednici od 18. srpnja 1886. godine odredilo, da se
i novije rieči, t. j. poslije Vukove i Gajeve dobe, uvrste
u rječnik, što se je sa mnogih strana želilo.

Književna radnja akademije uložena je u 97 knjiga, koje
su u drugom deceniju svjetlo ugledale. Ali uz ovu radnju
zapodjenute su i druge oko sakupljanja gradje. Tako
osim sakupljanja i redanja gradje za rječnik, koje se
bez prestanka nastavlja, sabira se takodjer gradja za
diplomatički sbornik i za saborske spise Hrvatske, Slavonije i Dalmacije. Za ono prvo veliko djelo prepisano
je već mnogo listina XIII. vieka, s kojimi se za sada
„codex" započeti misli. Za ono drugo djelo prepisana su
malo ne posvema „acta diaetalia" XVI. vieka, te bi se
skoro moglo pristupiti k uredjivanju. Zapodjenuta je takodjer misao, da se izrade obširniji izvodi iz djela starijih domaćih filozofa. Nije se zaboravilo ni na sakupljanje gradje za tradicionalnu literaturu, za koji posao
ima se ponajprije izraditi potanka osnova. Ali sve ove,
tek zametnute radnje, zahtievaju mnogo vremena, sila
i sredstava; a imade nade, da će se u trećem deceniju
izvadjati.

Veći dio ovoga truda odpada na same članove akademije, kojih imade sada 7 počastnih, 27 pravih i 28 dopisujućih članova. Pravi diele se na razrede tako, da jih imade u filologičko-historičkom 11, u filozofičko-juridičkom 9, u matematičko-prirodoslovnom 7. U spomenutih književnih izdanjih sudjelovala su 44 akademika i 25 književnika nečlanova. Pojedina izdanja priredjuju se prema pravilom u odborih, kakovih imade za izdavanje starih hrvatskih pisaca i za historičko-juridičke spomenike. Uz ove čisto naučne odbore ima još odbor za galeriju i financialni.

8

Kano narodan zavod nije akademija propustila nijedne zgode, a da se ne pridruži proslavi svakoga znatnijega dogodjaja i čina iz narodne prošlosti. Tako je ona proslavila 50-godišnjicu novijega književnoga preporoda (1835.—1885.) čitajući u sjednicah što se je uz ovu polovinu stoljeća u nas za nauku privriedilo, a ove razprave objelodanila je u posebnoj knjizi. Tako je proslavila stogodišnjicu Boškovićevu ocieniv njegove radnje i zasluge za nauku u više razprava.

U prvom deceniju vodila je akademija brigu i oko narodnoga zemaljskoga muzeja. Prve dvie godine ovoga drugoga decenija još je taj zavod bio pod njezinom upravom, dok ga na temelju novoga zakona u lipnju god. 1879. ne predade kr. zemaljskoj vladi. Akademija je prema muzealnom zakonu od 4. ožujka god. 1866. uz 12 godina putem svoga odbora muzealnoga i na njezin predlog imenovanoga osoblja ovim zavodom, kako je najbolje mogla i umjela, upravljala; brinula se, da se sbirke, kojih su pojedine posredovanjem njezinim u arheoložkom i prirodoslovnom odielu nabavljene, umnože i urede, i da se odredjenom u tu svrhu dotacijom naša domovina u jednom i drugom pogledu znanstveno izpita. Kako je zem. nar. muzej uz 12 godina napredovao, može se razabrati iz godišnjih izvještaja, koje je akademija kr. zemaljskoj vladi podastirala i koji su u „Radu“ obielodanjeni. Akademija smije zahtievati priznanje, da je ona udarila čvrst temelj znanstvenu i strukovnu razvitku toga za narod i zemlju znamenitoga zavoda.

I akademijska je knjižnica u ovom drugom deceniju liepo napredovala. Sbirka knjiga rasla je ponajviše djeli i časopisi onih književnih zavoda, s kojimi akademija svoja izdanja izmjenjuje. Nješto je svake godine i za

9

gotov novac nabavljeno. U tom pogledu drži se akade-
mija načela, da se u knjižnicu prikupljaju glavno djela
tičuća se onih struka znanosti, koje po svojih pravilih
obradjuje. Nješto je i darovanjem prispjelo. Broj knjiga
narasao je do 25.000 svezaka. Sbirka rukopisa, ta naj-
dragocjenija čest akademijske knjižnice, povećala se je
znamenito. Posredovanjem preuzv. g. pokrovitelja ustu-
pljeni su joj rukopisi slavnoga M. Katančića (1877); na-
slovni biskup P. Gugler pokloni joj bogatu sbirku ruko-
pisa, oduosećih se na hrvatsku poviest (1878.); djako-
vački župnik A. Voršak preda joj Theinerove priepise
vatikanskih izprava, koje je njegov pokojni brat kanonik
Nikola baštinio bio (1881.); kr. komornik Julio pl. Je-
lačić Bužimski pokloni joj čitav svoj obiteljski arkiv
(1880.), a Gustav Tausig, vlastelin u Mirkovcu, liepu
sbirku starih listina (1882.); takovu sbirku darova i
akademik R. Lopašić (1886.) pak i netom preminula
grofica Vjekoslava rodj. Sermage (1887). Sama akade-
mija nabavila je o svom trošku više rukopisa, medju
kojimi spominjemo Serafina Crievića „Bibliotheca ragu-
sina“ i „metropolis ragusina“ u 10 folianta. Tim je pu-
tem sbirka rukopisa povećana sa više kodeksa i mnogo
tisuća listina. Uz to nastojala je, da se knjižnica uredi
i za javnu porabu otvori. U ovu drugu svrhu izdade u
sjednici od 26 veljače 1882. godine pravila za porabu
knjiga i rukopisa; na dalje imenova posebnoga knjižni-
čara, kojemu je glavna zadaća, da knjige i rukopise po-
piše. Ovaj posao glede rukopisa već je obavljen, izuzam
dakako izprave i listine, koje su ipak sustavno uredjene.
Šta se popisa knjiga tiče, to su najprije popisane one,
koje nisu još ubilježene bile; ali već se je prešlo i na

10

novu katalogizaciju, koja će se s vremenom iz nova pred-
uzeti i dovršiti.

Akademijska knjižnica mogla se je konačno urediti
tek u stalnoj akademijskoj sgradi. I ova je jedna od
glavnih stečevina drugoga desetgodišta. Već je u I.
knjizi ljetopisa bilo iztaknuto, da imade nade, da će se
gradnja početkom drugoga decenija započeti, pošto je po-
krovitelj uz pismo od 25. ožujka 1875. god. poklonio
za gradjevnu zakladu 40.000 for., grad Zagreb gradi-
lište, a zemlja dade u pomoć 80.000 for. (str. 23). Ova
se nada zbilja izpuni. U kolovozu god. 1877. započe
gradnja. Sveukupni trošak, izuzam upravni i gradilištni,
bijaše po troškovniku od 5. srpnja r. g. odobrenu po
sastavljaču osnove c. kr. gradjevnom nadsavjetniku Fr.
Schmidtu iz Beča proračunan na 229.411 for. 71 nvč.
ili poprieko na 230.000 for. Za pokriće toga troška bi-
jaše na temelju akad. izvještaja od 6. travnja 1878. br.
67 sporazumno s kr. zemaljskom vladom ustanovljena
gradjevna zaklada sa 200.000 for., dočim se ostatak
imao pokriti ili dalnjim prinosom muzealne zaklade ili
dobrovoljnimi prilozi ili prihodom lutrije, koja bi se u
tu svrhu uredila. Tehničku upravu pridrža si rečeni
arhitekt, koji si je za zamjenika sporazumno s akade-
mijom odabrao gradskoga mjernika R. Melkusa, a ovomu
bi kano poslovodja pridan Fr. Wonderka. Gospodar-
stvenu si je upravu pridržala sama akademija, te ju je
rukovodila putem odbora, u koji je izabrala članove dra.
Fr. Račkoga, Ljud. Vukotinovića, S. Ljubića i dra. Gj.
Pilara. Ovaj se je odbor popunio vanjskimi članovi gg.
gr. Burattiem, Egersdorferom i Siebenscheinom. Izvje-
stitelj odbora bijaše pohvaljeni R. Melkus. Pojedine radnje
dane su poslije razpisa na temelju ponuda najpovoljnijim

11

nudiocem. Obavljene radnje izpitivao je osim gg. Mel-
kusa i Vonderke kr. vladni gradjevni odsjek, a doznake
izplaćivala je akademija putem svoga odbora. Ukupni
trošak za cielu sgradu dostigao je svotu od 240.738 for.
78 nvč. uključivo s onim na gradjevnu upravu, koji obu-
hvaća takodjer nagradu Schmidtu od 6.000 for. za os-
novu detaille i nadzor Prema tomu odbivši od onoga ukup-
noga troška upravni trošak od 12.413 for. 38. nč. i za
radnje, koje nisu bile u troškovniku predvidjene a iz-
nose 10.742 for. 69 nč., prištedilo se je prema prvobit-
nomu proračunu do 13.000 for. Pridoda li se pako trošak
za gradilište, tada stoji akad. palača ukupno 280.738
for. 78. nč. U gradjevnu zakladu doprinieli su: pokro-
vitelj biskup J. J. Strosmajer 60.000 for., kraljevina
Dalmacija, Hrvatska i Slavonija u ime odkupa „Narod-
noga doma“ u smislu zak. čl. od 21. veljače 1878. svotu
od 100.000 for., akademijska zaklada 50.000 for. a sa
zajmom od 13.954 for. 96 nč. i izplatom manjka od
4.731 for. 98 nč., svotu od 68.686 for 94 nč. razni da-
rovatelji 10.288 for. 77 nč., od kojih su preko 100 for.
darovali: Ana Mirkovićka 2.374. for. 98 nč. Dušan
Kotur 2000 for., odvjetnik dr. J. Frank 1000 for., grad
Varaždin i I. hrvatska štedionica u Zagrebu po 500 for.,
A. Jakić 469 for. 70 nč., Pajo Kolarić 409 for. 60 nč.,
K. Waidman 388 for. 84 nč., biskup I. Kralj i gr. K.
Buratti po 200 for., srbski patrijarh Prokop Ivačković,
gr. Dragutin Eltz, knez Niko Pucić, stolni kaptol dja-
kovački, sbor nadarbenika prvostolne crkve zagrebačke,
komercialna i eskomptna banka u Zagrebu, štedionica
u Osieku po 100 for. Za zemaljski prilog od 100.000
for: preuze akademija dužnost ustupa cieloga prizemlja
i iztočnoga podzemlja za stan nar. zemaljskomu muzeju,

12

kojega je arheologički odjel u prizemnih prostorijah
smješten. Sgrada je gradjena u slogu talijanske renais-
sance, kako je preuzvišeni pokrovitelj želio. Zidovi su
izvana od opeke priesne, vienci, stube, prozori itd. od
kamena, stupovi u arkadah od istarskoga mramora. Či-
stoćom i ljepotom sloga ne ima joj premice u našem
glavnom gradu. Dogradjena je podpuno ljeti god. 1880,
te je akademija mogla u njoj držati već 21. listopada
i. g. prvu sjednicu razreda filologičko-historičkoga.

Nu nakon njekoliko dana grozan potres od 9. stude-
noga oštetio je i ovu novu akademičku sgradu. Ona nije
doduše trpila u svojoj čvrstoći, ali bivši vanredno uzdr-
mana, njeke su stiene popucale, žbuka poodpadala, a tim
i slikarija uništena. Pošto je akademija velikom mukom
i vlastitimi žrtvami jedva bila podmirila gradjevne tro-
škove, to joj ovaj nenadani udarac bijaše tim o~jetlji-
viji. S toga joj tim veću utjehu donese Nj. c. kr. apo-
štolsko veličanstvo premilostivo joj podieliv novčanu pri-
pomoć od 2000 for., preuzvišeni pokrovitelj 1000 for.,
preuzv. g. ban grof Lad. Pejačević iz milodara 500 for.
Osim toga kr. zemaljska vlada dade sgradu pregledati
i sa svotom od 14.000 for. podpunoma popraviti.

Sada je glavna briga bila, da se sav gornji sprat
priredi za galeriju slika. Pokrovitelj je želji akademije
došao u susret izjaviv pismom od 7. srpnja 1882 god.,
da će slike na vlastiti trošak ovamo dopremiti iz Dja-
kova. A kada se stalo misliti na priredjenje prostorija
za galeriju, nije se moglo izbjeći, a da se arkade shodno
ne naslikaju. Opet nov trošak; pa je on ipak podmiren.
Slikanje arkada, hodnika i galerijskih prostorija stajalo
je 3.776 for., skele za slike 3.179 for., namještenje slika
uz pozlatu i čišćenje 566 for. 20 novč. ili ukupno 7.510

13

for. 20 nč. Za taj trošak dobila je akademija u pomoć
na dar od preuzv. pokrovitelja i od kr. zemljske vlade
po 2.000 for. dakle 4.000 fr., dočim je ostatak od 3.510
for. 20 nv. sama podmirila. Nacrte za dekoracije i za
skele izradio je arhitekt H. Bolle, a slike je namjestio
i uredio imenovani ravnatelj galerije pr. f. dr Iz. Kršnjavi.
Za galeriju izradjena su pravila i odobrena u skupnoj
sjednici od 27. veljače 1883. godine. A pokle je sve to
uredjeno, bijaše dne 9 studenoga 1884 galerija poslije
blagoslova palače glavom po preuzv. pokrovitelju, koji
je oba čina obavio, svečano u prisutnosti najotmenijega
obćinstva otvorena. Onom prigodom bijaše takodjer uzi-
dana na gornjem stubištu spomen-ploća s ovim nadpi-
pisom: „Za kraljevanja Franje Josipa I. banovanja
Ivana Mažuranića, za pokrovitelja akademije J. J. Stros-
majera, predsjednika Franje Račkoga godine 1877 mje-
seca kolovoza bi gradnja ove akademičke palače po osnovi
gradjevnoga nadsavjetnika Fridrika Schmidta započeta,
te uz veledušnu podporu pokrovitelja, zemlje, grada Za-
greba i drugih rodoljuba poslije tri godine sretno dovr-
šena" Pred ovom pločom bi smješteno liepo poprsje po-
krovitelja i utemeljitelja galerije, kojoj je i ime njegovo
nadjenuto.

Uz knjižnicu stekla je akademija u galeriji drugi važan
zavod, koji će s jedne strane u pomoć biti njezinu IV raz-
redu za krasne umjetnosti, kada jednom u život stupi, a
s druge će strane širiti u narodu ukus ljepote i tim ople-
menjivati mu ćud i srdce. U galeriji zastupane su razne
grane tvornih umjetnosti, ali ponajviše slikarstvo i rezbar-
stvo. Slike namještene su na liepo izradjenih drvenih prama
prozorom položenih skelah u pet velikih dvoranah, do-
čim šestu veliku dvoranu zapremaju kartoni i miniature, a

14

jednu manju arazzi i plastične umotvorine. Slika imade
235, od kojih pripadaju 3 bizantinskoj umjetnosti, 10
sjevero-germanskoj školi, 10 nizozemskoj, ostale većim
dielom različitim talijanskim školam, imenito: 23 Giot-
tovoj i sienezkoj, 24 fiorentinskoj XV. stoljeća, 44 lom-
bardskoj, umbrijskoj, rimskoj, napuljskoj, 45 mletačkoj
školi. Svaka skoro ovih škola zastupana je pokojim bo-
ljim umjetnikom; spominjemo fra Angjelika da Fiesole,
Filipina Lipia, Filipa Mazzolu, Daniela de Volterru,
Franceska Franciu, G. B Salvia-Sassoferata, G. Vasaria,
M. Albertinellia, Allegria da Corregio, cav. d' Arpina,
Salvatora Rosu, Caraccia, Guida Renia, Spagnoleta,
Pompeja Battonia, Tiziana, Tintorettia, Jak. Bassana,
Parisa Bordona, Viktora Carpaccia, Pavla Veronesa i
sina mu Karla Cagliara, Cimu da Conegliano, Bonifacia
i našega A. Medulića, za tim Ivana Holbeina, Van Dyka,
Florisa, Metsysa, Teniersa, P. Brühla, El. Lauraina.
Od slikara novije dobe imadu 24 slike; tuj je njekoliko
umotvorina slavenskih slikara: Čeha Čermaka, Poljaka
Matejka i Siemiradzkoga, Hrvata Mašića, Dalmatinca
Salghettia-Driolia, inostranaca: Steinlea, Kuppelwisera,
Flatza, Sella, Castelia, Consonia, obiju Seitza, Hayesa,
Rubena. Šestu dvoranu zapremaju krasni kartoni Fridr.
Overbecka u 15 slika, dva Consonieva, vidici nove stolne
crkve djakovačke, miniature u stajaćem ormaru iz XV.
vieka talijanske i francezke škole, u novonamještenom
ormaru osam liepih starinskih ponajviše vezivom ukra-
šenih kazula. Imade još njekoliko rukopisa s miniatu-
rami, medju kojimi odlikuje se svojom vanrednom lje-
potom i bogatstvom dekoracija molitvenik iz XIV.—XV.
vieka sa preko 50 sitnolika, dočim mu je svaki list raz-
nolikim nakitom divno obrubljen. Ovi rukopisi bit će u

17

<table><tr><td>Antun Jakić darova (Jakićeva zaklada.)</td><td>25.000 for.</td></tr><tr><td>Grofica Marjana Normann Ehrenfeldska rodjena bar. Prandau u spomen svoga otca (zaklada Gustava bar. Prandau-a)</td><td>10.000 „</td></tr><tr><td>Šimatović</td><td>3 000 „</td></tr><tr><td>Bošnjak Roko 200 c. dukata ili</td><td>1.000 „</td></tr><tr><td>Kalabar Fr. zagrebački kanonik</td><td>1.000 „</td></tr><tr><td>Filić Jakov, župnik</td><td>1 000 „</td></tr><tr><td>Prister Manojlo, veletržac</td><td>1.000 „</td></tr></table>

Ovom akad. zakladom upravlja sada u smislu pravila uz saučešće akademije kr. zemaljska vlada. Ali imovina se je akademije još povećala nekretninami: kućom na ime u Zagrebu (vlaška ulica br 33), koju je pok. kanonik zagrebački Ivan Miković akademiji oporučno ostavio, kućom sa zemljištem u Koprivnici, koju je pok. Eduardo pl. Koš zapisao, i polovinom kuće u Zagrebu u Ilici, koju je pok. župnik bosiljevački Dragutin Herceg zapisao. Prve dvie kuće prešle su već u vlastničtvo akademije. Ako se zakladi od 373.918 for. 56 nč. doda vriednota akad. palače sa 280.000 for. tada imovina akademije iznosi 653.918 for. 56 nč. i još dvie kuće i galerija i knjižnica, kojih se dviju posljednih vriednost novčana težko ustanoviti može. Sveukupna imovina akademije za cielo će dosegnuti jedan milijun forinti.

I u ovom drugom desetogodištu najveći dobrotvor akademiji jest njezin pokrovitelj, preuzv biskup J. J. Strossmajer. Navedene svote, koje pokloni u gotovini, iznose 65.000 for. Uz to dariva svake godine 1000 for, za izdavanje rječnika, što čini do god. 1887. opet 7000 for.; nastavlja uz znatan trošak popunjavati sbirku mjedoreza itd., tako da mu dar u novcu prelazi svotu od 80.000 fr. Budi mu hvala i slava!

2

I.

PRAVILA I POSLOVNIK AKADEMIJE.

a) Pravila.

(Potvrdjena prev. riešenjem od 4. ožujka 1866 godine.)

Članak I.

Jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti jest zavod zemaljski i ima svoje sjedište u Zagrebu.

Njezina svrha jesu samostalna iztraživanja na pólju
znanosti i umjetnosti, svestrano unapredjenje istih, a
osobito njegovanje jugoslavenskoga jezika i književnosti.

Ona podtiče i podpomaže diela inih, zajamčuje ko-
ristna znanja i izkustva, dočim napredke i izume izpi-
tuje i poučne radnje oglašuje, a podupire svrhe vladine
odgovarajuć na zadaće i pitanja, tičuća se strukah zna-
nosti i umjetnosti.

Članak 2.

Akademija jest naprema državnoj upravi tielo samo-
stalno.

Članak 3.

Glavne struke akademije jesu :

I. Jugoslavenska književnost i jezikoslovje, poviest sa svojimi pomoćnimi znanostmi u obće, a osobito poviest i starine Jugoslavenah;

II. Mudroslovje i pravoslovje, óvo sa osobitim óbzi-
rom na poviest prava u Jugoslavenah;

20

III. Matematika i prirodoslovne znanosti;

IV. Krasne umjetnosti sa njihovom književnošću i znanstvenimi na njih se odnosećimi razpravami.

Po tom dieli se ona u četiri razreda, naime u razred:
poviestni i jezikoslovni,
mudroslovni i pravoslovni,
matematični i prirodoslovni
i umjetnički.

Članak 4.

Akademija sastaje se svake godine jedan put u javnoj
svečanoj sjednici, a osim toga u skupnih, pravilno se
opetujućih, i u razrednih sjednicah.

Ona stavlja iz pridieljenih joj strukah, na koliko joj
sredstva dopuštaju, nagradne zadaće za riešenje putem
javnoga natjecanja i dosudjuje nagrade.

Ona oglašuje radnje svojih članova kao i razprave i
diela inih spisatelja, ako su iz koje opredieljene joj
struke i vriedna da ih primi, ter ih zato nagradjuje, ili
kao što sama za pravedno pronadje ili kao što je sa
dotičnici dogovorila.

Ona daje u časopisu, prema materijalu izlazećem, ne-
prestan pregled o svom poslovanju i oglašuje u njem
priobćene joj stvari.

Ona razpravlja o pitanjih, stavljenih od državnih
oblastih, i daje o njih zahtievana mnienja.

Ona podpomaže članove pri znanstvenih i umjetničkih
poduzećih savjetom i novcem, podupire mladiće nade
pune, koji se za umjetnike naobraziti žele, iz akade-
mičke, naročito u tu svrhu opredieljene zaklade po glasu
dotičnoga zakladnoga lista.

Ona nabavlja umotvorine i priugotavlja izložbe istih.

21

Članak 5.

Akademija ima:

pokrovitelja;

trideset i dva prava člana;

predsjednika;

dva tajnika;

najviše šestnaest počastnih članova, i dopisujuće članove, kojih će broj akademija sama ustanoviti.

Članak 6.

Izbor pokrovitelja i članova, navedenih u predjašnjem članku, skupa sa predsjednikom i tajnici, ostavlja se akademiji.

Pokrovitelj i članovi izbiraju se doživotno, predsjednik i tajnici pako, koji se imadu uzeti izmedju pravih članovah, na tri godine, poslje kojih se opet za takove izabrati mogu.

Izbor pokrovitelja i predsjednika valja da potvrdi nj. c. kr. apoštol. veličanstvo.

Članak 7.

Pokrovitelj mora biti austrijski državljanin.

U svih slučajevih, u kojih akademija uztreba podporu zemaljskoga zastupstva ili dvorske kancelarije, ima pokrovitelj posredovati.

Kada je u sjedištu akademije, predsjeda u javnih svečanih godišnjih sjednicah. O radnjah akademije izvješćuje ga predsjednik. Iz javne svečane godišnje sjednice šalje mu akademija godišnje izviešće o svom stanju. On ima pravo svagda pogledati, kako poslovi akademije idu.

Članak 8.

Predsjednik nosi ponajprije brigu, da poslovi akademije idu u redu i da se njezina pravila obdržavaju.

22

On zastupa akademiju kod oblastih i trećih osobah. On zamienjuje odsutnoga pokrovitelja u javnih svečanih go-dišnjih sjednicah, ter ako je pokrovitelj zapriečen, preuzima posredovanje, koje po predjašnjem članku ovoga ide.

On predsjeda u skupnih sjednicah i rukovodi viećanja u istih, a u razrednih sjednicah, ako nije ujedno predstojnik razredu, ima se smatrati samo kao pravi član.

On podpisuje sa prvim tajnikom ili njegovim zamje-nikom diplome-postavnice i sve dopise akademije, kao i sve njezine spise, iz kojih bi po nju nastati mogla prava ili dužnosti.

### Članak 9.

Pri izboru pravih i dopisujućih članova ima se obzir uzeti na onakove muževe, koji su si zaslugah stekli izvrstnimi znanstvenimi ili umjetničkimi djeli.

Ine zasluge za znanost i umjetnost mogu se samo naimenovanjem za počastnoga člana ocieniti i priznati.

Pravimi članovi mogu biti samo neprikorni austrijski državljani.

Izbor svakoga člana ima se prijaviti banu ili njego-vomu svakdašnjemu zamjeniku.

Kao počastni i dopisujući članovi mogu se inostranci samo onda primiti, ako je obavljeni izbor odobren od dvorske kancelarije.

Ako se mjesto kojega člana izprazni, mora se učiniti predlog za novi izbor u skupnoj redovitoj sjednici, o kojem će se u istoj takovoj za njom slijeđećoj prvoj sjednici viećati, a tek u trećoj sjednici definitivni izbor imati obaviti.

### Članak 10.

Švaki član obvezuje se već svojim pristupom u aka-demiju, da će njezine svrhe promicati.

23

Svaki pravi član pripada doduše poglavito jednomu od četirijuh razredah, ali to neprieči, da on prema nagnuću i sposobnosti ujedno udioničtvuje i u poslovih kojega inoga razreda.

### Članak 11.

Poslove i dužnosti tajnika ustanoviti će akademija u svojem poslovnom redu.

### Članak 12.

Svaki razred izbira si svake godine predstojnika izmedju pravih članova akademije.

Predstojnici predsjedaju u sjednicah svojih razredah, rukovode viećanja i podpisuju zapisnike razreda.

Oni nadgledaju, da se obdržavaju pravila i osebni poslovni red razreda.

Ako je predsjednik zapriečen, zastupa ga onaj izmedju razrednih predstojnikah, koji je najstariji izabrani član akademije.

Ako bi predstojnici istodobno u istoj sjednici izabrani bili, onda zastupa predsjednika onaj od njih, koji je stariji u godinah.

### Članak 13.

Akademija ustanovljuje potrebno kućno i ino pomoćno osoblje kao i poslužnike, ter ih imenuje i prima.

### Članak 14.

Pri svih izborih, koje bi akademija obavljala i pri svih zaključcih, koje bi stvarala, imadu pravo glasa samo pravi članovi, predsjednik i tajnici.

Da zaključak valja, potrebno je, da je prisutna najmanje polovica članova, što ih akademija tada sa pravem glasa ima.

24

Pri glasovanju o pitanjih, tičućih se znanosti i umjetnosti, dopuštaju se zaključci relativnom većinom, pri izborih, naimenovanjih i pri svih inih pitanjih potrebna je absolutna većina glasovah, da zaključak valja.

### Članak 15.

Akademija razpolaže sa četiri petine svojih godišnjih dohodaka svake vrsti, jedna petina dohodaka ima se svake godine pridodati glavnici.

Dokle se o upravi zemaljskih zakladah putem ustavnim što inoga odredilo nebude, ima se glavnica akademije sa posebnom za naobraženje umjetnika opredieljnom zakladom (čl. 4.) upravljati od namjestničkoga vieća sa dvojicom pravih članova, koje akademija u tu svrhu naznači.

Glavnica ne smije se u nikojem slučaju uzkratiti svrhi, za koju je po pravilih opredieljena, a može se načeti samo na predlog sabora sa privoljenjem krune.

Računi o rukovodjenju dohodaka akademije imadu se koncem svake godine pregledati od pravih članova, koje akademija u tu svrhu izabere, a posliedak te pregledbe ima se predložiti namiestničkomu vieću, ter onda skupa sa preglednim izkazom o glavnici akademije jošte oglasiti u časopisih.

### Članak 16.

Akademija može, držeć se zakonitih ustanovah stupiti u savez sa inimi znanstvenimi i umjetničkimi družtvi i š njimi dopisivati, ako joj se svidi za shodno.

Akademija ima svoj vlastiti pečat sa zemaljskim grbom i nadpisom: „Jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti“.

25

Članak 17.

Akademija može zaklade i sbirke inih književnih i znanstvenih družtvah sebi pridržati, ako ova u to privole, i ako su u tom slučaju zakonite ustanove obdržavane; akademija može i pozive na dobrovoljne primeske u novcu, knjigah, umotvorinah i starinah izdavati i takve stvari sabirati.

Članak 18.

U slučaju, da bi se akademija razpustila, može sa njezinimi zakladami i sbirkami razpolagati samo sabor sa privoljenjem krune.

Članak 19.

Akademija ima si po ovih pravilih potrebni poslovni red, kao i naputke, potrebne joj za njezinu nutarnju radnju, sama sastaviti.

Poslovni red ima se dvorskoj kancelariji predložiti na odobrenje. On se može uslied zaključka akademije, komu je potrebno privoljenje absolutne većine glasova onih članova, koji pravo glasa imadu, i sa odobrenjem dvorske kancelarije promieniti.

Članak 20.

Ova ustrojna pravila akademije mogu se samo onda promieniti, ako je najmanje tri četvrtine članova, koji pravo glasa imadu, promienu predložilo, ter takova zadobila previšnje odobrenje nj. c. kr. apošt. veličanstva.

26

b) Poslovnik.

(Potvrdjen visokim odpisom od 17. siečnja 1867 god)

§ 1.

Akademija ima počastnih, pravih i dopisujućih članova.
Počastnih članova ima do 16, pravih 32, dopisujućih do
60 (gled. čl. 5. t. pr.).

§ 2.

Članove bira sama akademija u glavnoj skupštini
(gled. čl. 5. t. pr.), i to ovim načinom (gl. čl. 9. t. pr.):

a) Barem dva mjeseca prije glavne skupštine stavlja se u razredih pitanje, imaju li se novi članovi birati; zatim koliko ih i kakovi, da li pravi, dopisujući ili počastni. Nakon zrela razmatranja izriče razred odluku, prema kojoj predlaže ukupnoj akademiji za svako mjesto pravoga člana po trojicu, koji se imadu poimence navesti, dodavši u kratko i razloge, zašto ih razred predlaže. Za počastne i dopisujuće članove predlaže se po jedan za svako mjesto.

b) Pismeni predlozi pojedinih razreda stavljaju se do znanja akademije u predposljednjoj skupnoj sjednici izpred glavne skupštine. U posljednjoj pako skupnoj sjednici prije glavne skupštine vieća se o tih predlozih i ustanovljuje ukupni broj počastnih, pravih i dopisujućih članova, koji bi se imali izabrati za pojedine razrede prema razmjerju. Za taj se broj sastavljaju po razrednih predlozih izborni listovi.

c) Predsjedniku je dužnost, da izborne listove još prije glavne skupštine porazdieli medju svekolike prave članove, koji će u sliedecoj zatim glavnoj skupštini od

27

predložene za svako mjesto pravoga člana trojice izabrati po jednoga i napisati mu ime na posebnu cedulju.
Tajnik skuplja csdulje i čita na glas imena,

Tko je dobio absolutnu većinu glasova, smatra se
izabranim.

Kod počastnih i dopisujućih članova prima se ili odbija absolutnom većinom onaj jedan za svako mjesto predloženi.

Za svako mjesto člana glasuje se napose

Ovaj način biranja valja i za prvi predstojeći izbor,
samo što se ne veže na vrieme od dva mjeseca, spo-
menuto pod a).

§ 3.

Svaki novoizabrani pravi član ima, kada se uvodi u
akademiju, čitati razpravu, koja u njegovu struku za-
sieca. Ako izabranik ne može sam glavom doći u aka-
demiju, čita njegovu uvodnu razpravu tajnik.

Poslije toga dobija diplomu, podpisanu od predsjednika
i tajnika.

§ 4.

Pokrovitelj i predsjednik biraju se u glavnoj skup-
štini (gled. čl. 6. pr.) tajnim glasovanjem, absolutnom ve-
ćinom. Izbor se podnosi Njeg. Veličanstvu na potvrdjenje.

Dok ne stigne potvrda novoga predsjednika, obavlja
tu čast njegov predšastnik.

Ako se mjesto predsjednika izprazni prije izbora,
obavlja čast predsjedničku do prve glavne skupštine
najstariji razredni predstojnik.

§ 5.

Pokle je tajnicima izminuo trogodišnji rok službo-
vanja, upravlja predsjednik u glavnoj skupštini pitanje

28

na akademiju, je da li bi se isti tajnici i nadalje pri-
držali. Akademija odlučuje za svakoga tajnika napose
tajnim glasovanjem, absolutnom većinom.

Ako većina odgovori niječno, biraju se u istoj skup-
štini novi tajnici.

§ 6.

Akademija drži svake godine po jednu glavnu skup-
štinu i svečanu sjednicu, zasebice tako, da se glavna
skupština sastaje dan ili najvećma dva dana prije sve-
čane sjednice. U glavnu skupštinu i svečanu sjednicu
imaju se pozivati i oni pravi članovi, koji ne žive u
Zagrebu, uz naknadu putnih troškova.

Svakoga mjeseca drži akademija po jednu ili više
razrednih i skupnih sjednica. Broj, način i red sjednica
odredjuje i oglasuje akademija prema okolnostim; nu
svaki mjesec da se drži barem po jedna skupna i dvie
razredne sjednice.

U razrednih se sjednicah može i više razreda sasta-
viti zajedno, kad u kojem razredu ima prcmalo mjestnih
članova.

Pokladne, uskrsne, duhovske i božićne nedjelje, zatim
mjeseca kolovoza i rujna neima akademija nikakvih
sjednica.

§ 7.

Svaki je pravi član dužan, točno dolaziti toli u skupne,
koli u razredne sjednice. Tko ne može doći, neka se
izpriča ili kod predsjednika ili kod razrednoga pred-
stojnika.

§ 8.

U skupne sjednice dužni su dolaziti svi pravi članovi,
koji su u Zagrebu. Ovdje se vieća: o svih predmetih,

29

koji se tiču akademije kao cieloga zavoda; o poslovih
novčanih; o razpisu nagrada; o savezu s inimi društvi;
o izboru članova.

Novčana podpora za poduzeća znanstvena daje se
samo pod uvjet, da će dotičnik svoje resultate akade-
miji saobćiti. Ovakova se podpora daje samo na godinu
dana, a poslije valja ju iznova moliti.

§ 9.

Za skupne i razredne sjednice sastavljaju tajnici
dnevni red. Toga radi valja, da im članovi priobće
svoje predloge barem dan prije sjednice; isto tako i
razprave, koje će čitati.

Nečlanovi treba da svoje razprave, koje će se čitati,
barem tri dana prije sjednice dostave u čitkom ruko-
pisu jednomu od tajnika.

§ 10.

U skupnih sjednicah predsjeda predsjednik, u raz-
rednih predstojnik dotičnoga razreda. Kad je predsjednik
zapriečen, zamjenjuje ga najstariji izabrani razredni
predstojnik.

Tajnici sjede uz predsjednika. Do njih se redaju
s jedne i druge strane članovi po vremenu imenovanja;
medju članovi u isto vrieme izabranimi odlučuje doba.

§ 11.

Da se može izreći zaključak, treba da je u glavnoj
skupštini barem polovica svih pravih članova; u skupnoj
sjednici barem polovica pravih zagrebačkih članova; a
u razrednoj sjednici barem polovica pravih članova do-
tičnoga razreda.

30

§ 12.

I onda, kada tajno glasovanje nije izriekom ustanovljeno (gl. §§ 2., 4., 5.), vlastan je svaki član, ako ga još dvojica podupru, zaiskati tajno glasovanje.

§ 13.

O svakoj sjednici piše jedan od tajnika zapisnik, koji se u sliedećoj isto onakvoj sjednici predlaže na odbrenje. U zapisnik dolaze samo dopisi, predlozi i zaključci. U zapisnicih razrednih sjednica spominju se i razprave, koje su bile čitane.

Svaki član ima pravo na pismeni votum separatum; ali ga mora najkasnije za tri dana predati tajniku.

Zapisnike skupnih sjednica podpisuju: predsjednik i dotični tajnik; zapisnike razrednih sjednica dotični razredni predstojnik i jedan tajnik.

§ 14.

Razredne sjednice diele se na javni i nejavni diel. U javnom se dielu čitaju znanstvene razprave i za javnost prikladni dopisi; čine se primjetbe na upravo pročitane razprave; vieća se o predlozih pojedinih članova i o ostalih znanstvenih poslovih.

U nejavnom se dielu razpravlja sve, što ne spada pred javnost.

K javnomu dielu razredne sjednice prosto je doći sva-komu. Pravo glasa imaju samo pravi članovi istoga razreda, a od drugih razreda oni članovi, koji su naročito pozvani u tu sjednicu.

K nejavnomu dielu razredne sjednice prosto je doći samo članovom akademije.

31

§ 15.

Akademija drži svake godine po jednu glavnu skup-
stinu pod predsjedom samoga pokrovitelja, ili ako je
ovaj zapriečen, predsjednika.

U glavnu skupštinu dužni su doći i oni pravi članovi,
koji ne žive u Zagrebu. Ovdje se biraju članovi, pokro-
vitelj, predsjednik i tajnici; razpisuju pitanja i dosudjuju
nagrade; ovdje se vieća o čitavom stanju akademije, o
promjeni pravila ili poslovnika i ob ostalih načelnih
pitanjih.

§ 16.

Umah poslije glavne skupštine (dan dva kasnije) drži akademija svečanu sjednicu. Ovdje govori pokrovitelj ili zamjenik mu, predsjednik, svečani govor; prvi tajnik čita glavno izvješće o stanju i djelovanju akademije, spominje iste godine preminule članove. Ovdje se proglasuju izbori glavne skupštine; imena onih pisaca, kojim su djela nagradjena, i novi razpis nagrada. Napokon čita jedan član svečanosti primjerenu razpravu, koja je već odprije u skupnoj sjednici odobrena bila.

§ 17.

Svi govori i čitanja u akademiji treba da su na hrvat-
skom (iliti srbskom) jeziku; nu ako akademija pronadje,
može učiniti koji put iznimku. Nijedno čitanje ne traje
redovito preko jedne ure. Kratki izvadci od akademičkih
čitanja priobćuju se u hrvatskih novinah, koje akademija
odredjuje. I od onih razprava, koje nisu bile čitane,
priobćuju se u novinah izvadci, ako ih sami pisci sa-
stave; inače spominje se samo naslov razprave.

32

§ 18.

Važniji predmeti, kojim treba dužega razmatranja,
opremaju se najprije na odbor.

Odbori su stalni ili privremeni (ad hoc).

Stalnim odborom povjerava se

a) izradjivanje ili izdavanje povećih djela. U takov odbor izabiru se vještaci dotičnoga razreda izmedju pravih, dopisujućih ili počastnih članova;

b) pregledanje razprava, koje se štampaju u spisih akademičkih, bile one pisane od članova ili nečlanova.

Privremeni odbor (ad hoc) izriče sud o djelih, koja su stigla akademiji na priesudu; izpituje predane mu predloge, da o njih svoje mnienje budi razredu budi skupnoj sjednici podnese.

§ 19.

Članove odbora izabire uviek sama akademija, a prema
naravi predmeta biraju se u dotičnoj razrednoj ili u
skupnoj sjednici.

Svakomu je odboru prosto, da pozove u pomoć vještake, ma i ne bili članovi akademije.

Odbori sastaju se prema potrebi, te izabiru izmedju sebe prvaka i izvjestitelja. Nakon dovršena posla oprema se izradjeni predlog akademiji.

Ako koji odbor preko godine dana posluje, izvješćuje glavnu skupštinu o svom djelovanju i o novcih, koji su u to ime potrošeni,

§ 20.

Akademija izdaje na svjetlo sliedeće spise:

a) časopis iliti akademička izvješća, u kojih se štam-
paju razprave, čitane u sjednicah, ako nisu veće od šest
štampanih araka; spomenici starinarski i umjetnički;

33

izvješća o sjednicah akademičkih i o stanju akademije;
osmrtnice članova; kritike svih znamenitijih domaćih i
inostranih knjiga;

b) djela, koja izradi i za tisak priredi odbor, po na-
logu akademije;

c) djela, koja stekoše nagradu, razpisanu po akademiji;

d) djela, koja se akademiji šalju za tiskanje, a ona
pronadje, da su vriedna.

Svi akademički spisi izlaze na hrvatskom (iliti srbskom) jeziku; iznimice može se upotriebiti i jezik latinski.

§ 21.

Sve, što će se štampafi u akademičkih spisih, čita se
prije u dotičnoj razrednoj sjednici, bilo čitavo bilo u
izvadku. Redakciju djela odborskih ima jedan član od-
bora, kojega je ovaj izabrao.

§ 22.

Djela, koja se natječu za nagradu, da ne imaju zapi-
sana imena piščeva, već da su s vana obilježena nekim
prirječjem. Rukopisu neka je priloženo zapečaćeno pismo
s istim prirječjem s vana, a u pismu da je zapisao
pisac svoje ime.

Nagrada se dosudjuje jednomu rukopisu u glavnoj
skupštini, a u svečanoj sjednici otvara pokrovitelj ili
zamjenik mu, predsjednik, zapečaćeno pismo onoga djela,
kojemu bješe nagrada dosudjena, te proglasuje ime
pisca. Ostala se pisma spale, a rukopisi vrate onim, koji
ih po njihovu obilježju uzištu.

§ 23.

Nagrada se ne može nikako medju dvojicu ili više
natjecatelja podieliti.

3

34

Nagradjeno djelo ostaje i nadalje svojinom pisca, koji
ga je dužan uz godinu dana štampati. Inače vlastna je
to učiniti akademija, tako da, podmiriv svoje troškove,
čist dohodak predade nagradjeniku.

§ 24.

Za nagrade, koje razpisuje sama akademija iz svojih
novaca, ne mogu se natjecati pravi članovi akademije;
ali mogu onda, kada nagradu daje zemaljska vlada ili
tko drugi.

§ 25.

Djela, koja i nisu nagradjena, ali su vriedna da se
štampaju, štampat će akademija, ako pisac zaželi, po
smislu čl. 4. t. pr. j. ak.

§ 26.

Poslove akademičke obavljaju tajnici s pomoćnim
osobljem.

Tajnika su dva: prvi i drugi tajnik, oba s godišnjom
plaćom, koju akademija ustanovljuje.

Prvi tajnik obavlja poslove ukupne akademije; piše
njezin ljetopis, sastavlja glavno godišnje izvješće; nad-
zire pisariju; pod njegovom je rukom pomoćno osoblje.

Poslove razredne, redakciju akademičkih spisa i nad
ziranje štampe diele oba tajnika medju sobom.

Svi na akademiju upravljeni dopisi i požiljke donose
se u akademičku pisaru. Samo prvi tajnik vlastan je
otvarati stvari, dostavljene akademiji.

Ako je prvi tajnik zapriečen, zamjenjuje ga drugi
tajnik.

35

§ 27.

Tajnicima pridano je pomoćno osoblje, koje imenuje
i plaću mu odredjuje akademija na predlog prvoga taj-
nika.

§ 28.

Sve dopise, koji se tiču ukupne akademije, podpisuju:
predsjednik i prvi tajnik.

Dopise pojedinih razreda podpisuju: dotični razredni
predstojnik i jedan tajnik.

Ostale dopise podpisuju tajnici sami.

§ 29.

Svi novčani poslovi idu u skupne sjednice.

Novci se dižu za sada u zemaljskoj blagajni uz pod-
pis predsjednika, tajnika i jednoga od one dvojice čla-
nova akademičkih, koji dogovorno s kr. namjestničkim
viećem upravljaju glavnicom akademičkom (§ 15. prav.).

Novce doznačuje predsjednik prema zaključkom skupne
sjednice; doznaku podpisuju predsjednik i tajnik.

Novce, koje akademija sa strane dobiva, prima pred-
sjednik, te ih uz podpis tajnika i jednoga od gori na-
značene dvojice članova predaje blagajni.

§ 30.

Svakomu članu akademije, koji stanuje izvan Zagreba,
koliko se god puti pozove u Zagreb, pripada naknada
putnih troškova, koju odredjuje akademija.

§ 31.

Nagrade za razprave, koje se štampaju u spisih aka-
demičkih, ustanovljuje skupna sjednica na predlog do-
tičnoga razreda.

36

Nagrade ovećih djela ustanovljuju se u skupnoj sjednici po predlogu očbora, kojemu je djelo za priesudu povjereno bilo.

Podpore za izdavanje samostalnih djela kao i za ina znanstvena ili umjetnička poduzeća ustanovljuju se ta-kodjer u skupnoj sjednici po predlogu odbora.

§ 32.

Račune o godišnjem dohodu i razhodu, kao i priegled svega imutka akademičkoga sastavljaju na izmaku svake godine ona dvojica članova, kojim je po čl. 15. t. pr. povjerena novčana uprava. U tom neka su im na ruku oba tajnika.

§ 33.

U glavnoj se skupštini ustanovljuje proračun za buduću akademičku godinu. Proračun sastavljaju predsjednik, tajnici i oba člana, koji po čl. 15. sudjeljuju kod uprave akademičkog imutka; i to prema obrazloženim predlogom, koje pojedini razredi donose najkasnije u posljednju skupnu sjednicu prije dotične glavne skupštine.

§ 34.

Ugovore za štampanje, vezanje, prodaju i razašiljanje akademičkih spisa sastavljaju tajnici uz odobrenje skupne sjednice.

Tajnici ustanovljuju i cienu akademičkim knjigam prema ukupnomu trošku, uz odobrenje skupne sjednice.

§ 35.

Akademija poklanja svoje spise:

a) svim počastnim članovom:

b) svim pravim članovom;

37

c) svim dopisujucim članovom spise dotičnoga razreda;

d) svim učevnim zavodom, s kojimi je u savezu;

e) onim, koji su jugoslavenskoj akademiji barem 2000 for. poklonili i položili;

f) napokon onim, kojim je akademija napose odlučila davati svoje knjige.

Tajnici neka osobito gledaju, da se akademički spisi uredno šalju onim kojih idu.

§ 36.

Od svake književne radnje, koja se štampa u spisih akademičkih, dobiva pisac, ako zaželi, 50 posebnih otisaka s posebnim naslovom.

Više otisaka ne može dobiti, makar i sam htio namiriti štamparske troškove. Akademija pako vlastna je naštampati od svake radnje posebnih otisaka, koliko god hoče.

§ 37.

Ovaj poslovnik može se promieniti samo u glavnoj skupštini, ako na promjenu pristane absolutna većina pravih članova (gled. čl. 19. t. pr.).

Svaka promjena podnosi se kr. dvorskoj kancelariji na potvrdjenje.

II.

# PRAVILA ZA KNJIŽNICU.

## Glava I.

### Uprava knjižnice.

§ 1.

Akademijskom knjižnicom upravlja akademijski knjižničar prema ovim pravilom.

§ 2.

Akademijskoga knjižničara izabire akademija.

§ 3.

Kad bude knjižničar zapriečen, ili za vrieme, kad knjižničara ne bi bilo, odredjuje predsjednik, da tajnik preuzme nadzor nad knjižnicom.

§ 4.

Knjižničar pazi na porabu knjižnice i njezinih prostorija; al i odgovara za sve, što u njegovo područje spada.

On nabavlja djela unutar godišnjega proračuna ili u vlastitom djelokrugu, ili po zaključku akademije, ili po predlogu članova njezinih. Prije svega bit će mu briga, da popuni nepodpuna djela sadašnje knjižnice. Za nabavu knjiga i rukopisa preko proračuna podnosi predlog akademiji.

39

§ 5.

Knjižničar podnosi svake godine glavnoj skupštini akademije, odnosno proračunskomu odboru, predlog o izdatcih za buduću akademičku godinu i izviešće o knjižnici, po imenu o njezinu stanju, umnožanju i porabi.

Glava II.

Uzdržavanje i čuvanje knjižnice.

§ 6.

Ponajglavnija briga knjižničara treba da bude ču-
vanje knjižnice od vatre, vlage, truhleža, moljaca, praha
i svega što bi moglo oštetiti knjige ili pokućtvo knjižnice.

§ 7.

Osobito vriedne, pak i one knjige, koje se puno upo-
trebljavaju, treba, dogovorno s predsjednikom akade-
mije, vezati dati.

§ 8.

U dvorane, u kojih su knjige smještene, nije prosto
ulaziti s gorećom sviećom, nego za nevolju samo i to
uz najveći oprez s pokrivenom svjetiljkom.

§ 9.

U prostorijah knjižnice mora biti uviek sve čisto.
Jedan put uz godinu, za vrieme akademijskih praznika,
treba sve prostorije, ormare i knjige pomnjivo oprašiti.

§ 10.

Na sve knjige, rukopise i umjetke treba na sgodnu
mjestu udariti biljeg akademije, a tim je označiti kao
njezinu svojinu. Od toga se iznimlju književne ried-
kosti i dragocjenosti, koje će se u posebnom uviek za-

40

ključanom ormaru čuvati, te će se o njih poseban ka-
talog sastaviti.

§ 11.

Nikomu nije prosto ulaziti u dvorane, gdje su knjige
smještene, bez dozvolje, a kamo li boraviti u njih bez
prigleda.

§ 12.

Kad minu uredovni sati, zatvaraju se pomnjivo sva
vrata, pregledav prije sve, osobito pako čitaonicu, koja
se loži, da se ukloni opasnost požara. Ključevi se ču-
vaju u predsjednikovoj sobi.

§ 13.

Nikomu nije prosto pušiti u prostorijah knjižnice.

§ 14.

Tko si prisvoji knjige ili druge stvari pripadajuće
knjižnici, mora se prijaviti dotičnoj oblasti, da ga pri-
sili na povratak; a tko ošteti što, mora štetu podpuno
nadoknaditi. Ako bi se opazilo, da to tko češće ili ho-
tomice čini, može mu knjižničar i dalnju porabu knjiž-
nice uzkratiti.

§ 15.

Na izmaku svake akademijske godine pregleda pred-
sjednik s odborom što se može tačnije svu knjižnicu,
je li sve u njoj prema ovim pravilom.

Glava III.

Poraba knjižnice.

§ 16.

Akademijske knjige mogu se upotrebljavati:

1) u čitaonici:

41

2) kod kuće u Zagrebu;

3) izvan Zagreba.

§ 17.

Čitaonica je otvorena na dane i vrieme, kada i kako odredi akademija.

§ 18.

Tko želi u čitaonici kakvu knjigu čitati, ima napisati na cedulju naslov željene knjige, svoje ime i stališ. Zahtievana knjiga predat će mu se odmah, ako je pri ruci, ili ako je ne čita tko drugi.

Ako je zahtievana knjiga komu već posudjena, a čitalac bi ju silno trebao, naznačit će mu se vrieme, kad će se knjiga povratiti. Povraćena čekat će na njega tri dana u čitaonici; kad mine ovo vrieme, neće se više na njega obzirati.

§ 19.

U čitaonici leže i časopisi. Zabranjuje se nositi pojedine brojeve kući, dok imaju ležati u čitaonici. Nu kad to vrieme prodje, može knjižničar i pojedine brojeve kući posuditi.

§ 20.

Čitatelji se imaju u čitaonici pristojno vladati, to jest mirno sjedjeti, nesmetati nikomu ni razgovorom, ni štropotom, a paziti, da se knjige ne oštete.

Tko se nebi pokorio naredbam čitaonice, naložiti će mu knjižničar po podvorniku, da otidje iz čitaonice.

Ako uztreba, izdat će se i potanki propisi za čitaonicu.

§ 21.

Ako tko želi i sutradan čitati knjigu dan prije posudjenu, pričuvat će mu se u čitaonici na posebnome

42

mjestu; nu ako dotičnik ne dodje uz dva dana u čita-
onicu, odniet će se knjiga na svoje mjesto.

§ 22.

Čitatelj može samo iznimice tražiti više knjiga na
jedanput, naime, kad se nebi mogao okoristiti kakvom
knjigom, ako neima i ostalih svezaka istoga djela, ili
pako drugih odnosnih knjiga.

§ 23.

Rukopisi i djela nevezana mogu se čitati samo pod
osobitom pazkom knjižničara ili podvornika.

§ 24.

Nije prosto precrtavati slike, osobito pomoću nauljena
papira, zatim črčkati po knjigah, prelamati njihove li-
stove, pisati na njih kao na podlozi i drugčije zlo upo-
triebiti.

Tko se toga uzprkos opomenam ne okani, neće mu
se više davati knjige za čitanje.

§ 25.

Za porabu izvan čitaonice posudjuju se knjige :

1) članovom jugoslavenske akademije;

2) profesorom, suplentom, docentom i pomoćnikom
kr. sveučilišta Franje Josipa I., pak i činovnikom nje-
gove knjižnice;

3) profesorom i suplentom hrvatskih gimnazija i realka.
uz podpis njihova ravnatelja;

4) javnim oblastim uz podpis i uredovni pečat na-
čelnika dotične oblasti:

5) književnikom, koji su se izkazali znanstvenim
radom, ili koji se nanj spremaju:

43

6) sveučilištnim gradjanom uz jamstvo kojega sveučilištnoga profesora.

§ 26.

Tko od onih, koji su vlastni posudjivati knjige iz akademijske knjižnice (§ 25), prvi put hoće da se posluži tim právom, treba da se izkaže knjižničaru i da mu dokaže svoje právo.

Učiniv to, dobit će od knjižničara podpisanu posudbenu cedulju, u kojoj će se, uz vlastoručno podpisano ime, stališ i stan dotičnika, naznačiti njegovo právo ili jamstvo, koje ga ovlašćuje na posudjivanje knjiga izvan knjižnice

Knjižničar će iz ove cedulje popuniti dotične stupce u posudbenoj knjizi. Jamstvo se vraća istom onda. kada dotičnik neima više kod sebe nijedne knjige iz knjižnice.

§ 27.

Tko od navedenih u 25. §-u poželi posuditi kakvu knjigu iz akademijske knjižnice, zatražit će ju od knjižničara, te dobiv ju popuniti i podpisati prijamnicu.

§ 28.

Svatko neka sam pazi, kakva je knjiga, koju je posudio. Ako je oštećena, neka se to na prijamnici zabilježi, inače ako tko povrati oštećenu knjigu, traži se od njega odšteta.

§ 29.

Za svaku posudjenu knjigu odgovara dotičnik sve dotle. dok je njegova prijamnica kod knjižničara. Zato neka svatko vraćajuć knjigu potraži svoju prijamnicu, a knjižničar neka zabilježi onda u posudbenoj knjizi, da je posudjena knjiga povraćena.

44

§ 30.

Knjige se posudjuju obično na mjesec dana; nego posudjena knjiga može se i dulje kod koga ostaviti, kad to čitalac naročito zaželi, a nije nitko uz minuli mjesec iste knjige zatražio. Svaka dalnja posudba smatra se kao nova, zato se onda mora prijamnica obnoviti i u posudbenu knjigu iznova uvrstiti.

§ 31.

Tko u pravo vrieme nepovrati knjige, opomenut će se tri dana iza dospjela roka nefrankiranim pismom.

Ako ne udovolji ovoj opomeni uz tri dana, odniet će mu podvornik glavom drugu opomenu, za koju ga ide u ime dostavine 10 nvč.

Ako dotičnik niti na ovu opomenu ne povrati knjige, odniet će mu podvornik treću opomenu uz dostavinu od 20 novč.

Ne odzove li se dotičnik nit ovoj opomeni, javit će to knjižničar akademiji, da sudom iztjera svoju svojinu.

§ 32.

Članovi akademije i zagrebački profesori mogu i dulje od mjesec dana posudjenu knjigu kod sebe zadržati, ako ovu želju kod posudbe izraze i ako nitko drugi ne zaište iste knjige.

U potonjem slučaju zamolit će knjižničar, kad mine mjesec dana, dotičnika, da knjigu povrati.

Ako se dotičnik molbi toj nebi odazvao. postupat će knjižničar, kako je razloženo u 31. §-u.

§ 33.

Izvan Zagreba šalju se knjige poštom o trošku onoga, koji je knjigu zamolio.

III.

PRAVILA

ZA AKADEMIČKU GALERIJU STROSMAJEROVU.

§ 1.

Sbirke slika i umjetnina, koje je akademiji njezin
pokrovitelj biskup J. J. Strossmayer veledušno poklonio,
zvati će se na vjekovitu uspomenu njezina utemeljitelja
akademička „galerija Strosmajerova“.

§ 2.

Galerijom upravlja akademija putem svoga odbora
od četiri lica i putem imenovanoga po njoj ravnatelja.

§ 3.

Odbor imenuje akademija na vrieme, koje sama odredi.

Na predlog toga odbora imenuje akademija ravna-
telja na onoliko godina, na koliko s njim ugovori; a
može ga i doživotno imenovati.

Kada se ravnatelj imenuje na vrieme, ako mu se
služba tri mjeseca prije izminuća toga vremena ne od-
kaže, smatra se produženom još na godinu dana i tako
dalje.

Ako se je ravnatelj nakanio zahvaliti na službi, ima
to prijaviti akademiji najmanje tri mjeseca prije.

Uvjeti, uz koje se ravnatelj imenuje, ustanovljuju se
s njim dogovorno.

47

§ 4.

U odborskih sjednicah sudjeluje ravnatelj s pravom glasa; ondje izvješćuje i vodi zapisnik.

§ 5.

Odbor će po predlogu ravnateljevu svaku godinu prije akademičke glavne skupštine sastaviti na vrieme proračun o potrebštinah galerije za sliedeću godinu; te će ga predati predsjedniku akademije, da ga uvrsti u proračun akademički, o kojem razpravlja glavna skupština (§ 15. poslovnika).

§ 6.

U granicah ustanovljenoga proračuna (§ 5.) razpolaže odbor na temelju ravnateljevih predloga samostalno s odredjenimi za galeriju sredstvi uz obvezu, da o izdatcih položi akademiji račun najkašnje do konca siečnja sliedeće godine.

Za tekuće potrebštine odbor će ravnatelju s njim sporazumno doznačiti paušal, o kojem će ravnatelj połožiti mu račun.

Odbor će sve izdatke doznačiti kod predsjednika akademije.

§ 7.

Ravnateljeva je dužnost urediti, čuvati i u dobrom redu držati povjerene si sbirke umjetnina, te brinuti se za napredak i razvitak galerije.

U tu će svrhu ravnatelj a) ponajprije sastaviti točan i podpun popis predanih si umjetnina i umjetno-znanstvenih djela; pak u nj uvrstiti svaki predmet, koji bi galeriji pridolazio. Isto tako sastaviti će znanstven opis umjetnina, b) paziti, da se umjetnine ne oštete, a ošte-

48

ćene da se poprave; c) prema sredstvom (§ 6.) nasto-
jati, da se sbirke sustavno popune.

§ 8.

Koncem godine podastrieti će ravnatelj akademiji putem odbora izvještaj o godišnjem radu i o stanju galerije.

§ 9.

Odbor će sporazumno s ravnateljem odrediti, u koje
doba ima ravnatelj biti u prostorijah galerije u svojoj
pisarni.

Odbor će takodjer na predlog ravnatelja odrediti
vrieme, u koje će galerija otvorena biti obćinstvu; a
ravnatelj će za red i pazku u to doba skrbiti.

52

# Članovi redom izbora.

## 1. Počastni.

1867., 25/7. Dr. FRANJO MIKLOŠIĆ, umir. sveučilištni profesor u Beču.

1870., 24/10. ARISTO ARISTOVIĆ KUNIK, c. ruski tajni savjetnik i akademik u Petrogradu.

1879., 12/11. JAKUB KARLOVIĆ GROT, c. ruski tajni savjetnik i akademik u Petrogradu.

1882., 5/12. DIMITRIJ IVANOVIĆ MENDELEJEV, sveučilištni profesor u Petrogradu.

1885., 16/12. Dr. DIONIZ ŠTUR, ravnatelj c. kr. geoložkoga zavoda u Beču.
— STJEPAN SCHULZER MÜGGENBURŽKI, c. kr. umirovljeni satnik u Vinkovcih.

1886., 21/11. IVAN KUKULJEVIĆ SAKUINSKI, umir. veliki župan u Zagrebu.

### Umrli (s godinom smrti):

JOVAN GAVRILOVIĆ, bivši regent u Biogradu, 10/8 1877.

ALEKSANDER VACLAV MACIEIOVSKI, profesor na sveučilištu, 10/2 1883. u Varšavi.

Dr. FRANJO PALACKY, česki historiograf, 26/5 1876. u Pragu.

MIHAJLO PETROVIĆ POGODIN, drž. savjetnik i profesor na sveučilištu, 20/12 1876. u Moskvi.

Dr. JAN EMANUEL PURKYNÉ, profesor na sveučilištu, 1869. u Pragu.

ISMAILO IVANOVIC SREZNEVSKI, profesor na sveučilištu, 20/2 1880. u Petrogradu.

Dr. AUGUST SCHLEICHER, profesor na sveučilištu, 1869. u Jeni.

53

Dr. AMI BOUE, geolog, 2/11 1881. u Beču.

KARLO JAROMIR ERBEN, arkivar, 1871. u Pragu.

ROBERTO VISIANI, senator talijanski i profesor sveučilištni,
4/5 1878. u Padovi.

## 2. Pravi članovi po razredih redom izbora.

a) U razredu historičko-filologičkom:

1866., 9/5. Dr. FRANJO RAČKI, predstojnik razredu, opat
i kanonik prvostolne crkve u Zagrebu.

— Dr. VATROSLAV JAGIĆ, profesor na sveučilištu u Beču.

— ŠIME LJUBIĆ, ravnatelj arheol. muzeja u Zagrebu.

1867., 25/7. Dr. PETAR MATKOVIĆ, profesor na sveučilištu u Zagrebu.

1874., 23/11. ARMIN PAVIĆ, profesor na sveučilištu u Zagrebu.

1879., 21/11. MATIJA VALJAVEC, profesor na gimnaziji u Zagrebu.

1882., 5/12. Dr FRANJO MAIXNER, kr. zemaljski nadzornik za srednje škole.

1883., 21/11. PERO BUDMANI, prof. na gimnaziji u Zagrebu.

— IVAN TKALČIĆ, nadarbenik prvostolne crkve u Zagrebu.

— NADKO NODILO, sveučilištni profesor u Zagrebu.

— TADIJA SMičIKLAS, sveučilištni profesor u Zagrebu.

## Umrli:

Dr. GJURO DANIČIĆ, profesor slovenske filologije na velikoj školi u Biogradu i redaktor akademijskoga rječnika, 15/11 1882. u Zagrebu.

MATO MESIĆ, sveučilištni profesor, 5/12 1878. u Zagrebu.

IVAN BRČIĆ, profesor, 1870. u Zadru.

FRAN KURELAC, pisac, 1874. u Zagrebu.

Dr. LAVOSLAV GEITLER, sveučilištni profesor u Zagrebu, 2/6.
1885. kod Beča.

54

b) U razredu filozofičko-juridičkom:

1866., 9/5. MIRKO BOGOVIĆ, umir. ministerijalni savjetnik.
— Dr. PAVAO MUHIĆ, umir. predstojnik kr. vladnoga odjela za bogoštovje i nastavu u Zagrebu.

— ADOLFO VEBER, kanonik prvostolne crkve u Zagrebu.

1867., 1/1. Dr. MIRKO ŠUHAJ, prisjednik kr. stola sedmorice u Budimpešti.

1867., 24/7 Dr. VALTAZAR BOGIŠIĆ, profesor na sveučilištu u Odesi.

— JANKO JURKOVIĆ, odsječni savjetnik kod kr. zemaljske vlade u Zagrebu.

1874., 23/11 Dr. JAROMIR HANEL, profesor na sveučilištu u Pragu.

1876., 20/11. Dr. FRANJO MARKOVIĆ, profesor na sveučilištu u Zagrebu, predstojnik razredu.

1886., 21/11. Dr. FRAN VRBANIĆ, profesor na sveučilištu u Zagrebu.

Umrli:

Dr. JOVAN SUBOTIĆ, odvjetnik, 28/1 1876. u Zemunu.

Dr. BOŽIDAR PETRANOVIĆ, c. kr. dvorski savjetnik i pri-
sjednik prizivnoga suda u Zadru, 1874. u Mleteih.

c) U razredu matematičko-prilogoslovnom:

1866., 9/5. Dr. BOGOSLAV ŠULEK, pisac u Zagrebu.
JOSIP TORBAR, ravnatelj kr. vel. realke u Zagrebu.

1867., 1/1. LJIDEVIT VUKOTINOVIĆ, veliki župan u miru.

1874., 23/11. SPIRIDION BRUSINA, profesor na sveučilištu u Zagrebu.

1875., 22/11. Dr. GJ. PILAK, profesor na sveučilištu u Zagrebu, predstojnik razredu.

1882., 5/12. Dr. KARLO ZAHRADNIK, profesor na sveučilištu u Zagrebu.

55

1883., 21/12. Dr. GUSTAV JANEČEK, profesor na sveučilištu u Zagrebu.

1887, 7/12. Dr. VINKO DVOŘAK, sveučilištni profesor u Zagrebu.

— Dr. MIJO KIŠPATIĆ, profesor kr. realke u Zagrebu.

Umrli:

Dr. JOSIP ŠLOSSER-KLEKOVSKI, odsječni savjetnik kod kr. zemaljske vlade, 28/4 1882. u Zagrebu.

Dr. JANEZ BLEIWEISS, predsjednik „Matice slovenske“, 21/11 1881. u Ljubljani.

ŽIVKO VUKASOVIĆ, školski nadzornik kod vlade za hrvatsko-slavonsku Krajinu, 1874. u Zagrebu.

3. Dopisujući članovi redom izbora.

a) U razredu filologičko-historičkom:

1867., 25/7. Dr. ERNST DÜMMLER, profesor na sveučilištu u Halli.

— MARTIN HATTALA, profesor na sveučilištu u Pragu.

— JOSIP JIREČEK, austr. ministar u miru u Pragu.

— VACLAV V. TOMEK, profesor na sveučilištu u Pragu.

1870., 24/11. Dr. LOUIS LEGER, profesor na akademiji za orientalne jezike u Parizu.

— STOJAN NOVAKOVIĆ, srbski poslanik u Carigradu.

1873., 24/11. ČEDOMIL MIJATOVIĆ, umir. ministar financije u Biogradu.

1879., 21/11. MARIN DRINOV, profesor na sveučilištu u Harkovu.

— MILAN MILIĆEVIĆ, bibliotekar u Biogradu

1882., 5/12. Dr. IVAN ČRNIČić, kanonik sv. Jerolima u Rimu.

1882., 5/12. LUKA ZORE, profesor na gimnaziji u Dubrovniku.

1883., 21/13. Dr. A. LESKIEN, profesor na sveučilištu u Lipskom.

56

1883., 21/13. RADOSLAV LOPAŠIĆ, tajnik podžupanijski kod kr. zemaljske vlade u Zagrebu.

1886., 21/11. Dr. TOMO MARETIĆ, izvanredni profesor na sveučilištu u Zagrebu.

1887., 7/12. FRAN BULIĆ, ravnatelj gimnazija u Spljetu.

Umrli:

AUGUST BIELOVSKI, historiograf, 10/11 1876. u Lavovu.

ALEKSANDER F. GILFERDING, državni podtajnik c. ruskoga ministarstva u Petrogradu, 1872.

VINKO PACEL, tajnik kod kr. zemaljske vlade u Zagrebu, 1870. u Karlovu.

SERGIJ MIHAJLOVIĆ SOLOVJEV, c. ruski tajni savjetnik, profesor na sveučilištu, 16/10 1879. u Moskvi.

Dr. JANKO ŠAFAŘIK, član drž. savjeta, 20/7 1876. u Biogradu.

IVAN ERASMO VOCEL, sveučilištni profesor, 1871. u Pragu.

NIKOLA IVANOVIC KOSTOMAROV, član arheografijske komisije, 19/4 1885. u Petrogradu.

A. A. KOTLJAREVSKI, profesor na sveučilištu, 11/10. 1881. u Kijevu.

ALEKSANDER VASILJEVIĆ GORSKI, rektor duhovne akademije 23/10. 1885. u Moskvi.

KAPITON NEVOSTRUJEV, 1873. u Moskvi.

PETAR ALEKSIJEVIĆ LAVROVSKI, školski popečitelj, 19/2 1886. u Petrogradu.

b) U razredu filosofsko-jurističkog:

1867. 25/7. MATIJA BAN, činovnik u ministarstvu spoljašnih djela u Biogradu.

— Dr. HERMENEGILD JIREČEK, savjetnik u ministarstvu za bogostovje i nastavu u Beču.

— Dr. GUSTAV WENZEL, profesor na sveučilištu u Pešti.

1870., 24/10. VACLAV BRANDL, zemaljski arkivar u Brnu.

1. RAD

JUGOSLAVENSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI

OD GODINE 1878—1888.

KNJIGA XL—LXXXVII.

SADRŽAJ.*

a) Razprave povjestne i jezikoslovne.

Prilog za poviest glasbe južnoslovenske. Kulturno-histo-
rijska studija. Od Fr. Š. Kuhača. (Nastavak od knjige
XXXVIII i XXXIX.) Rad, knjiga XLI, strana 1.
II. Opis i poviest trstenih sviraljaka A. od jeduoga
samo glasa: trstenica, hrapav grgeč, zviždalo, sipovka.
B. od tri ili četiri glasa: duduk, pištala. C. Opis i
poviest svirala. D. Opis i poviest frula. XLIX, 1.
E. Dvojnice. F. Diple. G. Sopjelo. H. Rog. I. Truba.
Knjiga L, strana 44. K. Gajde. L. Orgulje. Knjiga
LXII, 134. III Jezična glasbala. A. Cuvik. B. Drom-
bulje. C. Svrčalo. D. Raztegača. IV Udaraljke. A. Ta-
lambas. B. Bubanj. C. Doboš. D. Polububanj V.
Klepetaljke. A. Klepalo. B. Čagrtaljka. C. Pljeskanka.
D. Bučkalo. --- VI. Stara glasbala. A. Praskavica.
B. Nakarada. C. Borije. — VII. Zvono. Zvečka Prapo-
rac. Zvonoljevci. LXIII, 71. I. Strunila II. Sviraljka.
III. Jezična glasbala. IV. Udaraljka. V. Klepetaljka.
VI. Zvona. Dodatak.

*Rimski broj kaže knjigu, arapski stranu.

62

Prieporod biskupije zagrebačke u XIII. vieku od Ivana
Tkalčića. XLI, 122.

(1) parasitskih sibilantih iza guturala u slavenštini. Od
Lavoslava Geitlera. XLI, 154.

Putovanja po balkanskomu poluotoku za srednjega vieka.
Od dra. Petra Matkovića. XLII, 56. I Prije kri-
žarskih vojna. II. Prva križarska vojna i putovanje
vojske Valtera poissyskoga, Petra acheryskoga i
Gottfrieda vojvode dolnjo-lotarinžkoga, vojska Boemun-
dova, Roberta vojvode normandijskoga i Rajmunda
toulonskoga, vojska longobardska, njemačka i akvi-
tanska (1096—1101). III. Druga križarska vojna:
Putovanje vojske cara Konrada i kralja Ljudevita VII,
arhidjakona tirskoga, Henrika Lava i opis puta od
neznana pisca. IV. Putovanje križarske vojske cara
Fridrika Barbarose. Edrisi, Abulfeda i Benjamin Tude-
litanski. V. Putovanja 13., 14. i 15. stoljeća. Putovanje
G. Akropolite, Nicefora Gregora, R. Muntanera, Lu-
dolfa suhemskoga. I. Šiltbergera, Gilberta de Lar-
moya, Nikole III da Este-Ferrara. B. Broquierra,
Ciriaka Pizziolli, Benedeta Dei, Filipa Bonacorsi, Fel.
Fabria, Janaz Lobkovic i Ar. Harfa. XLIX. 103.
I. F. Petančić i njegov opis puteva u Tursku. XLVI.
141. II. Putovanje B. Kuripešića, L. Nogarola i B.
Ramberta. LXII, 45 III D. Šepera, IV. S. Chesnaua
i V. K. Zena. LXXI, 1. VI. Putovanje Antuna Vran-
čića 1553 g. LXXXIV, 43. VII. Putovanje Seydličevo,
bezimena putopisca, i 1. Betzeka.

Pabirci po slovnici hrvatskoj. Od Adolfa Vebera, XLII, 185.

Slovenski, a napose bugarski i hrvatski u Italiji putnici
ponajviše druge polovice IX. vieka. Od dra. Franje
Račkoga. (Obznana književna) XLII, 198.

63

Prinos k naglasku u (novo)-slovenskom jeziku. Od M. Valjavca. XLIII, 1. XLIV, 1. Naglas u ženskih rieči na a. XLV, 50. XLVI, 1. XLVII, 1. XLVIII, 130. Naglas u substantiva mužkoga roda. LVI, 1. LVII, 1. Naglas u rieči srednjega roda. A. Kakav imadu naglas riječi srednjega roda. LX 1. Naglas u substantiva ženskoga roda na suglasno (ь-deklinacije). LXIII, 1. LXV, 1. LXVII, 70. LXVIII, 1. LXXI, 45. IV. Naglas u glagola. LXXI, 175. LXXIII. LXXIV, 1. LXXVI, 70. LXXVII, 1. Naglas u presentu glagola, koji presentni nastavak jo drže samo u 3 plurala.

O Posavskoj Hrvatskoj i o zlatnih novcih njezina kneza Serma (1018). Od prof. Šime Ljubića. XLIII, 107.

Zašto Slaveni poštuju lipu? Od dr. Bogoslava Šuleka. XLIII, 149.

Vijenac i Diadima u srpskim krunidbenim ceremonijama. Od prof. Stojana Novakovića. XLIII, 189.

Bartolomije Georgijević, Hrvat, pisac šestnaestoga vieka. Od Čedomila Mijatovića. XLIV, 108.

O parasitskih gutturalih iza dentala u litavskih i slovenskih jezicih. Od Lavoslava Geitlera. XLIV, 122.

Тб u srpsko-slovenskoj i bugarsko-slovenskoj književnosti od XV. vijeka nadalje. Od prof. Stojana Novakovića. XLIV, 150.

Podmetnute, sumnjive i preradjene listine do XII. vieka
Od Fr. Račkoga. XLV, 128. XLIX, 65.

Pismo prof. dra. Fr. Miklošića. (Glasovi o „Ogledu rječnika I.) XLV, 158.

Pismo Izmaila Sreznevskoga na predsjednika akademije.
(Glasovi o „Ogledu rječnika“ II) XLV, 159.

64

Mnienje akademika Adolfa Vebera. (Glasovi o „Ogledu rječnika“ III) XLV, 161.

Pismo Stojana Novakovića predsjedniku. (Glasovi o „Ogledu rječnika“ IV.) XLV, 165.

Odpor i buna radi desetine u biskupiji zagrebačkej u XIV. vieku. Od I. Tkalčića. XLIX, 165.

Imperfekat kako se tvori u staroj slovenštini i prema njoj u hrvaštini ili srbštini pak u kajkavštini. Od M. Valjavca. LI, 55.

Scriptores rerum chromaticarum pred XII. stoljećem. Od dra. Fr. Račkoga. LI, 140.

Biela Hrvatska i biela Srbija. Od dra. Fr. Račkoga. LII, 141.

Životopis kardinala brata Gjorgja Utiešenovića, prozvano noga Martinusius. Od Ognjoslava Utiešenovića. LIII, 1 LIV, 1.

O odnošajih medju republikom mletačkom i dubrovačkom od početka XVI. stoljeća do njihove propasti. Od Š. Ljubića. LIII, 94. LIV, 62.

Gjuro Hus, Hrvat iz Rasinje, glasovit putnik XVI. vieka. Od dra. P. Matkovića. LV, 116.

Hrvatska prije XII. vieka glede na zemljištni obseg i narod. Od dra. Fr. Račkoga. LVI, 63. Zemljištni obseg. LVII. 102. Narod.

Borba za glagolicu u Lošinju Od Š. Ljubića. LVII, 150.

K tvorbi imperfekta u slovjenštini. Izpravlja M. Valjarec. LVII, 234.

Prilozi k hrvatskoj gramatici i glasoslovju. Od dra L. Geitlera. LVIII, 191.

Studije o hrvatskom akcentu. Od A. Pavića. LIX, 1.

Nekoliko staroslavenskih i hrvatskih knjiga što pisanih,

65

što tiskanih glagolicom, kojim se u skorašnje doba u
trag ušlo. Od Ivana Brčića. LIX, 158.

K. Grot i T. Florinskij o Konstantinu bagrenorodnom.
Od dra. Fr. Račkoga. LIX, 201.

Prvovjenčani vladaoci Bugara, Hrvata i Srba, i njihove
krune. Od I. Kukuljevića Sakcinskoga. LVII, 188.
I. Simeon prvi car bugarski. LVIII, 1. II Tomislav
prvi kralj hrvatski. LIX, 103. III. Stjepan Nemanjić
prvovenčani kralj srbski.

Povjestnik Ivan Lučić, Trogiranin. Na uspomenu 200-
godišnjice smrti njegove. Od dra. Franje Račkoga.
XLIX, 65.

Prvi ljetopisi i davna historiografija dubrovačka. Od N.
Nodila. LXV, 92.

Novi izvori za Dalmatinsku epigrafiju. Od Š. Ljubića.
LXV, 129.

Dubrovački dijalekat, kako se sada govori. (Od P. Bud-
manija. LXV, 155.

O njekim pojavima kvantitete i akcenta u jeziku hrvat-
skom ili srpskom. Od T. Maretića. LXVII, 1.

Junije Palmotić. I. Literatura, koja radi o Palmotiću.
Od A. Pavića. LXVIII, 69 LXX, 1.

Nov prilog za istoriju akcentuacije hrvatske ili srpske.
Od T. Maretića. LXX, 89 LXXI, 61. LXXIII, 77.

Nutarnje stanje Hrvatske prije XII. stoljeća. Od dra.
Fr. Račkoga. I. Društvo. LXX, 153. II. Crkva hr-
vatska. LXXIX, 135.

Dobrušta. Od N. Dučića. LXX, 191.

Prievodi t. z. „disticha moralia Catonis“ u hrvatskoj
literaturi. Od dr. Fr. Maixnera. LXXIV, 79.

Prilozi za poviest humanisma i renaissance u Dubrov-
niku, Dalmaciji i Hrvatskoj. I. Ivan Ravenjanin, uče-

5

66

nik Petrarkin, dubrovački kancelar (1384—87) kano
predteča humanisma u Dubrovniku Od dr. Fr. Rač-
koga. LXXIV, 135.

Prilozi za sintaksu jezika hrvatskoga. I. Imperativ. Od
*Ivana Broza*. LXXVI, 1.

Imena Slovjenin i Ilir u našem gostinjcu u Rimu po-
slije 1453. godine. Od dr. *Ivana Črnčića*. LXXIX, 1.

Ivan, arcidjakon gorički, domaći pisac u XIV. vieku.
Od 1. *Tkalčića*. LXXIX, 71.

Religija Srba i Hrvata na glavnoj osnovi pjesama, priča
i govora narodnog. Od N. *Nodila*. LXXVII, 43. Dio
I. Sutvid i Vida. Dio II. Pojezda, Prijezda i Zora.
LXXXI, 147. Dio III. Sunce. LXXXIV, 100. Dio
IV. Sunce dvanaestoliko i gradnja mlade godine.
LXXXV, 121 Dio V. Momir i Grozda, pa sunce
kroz godinu

Obrana i razvitak hrvatske narodne ideje od 1790 do
1835 godine. Od *Tade Smičiklasa*. LXXX, 11.

O napredku arkeologičke znanosti u našoj hrvatskoj
zemlji. Od Š. *Ljubića*. LXXX, 148.

Pogled na istoriju naše gramatike i leksikografije. Od
*P. Budmana*. LXXX, 165.

Nacrt hrvatske historijografije od 1835 do 1885 godine.
Od dr. Fr. Račkoga. LXXX, 246.

Priorat vranski sa vitezi templari i hospitalci sv. Ivana
u Hrvatskoj. Od *Irana Kukuljevića Sakcinskoga*.
LXXXI, 1. LXXXII, 1.

O narodnim imenima i prezimenima u Hrvata i Srba.
Od *T. Marčića*. LXXXI, 81. LXXXII, 69.

Ostatak optativa u staroj slovenštini. Od M. Valjavca.
LXXXI, 218.

67

Kako je rabila riječca črez (novoj)slovenskoj knizi do
prije 50 godina. Od M. Valjavca. LXXXV, 34.
LXXXVI, 1.

Veznici u slovenskijem jezicima Napisao T. Maretić.
LXXXVI, 76

Stanbene prilike u naših gradovih Razpravlja dr. Fr.
Vrbanić. LXXXVI, 175.

Rugjer Josip Bošković, životopisna crta. Od dra. Fr.
Račkoga. LXXXVII, 1.

Lettere dell' Ab. R. G. Boscovích alla Republica di
Ragusa, publicate dal prof. G. Gelcich. LXXXVII, 101.

Boškovićevi dopisi s različitimi osobami. Sakupio i uredio
dr. Fr. Rački LXXXVII, 246.

b) Razprave mudroslovne i pravoslovne.

Ocert literarne povjesti prava českoga. Od dra. J. I.
Hanela. XLIII, 92.

Estetička ocjena Gundulićeva Osmana. Osman prema
poviesti i prema njekim poljskim piesnim XVII i
XVIII vieka. Od dr Franje Markovića. XLVI, 78.
XLVII, 120 L. 96. LII. 1

Dvije stare hrvatske narodne pjesme. Od A. Pavića.
XVII, 93.

Nacrt naše metrike narodne obzirom na stihove drugih
naroda a osobito Slavena. Od L. Zime. XLVIII, 170.
XLIX, 1.

Pravni život u spljetskoj obćini Od dra J. I. Hanela.
LIV, 178.

Gundulićev Vladislav Od A. Pavića. LV, 1

Gragja za knjiž.-poviestnu ocjenu Gundulićeva „Ljubov-
nika sramežljiva“. Od prof. Luke Zore. LV. 185.

*

68

Apollo u zagrebačkom narodnom muzeju. Od dra I.
*Kršnjavoga*. LV, 207.

Studije iz pučkoga vjerovanja i pričanja u Hrvata i
Srba. Od T. *Maretića*. LX, 117. LXII, 1.

Slika Boga otca u starokršćanskoj umjetnosti. Od dra.
1. *Kršnjavoga*. LX, 203.

Gragja za književno-povijesnu ocjenu Gundulićeve Ari-
jadne. Od L Zore. LXIII, 129

Pastirski razgovori u Katančičevih „Fructus auctum-
nales“ Od dra. Fr. Maixnera. LXV, 71.

Prievodi Ranjine Dinka iz latinskih i grčkih klasika
Od dra. *Fr. Maixnera*. LXX, 196.

Gragja za poznavanje eroikomičke Dubrovačke pjesme.
Od L. Zore. LXXI, 145.

O dru. Dimitriji Demetru kao dramatiku ilirske dobe
Od dra. *Franje Markovića*. LXXX, 73.

Kriminalitet žiteljstva u Hrvatskoj i Slavoniji. Od dra.
*Fr. Vrbanića*. LXXXII, 155. LXXXIV, 1.

Istina Od *Adolfa Vebera*. LXXXV, 1.

c) Razprave matematične i prirodoslovne.

Prirodoslovne theorije i darwinizam. Od Lj. Vukotino-
vića. XLI, 49

Uzrok munjotvornoj sili. Od M. Sekulića. XLI, 105.
LI, 1. LVIII, 171.

O plovčarih (vodenjarih, Hydrocanthari) hrv. slav. dalm.
faune. Od dr. Josipa Schlossera-Klekovskoga. XLII, 1.

Ob optici Markantuna de Dominis. Od Josipa Torbara.
XLIII, 196

Lučbarske radnje. Od dra. *Dragutina Čeha*. XLIV, 85.

Prinesci za geognosiu i botaniku Hrvatske. Od Ljude-
vita Vukotinovića. XLIV, 175.

69

Prilozi poznavanju geoložkih odnošaja zemlje. Od dra. *Gjure Pilara*. XLV, 151.

Pabirci za zemljoslovje Dalmacije, Hrvatske i Slavonije. Od Ž. Vukasovića. XLVI, 166.

Fauna leptirah u okolišu zagrebačkom. Od *Ljudevita*
*Vukotinovića*. XLVIII, 1.

Chemička svojstva divljega hrvatskoga hmelja. Od dra.
*D. Čeha*. L, 32.

Novi oblici hrvatskih hrastovah te ini dodatci na floru
hrvatsku Od *Lj. Vukotinovića*. LI, 1.

Jedan decenium naše zoologičke literature (1867—77).
Od S. Brusine. LII, 190

Sunčane pjege prema zemaljskim meteorologijskim po-
javom Od *Josipa Torbara*. LIII, 186.

Neke vlastitosti trojina točaka oskulacije kod lemniskate.
Od dra. K. Zahradnika. LIII, 207.

K teoriji zemljotresa. Od dra. G. Janečka. LV, 202.

Rudna vrela Apatovačka. Od dra. *Dragutina Čeha*. LV, 220.

Najnoviji prilozi za floru hrvatsku Od *Ljudevita Vukotinovića*. LVII, 81.

Pleme sucvjetakah (Compositae) u Hrvatskoj dosad na-
šastih Od *Lj. Vukotinovića*. LVIII, 53.

Geoložka opažanja u zapadnoj Bosni. Iztraživanja od
g. 1879. Od dra. *Gj. Pilara*. LXI, 1.

Vlastitosti nekih trojina točaka na cisoidi. Od dra. K.
*Zahradnika*. LXI, 69.

K sudbeno-lučbenom dokazivanju arsena. Od dra. Gu-
stava Janečka. LXI, 103.

Prilog k poznavanju obloustke Petromyzon Planeri Bl.
Od A. E. Jurinca. LXI, 105.

70

Dodatci k fauni kornjaša trojedne kraljevine, izdanoj
god. 1879. Od J. *Schlossera-Klekovskoga*. LXI, 122.

Iztraživanje vode zagrebačkoga gradskoga vodovoda. Od
dra. *Gustavu Janečka*. LXI, 185.

Ledci tridymita u izradjenoj platini. Od dra. *Gustara Janečka*. LXI, 192.

Hmelj kod drevnih sjevernih i južnih Slavena. Iztraživanje. Od dra. *Dragutina Čeha*. LXIII, 113.

O krivuljah u ravnini. Od dra. *K. Zahradnika*. LXIV, 1. I. dio. LXXV, 79. II. dio.

Trahiti Fruške gore, mikroskopička iztraživanja. Od
dra *Mije Kišpatića* LXIV, 66.

Zeleni škriljavci petrovaradinskog tunela i njihov kontakt sa trahitom. Od dra *M. Kišpatića*. LXIV, 87.

Teorija parabole na temelju racionalnoga parametra  (Od dr. K. Zahradnika. LXIV, 105.

O ledenoj dobi sjeverne polutke naše zemlje. Od M.
*Sekulića*. LXIV, 153.

Deset dana u Djakovu Od Stjepana Schulzera Müggenburžkoga LXIV, 173.

O svezcih i redovih čunjosjeka. Od J S. Vanečka.
LXIV, 184.

() obćenitih svezcih te redovih čunjosjeka od J. S. Vanečka. LXIV, 187.

O obćenitoj inversiji te o transformaciji pomoću reci-
prokih provodnica. Od J. S. Vanečka. LXIV, 194.

K poznavanju lešinskih alkaloida. Od dra. *Gustara Janečka*. LXIV, 199.

Najnoviji pokret u botanici Od Ljud Vukotinovića.
LXVI, 1.

Contributiones ad Floram terrae Slavorum meridionalium
Od Mihovila Gandofera. LXVI, 24. LXVI, 113.

71

Sauropsidi ili teorija postanka ptica od gmazova. Od
dra. *Lazara Cara*. LXVI, 62.

O nekojih pokusih sa stačičkom munjinom. Od dra. V.
*Dvořaka*. LXVI, 92.

Ostanci kvaternarnih sisara gore zagrebačke. Od dra.
*Drag. Gorjanovića*. LXVI, 108.

Izvid nedavno odkrivene špilje na kupičkom vrhu, pak
i drugih špilja, te rudnika Tršće kod Čabra. Od dra.
*Gj. Pilara*. LXVI, 182.

Serpentini i serpentinu nalično kamenje u Fruškoj gori
Od *M. Kišpatića* LXVI, 190.

Rudarstvo u Hrvatskoj. Od dra *Gj. Pilara*. LXVIII, 217.

Opis ružah okoline zagrebačke. Od *Lj. Vukotinovića*.
LXIX. 1. Prvi dio LXXXIII, 1. Drugi dio.

Fosilni sisari Hrvatske, Slavonije i Dalmacije. Od dr.
*Drag Gorjanović-Krambergera*. LXIX, 60.

Flora okolice bakarske. Od *Drag. Hirca*. LXIX, 97.

Sunčane pjege prema barometrovu stanju. Od *J. Tor-
*bara*. LXXII, 1.

Palaeoichtyoložki prilozi. Od dra. *Dragutina Gorjanović-Krambergera*. LXXII, 10.

Ustanovljenje atomne težine osebujnom toplinom. Od
dr. *G. Janečka*. LXXII, 66.

Teorija parabole na temelju racionalnoga parametra.
Od dr. *K. Zahradnika*. LXXII, 145.

O krivuljah n toga stupnja sa točkom (n-2)strukom.
Od *Al. Strnada*. LXXII, 155.

O plohi trećega stupnja. Od *J. S Vanečka*. LXXII, 164.

O posebnoj plohi četvrtoga stupnja. Od *J. S. Vanečka*.
LXXII, 169.

Predteče Darwina. Od dr. *Bog. Šuleka*. LXXII, 173.
LXXV, 1.