— 48 —

(vy byl) v Chicagu minulou sobotu; byl někdo s vámi? Kdo to byl (who was it)? To byl můj přítel Bernard. — Proč nebyl jste (why were you not) ve městě věra? Já měl moc na práci. Jak dlouho jest váš bratr (how long has your brother been) v Americe? On je zde čtyry leta. My jsme tu deset let.

## CVIČENÍ XXVIII.

To do, činiti. | I do. | I do not. | Do I? | Do I not?

(Viz cvičení XIV a XV.)

I did aj dyd, já činil; ano; ba že. | did I? dyd aj, činil já? že ano?

I did not (I didn't) aj dyd not, zkráceně aj dydnt, já nečinil; já ne; ne did I not? (didn't I?) dyd aj not? zkráceně dydnt aj? nečinil já? že ne? či ne?

I have done aj hěv dan, já jsem činil; učinil jsem

I had done aj hěd dan, byl jsem činil; byl jsem učinil

a little c litl, trošku; | even írn, i, ba i | that dhět, že.

Did you go to Europe? šel jste do Evropy? I did, šel jsem (ano). Did he live in Chicago? žil on v Chicagu? He did, ano. Did she know you? znala ona vás? She did not, neznala. Did they speak Bohemian? mluvili oni česky? Yes, they did; ano, mluvili. Did they speak German? mluvili německy? No, they did not; ne, nemluvili. Did you learn English? naučil jste se anglicky? A little, trošku. Did you see the little boy? viděl jste toho malého chlapce? I did, viděl, (ano). Did it snow? sněžilo? It did, ano.

Did you not know your sister? neznal jste svou (vaši) sestru? No, I did not; ne, neznal. Didn't you know your cousin? neznal jste svou sestřenku? No, I didn't; ne, neznal. Didn't she know you? neznala ona vás? O yes, she did know me; o ano, ona mě znala. Didn't I learn English? což jsem se neučil anglicky? Didn't he find you? nenašel vás? Didn't they lose money? neztratili (oni) peníze? Yes, they did; ano, ztratili. Did I not praise ňim? nechválil jsem ho? You did, chválil. Did you not sell your house? neprodal jste svůj (váš) dům? No, I did not; ne, neprodal. Did she ask you something? tážala se vás něco? Have you done it? učinil jste to? Yes, I have; ano, učinil. Has he not done that? neučinil on to? No, he has not; ne, neučinil. Have they done something for you? učinili (oni) něco pro vás? They have done a little, učinili trošku (něco málo). No, they havn't; ne, neučinili. — Even before that time I had done much for him, i před tím časem byl jsem učinil mnoho pro něj.

— 49 —

Pravidlo 35. Viděli jsme ve cvičení XIV., kterak slouží do a does v čase přítomném k tomu: 1. aby se vyjádřila otázka; 2. aby se vyjádřila zápornost; 3. abychme v odpovědi vyhnuli se opakování.

Zrovna takovou službu koná zase did v určitě minulém čase, jak shora vidíme. Did zůstává ve všech osobách beze změny; zkráceniny v zápornosti. I didn't, didn't you? atd., jsou velmi obyčejné.

Opakujem-li v odpovědi vedle did ještě hlavní časoslovo, děje se to k vůli důrazu: Yes, I did know him,—i znal jsem ho; ovšem že jsem ho znal.

ÚKOL.

Přeložte následující do angličiny, ústně i písemně.

Vzal já jsem tu knihu? Ano, vzal jste. Pršelo? (did it rain?) Nepřeslo. Hřímalo moc minulého leta? Ne, nehřímalo.—Měli jste (did you have) pěkné počasí? Ano, měli. Měli (oni) silný mráz? Neměli.—Začal jste (did you begin) učiti se anglicky? Ano. A kdy? Minulý měsíc. — Tázal jste se něco? Já se netázal nic. Viděl (on) váš pěkný dům? Já nevím. Věděl jste to? (did you know it?) Já to nevěděl. — Vělěla (did she know), že vy jste zde? Ano. Věděli (oni) že vy máte bratra? Myslím že ovšem to věděli. Začal jste včera? Já nezačal včera. Nezačal on (didn't he begin) minulé úterý? Nevím. — Jedli jste? Ne, my nejedli. Jedli (oni) už? Ano, jedli. Spal jste dobře? Spal (I did). Viděl jste mne? Viděl. Pil jste pivo? Ano, pil.

CVÍČENÍ XXIX.

I shall have aj šěl hěr, budu míti
we shall have uí šěl hěr, budeme míti
he will have hí wil hěr, bude míti
you will have jů wil hěr, budete míti
they will have dhey wil hěr, budou míti

I shall be aj šěl bí, budu
we shall be uí šěl bí, budeme
you will be jů wil bí, budete

I shall see, budu viděti:
you will see, budete viděti:

I shall buy,

<table><tr><td>to meet</td><td>tu mít,</td><td>sejíti se, potkati</td></tr><tr><td>to build</td><td>tu bild,</td><td>stavěti</td></tr><tr><td>to be glad</td><td>tu bí glěd,</td><td>býti rád</td></tr><tr><td>spring</td><td>spring</td><td>jaro</td></tr><tr><td>summer</td><td>sumr.</td><td>leto</td></tr><tr><td>fall</td><td>fól,</td><td>podzim</td></tr><tr><td>winter</td><td>wintr,</td><td>zima</td></tr><tr><td>probably</td><td>průbebly,</td><td>nejspíše</td></tr><tr><td>theater</td><td>thýetr,</td><td>divadlo</td></tr></table>

shall I have? budu míti?
shall we have? budeme míti?
will he have? bude míti?
will you have? budete míti?
will they have? budou míti?

he will be hí wil bí, on bude
she will be ší wil bí, ona bude
they will be dhey wil bí, budou

I shall go, půjdu;
you will go, půjdete;

budu kupovati;

<table><tr><td>the day after</td><td>dhi dej éftr</td><td>pozejtří</td></tr><tr><td>to-morrow</td><td>tu-mǎro,</td><td></td></tr><tr><td>this year</td><td>dhis jír,</td><td>letos</td></tr><tr><td>next</td><td>uert,</td><td>budoucí,<br/>příští</td></tr><tr><td>next week</td><td>next ník,</td><td>s neděle</td></tr><tr><td>a suit</td><td>e sjut,</td><td>oblek</td></tr><tr><td>back</td><td>běk,</td><td>zpátky,<br/>zpět.</td></tr><tr><td>a party</td><td>e párty,</td><td>společnost</td></tr></table>

Nový Tlumač

4

-50-

I shall have a new coat, budu míti nový kabát. I shall go to town
with my brother, půjdu do města s mým bratrem. We shall go to thea-
ter next Saturday, půjdeme do divadla příští sobotu. Shall I get a new
suit? dostanu nový oblek? Shall we have dinner at twelve o'clock? bu-
deme míti oběd ve dvanáct hodin? — You will have a large house, vy
budete míti velký dům. He will meet his friends, on se sejde se svými
(jeho) přátely. She will go to the country soon, ona půjde na venek
brzy. Shall you have lunch with us? budete (chcete) míti svačinu s ná-
mi? Will they have a party next week? budou (oni) míti společnost
s neděle?

I shall be glad to see you, budu rád viděti vás (rád vás uhlídám).
We shall build a store this year, budeme stavěti krám letos. You will be
at home the day after to-morrow, will you not? vy budete doma pozej-
tří, že ne? Will you be up town to-morrow morning? budete ve městě
zejtra ráno? Yes, I shall; ano, budu. They will be glad to meet Miss
Hoy, oni se rádi sejdou se slečnou Hoyovou (oni rádi spatří slečnu H.).
She will be here next month, ona bude zde příští měsíc. Her cousin will
come with her, její sestřenka přijde s ní.

This spring we shall buy some land, toto jaro koupíme trochu po-
zemku. In the summer we shall go to Europe, v letě půjdeme do Evro-
py. He will come from Bohemia next fall, on přijde z Čech na podzim.
Our neighbor will sell his horses next winter, náš soused prodá své (je-
ho) koně příští zimu. He will not sell his land, on neprodá svůj poze-
mek. We shall be back probably next fall, my budeme zpět nejspíše na
podzim. They will have no time to see Paris, oni nebudou míti žád-
ného času viděti Paříž.

Pravidlo 36. Budoucí čas utvoříme ppuhým vsouvnutím slovíčka
shall v první osobě a will ve druhé i třetí: I write píšu; I shall write,
budu psáti, napíšu; we shall write, napíšeme; he will write, on napíše,
you will write, napíšete; atd.

Zápornost tvoří se opět pomocí slovíčka not: I shall not have,
nebudu míti; you will not write, nebudete psáti. — I shall not be, nebu-
du; you will not be, nebudete; atd. — A v otázkách: Shall I not have?
nebudu míti? Will you not be? nebudete? atd.

V obecné mluvě obvyklé jsou zkráceniny, místo shall not: shan't
šěnt; místo will not: won't uōnt. Ríká i psává se zhusta. I shan't
have, you won't have, they won't be, he won't speak, she won't go, atd.

Zápornost, jak už vědomo, klademe v angličině pouze jednoduše
a užijeme-li slovíčka no (žádný), teda not odpadá; můžeme však říci not
any. Ku příkladu: We shall not have time, nebudeme míti času; we
shall have no time, nebudeme míti žádného času (t. j. budeme míti žádné-
ho času); we shall not have any time, nebudeme míti žádného času. —
(Viz pravidlo 11.)

-51-

Pravidlo 37. V odpovědích klade se obyčejně pomocné časoslovo samotné, místo opakování hlavního časoslova, jak už jsme dříve seznali (viz jmenovitě cvičení XIV. a XXVIII.) Ku příkladu: Will you buy it? koupíte to? No, I shall not, nebo důrazně: No, I will not, místo No, I will not buy it. — V češtině nejlépe celou takovou zápornou odpověd vyjádříme jedním slovem nikoli: Will they go with us? půjdou s námi? No, they will not, aneb No, they won't; nikoli.

ÚKOL.

Přeložte následující do angličiny, ústně i písemně:

Já budu míti nový oblek příští neděli. On bude brzy viděti svého (jeho) otce. Vy půjdete do divadla s námi. — Budu míti potěsení viděti vás? Rád se s vámi setkám (já budu rád setkati se s vámi). My koupíme velkou zahradu. Půjdete do Chicaga? Ano, půjdu. Kdy? Pozejtří. Budete doma dnes odpoledne (this afternoon)? Ne, nebudeme. Ona bude doma ve dvě hodiny. Dostane (on) lístek? (will he get a ticket?) Ne, nedostane. — Budou nás viděti (budou oni viděti nás)? Nebudou. — Já koupím lístky. Máme je už.

CVÍČENÍ XXX.

I shall
shall I ?

aj šěl,
šěl aj ?

budu
mám ?

I will
will I ?

aj wil,
wil aj ?

chci, budu !
že budu?

I will have,
we will have,
he shall have,
you shall have,
they shall have,

I will be,
we will be,
he shall be,
you shall be,
they shall be,

chci míti

chceme neb *budeme* míti

on má míti; on musí neb *bude* míti

vy máte míti, musíte neb *budete* míti

oni mají míti, musí neb *budou* míti.

chci býti

chceme býti

on má neb musí býti: *on bude!*

vy máte neb musíte býti; vy *budete!*

oni mají neb musí býti: oni *budou!*

Poznam. Slova *bude*, *budete* atd. jsou zde písmem ležatým, aby "důraznost" se naznačila.

To make
to hear
to kill
to laugh
to pay
to walk
to under-
stand
present
at present

tu mejk,
tu hýr,
tu khil,
tu láf,
tu pej,
tu wók,
tu andr-
stěnd,
preznt,
et preznt,

dělati
slyšeti
zabíti
smáti se
platiti
jíti pěšky
rozuměti
přítomen
nyní

a key e khý, klíč
a trip e trip, cesta
a word e nörd, slovo
the truth dhi trůth, pravda
the shop dhi šóp, dílna
holidays hólidejz, svátky
whiskey hwisky, kořalka
brandy brěndy, pálenka (z bro-
skví aj.)
that dhět, že

—52—

I will have that key, já chci míti ten klíč. You shall have it, máte ho míti. We will have some whiskey, chceme míti trochu kořalky. You shall not have it, vy ji nebudete míti (nesmíte ji míti). You shall go to the shop, vy musíte jíti do krámu. They shall hear the truth, oni musí slyšeti pravdu (oni budou pravdu slyšeti). They shall understand that we have holidays, oni musí rozuměti (věděti) že máme svátky.

I will be present, já chci býti přítomen. We will be your friends, my chceme býti vašimi přátely. You shall be there, vy tam budete, (musíte býti). He shall make a trip to Europe, on musí dělati cestu do Evropy. Shall you be at home? budete doma? Shall I give you something to drink? mám vám dáti něco píti? Shall I bring some apples? mám přinesti trochu jablek? You shall give me your word, vy musíte mi dáti své (vaše) slovo. — At present she shall have nothing, nyní (ona) nesmí míti nic (teď nedostane nic). We will have some of your brandy, my chceme míti trochu vaší pálenky. You shall have some, máte jí míti. — He shall kill that dog, on musí zabíti toho psa. You shall pay for it, vy musíte zaplatit za to (vy to zaplatíte). You shall not laugh, my friend; vy se nebudete smáti, příteli. I have no wagon; he shall walk; já nemám žádný vůz; on musí pěsky.

Pravidlo 38. Pomocné časoslovo shall jak vidíme ve předešlých dvou cvičeních, znamená v první osobě pouhou budoucnost: I shall go; we shall hear (půjdu; budeme slyšeti neb uslyšíme). Ale když ho použijem ve druhé neb třetí osobě, znamená nutnost čili povinnost; proto slouží pak obyčejně k vyjádření slibu, rozkazu nebo hrozby: You shall have money, máte míti neb dostanete něco peněz; you shall go there, vy tam půjde ne musíte jíti. they shall pay for it! oni za to zaplatí (jim to přijde drahо)! — Taktéž v otázkách značí nutnost nebo povinnost a sice zhusta i v první osobě: Shall I bring it? mám to přinesti? Shall he go? má (on) jíti? Shall she do it? má (ona) to učinit?

Naopak, mluvíme-li s důrazem, pevnou vůlí nebo hrozbou v první osobě, klade se místo "shall" will: I will have it so, chci to tak míti (já tomu chci); we will take it! my to vezmeme!

Rozmohl se však v Americe obyčej. užívati slovíčka will i tam, kde by státi mělo shall; alespoň v obecné mluvě se přesného rozdílu mnoho nedbá.

—53—

UVÍČENÍ XXXI.

I should aj šud, já bych
we should ní šud, my bychme
I should say aj šud sej, já bych řekl
we ,, ,, ní .. my bychme
řekli
should I? šud aj, měl bych?

I should have aj šud hěv, já bych měl
I should be aj šud bí, já bych byl
we should be ní šud bí, my bychme
byli

to say tu sej, říci
to ride tu rajd, jeti, jezditi
to like tu lajk, míti rád
I like aj lajk, mám rád; líbí
se mi
to work tu work, pracovati
a pony c póny, koník
a farm c fárm, farma, statek

you would jů wud, vy byste; ty bys
he, she, they would, on, ona, oni by
you would say, vy byste řekli,
he, she, they would on, ona, oni by
say, řekli
would you say ? řekl by ste?

you would have, vy byste měl (měli)
you would be, vy byste byl (byli)
he, she, they on, ona, oni by
would be, byli

parents péruts, rodiče
a carpenter ekhárpentr, tesař
a hunter c hauotr, loyee
a couple c khapt, pár
meeting mítyng, schůze
at work et wórk, při práci,
v práci
to work tu wörk, do práce.

I should say only what I know, já bych řekl jenom co vím. We should have a pleasant evening, my bychme měli příjemný večer. He would kill the horse, on by zabil toho konč. She would be glad to meet you, ona by ráda sešla se s vámi. You would ride up town, vy byste jel do města. They would walk home, oni by šli pěšky domu.

Would you do it? udělal byste to? Would he kill the dog? zabil by toho psa? Would they like your boy? měli by rádi vašeho chlapce? Would they like your farm? líbila by se jim vaše farma? I should like to have a couple of ponies, já bych rád měl pár koníků.

I should be away, já bych byl pryč. We should be thankful to you, my bychme byli vám vděčni. You would be at work, vy byste byl v práci. He would like it, on by to měl rád. She would not like it, ona by to neměla ráda.

I should aj šud, já bych měl
we should, my bychme měli
I would aj wud, já bych chtěl
we would, my bychme chtěli

you should ju šud, vy byste měl;
měli byste
he, she, they on, ona, oni by
should, měli; měli by.

I should be at home, já bych měl býti doma. Should I be at
home? měl bych býti doma? We should pay for it, my bychme měli za-
platit za to. Should we pay for it? měli bychom zaplatit za to? He
should go to the meeting, on by měl jíti do schůze. Should he go to the
meeting? měl by jíti do schůze? He should not go to the meeting, on by
neměl jíti do schůze? She should be grateful to you, ona by vám měla

—54—

býti vděčná. Children should obey their parents, děti by měly poslou-
chati svých rodičů. The horses should have something to eat, koně by
měli míti něco k jídlu. I would be a hunter, já bych chtěl býti lovcem.
You should go to work, vy byste měl jíti do práce. You should be a car-
penter, vy byste měl býti tesařem. They should be at school to-day, oni
by měli býti ve škole dnes. He should be more diligent, on by měl býti
pilnější. He should like it, on by to měl míti rád. Your parents should
speak to him, vaši rodiče by měli mluviti s nim (k němu). Your uncle
should speak to him too, vás strýc by měl s nim mluviti též.

Pravidlo 39. V tomto spojovacím spůsobu časoslova tvoří se zá-
pornost zase slovíčkem not, jako jsme už poznali:

I should say, já bych řekl; I should not say, já bych neřekl. You would work, vy byste pracoval; you would not work, vy byste nepracoval; you should not work, vy byste neměl pracovati. — Would you work? pracoval byste? Would you not work? nepracoval byste?

I zde užívá se zhusta zkrácenin: I shouldn't, you wouldn't místo
I should not, you would not, a tak dále.

ÚKOL.

Přeložte násladující do angličiny, ústně i písemně:

Byl bych mu vděčen (já bych byl vděčný mu — to him). Bylo by
to těžší (it would be more difficult). Toto by bylo lehčí. My bychme
měli pěknou zahradu. Vy byste šli do školy. Ona by jela do města.
Koně by běželi. My bychme šli domu. Děti (the children) by byly pil-
nější. My bychme měli příjemnější dny. On by mě znal (he would know
me). On by mě neznal. Neznal by mě? Ty bys řekl pravdu. Neřekl
bys pravdu? Frank by vás měl rád. Otec by vás neměl rád. Matka by
neměla ráda toho chlapce. Bylo by to pěkné (it would be nice). Nebylo
by to pěkné. Fred by byl zde.

Já bych mu chtěl býti vděčen. Vy byste měli býti vděčni tomu
muži. Měli byste (vy byste měli) jíti do školy. Ona by měla jeti do mě-
sta. My bychme chtěli jíti domu. Děti, vy byste měly býti pilnější. On
by měl mě znáti. Ty bys (vy byste) měl říci pravdu. Ta schůze měla by
býti zde. Dům měl by býti teplý, sklep měl by býti chladný. Koně by
měli běžeti. Vy byste měl míti pět liber masa. Měli bysme to viděti (we
should see it). On by měl býti zde už. Mělo by to býti pěkné. Nemělo
by to býti pěkné?

—55—

C VIČENI XXXII.

<table><tr><td>I can</td><td>aj khēn, mohu</td></tr><tr><td>I may</td><td>aj mej, mohu, třeba<br>mohu; možná že</td></tr><tr><td>I must</td><td>aj mast, musím</td></tr><tr><td>I ought to</td><td>aj ót tu, měl bych</td></tr></table>

<table><tr><td>school-house</td><td>skůl-haus, škola (školníbudova)</td></tr><tr><td>circus</td><td>serkus, cirkus</td></tr><tr><td>careful</td><td>khérful, opatrný</td></tr><tr><td>glad of it</td><td>glěd ov it, rád tomu</td></tr><tr><td>gone</td><td>gon, pryč</td></tr></table>

<table><tr><td>I cannot</td><td>aj khénot, nemohu</td></tr><tr><td>I may not</td><td>aj mej not, třebas nemo<br>hu, třebas<br>nebudu</td></tr><tr><td>I must not</td><td>aj mast not, nesmím</td></tr><tr><td>I ought,, to</td><td>aj ót not tu, neměl bych</td></tr></table>

<table><tr><td>to call on</td><td>tu khól õn, navštívit<br>(někoho)</td></tr><tr><td>to drive</td><td>tu draje, hnáti, jeti</td></tr><tr><td>to leave</td><td>tu líe, opustit</td></tr><tr><td>to stay</td><td>tu stěj, zůstati</td></tr><tr><td>to teach</td><td>tu týč, učiti</td></tr></table>

I can do the work, mohu udělat tu práci. I cannot do the work, nemohu udělat tu práci. You cannot do it, can you? vy to nemůžete udělať, můžete? He can see us, on může viděti nás. She cannot come, ona nemůže přijíti.

I may do it, možná že to udělám. He may not buy it, on to třeba nekoupí. It may rain, třeba bude pršet. You may be glad of it, můžete býti tomu rádi. I may have some money, třeba mohu míti něco peněz (třebas budu míti). We may not have any money, možná že nebudeme míti peněz. He may be gone, on může býti pryč (možná že bude pryč). — May I take it? mohu (smím) to vzíti? You may have it? můžete to míti. — She may not be there, ona třeba tam nebude. They may not be present, (oni) možná že nebudou přítomni.

We must not stay long, nesmíme zůstati dlouho. You must be very careful, musíte býti tuze opatrní. He must not leave the house, on nesmí opustit dům. She must not go out, ona nesmí jíti ven. They must not drive fast, oni nesmí jeti rychle. I must get some money, musím dostati nějaké peníze. You must buy a good lot, musíte koupiti dobrý lot.

I ought to call on him, měl bych ho navštívit. You ought to go and see the circus, vy byste měl jíti a viděti cirkus (podívati se na c.). He ought to teach you English, on by měl učiti vás anglicky. Our children ought to learn French, naše děti měly by učiti se francouzsky.

<table><tr><td>I could</td><td>aj khud, mohl bych</td></tr><tr><td>I might</td><td>aj majt, mohl bych<br>třeba</td></tr></table>

<table><tr><td>I could not</td><td>aj khud not, nemohl bych</td></tr><tr><td>I couldn't</td><td>aj khud n't, nemohl</td></tr><tr><td>I might not</td><td>aj majt not, nemohl</td></tr><tr><td>I mightn't</td><td>aj majtn't, bych třeba.</td></tr></table>

-57-

Let me look at it, nechte mne kouknouti se na to. Let me see it,
nechte mne viděti to. Let him do it, ať (on) to udělí. Let her go to the
store, ať (ona) jde do krámu. Let us go home, pojďme domu. Let them
keep still, ať jsou zticha. Let him look at you, ať (on) se na vás podívá.
Let me have a drink of milk, dejte mně doušek mléka. Let us play,
hrajme si. Let us put it here, dejme to semhle. Let the child come
down stairs, ať přijde to dítě dolu. Let the dirty dog die, ať ten špina-
vý pes pojde. Do not let him die, nenechte ho zemřít. Let it snow,
aťsi sněží.

Look here ! koukněte sem. Go up stairs, jděte nahoru. Come
down stairs, pojďte dolu. Tell the truth, povězte pravdu. Speak Bo-
hemian, mluvte česky. Buy that property, kupte ten majetek. Look
for that cow, hledejte tu krávu. Put the pitcher on the table, postavte
džbán na stůl. Eat, jezte. Keep still (aneb be still), buďte zticha.

I like pears better than apples, já mám hrušky radši než jablka.
I like peaches best, já mám broskve nejradši. — He likes a black suit
better than any other, on má černý oblek radši než jakýkoli jiný. Which
do you like better, wine or cider? co máte radši, víno nebo mošt?
I drink neither wine nor cider; I like water best; nepiju ani víno ani
mošt; mám nejradši vodu. They like your cousin better than any one
else, oni mají vašeho bratránka radši než kohokoli jiného. She likes best
to go to theater, ona nejradši jde (chodí) do divadla. I like it too, best
of all, já to též nejradši ze všeho.

ÚKOL.

Nechte mne jíti nahoru. Ať Marie přijde dolu. Pojďme do města.
Dejte mi (nechte mne míti) tu knihu. Kupme kousek masa pro toho psa.
Ať Karel jde s námi. Nenechte ho jíti s námi. Ať si prší. Nechte mne
říci vám pravdu.

Hleďte tam! Vidíte tu paroloď? Koukejte po tom člověku (look
for that m.). Jezte a pijte. Pojďte sem. — Já mám Jakuba radši než
Viléma. Já mám Jana nejradši. My máme toto město nejradši. Oni
nejradši jedou v (in a) kočaře.

CVIČENÍ XXXIV.

Poznam. — Až potud zůstávalo nám hlavní časoslovo bez proměny,
kromě té, že v osobě třetí jednotného počtu a přítomného času přibíralo
s neb es. Ku příkladu: to stand tu stěnd, státi; — he stands, she stands,
it stands, hí, ší, it stěndz, on, ona, ono stojí. (Viz cvičení XIII.) Pro-
měny dle času a spůsobu mluvení děly se toliko pomocnými časoslovy
do, shall, will, may, can, must, ought.

— 58 —

Nyní shledáme, že též hlavní časoslovo v angličině podléhá promě-
nám. Děje se to předně, užijeme-li ho v čase minulém, jako jsme výmin-
kou již učinili s časoslovy to do (ano sloužilo za samostatné časoslovo) a to
see ve cvičení XXIII.

<table>
  <tr>
    <td>To love</td>
    <td>tu lav,</td>
    <td>milovati</td>
  </tr>
  <tr>
    <td>I loved</td>
    <td>aj lard,</td>
    <td>já miloval</td>
  </tr>
  <tr>
    <td>I have loved</td>
    <td>aj hěr lard,</td>
    <td>já jsem miloval; miloval jsem</td>
  </tr>
  <tr>
    <td>I had loved</td>
    <td>aj hěd lard,</td>
    <td>byl jsem miloval.</td>
  </tr>
</table>

<table>
  <tr>
    <td>To try</td>
    <td>tu traj,</td>
    <td>zkusiti neb zkoušeti</td>
  </tr>
  <tr>
    <td>I tried</td>
    <td>aj trajd,</td>
    <td>já zkoušel</td>
  </tr>
  <tr>
    <td>I have tried</td>
    <td>aj hěr trajd,</td>
    <td>já jsem zkoušel; zkoušel jsem</td>
  </tr>
  <tr>
    <td>I had tried</td>
    <td>aj hěd trajd,</td>
    <td>byl jsem zkoušel.</td>
  </tr>
</table>

<table>
  <tr>
    <td>To stop</td>
    <td>tu stěp,</td>
    <td>zastaviti</td>
  </tr>
  <tr>
    <td>I stopped</td>
    <td>aj stěpd,</td>
    <td>já zastavil</td>
  </tr>
  <tr>
    <td>I have stopped</td>
    <td>aj hěv stěpd,</td>
    <td>já jsem zastavil; zastavil jsem</td>
  </tr>
  <tr>
    <td>I had stopped</td>
    <td>aj hěd stěpd,</td>
    <td>byl jsem zastavil</td>
  </tr>
</table>

<table>
  <tr>
    <td>to beg</td>
    <td>tu beg,</td>
    <td>prositi</td>
    <td>poor</td>
    <td>půr,</td>
    <td>ubohý</td>
  </tr>
  <tr>
    <td>to believe</td>
    <td>tu belír,</td>
    <td>věřiti, mysleti</td>
    <td>indeed</td>
    <td>indýd,</td>
    <td>vskutku</td>
  </tr>
  <tr>
    <td>to die</td>
    <td>tu daj,</td>
    <td>umříti</td>
    <td>hardly</td>
    <td>hárdly,</td>
    <td>sotva</td>
  </tr>
  <tr>
    <td>to hope</td>
    <td>tu hóp,</td>
    <td>doufati</td>
    <td>again</td>
    <td>egen',</td>
    <td>zase opět</td>
  </tr>
  <tr>
    <td>to wash</td>
    <td>tu wóš,</td>
    <td>umýti</td>
    <td>to want</td>
    <td>tu wónt,</td>
    <td>chtíti; potřebovati.</td>
  </tr>
  <tr>
    <td>citizen</td>
    <td>sítyzn,</td>
    <td>občan</td>
    <td>one of</td>
    <td>van ov,</td>
    <td>jeden ze</td>
  </tr>
  <tr>
    <td>dead</td>
    <td>de,</td>
    <td>mrtev</td>
    <td></td>
    <td></td>
    <td></td>
  </tr>
</table>

Budete nyní snadno překládati následující do češtiny sami :

Mr. G. has died. — He died last Tuesday. I loved the good old man.
— Is he dead indeed? Poor man! How old was he? He was sixty eight.
He was one of the oldest citizens of Racine. I can hardly believe he is
dead. We hoped to meet him again. — Many other old citizens have died
this year.

I tried to come in the morning, but could not. The children beg-
ged me to stay at home. — Did you believe Mr. Dun? I believed him;
indeed, I have always believed him.

Pravidlo 40. Rozdíl mezi minulým časem určitým (I had, I loved) a neurčitým (I have had, I have loved) vysvětlen jest v pravidle 34.

Minulý čas určitý tvoří se, jak vidíme, přidáním písmene d: love,
loved; anebo ed, když slovo končí spoluhláskou a tato spoluhláska ještě
se zdvojnásobí, předchází-li samohláska. stop, stopped. Je-li na konci
y, měnívá se v ie: try, tried.

Minulý neurčitý čas, totiž mluvíme-li o něčem bez udání jisté doby,
tvoří se z určitého pomocným časoslovem to have: I have loved, you
have believed, he has died, atp.

— 61 —

If I had time, I should take a walk; kdybych měl čas, šel bych na procházku. If you had money, you could buy that property; kdybyste měl peníze, mohl byste koupit ten majetek. If I were there, I should make money; kdybych byl tam, já bych dělal peníze. If you were in Chicago, you might go to the theater; kdybyste byl v Chicago, mohl byste třeba jíti do divadla.

<table><tr><td>If I had had</td><td>if aj hěd hěd,</td><td>kdybych byl měl</td></tr><tr><td>if I had been</td><td>if aj hěd bin,</td><td>kdybych byl býval</td></tr><tr><td>if I looked</td><td>if aj lukd,</td><td>kdybych hleděl</td></tr><tr><td>if I had looked</td><td>if aj hěd lukd,</td><td>kdybych byl hleděl</td></tr><tr><td>if I should look</td><td>if aj šud luk,</td><td>kdybych měl hleděti</td></tr><tr><td>if I should have looked</td><td>if aj šud hěr lukd,</td><td>kdybych byl měl hleděti.</td></tr><tr><td>I should have believed</td><td>aj šud hěr belíd,</td><td>já bych byl věřil</td></tr><tr><td>You would have seen</td><td>jú wud hěr sin,</td><td>vy byste byl viděl</td></tr><tr><td>you should have seen</td><td>jú šud hěr sin,</td><td>vy jste měl viděti (byl byste měl vidět)</td></tr><tr><td>he would have bought</td><td>hí wud hěr bót,</td><td>on by byl koupil</td></tr><tr><td>they would have spoken</td><td>dhey w. hěv spóku,</td><td>oni by byli mluvili</td></tr><tr><td>I might have believed</td><td>aj majt hěr belíd,</td><td>byl bych třeba věřil</td></tr><tr><td>I must have believed</td><td>aj must hěr belíd,</td><td>byl bych musil věřiti.</td></tr><tr><td>I ought to have believed</td><td>aj ót tu hěr belíd,</td><td>byl bych měl věřiti.</td></tr></table>

If I looked you in the face, I should know you; kdybych hleděl vám do tváře, znal bych vás. If he went to school, he would learn something; kdyby šel (chodil) do školy, naučil by se něčemu. If they wanted you, they would send for you; kdyby vás chtěli, poslali by pro vás.

If I had been there, I should have seen the circus; kdybych tam byl býval, byl bych viděl cirkus. If you had been up stairs, you would have found him; kdybyste byl býval nahoře, byl byste ho našel. They would have bought the house, if they had had money enough; oni by byli koupili ten dům, kdyby byli měli dost peněz. They should have bought it, oni ho měli koupit. — You should have come; if you had been here, you might have seen your friend; vy jste měl přijíti; kdybyste byl býval zde, byl byste třeba viděl svého přítele. — She should have taken a walk, ona měla jíti na procházku. If you see him, don't speak to him; uvidíte-li ho, nemluvte k němu. You shouldn't have spoken to him, vy jste neměl k němu mluvit. — I could have bought it, mohl jsem to koupit. He could have sold it, on to mohl prodat.

## ÚKOL.

Chci věděti, jestli jste to udělal (if you have done it). Chceme věděti, kolik hodin jest. On se chtěl podívati, zdali Frank je (byl) doma. Kdybych měl čas, šel bych do města. Kdybych měl peníze, dal bych vám dollar. — Kdybyste byl zde, prodali bysme ten lot. Kdybyste byl býval

— 62 —

zde, byli bysme prodali (we should have sold) ten lot. Kdybych byl měl
pár koní, mohl jsem prodati je. Byl bych k němu mluvil, kdybych ho byl
viděl. Vy jste měl prodati ten krám; oni by ho byli koupili. — Byl byste
viděl tuze moc lidí na ulicích.

CVIČENÍ XXXVI.

To stand tu stěnd, státi | standing stěndyng, stoje; stojící

I stand aj stěnd, anebo: I am standing aj en stěndyng, stojím

I stood aj stud, .. I was ,, aj uōz, .. já stál

I shall stand aj šel stěnd, .. I shall be ,, aj šel bi, .. budu státi

the lan- dhi lén-
guage gvidž,
song sōng, zpěv, píseň

to sing tu sing, zpívati

to-night tu-najt, dnes večer

busy bizy, zaměstnán,
pilen

to be through tu bi thrū, býti hotov (s něčím)

welcome nelkham, vítán

heard hérd, slyšel

to paint tu pejnt, barviti

to spend tu spend, utráceti

to smoke tu smōk, kouřiti

just džast, právě, zrov-
na

to be able tu bi ejbl, býti s to

to be gone tu hi gon, býti pryč

a great deal e grejt dýl, tuze moc

to be obliged tu bi oblaj'džd, museti, býti nucen

the sooner---the sooner dhi sūnr---dhi sūnr, čím dříve---tím dříve

the sooner the better dhi sūnr dhi betr, čím dříve tím lépe.

What are you doing? co činíte? I am eating, já jím. The sooner
you are through, the sooner we shall be gone; čím dříve budete hotov,
tím dříve budeme pryč. Is Edward coming? přijde Eduard? He is com-
ing and he will be welcome; on přijde a bude vítán. I heard that he
stood highest in his class (klés); já slyšel že stál nejvýše ve své třídě.

To-night we shall be working and you will be singing nice songs;
dnes večer my budeme pracovat a vy budete zpívati pěkné písně. We
shall be obliged to go out, budeme nuceni jíti ven. Will you call on me
to-night? navštívíte me n dnes večer? I shall not be able to call on you;
we shall be busy; nebudu s to navštívit vás; budeme zaměstnáni.

I have been learning the English language since last year, já jsem
se učil anglické řeči od lonského roku. What was Albert doing yester-
day? co dělal Albert včera? He was painting the house, on barvil dům.
I had just been writing a letter to my sister, when they came; já byl
zrovna psal list mé sestře, když přišli. You should be doing some work
and not smoking; vy byste měl dělati nějakou práci a ne kouřiti. I have
been working all day, já jsem pracoval celý den. She has been spend-
ing a great deal of money, ona utrácela tuze mnoho peněz. Annie has
been doing nothing; Anička nedělala nic.

— 64 —

Having some money, I will buy lumber and build a house; majc trochu peněz, koupím (chci koupiti) stavivo a postavím dům. Having a comfortable building, Mrs. Dolan is satisfied; majíc pohodlné stavení, paní Dolanová jest spokojena. The children are happy, Having so much candy and gum; děti jsou šťastné, majíce tak moc cukroví a gumy. — Being a good friend of mine and of yours also, he promised to come; jsa dobrým přítelem mým a vaším též, (on) slíbil přijíti. Being present and seeing that rich dress of hers, the ladies envied her; jsouce přítomny a vidouce ten bohatý šat její, dámy záviděly jí.

Následující přeložité sami do češtiny bez obtíže:

The tramp says (that) he is hungry, not having anything to eat (having nothing to eat). Being hungry, he begs for food. He goes from house to house begging. He is asking everybody to give him something. Believing what he says and being charitable, people give him money and food. —

Seeing a woman standing in the door, the tramp spoke to her asking for a drink. She gave him a drink of milk. Hearing the dog bark, he was afraid and went away. In the afternoon he was leaving the town, smoking and singing. Having some money, he felt (to feel tu fíl, cítiti neb cítiti se; he felt hí felt, cítil se) happy.

(Přechodník času minulého.)

<table><tr><td>Having had</td><td>hěring héd,</td><td>měv, měvši, měvše</td></tr><tr><td>having been</td><td>hěring bín,</td><td>byv, byvši, byvše</td></tr><tr><td>having seen</td><td>hěring sín,</td><td>viděv, viděvši, viděvše,</td></tr><tr><td>having done</td><td>hěring dan,</td><td>udělav, udělavši, udělavše</td></tr><tr><td>having painted</td><td>hěring pejuted,</td><td>obarviv, obarvivši, obarvivše</td></tr></table>

<table><tr><td>to finish</td><td>tu finyš,</td><td>ukončiti</td></tr><tr><td>to arrive</td><td>tu erajc',</td><td>přibýti</td></tr><tr><td>arrival</td><td>erajc',</td><td>příchod, přibytí</td></tr><tr><td>to return</td><td>tu ritörn',</td><td>vrátiti se</td></tr><tr><td>weak</td><td>uík,</td><td>slabý</td></tr><tr><td>wall</td><td>uál,</td><td>zeď, stěna</td></tr></table>

<table><tr><td>to go to</td><td>tu gů tu</td><td>jíti naproti</td></tr><tr><td>meet</td><td>mít,</td><td></td></tr><tr><td>met</td><td>met,</td><td>sešel se; potkal</td></tr><tr><td>at sea</td><td>et sí,</td><td>na moři</td></tr><tr><td>voyage</td><td>vajedž,</td><td>plavba</td></tr><tr><td>during</td><td>during,</td><td>mezi; po čas</td></tr><tr><td>ceiling</td><td>síling,</td><td>strop.</td></tr></table>

Having had enough time to see everything, we left; měvše dost času viděti všecko, odešli jsme. Not having had time enough, we could not see everything; neměvše dost času, my nemohli viděti všecko. Having seen all, they returned home; viděvše všecko, vrátili se domu. Having finished her lesson, Clara took a walk; ukončivši svou úlohu, Klara šla na procházku. Having painted the walls, we shall now paint the ceiling; obarvivše stěny, budeme nyní barviti strop. —

— 68 —

I got up early this morning and dressed myself; já vstal časně dnes ráno a ustrojil se. Did you wash yourself? umyl jste se? I washed myself at six o'clock, já se umyl v šest hodin. We have amused ourselves very well, my jsme se bavili tuze dobře. She was enjoying herself very well, when we were leaving; ona se bavila velmi dobře, když jsme odcházeli. People deceive themselves, lidé se klamou. He may deceive himself, on se může klamati. He will find himself deceived, on se shledá oklamán.

I myself ajmajself', já sám
he himself hí himself', on sám
she herself ší herself', ona sama
you yourself jůjurself', vy, ty sám

we ourselves újurselz', my sami
you yourselves jůjurselz', vy sami
they themselves dhey dhem- oni sa-
selves selz', mi.

I shall go myself, já půjdu sám. I will try it myself, já to chci zkusit sám. She wants to sew (tu sô) the dress herself, ona chce šíti ty šaty sama. She herself wants to sew the dress, ona sama chce šíti ty šaty. We are going to do it ourselves, my to uděláme sami. Are you going to pay it yourself? zaplatíte vy to sám? No, sir, I am not going to pay anything; ne, pane, já nezaplatím nie. Yes, sir, I am going to pay it myself; ano, pane, já to zaplatím sám. Who is going to pay? kdo zaplatí? Mr. Colby himself is going to pay; pan Colby sám zaplatí. — You may see the farm yourself, vy můžete (třeba) viděti farmu sám. They want to go to market themselves, oni chtějí jíti na trh sami. Why didn't he come himself? proč nepřišel sám? Do it yourself, udělejte to sám. Let him do it himself, ať on udělá to sám.

Which hwič, | který, která, -é;
that dhět, { kteří; co
that dhět, že
whom hům, kterého, kterou,
které
furniture fůruyčer, nábytek
parlor pářr, salon, návštěvna
closet klóžet, kumbál
linen linen, prádlo

sick sik, nemocný
truthful truthful, pravdomluv-
ný
the sewing sóing, šití
to expect tu expekt, očekávati
to fetch tu feč, přinesti
picture píker, obraz
yard járd, dvůr
gone gou, pryč.

The furniture which we had in our house, was new; nábytek, který jsme měli v našem domě, byl nový. I like the pictures which you have in the parlor; jám mám rád obrazy, které máte v parloru. The book which you read is nice; kniha, kterou čtete, jest pěkná. The horses and cows which you have seen in the yard, are ours; konč a krávy, které jste viděl na dvoře, jsou naše. The wagon that you have bought, is strong; vůz, který jste koupil, jest silný. Fetch me the linen that is in

— 75 —

As far as that is concerned,

Be that as it may,

Be perfectly easy,

I cannot afford it,

I cannot stand it,

I can do without it,

I have taken a fancy
to it,

It is of no use,

It is none of your business,

It is a bargain,

I had rather be excused,

I have no hand in it,

He is good at it,

Don't bother me,

Don't mention it,

Have you any objection
to it?

Not at all,

Get it done,

Drop me a line,

It is your turn,

I was going to say,

I rather think so,

He feels hurt,

He meant no harm,

He has a head of his
own,

He is sure to have a
finger in the pie,

I am no match for him,

I think much of him,

I had some words with
him,

He is good for nothing,

Are you in cash ?

ez fúre ez dhét iz khon-
sernd,

bí dhét ez it mej,

bí perfektly ízy,

aj khénot c'fórd it,

aj khénot sténd it,

aj khën dů vidhaut
it,

aj hér tejkn a fènsy
tu it,

it iz òv nó jás,

it iz nan òv jûr biz-
nes,

it iz e bárgen,

aj héd rádhr bí ex-
kjuzd,

aj hér nó hënd in it,

hí iz gud et it,

dônt bôdhr mi,

dônt menšn it,

hér jûn cy obdžek'sn
tu it ?

not et ól,

get it dan,

dróp mi e lajn,

it iz jûr törn,

aj nőz góing tu sej,

aj rádhr think sô,

hí filz hört,

hí ment nó hárn,

hí héd e héd òv hiz
oun,

hí iz šûr tu hér e fin-
gr in dhi paj,

aj em nó měč for
him,

aj think mač'ov him,

aj héd söm uördz
widh him,

hí iz gud for nathing,
ár jû in khěš?

pokud se toho týče; co
se toho dotýče.

buďsi jakkoli; ať je
jak chce.

buďte úplně bez sta
rosti.

nejsem s to; nemohu
to.

nemohu to vystáti; ne-
mohu to vydržet.

mohu být bez toho.

zalíbilo se mi to.

 není to k ničemu;

 není to nic platno.
vám po tom nic není.

zůstane při tom.

 mějte mne omluvena;

 raději bych byl z toho
propuštěn.

 já s tím nemám codělat.

 já v tom nejsem.

 on to zná;

 on se k tomu hodí.
netrap mne.

 nemluyte o tom;

 to nestojí za řeč.

 máte něco proti tomu ?

 máte nějakounámítku?

 naprosto ne;

 ani za mák.

dejte to udělat.
pište mi pár řádek.

jest na vás řada.

chtěl jsem říci.

mně se všecko zdá.
on se cítí uražen.

 on to zle nemínil ;

 on nemínil nic zlého.
on má svou vlastní hla-
vu.

on jest jistě v tom za-
pl'ten.

 já s něho nejsem ;

 jemu se nemohu po-
stavit.

 já si ho moc vážím ;

 já na něj moc kladu.
měl jsem s nim hádku.

on není k ničemu.
máte peníze ?

— 76 —

He was cheated out of
his money,

I'll (I will) see you
paid,

I'll (I will) make him
do it,

I am in no hurry,

I must be off,

It is a pity,

The time is up,

That's (that is) just
what I thought,

That's it,

That'll (that will) do,

That will answer the
purpose,

That isn't fair,

There is no need of it,

Do as you please,

Take your own course,

Use your own discretion,

You must not find fault
with me,

Come and see us,

Go and get ready,

Keep in the line,

Now we are even,

He keeps out of sight,

He took a hint,

He is on the look-out,

He is very well off,

He is provided for,

Hegave him a blowing,

Served him right,

I pity him,

I am sorry for it,

You must bear in
mind,

To be short about it,

You are mistaken,

You are right,

You are safe,

You are welcome to it,

You are late,

hí už čítěd aut ov
hiz many,

ajt sí jú pojď,

ajt mejk him du it,

aj em in nó hary,

aj mast bi óf,

it iz e pity,

dhi tajm iz ap,

dhěts džast hwōt aj
thót,

dhěts it,

dhětl du,

dhětl éusr dhí pór-
pos.

dhět iznt fér,

dhér iz nó nýd ov it,

dú ez jú plíz,

tejk jūr oun khórs,

júz jún oun dis-
krejšn,

jú mast not fajnd
fólt uídh ní,

kham end sí us,

gò end get redy,

khýp in dhi lajn,

nau wí ár ívn,

hí khýps aut ov sajt,

hí tuk e hint,

hí izón dhi luk-auf,

hí iz very nel óf,

hí iz provajďed for,

hí geje hime blóing,

served him rajt,

aj pity him,

aj em sory for it,

jú mast bér in
majnd,

tu bi sôrt ebaut it,

jú ár mistějku,

jú ár rajt,

jú ár scjf,

jú ár nelkham tu it.

jú ár lejt,

on byl ošizen o peníze.

já se postarám o váš
plat (abyste byl za-
placen).

já ho k tomu přinutím.

(já nespěchám;

nemám na spěch.

musím pryč.

to je škoda.

čas prošel.

to jsem zrovna my-
sel.

to je to.

to je dost.

to postačí.

to není správné (pocti-
vé).

není toho třeba.

čiňte jak vám libo.

jednejte jak chcete.

čiňte dle svého uznání.

nesmíte mně dělati vý-
čitky.

přijděte nás navštívit.

jděte se připravit.

držte se s námi.

ted' jsme kvit.

on se straní;

skrývá se.

dal si říci;

porozuměl tomu.

on číhát.

on je tuze zámožný.

o něj jest postaráno.

on se s nim vyvadil.

dobře se mu stalo ;

dobře tak.

já ho lituji.

já toho lituji.

musíte pamatovat.

zkrátka řečeno.

vy se mylíte.

máte pravdu.

o vás je postaráno :

s vámi je dobře.

vezměte si to jen ;

přeju vám to.

jdete pozdě;

opozdil jste se.

DÍL II.

Všeliké rozmluvy a názvoslovi.

Velikou zásobu slov a vyjádření máte nyní již v paměti ze předeš-
lých 44 cvičení. Shledáte se s nimi v následujících rozmluvách větším
dílem zase. Zároveň naskytne se v každé rozmluvě dosti nových slov a vý-
razů, kterými znenáhla zrůstati a šířiti se bude vaše znalost angličiny. Aby
se všecka nová slova tím snáze a rychleji do paměti vštípila, budou rozmlu-
vy z pravidla provázeny seznamem těch slov a vyjádření, buď s kraje neb
na konci položeným. Též i celé odborné slovníčky jsou v tomto díle
obsaženy.

Výslovnost anglická naznačena opět všude písmem ležatým. Cviče-
ní I. vysvětluje, že písmeno

é zní podlouhle mezi e a a; ó zní dlouze, málem jako ou;

ě krátce mezi e a a; ó ,, ,, mezi ó a á;

ö zní mezi o a e, jako ö německé.

ANGLIČINA A ČEŠTINA.

Rozumíte anglicky ?

Mluvíte anglicky ?

Trošku. — Ne mnoho.

Nemluvím anglicky.

Hledím se naučit.

Učím se anglicky.

Právě se začínám učit.

Mluvím dosti dobře.

Potřebuji trochu více
cviku.

Dostanete ho brzy.

Do you understand En-
glish ?

Do you speak English?

A little. — Not much.

I do not speak English.

I am trying to learn it.

I am learning English.

I am just beginning to
learn.

I speak it pretty well.

I want a little more
practice.

You will soon get it.

dů jů andrstěnd in-
gliš ?

dů jů spík ingliš ?

e litl. — not mač.

aj dů not spík ingliš.

aj em trajing tu lěrn it.

aj em lěrnyng ingliš.

aj em džast begin'nyng
tu lěrn.

aj spík it prěty uel.

aj uňnt e litl mór přek-
tys.

jů wil sún get it.

— 80 —

Umíte číst a psát angli-
cy?

Dosti dobře.

Kde jste se naučil an-
glickému jazyku ?

V této zemi.

Jak jste zde dlouho ?

Něco přes rok.

Pochytil jste to hezky
brzy.

Nuž, anglicky jest se
snadno naučit.

Není to tak těžké jako
německy, či jest ?

Na žádný spůsob.

Jest to jednoduchá řeč.

Jenom výslovnost jest
trochu těžká.

Z té příčiny mnozí lidé
myslí, že jest se tomu
jazyku těžko naučit.

Co je vaším rodným ja-
zykem ?

Čeština.

Ta jest můj materský
jazyk.

Jest čeština podobna
němčině ?

Naprosto ne, pane; jest
to slovanský jazyk,
jako polština a rušti-
na.

Ted' vidím; Čechové pa-
tří ke slovanskému
plemenu.

Tak tomu jest navlas.

Čechy patří k Rakou-
sku, že ne ?

Ano, pane; jsou částí
rakouské říše.

Mluví se vaším jazykem
pouze v Čechách?

Těž mluví se nim v Mo-
ravě, Slezsku, sever-
ním Uhersku a do
jisté míry v Rakou-
sku vlastním.

Jest pouze nějaký roz-
díl v dialektu.

Děkuji vám za poučení,
pane.

Can you read and write
English?

Tolerably well.

Where did you learn the
English language?

In this country.

How long have you
been here?

A little over a year.

You picked it up pretty
quick.

Well, English is easy to
learn.

It isn't as hard as Ger-
man, is it ?

By no means.

It is a simple language.

Only the pronunciation
is somewhat difficult.

That's the reason, some
people think it a hard
language to learn.

What is your native
language?

Bohemian.

That is my mother
tongue.

Is Bohemian like Ger-
man?

Not at all, sir; it is a
Slavonic or Slavic
language, like Po-
lish and Russian.

I see now; the Bohem-
ians belong to the
Slavonic race.

That's it, exactly.

Bohemia belongs to
Austria, does it?

Yes sir; it is a part of
the Austrian empire.

Is your language spoken
in Bohemia only?

It is also spoken in Mo-
ravia, Silesia, north-
ern Hungary and to
some extent in Au-
stria proper.

There is only some dif-
ference in dialect.

Thank you for the in-
formation, sir.

khén jů rýd end rajt
ingliš?

tělerebly uel.

hwér dyd jů lérn dhi
ingliš léngvidž?

in Jhis khantry.

han long hěv jů bin
hýr?

e litl órr e jár.

jů pikd it ap prity
keik.

uel, ingliš iz ízy tu
lérn.

it iznt ez hárd ez džer-
men, iz it?

baj nô mínz.

it iz e simpl léngvidž.

ónly dhi pronansiéjsu
iz samwot dyfiklt.

dhěts dhi rýzn sam
pípl think it e hárd
léngvidž tu lérn.

hwót iz jůr nejtyc lén-
gvidž?

bohýmien.

dhét iz maj madhr
tang.

iz bohýmien lajk džer-
men?

not et ól, ser; it is e sle-
vónik or stejrik lén-
gvidž, lajk póniš end
rašien.

aj sí nau; dhi bohými-
enz belōng tu dhi sle-
vónik rejs.

dhěts it, egzekfyly.

bohýmie belōngz tu ó-
strie, daz it?

jes ser; it iz e párt ov
dhi óstryen empajr.

iz jůr léngvidž spónk
in bohýmieónly?

it iz ólsó spónk in mo-
réjrie, sajlížie, nór-
dhrn hangery end tu
sam extent in óstrie
própr.

dher izónly sam dy-
ferens in dajelekt.

thěnk jů for dhi infor-
mejšn, ser.

— 82 —

Jsou všichni zdrávi, děkuji.

Jak se mají vaši rodiče?

Myslím že se mají dobře.

To mne těší.

To rád slyším.

Jsem tuze rád že vás vidím.

Jak se má vaše manželka ?

Jest jí dnes trochu natic.

Jest nemocna.

Jest trochu churava.

To mne rmcutí.

Doufám že brzy opět bude zdráva.

Máme nemocného chlapce.

Vyhlíží špatně.

Co mu je ?

Doktor praví že jest to letní choroba.

Jak se má váš bratr ?

Jak se mu vede ?

Vede se mu pěkně.

Má dobrý obchod.

Minulé zimy byl nemočen.

Ležel dlouho.

Vystonal se opět.

Co mu bylo ?

Měl horečku.

Oni poslali pro doktora hned.

They are all well, thank you.

How are your parents?

I think they are well.

I am glad of it.

I am glad to hear it.

I am very glad to see you.

How is your wife ?

She is a little unwell to-day.

She is ill. — She is sick.

She is a little indisposed.

I am sorry.

I hope she will soon be well again.

We have a sick boy.

He looks bad.

What is the matter with him ?

The doctor says it is the summer complaint.

How is your brother ?

How is he getting along ?

He is getting along nicely.

He has a good business.

Last winter he was sick.

He was laid up a long time.

He got well again.

What was the matter with him ?

He had the typhus fever.

They sent for the doctor directly.

dhey ár ól uel, thěnk jů.

hau ár jůr péruts ?

aj think dhey ár uel.

aj em glěd ov it.

aj em glěd to hýr it.

aj em very glěd tu sí jů.

hau iz jůr uajf ?

ší iz e litl anwel tudej'.

ší iz il. — ší iz sik.

ší iz e litl indyspōzd.

aj em sör y.

aj hóp ší wil sūn bi uel egén.

uí hěv e sik bój.

hí luks béd.

hucšt iz dhi mětr uidh him ?

dhi dōktr sez it iz dhi samr khompléjnt

hau iz jůr bradhr ?

hau iz hí getyng elěng?

hí iz getyng elěng najsly.

hí hěz e gud biznes.

lěst uintr hí wǒz sik.

hí wǒz lejd ap e long tajm.

hí gót uel egén.

hucšt uǒz dhi mětr uidh him ?

hí hěd dhi tajfus fívr.

dhey sent for dhi dōktr dyrektly.

Journey džörny, cesta
return ritörn', návrat
luck lak, štěstí
stranger strejndžr, cizinec
family fěmily, rodina
summer complaint samr khom-
pléjnt, letní choroba.

sick, ill sik, íl, nemocný
indisposed indyspōzd, churavý
typhus fever tajfus fívr, horečka
to prescribe tu priskrajb' přede-
psati
directly dyrektly, hned

— 83 —

O NÁVŠTĚVÁCH.

Někdo klepá.

Na dveře se klepá.

Někdo zvoní.

Jdi a podívej se kdo to je.
Dále !

Vejděte, prosím.

Sedněte si trošku.

Posaďte se, prosím, (ra-
čte se posadit).

Jak se cítíte dnes ráno ?

Není mi zúplna dobře.

Mně není také zcela do-
bře.

Mám bolení hlavy.

Něco mi vadí v žaludku.

Nevím co to je.

Užívejte něco.

Já již trochu užívám.

Já vám povídám, tohle
počasí jest nezdravé.

Obědvejte s námi.

Odpusťte, nemohu.

Máte na spěch ?

Byl bych rád doma k o-
bědu.

Ujednali jsme si s pa-
nem Arnoldem (totiž
schůzku).

Počkejte trošku; neměj-
te tak na spěch.

Opravdu nemohu.

Přijdu zase brzy.

Prosím, přijďte !

Račte zase přijít.

Přijdu.

Já jen sem zaskočil a-
bych vás viděl.

Pěkné pozdravení vaší
manželce.

Mou úctu vaší choti.

Pozdravujte ode mne
vašeho otce.

Mou poklonu vaší se-
stře.

Dobrý den.

Somebody is knocking.

There is a knock at the
door.

Somebody rings the
bell.

Go and see who that is.
Come in !

Walk in, please.

Sit down a little.

Take a seat, if you
please.

How do you feel this
morning ?

I don't feel quite well.

I am not quite well,
either.

I have a headache

There is something tne
matter with my stom-
ach.

I don't know what it is.

Take some medicine.

I have been taking
some.

I tell you, this weather
is unwholesome.

Take dinner with us.

Excuse me, I cannot.

Are you in a hurry ?

I would like to be at
home at dinner time.

I have an appointment
with Mr. Arnold.

Wait a little; don't be
in such a hurry.

Indeed I cannot.

I shall soon come again.

Please, do come !

Please call again.

I will !

I only dropped in to see
you.

My best respects to
your wife.

Remember me to your
lady.

Give my kind regards
to your father.

My best compliments
to your sister.

Good day.

sambody iz nůking.

dřer iz e nůk et dhi
dōr.

sambody ringz dhi bel.

gō end sí hū dhet iz.
kham in.

uók in, plíz.

sīt dann e litl.

tejk e sít, if jú plíz.

hau důjů fil dhis mór-
nyng?

aj dōnt fíl keuj tél.

aj em not keuj tél,
idhr.

aj hěr e hedejk.

dher iz samthing dhi
métr uidh maj sta-
mek.

aj dōnt nô hweōt it iz.

tejk sam medsn.

aj hěr bin tejking sam.

aj těl jú, dhis nedhr iz
anhōlsom

tejk dynr uidh as.

erkjúz mi, aj khénot.

dřr jú in e hary?

aj wud lajk tu bi et hóm
et dynr tajm.

aj hěr eu epointment
uidh mistr Arnold.

vejt e litl, dōnt bi in
sač e hary.

indýd aj khénot.

aj šel sūn kham egén.

plíz, dů kham.

plíz khól egén.

aj uil!

aj ōnly drópd in tu sí
jú.

maj best rispekts' tu
jůr uajf.

rimem'br mi tu jůr lej-
dy.

gic maj khajnd rigárdz
tu jůr fādhr.

maj best khōmplements
tu jůr sistr.

gud dej.

— 84 —

Přicházím složiti vám
svou poklonu.

Jste velmi laskav.

Buďte jako doma.

Žádné okolky.

Mohu vás žádati za las-
kavost ?

Co mohu pro vás učinit?

Učiním to s radostí.

Jsem tak směly.

Dovolte mi prohlédnou-
ti vaši knihovnu.

Zajisté, s radostí.

Jsem vám velice zavá-
zán.

Nemluvte o tom.

Dělám vám mnoho obtí-
že.

Docela žádná obtíž.

Nedělejte si obtíže.

Smím prositi ?

Co si přejete ?

Přičiním se co nejlépe.

Prosím, ano !

Dovolte mi provoditi
vás domu.

Mohu vás provodit domu?

Máte zprávy od vašich
lidí ?

Už dlouho ne.

Už je to hezky dlouho
eo jsem dostal od nich
zpravu.

Co nového.

Nie zvláštního.

Viděl jste dnešní novi-
ny ?

Ješte ne.

Jest něco duležitého v
nich ?

Ne mnoho : nějaké ne-
štěstí stalo se na drá-
ze.

Prosím, povězte mi to
všecko.

Povězte mi všecky po-
drobnosti.

To je vše co o tom vím.

Zde se s vámi musím
rozloučit.

Musím vás opustit.

I come to pay you my
respects.

You are very kind.

Make yourself at home.

Without ceremony.

May I ask you a favor?

What can I do for you?

I will do it with pleas-
ure.

I take the liberty.

Permit me to see your
library.

Certainly, with pleas-
ure.

I am much obliged to
you.

Don't mention it.

I am giving you much
trouble.

No trouble at all.

Don't trouble yourself.

May I trouble you ?

What do you wish ?

I will do my best.

Please, do !

Allow me to see you
home.

May I escort you home?

Have you heard from
your folks ?

Not for a long time.

It is quite a while since
I heard from them.

What is the news ?

Nothing particular.

Have you seen the pa-
per to-day ?

Not yet.

Is there anything im-
portant in it?

Not much; some acci-
dent happened on the
road.

Please tell me all about
it.

Give me all the parti-
culars.

That is all I know a-
bout it.

Here I have to take
leave of you.

I have to leave you.

aj kham tu pej jů maj
rispekts'.

jů ár very khajnd.

mcjk jůrself et hům.

uidhaut' ceremony.

mej aj ésk jů e fejvr ?

hwōt khèn aj dů for jů?

aj nil du it uidh pležr.

aj tejk dhi librty.

permiſ mi tu sí jůr laj-
brery.

sertenly, uidh pležr.

aj em mač oblajdžd'tu
jů.

dōnt menšn it.

aj em giving jů mač
tröbl.

nô trōbl et ól.

dōnt trōbl jůrself'.

mej aj trōbl jů ?

hwōt du jů něš?

aj nil dů maj best.

plíz dů!

elau' mi tu sí jů hům.

mej aj eskórt jů hům ?

hěr jů hérd from jůr
fōks ?

not for e long tajm.

It iz krajt e hwajl sins

aj hérd from dhem.

hwōt iz dhi njůz ?

nathing partik'julr.

hěr jů sín dhi pejpr
tu-déj?

not jet.

iz dhér enything im-
pórtent in it ?

not mač; sam ěksi-
dent hěpnd ōn dhi
ród.

plíz tel mi ól ebaut' it.

giv mi ól dhi partyk'-
julrz.

dhét iz ól aj nô ebaut'
it.

hýr aj hěr tu tejk lív
ðr jů.

aj hěr tu lív jů.

— 86 —

Jest zamračeno (deštivo, větrno, bouřlivo, mokro).

Bude bouře.

Bouřka se silným lijákem.

Včera pršelo silně; lilo se.

Teprv přestalo pršet k večeru.

Prší ještě?

Bez přestání.

Přestalo. Neprší už.

Spáchne to prach.

It is cloudy (rainy, windy, stormy, wet).

There will be a storm.

A thunderstorm with a heavy shower.

Yesterday it rained hard; it was pouring.

It only stopped raining towards evening.

Is it raining still?

There is no let up.

It ceased. It does not rain any more.

It will lay the dust.

it iz klaudy (rejny,windy, stórmy, uet).

dhér uil bi e stórm.

e thandrstórm uidh e hery šaur.

jestrdej it reind hárd; it uóz póring.

it ónly stöpd rejnyng tó-rdz ívnyng.

iz it rejnyng styl.

dhér iz nó let ap.

it sísd: it daz nót rejn eny mór.

it uil lej dhi dust.

Jest dusno; vzduch je těžký.

Bylo horko dnes dopoledne.

Jak chladno jest po desti!

Měli jsme hodně horkého počasí a mnoho lijáků.

Bílýskání minulé noci bylo strašné.

Rány hromové byly hrozné; celá země se třásla.

Nehe bylo jeden plamen.

Bouře trvala celou noc.

Blesk udeřil v několika místech.

Blesk vjel do věže jednoho chrámu.

Veliký strom byl rozmlácen na třísky.

Po bouři bylo ticho.

Bylo krupobití v noci; padaly kroupy jako slepiči vejce.

It is sultry; the air is heavy.

It was hot this forenoon.

How cool it is after the rain!

We have had a good deal of hot weather and many rain-storms.

The lightning last night was terrific.

The peals of thunder were awful; the whole earth was shaking.

The sky was one sheet of flame.

The storm lasted all night.

Lightning struck in some places.

A thunderbolt struck the spire of a church.

A big tree was shattered to splinters.

After the storm it was calm.

There was a hailstorm last night; hailstones like hen's eggs were falling.

it iz saltry; dhi ér iz hery.

it uóz hót dhis fórnún.

hau khôl it iz éftr dhi rejn!

uí hre héd e gud dýl õv hót nedhr end meny rejn-stórmz.

dhi lajtuyng lést najt uóz terjítik.

dhi pílz oc thandr uer óful; dhi hól érth uóz sjékiny.

dhi skaj uóz cón šít ov flejm.

dhi stórm lésted ól najt.

lajtuyng strak in sam plejsez.

e thandrbôlt strak dhi spajr oc e čörè.

e big trý uóz šetréd tu splintrz.

éftr dhi stórm it uóz khám.

dhér uóz e hejlstórm lést najt; hejlstónz lajk henz egz uer fólking.

— 87 —

Jest větrno.

Fouká silně.

Vítr se obrátil.

Tlakoměr klesá.

Můžeme míti vichřici.

Může přijíti vír nebo
tornádo.

Bude změna v povětr-
nosti.

It is windy.

It blows hard.

The wind has changed.

The barometer is fall-
ing.

We may have a hurri-
cane.

There may be a cy-
clone or a tornado.

There will be a change
in the weather.

it izwindy.

it blóz hárd.

dhi uind hez čejndžd.

dhi beröm'etr izfóling.

uí mej hér e harikejn.

dhér mej bi e sajklón
or e tornéjdo.

dhér uil bi e čejndž in
dhi nedhr.

Jest zimavo.

Je tuze zima.

Ono se umírní (oteplí).

Mrzlo v noci.

Bylo mrazivo dnes rá-
no.

Byl šedivý mráz na
chodníkách.

Měli jsme tuhý mráz.

Já viděl velké rampou-
chy.

Doufám že nebude mrz-
nout tuze silně.

Můžeme dostat ostrou
zimu hezky brzo.

Měli jsme přísnou zimu.

Teploměr často šel pod
nulu.

Ukazoval jednou třicet
pět stupňů pod (nu-
lou).

Zřídka vystoupl nad nu-
lu.

Byly veliké vánice.

Sníh byl hluboký a zle
navátý.

Musili použiti sněho-
vých pluhů na dra-
hách.

Závěje byly ohromné.

Půda byla zmrzlá tvr-
dě na několik stop.

Led byl tlustý.

Neměli jsme nikdy do-
brou oblevu až na jaře
a bylo to pozdní jaro.

It is chilly.

It is very cold.

It will grow milder.

It froze last night.

It was freezing cold
this morning.

There was hoary frost
on the sidewalks.

We had a hard frost.

I saw big icicles.

I hope it won't freeze
very hard.

We may have a cold
snap pretty soon.

We had a severe winter.

The thermometer often
went below zero.

It showed at one time
thirty five degrees
below.

It seldom rose above
zero.

There were great snow-
storms.

The snow was deep
and badly drifted.

They had to use snow-
plows on the roads.

The drifts were im-
mense.

The ground was frozen
hard some feet.

The ice was thick.

We never had a good
thaw until spring and
it was a late spring.

it izčily.

it iz very khóld.

it uil gró majldr.

it fróz lest najt.

it uóz frýzing khóld
dhis mórnyng.

dhér uóz hóry fróst
on dhi sajdu óks.

uí héd e hárd fröst.

aj só big ajssklz.

aj hóp it uónt frýz very
hárd.

uí mej hóv e khóld snép
prity sún.

uí héd e siri'r nintr.

dhi thermóin'etr ófu
uent biló zíró.

it sód et rón tajm therty
fajr dygrýz biló.

it sèldm róz ebaw' zíró.

dhér uer grejt snó-
stórmz.

dhi snó uóz dýp end
hèdly drifted.

dhey héd tu júz snó-
planz on dhi ródz.

dhi drifts uer imens'.

dhi grund uóz frózn
hárd són fít.

dhi ajss uóz thik.

uí nèrr héd e gud thó
antyl' spring, end it
uóz e lejt spring.

— 89 —

Poznam 3. Dobře si všimněte pravidla 19. v díle prvním ohledně zvuku koncovky ng, často se naskytující; zde na příklad ve slovech **shining, burning, getting, raining, atd.** Hláska g, na konci nesmí se po česku zplna vyraziti; leč také nesmí zníti to šajnyn, getyn, atd.

O ZDRAVÍ, NEMOCI A LĚČENÍ.

Jak jest třase zdraví ?

Jste při dobrém zdraví?

Mě zdraví jest dobré.

Vypadáte dobře.

Vy tloustnete.

Nikoli, já hubnu.

Pozbyl jsem něco masa.

Nuž vy jste ještě při mase.

Jsem churavý od nějaké doby.

To vás přejde.

Je mi špatně.

Co vám chybí?

Co vám je?

Mám bolest ve střevách (bolení břicha).

Mám obtíže s větry a kolikou.

Máte stotici ?

Mám nepravidelnou.

Váš žaludek jest v nepořádku.

Vezměte pro vyčistění.

Mívám vyhazování a říhání po jídle.

Vy trpíte špatným trávením.

Budťte opatrný v jídlech.

Poraďte se s doktorem.

To jsem učinil.

Předepsal vám ?

Mám jeho předpis a jdu do lékárny.

Mám to bráti v malých dávkách každé dvě hodiny.

How is your health?

Are you in good health?

My health is good.

You look well.

Your are growing fat.

No, sir, I am growing thin.

I have lost some flesh.

Well, you are fleshy still.

I have been ailing for some time.

You will get over it.

I feel sick.

What ails you?

What is the matter with you?

I have pain in the bowels (belly-ache).

I am troubled with wind and the colic.

Are your bowels open?

Have you got passage?

My bowels are irregular.

Your stomach is out of order.

Take some physic.

I am troubled with throwing up and belching after meals.

You suffer from dyspepsia.

Be careful in your diet.

Consult a doctor.

I have done so.

Has he prescribed for you?

I have got his prescription and I am going to the drug store.

I have to take it in small doses every two hours.

hau iz jůr helth ?

ár jů in gud helth ?

maj helth iz gud.

jů luk uel.

jů ár gróing fét.

nô, ser, aj em gróing thin.

aj hěv lôst sam fleš.

uel, jů ár fleši styl.

aj hěv bin ejling for sam tajm.

jů wil get òer it.

aj fíl sik.

hwót ejlz jů ?

hwót iz dhi métr uidh jů?

aj hěv pejn in dhi baulz (bely-cjk).

aj em trôbld uidh wind end dhi kôlik.

ár jůr baulz ópn?

hěv jů gôt pěsedž?

maj baulz ár iredjulr.

jůr stamek iz aut ov òrdr.

tejk sam fyzik.

aj em trôbld uidh thrô-ing up end belčing éftr milz.

jů safr from dyspep'sie.

bi khérful in jůr dajet.

khonsál' e dôktr.

aj hěv dan sô.

hěz hí priskrajb' for ju?

aj hěc gôt hiz priskrip'sn end aj em góing tu dhi drag stór.

aj hěv tu tejk it in smól dózez every tu aurz.

— 90 —

Jsem nastuzen.

Mám rýmu.

Nastudil jsem se.

Dostal jsem to před několika dny.

Jest snadno se nastudit.

Musíte být na sebe opatruň.

Horká lázeň na nohy a vypocení udělá vám dobře.

Vy máte zlý kašel.

Doslýchám že máte nemoc v rodině.

Naše maličké mají modrý kašel.

To je obtížná nemoc, ale na štěstí ne tak nebezpečná, jako krup nebo záskrt.

Spála a psotník jsou též tuze zlé choroby.

Souchotě a nešťovice jsou hrozná metla.

Tuze mnoho lidí zemře na zánět plic a mozku.

Co jest meningitis ?

Je to zánět mozku.

Můj soused zemřel mrtvicí.

Jeho bratr trpí (jest stížen) ochromou.

Jest očkování dobrá věc ?

Tak se všeobecně za to má.

Cítím bolest ve slabinách — ve kříži — v plecích — v hrdle.

Hlava se mi točí; jest mi na omdlení.

Hlava mi jde kolem.

I have a cold.

I have a cold in my head.

I have taken cold.

I caught it a few days ago.

It is easy to catch cold.

You must be careful of yourself.

A hot foot-bath and sweating will do you good.

You have a bad cough.

I understand there is sickness in your family.

Our little ones have the whooping-cough.

That is a troublesome disease, but luckily not so dangerous as croup or diphtheria.

Measles and fits are also very bad disorders.

Consumption a. smallpox are a terrible scourge.

A great many people die with inflammation of the lungs and of the brain.

What is meningitis ?

It is inflammation of the brain.

My neighbor died of apoplexy.

His brother is affected with paralysis.

Is vaccination a good thing ?

It is generally believed to be.

I feel a pain in my sides — in the small of my back — in my shoulders — in my throat.

My head swims; I feel like swooning.

I feel giddy.

aj hěv e khóld.

aj hěv e khóld in maj hed.

aj hěv tejkn khóld.

aj khót it e fjů dejz egô.

it iz ízy tu kheč khóld.

jů mast bi khérful òv jůrself.

e hět futbéth end swet- yng uil dů jů gud.

jů hěv e béd khóf.

aj andrstěnd dhér iz siknes in jůr femily.

aur litl vónz hěv dhi hůping-khóf.

dhět iz e trôblsom dyz- iz, bat lakily not sô dejndžeres ez krúp or dífthýrie.

mížiz end fits ár ólsô cery béd disórdzr.

khonsamp'sn end smól-póx ár e teribl skôrdž.

e grejt meny pípl daj uidh inflemejšn ov dhi langz end ov dhi brejn.

hwót iz menynažajtys?

it iz inflemejšn ov dhi brejn.

maj nejbr dajd ov épo- plexy.

hiz bradhr iz efekted uidh perel'ysis.

iz věksinejšn e gud thing ?

it iz dženerely belívd tu bi.

aj fíl e peju in maj sajdz — in dhi smót or maj běk — in maj šóldrz — in maj thrót.

maj hed swimz; aj fíl lajk swúnyng.

aj fíl gídy.

-91-

Já měl strašnou bolest hlavy; pak jsem omdlél a trvalo dlouho nežli jsem přišel k sobě.

Přivedli mne k sobě studenou vodou.

Jsem velmi sláb a nervózní.

Mám pocit bolesti v cellém těle; je mi hned horko, hned zima.

Celé tělo mne bolí.

To jest příznak zimnice nebo horečky.

Může to být rheumatism nebo neuralgie.

Jakou máte chuť k jídlu?

Tuze chatrnou.

Ukažte mi jazyk; vyplázněte ho jak jen můžete.

Jest silně potažen.

Dávil jste?

Nechte mne sáhnouti na tepnu.

Ne, já nikdy nedávím.

Vedete pravidelný život?

Sedáte dlouho v noci?

Nesedejte dlouho, chce-te-li být zdrává a silně.

Držte nohy v teple a hlavu chladnou.

Otec se rozstonal tuze náhle.

On vyležel již několik neděl.

On se znenáhla pozdravuje.

Je mu den co den lépe.

Chodil k němu dr. Marvin.

Dr. Marvin jest naším rodinným lékařem.

I had a fearful headache; then I swooned away and it was a long time before I came to myself.

They brought me to with cold water.

I feel very weak and nervous.

I have an aching sensation in the whole body; hot and cold spells

I feel sore all over my body.

That is a symptom of ague or fever.

It may be rheumatism or neuralgy.

How is your appetite?

It is very poor.

Show me your tongue; push it out as much as you can.

It has a thick coating.

Have you vomited?

Let me feel your pulse.

No, I never puke.

Do you keep regular hours?

Do you sit up late at night?

Don't keep late hours if you want to be healthy and strong.

Keep your feet warm and your head cool.

Father was taken sick very suddenly;

He has been confined to his bed for several weeks.

He is slowly recovering.

He is getting better every day.

He has been attended by dr. Marvin.

Dr. Marvin is our family physician.

aj hěd e fírful hedejk, dhen aj swánd euej' end it uóz e long tajn befór aj khéjm tu majself'

dhey brót mi tu uídh khóld uotr.

aj f'il very ník end ner- ves.

aj hčv en ejking sensej'-šn in dhi hól bódy, hót end khóld spelz.

aj f'il sór ol dvr maj bódy.

dhet iz e symptom ov ejgjú or f'irr.

it mej bi rùmetyzm or njure'l dži.

han iz júr āptajt?

it iz very púr.

šó mi júr tang, puš it aut ez mač ez jú khén.

it hěz e thik khótyng.

hěr jú rōmited?

let mi f'il júr pálš.

no, aj nev píjúk.

dů jú khýp regjutr aurz?

dů jú sit ap lejt et najt?

dōnt khýp lejt aurz if ju aōnt tu bi heathy end strong.

khýp júr fít uórm end júr hed khúl.

fádhr uóz tejkn sìk very sadeny.

hí hez bin khonfajd'tu híz bed for sèverel níks.

hí iz slóty rikhac'ring.

hí iz getyng betr every dej.

hí hez bin etend'ed baj dr. Márriu.

dóktr M. iz aur femily fyzišn.

— 92 —

Paní Brossová rychle
jde dolu.

Žije pouze na lékách.

Vypadá strašně suchá
a bledá.

Její dech jest těžký;
může dokonat každé
chvíle.

Neočekavá se že z toho
vyjde.

Možná že přečká leto.

Její sestra zemřela v
koutě.

Moje sestra jest těhot-
ná, čeká se na pod-
zim.

Ona měla hroznou bo-
lest zubu.

Zub byl vyžraný a ona
šla k zubnímu lékaři
dáti ho vytrhnout.

Já jednou měl boule a
vředy ; ty se plní ma-
terií a jsou velkou ob-
tíží.

Mám bolavý prst.

Dám vám masť, která je
dobrá pro rány.

Někteří lidé trpí výrazy
na kůži, jako jest
svrab, lišej a ohnipa-
ra.

Nečistá krev jest půvo-
dem toho.

Health helth, zdraví

healthy healthy, zdráv

to grow fat tu grô fét, tloustnouti

to grow thin tu grô thin, hubnouti

to lose flesh tu lúz fleš,
„

fleshy fleši, masitý

to be ailing tu bi ejling, churavěti

to feel sick tu f'il sik, býti nanie
bowels baulz, střeva

irregular iredjutr, nepravidelný
physic fyzik, odvadčí prostředek

meal mil, jídlo, najedení

diet dajet, jídla, pokrmy, diéta

Mrs. Bross is sinking
rapidly.

She lives on medicine
only.

She looks terribly thin
and pale.

Her breath is heavy;
she may breathe her
last at any time.

She is not expected to
recover.

She may live through
the summer.

Her sister died in child-
bed.

My sister is in the
family way; she ex-
pects to be confined
this fall.

She had a terrible tooth-
ache.

The tooth was decayed
and she went to the
dentist to have it pul-
led.

I once had boils (tu-
mors) and ulcers;
they get full of matter
(pus) and are a great
nuisance.

I have a sore finger.

I shall give you a salve,
which is good for
wounds.

Some people suffer
from eruptions of the
skin, such as itch, tet-
ter and rash.

Impure blood is the
cause of it.

misis Brôs iz sinking
rêpidly.

ší líoz ôn medsn ônly.

ší luks teribly thin end
pejl.

her breth iz hery; ší
mój brýdh her lést et
eny tajm.

ší iz not expekţed tu
rikhar'v.

ší mój liv thrû dhi samr.

her sistr dajd in čajld-
bed.

maj sistr iz in dhi fé-
mily ucj, ší expekts'
tu bikhonfajn'dhis
fól.

ší hěd e teribl tu thejk.

dhi túth uôz dykhéjd
end ší uent tu dhi
dentyst tu hěr it puld.

aj cóns hěd boilz (tjú-
mrz) end alsrz; dhey
get ful ov mětr (pas)
end ár e groyt nju-
sens.

aj hěc e sór fingr.

aj šel gir ju e sae, hwič
iz gud for wundz.

sam pípl safr from
irap'snæz or dhi skin,
sač ez tě, tetr end
rěš.

impjur blad iz dhi khóz
or it.

to consult tu khousalt', raditi se

to prescribe tu priskrajb', přede-
psati

drug store, drag stór, lékárna

dose dóz, dívka

to take cold tu tejk khôld, | nastyd-

to catch ,, tu khčr khôld, | nouti

to sweat tu swet,

to perspire tu perspajr'. | potit se
cough khóf, kašel

whooping-cough huping-khóf, mo-
dry kašel

— 93 —

sickness siknes, nemoc, choroba
disease dyzíz,
disorder dysordr

croup krúp, krup

diphtheria dyſthýrie, záškrt

measles mízl, spála

fits fits, psotník

consumption khonsamp'sňu, sou-chotě

small-pox smál pôx, nešťovice

vaccination věksinejšňu, očkování

to vaccinate tu věksinejt, očkovat

inflammation inflemnejšňu, zánět

scourge skôrdž, metla

apoplexy epoplexy, mrtvice

paralysis pérél ysus, ochroma

generally dženerdy, všeobecně

lungs lungz, plíce

brain brejnu, mozek

throat thrôt, hrdlo

shoulders sôłdrz, plece

sides sajdz, slabiny

small of the back smál oc dhi běk, kříž

to swoon tu swůn, omdleti

nerves nerez, nervy, čivy

sensation sensejšňu, pocit

ague cigjú, zimnice

fever firr, horečka

appetite cégigt, chuť k jídlu

to show tu sô, ukázati

tongue tang, jazyk

pulse pals, tepna

to push out tu puš ant, vystréiti

coating khótyng, vrstva, potaže-nost

to vomit tu čovmit, dáviti

to puke tu pjúk, dáviti

suddenly sadeny, náhle

rapidly rëpidly, rychle

to be confined tu bi khonfajnd, ležeti nemocna; býti v koutě

to recover tu rikheu r, uzdravit se

to attend tu etend, ošetřovati

to breathe tu brýdh, dýchati

breath breath, dech

toothache tůth-yk, bolest zubu

sore sôr, bolavý, bolák

salve sár, mast

eruption irap'sňu, výraz

skin skin, kuže

blood blad, krev

cause khóz, příčina, původ.

## PŘÍBUZENSTVO A SŇATKY.

Paní Arbesová a její manžel šli na piknik.

Jest paní Arbesová vaše příbuzná ?

Ona jest má švagrová.

Teda pan Arbes jest vásím švagrem.

Zajistě; jsme blízcí příbuzní.

Mají velkou rodinu?

Mají pouze nevlastního (za vlastního přijatého) syna.

Máte nějaké bratry ?

Mám polo-bratra; moje matka jest jeho nevlastní matkou.

Aha, on jest její nevlastní syn.

Kde je vás tchán ?

Mrs. Arbes and her husband have gone to a picnic.

Is Mrs. Arbes a relation of yours ?

She is my sister-in-law.

Then Mr. Arbes is your brother-in-law.

Certainly: we are near relations.

Have they a large family ?

They only have an adopted son.

Have you any brothers ?

I have a half-brother; my mother is his step-mother.

I see; he is her stepson.

Where is your father-in-law ?

misis Arbes end her hazbud hec gon tu c epiknik.

iż misis Arbes e rilejšňu or jůrž?

ší iż maj sistr-in-ló.

then mistr Arbes iż jůr bradhr-in-ló.

scrtcaly, úi úr nýr rilejšňuz.

hěc dhey e lárdž fěmi ly ?

dhey only hěc en edópt'ed san.

hěr jů eny bradhrz ?

aj hěr e háf-bradhr; maj madhr iż hiz step-madhr.

aj sì, hí iż her step-san.

hwěr iż jůr fádhr-in-ló ?

-94-

On šel na výlet ; tchýně
jest s nim.

Jest vaš bratranec ženat?

Ne, on je svobodný a
praví že se nebude
nikdy ženit.

Však on se může ještě
zamilovat ; on třeba
najde milou.

Můj strýc je starý mlá-
denec a jeden z mých
bratranců jest vdovec.

Teta Lucie jest stará
panna.

Slečna Lyonova bude
brzy nevěstou; ona má
milence a lidé praví
že bude z toho svatba

My půjdeme na oddav-
ky.

Bude pan Clark ženi-
chem ?

Tak se povídá.

On nevypadá zdrív a
ona může brzy býti
vdovou.

Jest plnoletá ?

Ona stala se plnoletou
o minulých vánocích.

Doslýchám že jest dě-
dicka.

Ona jest sirotkem od
svého dětství.

Pan Wells, kupec, byl
poručníkem.

Po svatbě půjdou na
svatební cestu.

Moji lidé by rádi viděli
vašeho synovce a vaši
neteř ; půjdou do ple-
su dnes večer ?

Oní šli do bálu před ně-
kolika dny s dalekým
příbuzným.

Onino dva mladí lidé
jsou manželský párek.

Myslím že jsou pouze
zasnoubeni.

He has gone on an ex-
cursion ; mother-in-
law is with him.

Is your cousin married?

No, he is single and
says he will never
marry.

O he may yet fall in
love; he may find a
sweetheart.

My uncle is an old
bachelor, and one of
my cousins is a wid-
ower.

Aunt Lucy is an old
maid.

Miss Lyon will soon
be a bride, she has a
lover and people say
there will be a match.

We shall go to the wed-
ding.

Will Mr. Clark be the
bridegroom ?

That's what they say.

He don't look healthy
and she may soon be
a widow.

Is she of age ?

She came of age last
Christmas time.

I understand she is an
heiress

She has been an orphan
since childhood.

Mr. Wells, the grocer,
was her guardian.

After marriage they
will go on a wedding
tour.

My folks would like to
see your nephew and
your niece; will they
go to the dance to-
night ?

They went to a ball a
few days ago with a
distant relation of
theirs.

Those two young peo-
ple are a married
couple.

I think they are only
betrothed.

hí hez gon Ón en exkör'-
šn ; madhr-in-ló iz
nidh him.

iz jůr khazn mérid?

nô, hí iz sìngl end sez
hí uil nevр méry.

o hí mej jet fól in lav;
hí mej fajnd e swit-
hárt.

máj ankl iz en ôld
bècùr end vôn ov maj
khaznz iz e uidô-r.

ánt lůsy iz en ôld mejd.

mís lajen uíl sůn bi
e brajd, ší hez e lavr
end pípl sej dhér uil
bi e měč.

uí šel gô tu dhi
nedyng.

uíl mistr Klárk bi dhi
brajdgrûm ?

dhëts hwoót dhey sej.

hí dónt luk helthy end
ší mej sůn bi e nidô.

iz ší ov ejdž?

ší khéjm ov ejdž lêst
krismes tajm.

aj andrstěnd ší iz en
éres.

ší hez bin en órfen sins
čajldhud.

mistr Wells, dhi grôsr,
nôz her gárdyen.

čftr méridž dhey nil
gô Ón e nedyng tůr.

maj fóks wud lajk tu
si jur neejů end jůr
nýs ; nil dhey gô tu
dhi dêns tu-najt?

dhey uent tu e ból e fjů
dejz egô nidh e dys-
tent rilej'sůn ov dhërs.

dhóz tů jang pípl ár
e mérid khapt.

aj think dhey ár ônly
bitrōth'ed.

— 95 —

Husband hazbnd. manžel
brother-in-law bradhr-in-ló, švagr
sister-in-law sistr-in-ló, švagrová
father-in-law fádhr-in-ló, tehán
mother-in-law madhr-in-ló, tchyně
step-father step-fádhr, nevlastní otec
step-mother step-madhr, nevlastní matka
step-child step-čajld, nevlastní dítě
to marry tu měry, oženiti se, vdáti se; oženiti, provdati; vzíti se
married měrid, ženatý, vdaná
a married couple e mérid khapl, manželský párek
marriage měridž, sňatek

bride brajd, nevěsta
bridegroom brajdgrům, ženich
brides-maid braidz-mejd, družička
brides-man braidz-mén, družba
wedding uedyng, oddavky
single singl, svobodný
bachelor bědr, mládenecc
widow uídō, vdova
widower uídō-r, vdovec
heir ér, dědic
heiress éres, dědicka
orphan órfen, sirotek
guardian gárdyen, poručník
distant dystent, vzdálený
a relation e rilejšn, příbuzný.

## SPANÍ A BDĚNÍ.

Nebudete vstávat ?
Jest čas vstávati ?
Jest už Frank vzhůru ?
On je posud v posteli.
Proč nevstává ?
Zbuďte ho.
On jest probuzen.
Jest ještě časně.
Ne, je pozdě.
Je už tak pozdě ?
Já vstal pozdě dnes ráno.
Chci vstáti časně.
Prosím zbuďte mne v pět hodin.
Spal jste dobře ?
Já měl dobrý spánek.
Jak jste spal minulé noci ?
Doufám že jste se dobře vyspal.
Já nespal pranic.
Hluk mi nedal spáti.
Já měl strašlivou noc.
Nemohl jsem zamhouřit oka.
Nemohl jsem ani usnouti.
Bděl jsem do půlnoci.
Usnul jsem teprv k ránu.

Won't you get up ?
Is it time to get up ?
Is Frank up already ?
He is still in bed.
Why don't he get up ?
Wake him up !
He is awake.
It is yet early.
No, it is late.
Is it so late already ?
I got up late this morning.
I want to get up early.
Please call me at five o'clock.
Did you sleep well ?
I had a good sleep.
How did you rest last night ?
I hope you had a good rest.
I didn't rest at all.
The noise kept me awake.
I had a dreadful night.
I couldn't close an eye.
I couldn't get a wink of sleep.
I was awake till midnight.
I only went to sleep towards dawn.

nónt jů get ap ?
iz it tujm tu get ap ?
iz Frenk ap olreý ?
hí iz styl in bed.
hwaj dónt hi get ap ?
uejk him ap.
hí iz euéjk.
it iz jet érly.
nô, it iz lejt.
iz it só lejt olreý ?
aj gōt ap lejt dhis mórnyng.
aj nónt tu get op érly.
plíz khól mi et faiv o'klók.
dyd jů slíp uel ?
aj héd e gud slíp.
hau dyd jů rest lést najt ?
aj hóp.jů héd e gud rest.
aj dydnt rest et ól.
dhi najz khept mi euéjk.
ai héd e dredful najt.
ai khudnt klóz en aj.
aj khudnt get e uink ov slíp.
aj nůz euéjk tyl midnajt.
aj ónly uent tu slíp tō-rdz dón.

— 97 —

Olejové lampy na ulicih nestojí za mnoho; jest zapotřebí plynu nebo elektrického světla.

Lucerny musí býti drženy čisté.

Shasněte světlo.

Shasněte svíčku.

Stahněte plyn.

Dejte mi ohně, prosím.

Zapalte si doutník.

Máte krb ve vašem parloru ?

Ne, my máme kamna a vytápěcí pec.

Vy máte dobrý sporo-krb v kuchyni.

Čím topíte, dřívím nebo uhlím ?

Potřebujem obojího : dříví k vaření a uhlí k vytápění.

Někteří lidé uživají potrojejových kamen.

Udělejte oheň.

Já rozdělám oheň ve vašem pokoji.

Hoří to ?

Oheň vyhasnul.

Kouří to ?

Plápolá to pěkně; já mám rád praskání plamene.

Sedněme k ohni; je hezky sichravo.

Oil lamps on the streets do not amount to much; it needs gas-light or electric light.

The lanterns must be kept clean.

Put out the light.

Blow out the candle.

Turn off the gas.

Give me a light, if you please.

Light your cigar.

Have you a fire-place in your parlor ?

No, we have stoves and a furnace in our house.

You have a good range in your kitchen.

What do you burn, wood or coal ?

We use both: wood for cooking and coal for heating.

Some people use kerosene stoves.

Make a fire.

I am going to build a fire in your room.

Does it burn ?

The fire went out.

Does it smoke ?

It is blazing nicely: I like the crackling of the flame.

Let us sit by the fire; it is quite chilly.

ajl lempš šň dhi strýts dú not emaunt tu mač; it nýdz gés-lajt or elektrik lajt.

dhi lěntrnz mast bi khept klin.

puť c. ut dhi lajt.

bló aut dhi khěndl.

torn óf dhi gés.

gic mi c lajt, if jů plíz.

lajt jar sigár.

hev ju e fajr-plejs in júr párly ?

nó, ní her stócz end e fürnes in aur haus.

jú her e gad rejndž in jar kličin.

hwót du ju börn, wud or khól ?

ní juz bódh: wud for khuking end khól for hýtyng.

sam pipl jůz kheresín stórz.

mejk e fajr

aj em gôing tu bild e fajr in jur rùm,

daz it börn ?

dhi fajr uent aut.

daz it smôk ?

it iz bléjzing najslý; aj lajk dhi krékling or dhi flejm.

let as sit baj dhi fajr; it iz kvajt čily.

Match měč, sirka

to strike tu strajk, škrtnouti

candle khěndl, svíčka

candlestick khěndlstyk, svíčen

gas gés, plyn

gas-pipe gés-pajp, plynová roura

meter mít, plynoměr

oil ajl, olej

blaze blejz, plápol

flame flejm, plamen

shade scjd, stínidlo

burner běrn, horák (plynový)

wick uk, knot

does not (do not) amount to much daz not (dú not) emaunt tu mač, nestojí za mnoho.

stove stóc, kamna

stove-pipe stóv-pajp, trouba ke kammům

range rejndž, sporokrb

coal khól, uhlí

cooking khuking, vaření

heating hýtyng, vytápění

to need tu nýd, potřebovatů

lantern lěntrn, lucerna

to build a fire tu bild e fajr rozdělati oheň

to go out tu gô aut, vyhasnouti

Nový Tłumac

7.

— 98 —

O ČASE.

Kolik je hodin ?

Prosím povězte mi kolik je hodin.

Jest osm hodin.

Je čtvrt na devět (to jest, čtvrt po osmé).

Je zrovna půl deváté (to jest, půl po osmé).

Je tři čtvrté na devět (to jest, čtvrt do devíti).

Chybí pět minut do devíti.

Je devět hodin pryč.

Je skoro deset hodin.

Bude deset za několik minut.

Jest asi poledne.

What time is it ?

Please tell me what time it is.

It is eight o'clock.

It is a quarter past eight.

It is just half past eight.

It is a quarter to nine.

It wants five minutes to nine.

It is past nine o'clock.

It is near ten o'clock.

It will be ten in a few minutes.

It is about noon.

hwšt tajm iz it?

plíž tel mi hwšt tajm it iz.

it iz ejt a'klök.

it iz e krótr pěst ejt.

it iz džast hěf pěst ejt.

it iz e krótr tu najn.

it uonts fajr minyts tu najn.

it iz pěst najn o'klök.

it iz nýr ten o'klök.

it nil bi ten in e fjú minyts.

it iz ebanú nún.

Jdou hodiny dobře ?

Myslím že jdou špatně.

Jsou hodiny nataženy ?

Natahněte hodiny, ano?

Máte u sebe hodinky ?

Můžete mi říci kolik je hodin ?

Mé hodinky se zastavily; nenatahnul jsem je.

Jest dvacet minut přes osm na mých hodinkách.

Mé hodinky jdou pozdě.

Mé hodinky jdou napřed.

Mé hodinky nejdou dobře.

Pozdí se. Jdou napřed.

Jsou asi deset minut napřed.

Ano, máte je napřed.

Přijdeme pozdě ?

Máme hromadu času.

Možná že přijdeme trochu pozdě.

Hodiny bijou.

Kolik bilo ?

Odbilo jedenáct.

Is the clock right ?

I think it is wrong.

Is the clock wound up?

Wind up the clock. will you ?

Have you a watch about you ?

Can you tell me what time it is ?

My watch has stopped; I didn't wind it up.

It is twenty minutes past eight by my watch.

My watch is too slow.

My watch is too fast.

My watch does not go well.

It loses. It gains.

It is about ten minutes too fast.

Yes, you are ahead of time.

Shall we be late ?

We have got lots of time.

We may be a little behind time.

The clock is striking.

How many bells was it?

It struck eleven.

iz dhi klök rajt?

aj think it iz vōng.

iz dhi klök waund ap?

najnd ap dhi klök, nil jú?

hēc jú e nōč ebanú jú?

khén jú tel mi hwšt tajnú it iz.

maj nōč hez stōpd, aj dydnt najnd it ap.

it iz twenty minyts pěst ejt baj maj uňč.

maj nōč iz tú sló.

maj nōč iz tú fěst.

maj nōč daz not gō uel.

it lúzez; it gónz.

it iz ebanú ten minyts tu fěst.

jes, jú ár ched' or tajnú.

šel ní bi lójt?

ní her gót lōts or tajnú.

ní mej bi e litl bihajnd tajnú.

dhi klök iz strajking

han měny belz uóz it?

it strak iler'n

-99-

Mám vykonati dnes ná-
vštěvu.

V kolik hodin ?

Ve dvě hodiny navlas.

Jak dlouho to bude
trvat ?

Jak dlouho budete pryč?

Jenom malou chvilku.

Budu nazpět za půl ho-
diny.

Nebude to trvati přes tři
čtyrte hodiny.

Jest Fred tady ?

Byl zde před několika
minutami.

Viděl jsem ho v tom
okamžiku.

On přijde za několik
v minut.

Cekám ho každý oka-
mžik.

Je to hezky dlouho co
odešel.

Hodláme odejíti odtud
za nějaký den (za ně-
kolik dní).

Potkal jsem paní Blen-
dovou onehdy.

Přišla z Omahy před ně-
kolika dny.

Je tomu měsíc nebo dva
co její manžel umřel.

Jak dlouho bude to ne-
žli nás opustíte ?

Jak brzy půjdete ?

Za rok od nyněka buču
pryč.

Já přišel sem před něko-
lika lety.

Předminulý týden měli
jsme silnou bouři.

Měli jsme větrný vír ne-
dávno.

Kdy to bylo ?

Asi v polou máje.

Posledního máje odejeli
jsme na západ.

I have to make a call
to-day.

At what time ?

At two o'clock precise-
ly.

How long will it take
you?

How long will you be
gone?

Only a little while.

I shall be back in half
an hour.

It won't take over
three quarters of an
hour.

Is Fred here ?

He was here but a few
minutes ago.

I saw him this very
moment.

He will be round in a
few minutes.

I expect him every
moment.

It is quite a while since
he left.

We expect to leave here
in a day or two.

I met Mrs. Blend the
other day.

She came from Omaha
a few days ago.

It is a month or two
since her husband
died.

How long will it be be-
fore you leave us?

How soon will you go?

In a year from now
I shall be gone.

I came here a few years
ago.

The week before last
we had a heavy
storm.

We had a tornado not
long since.

When was it ?

About the middle of
May.

The last of May we
left for the west.

aj hev tu mějk e khó-
tu-děj.

et hwať tajm ?

et tu o kloš přisejsťy.

hau long uil it tejk jů?

hau long nil ju bi you?

áonly e litl hwajl.

aj šel bi běk in háf en
aur.

it uónt tejk órr thrý
kótrz or en aur.

íz Fred hýr?

hí uňz hýr bat e fjů
mingts egó.

aj só him dhis very
mément.

hí nil bi raund in e fjů
mingts.

aj expekt him very
mément.

it iz heajt e hwajl sins
hí left.

uí expekt tu lír hýr in
e dej or tú.

aj met mísis Blend dhi
adhr dej.

ší khéjm from ômuhó
e fjů dejz egó.

it iz e manth or tú sins
her hazbud dajd.

hau long uil it bi befór
jů lío as?

hau sůn nil ju gó?

in e jír from nau aj šel
bi gon.

aj khejm hýr e fjů jírz
eyó.

dhi ník befór lést úi
héd e hery stórm.

uí héd e tornéjdo not
long sins.

hwen uňz it?

ebant dhi midl or měj.

dhi lést oc měj úi left
for dís a zase.

-- 101 --

Křehký beefsteak jest rozkošná potrava.

Máte ho rád nedopečený nebo vypečený ?

Já ho mám radši propečený.

Vezmeme kýtu telecí a nějaké skopové řízky od řezníka.

Oloupej trochu brambor; usmažíme je.

Uvař vejce na měkko a udělej též něco smažených vajec.

Prostři stůl.

Vezmi čistý ubrus a čisté ubrousky.

Vezmi postríbřené nože a vidličky a porcelánové nádobí.

Dej polívkové talíře na stůl.

Přines shěračku s rukojetí ze slonoviny a kóřenku

Máš dost šálků a lácků a vedlejších mísek ?

Tabule jest připravena.

Oběd jest hotov.

Posluhuj hostům.

Uklid se stolu až bude po jídle.

Umej a utři nádobí.

A tender beefsteak is delicious food.

Do you like it rare or well-done ?

I prefer it well cooked.

We shall get a leg of veal and some mutton chops from the butcher.

Peel some potatoes; we will make them fried.

Boil the eggs soft and make some fried eggs, too.

Spread the table.

Take a clean tablecloth and clean napkins.

Take silver-plated knives and forks and the china set (china service).

Put soup-plates on the table.

Bring the ladle with the ivory handle and the easter.

Have you enough cups and saucers and side dishes ?

The table is set.

Dinner is ready.

Wait upon the guests.

Clear the table when the meal is over.

Wash and wipe the dishes.

e tendr bífstejk is delišes füd.

dů jí lajk it rér or ud dan?

aj prefér it ucl khukd.

úi šel get e leg or ríl end sam matu čops from dhi bučr.

píl sam potějtoz; úi úil mejk dhom frajd.

bojl dhi egz sáft end mejk sam frajd egz, tů.

spred dhi tejbl.

tejk e klin tejbl-klódh end klin nčpkinz.

tak siller-pljted najez end fórks end dhi čajne set (čajne-service).

put sup plejts ûn dhi tejbl.

bring dhi lejd uídh dhi ajery hénál end dhi khéstr.

hec jí inaf khaps end sónrz end sajd dyšez?

dhi tejbl iz set.

dynr iz redy.

nejp apón dhi gests.

klir dhi tejbl hwen dhi míl iz ócr.

uōš end uajp dhi dyšez.

## SLOVNÍČEK KUCHYŇSKÝ A JÍDELNÍ.

To boil tu bojl, vařiti

to boil gently tu bojl džently, zlehka vařiti

to bake tu bejk, péći (pečivo)

to roast tu rōst, péći (maso)

to fry tu fraj, smažiti

to broil tu brojl, péći na rožni

to steam tu stým, vařiti v párce

to stew tu stjů, dusiti

to toast tu tōst, opěkati

to try (lard) tu traj, škvařiti (sádlo)

to simmer tu simr, lehce vříti

to seethe tu sith, silně vříti, syčeti

to scald tu skóld, í ovařiti n. svařiti

to crack tu krék, í ko);

to scald tu skóld, opařiti

to bubble tu babl, klokotem vříti

to run over tu ran òvr, kypěti

to burn tu born, spáliti.

— 102 —

To peel *tu píl*, loupati
lemon peel *lemn píl*, citronový kůra
to scrape *tu shrejp*, skrabati
to slice *tu sláys*, krájeti na tenko
to grate *tu grejt*, strouhati
grater *grefr*, struhadlo
coffee-mill *khôfi-mil*, mlejnek na
kávu

coffee-pot *khôfi-pôt*, konvice na
kávu

to skim *tu skim*, sbírati
skimmed milk *skímd milk*, sbírané
mléko

to pick over *tu pik õrr*, přebírati
to stir *tu stör*, míchati; tříti

to pour *tu pór*, líti
to wet *tu wet*, navlhěti
to dip *tu dypp*, smočiti

to soak *tu sók*, namočit, rozmočit
to salt *tu sólt*, osoliti, nasolit
to season *tu sízn*, kořeniti

to flavor *tu flejrr*, chut neb pří-
chut čáti

to taste *tu tejst*, chutnati, ochutnati
to smoulder *tu smöldr*, doutnati

spark *spark*, jiskra,
ashes *esz*, popeł
to chop, to split, *tu čóp*, *tu split*,
sekati, štípati

to rake up (to poke) the fire, *tu rejk*
ap (*tu pôk*) *dhi fajr*, pohrabati
ohěň

fire-place *fajr-plejs*, ohmistě
scalding-hot *skóldyng-hót*, vařící
raw *rò*, syrový
cooked *khukd*, vařený, pečený, při-
pravený k jídlu

to drop *tu dróp*, upustit
drop *dróp*, kapka
to break *tu brék*, rozbiti
to crack *tu krék*, puknouti
crack *krék*, puklina
cover *kharr*, příbor (pro jednu e-
sobu)

Cook *khuk*, kuchař, kuchařka
to cook *tu khuk*, vařiti
cooking *khuking*, vaření
stove *stör*, kanna
grate *grejt*, rost
oven *ocu*, trouba, pee
tank *ténk*, kamnoveč
poker *póhr*, pohrabáč
tongs *tangz*, klešťě

to crush *tu kraš*, roztlouci
to pound *tu paund*, tlouci
to pound fine *tu paund fajn*, roz-
tlouci na dobro

mortar *mortr*, hmoždíř

pestle *pestl*, palička

to sieve *tu sie*, prosývat
sieve *sir*, sýtko

to sprinkle *tu sprinkl*, pokropiti,
posypati

to strew *tu stru*, posypati

to scrub *tu skrab*, drhnouti

to wash *tu wóš*, mýti

to rinse *tu ríus*, vypláchnouti

to wipe *tu wajp*, utříti

towel *taul*, ručník

dish-towel *dyš-taul*, utěrák na mísy
to draw water *tu dró uótr*, vážiti
vodu

well-water *uel-uótr*, studničná voda

rain-water *rén-uótr*, dešťovka

soft water *sófl uótr*, měkká voda
cistern *sístru*, cisterna

pump *pamp*, pumpa
to dust *tu dast*, oprášiti

dust *dast*, prach
dust-pan *dast-pén*, plech na smetí

dust-brush *dast-bras*, smetak

to sweep *tu swíp*, mésti

to air *tu ír*, provětrati

to dry *tu dráj*, ususiti

to smoke *tu smók*, kouřiti, uditi
to dress (a chicken) *tu dras*, připra-
vit (kuře ap.) pro kuchyně

to stuff *tu staf*, nadívati

stuffing *stafing*, nádivka

to draw *tu dró*, vykuchati

to drip *tu drip*, kapati

dripping *dripping*, šťáva kapající
dripping-pan *driping-pén*, nádoba
na šťávu

to strain *tu strejn*, cediti

strainer *strejnr*, cedník

to grind *tu grajnd*, mlíti.

pots *pôts*, nrnce
ladle *lejdł*, sběračka
dipper *dypr*, šufan, nahěrák
kettle *khetl* (*khitl*), kotlík
tea-kettle *tý-khetl*, čajový kotlík
boiler *bojlr*, vana
broom *brům*, koště
broomstick *brůmstyk*, držadlo ko-
štěte

-103-

mop mǎp, umývák (hadr)

scrubbing - brush skrabing - braš,
kartáč na drhnutí

pantry pěntry, špižírna

dish-pan dys-pěn, dřez na nádobí

table set tejbl set, stolní nádobí

crockery krökry, hlíněné nádobí

the dishes dhi dyscz, nádobí (jí-
delní).

service serris, nádobí na stůl

spider spajdr, panev

frying-pan frajing-pěn, kastrol

baking-pan bejking-pěn, pekáč

baking-tin bejking-tyn, pekáč

pail pejl, belík

Rye-bread raj-bred, žitný chleb
brown - bread braun-bred, hrubý
pěseničný chleb

corn-bread khórn-bred, kukuřičný
chleb

gingerbread džindžrbred, perník

crust of bread krast ov bred, kurka
chlebová

crumb kram, střída

crumbs kranz, drobty

toast tōst, topinka

roll rol, rohlík

bun ban, žemle

twist twist, houska

Roast beef (r. pork, r. veal, r.
mutton, r. goose) rōst bíf (pōrk,
cíl, matn, gūs), pečeně hovězí (ve
přová, telecí, skopová, pečená hu
sa, atd).

soup-meat súp nút, maso na polívku
broth brōth, čistá polévka z masa
hash hěš, sekanina

stew stjů, guláš, míchanina

ragout regá guláš, míchanina

leg of veal leg ov ríl, telecí kýta
leg of mutton leg ov matn, skopová
kýta

ribs of beef ribz ov bíf, hovězí žebra

corned beef khórnd bíf, solené ho-
vězí

salt pork sólt pōrk, solené vepřové

game gejm. zvěřina

venison renizn. zvěřina

rabbit rěbit, zajíc, králík

chicken čiku, kuře

duck dak, kachna

turkey törky, krocan

dinner-pail dynr-pejl, obědáček

tin-pail tyn-pejl, plecháč

swill-tub swil-tab, škopek na špínu

swill-pail swil-pejl, belík na špínu

swill swil, špína

quart-measure krórt mežr, kvarták

lid, cover lid, khacr, poklička

handle hěndl, ucho

ladle lejd, sběračka

vessel vest, nádoba vůbec

bowl bōl, míska, kalfásek

cupboard khabrd, police

shelves šelr, přihrádky

dinner set dynr set, obědní nádobí

tea set tý set, čajové nádobí.

cake khějk, dort

pancake pěnkhejk, lívanec

johnny-cake džóny-khejk, buchta
kukuřičná

buckwheat-cake baknút-khejk, lí-
vanec pohankový

flapjack flepdźěk, placka

biscuit biskit, biskit

hard tack hárd ték, suchar

pie paj, německý kolač

pudding pudyng, pudyng (též kaše)

dumplings dumplingz, knedlíky

stale bread stejl bred, okoralý chleb
a slice e slajs, krajíc.

giblets džiblets, kaldoun

kidney veal khidny cíl, telecí s led-
vinkou

sirloin-steak serlojn-stejk, kus z
tenderloin - steak tendr- ledví
lojn-stejk,

cutlets khatlets, řízky

pig's feet pigz fít, vepřové nožky

sucking-pig saking-pig, sele

head-cheese hed-čiz, sulc, rosol

smoked ham smokd hem, uzená
šunka

bacon bejkn, slanina, špek

sausage sósedž, jitrnice, vuřt

bolognas belónyz, cervuláty

filling filing, prejt

gravy grejcy, štáva z masa

sauce sós, omáčka

butter batr, máslo

lard lárd, sádlo

suet sjůet, ledvinkový lňj

fat fět, tučný; tuk

lean lín, libový, suchý

fish fiš, ryba

— 106 —

tooth-brush tůth-braš, kartáček na zuby

comb khům, hřeben

to comb tu khům, česati

dressing for the hair dresing for dhi her, mazání na vlasy

cosmetic hózmetýk, líčidlo

chamber - pot (též jen **chamber**)
čejmbr-pót, nočník

boot-jack bút-džék, zouvák.

## PO DOMÁCKU.

Otevři dveře; zavři je.

Zamkní dveře od ulice.

Zámek nepracuje.

Pero je zlomeno.

Dejte ho spravit.

Doneste ho do plechaňského krámu; onivám to spraví.

Jest klika v pořádku ?

Já dal novou kliku.

Dejte petlici na venkovské dveře.

Branka má háček.

Zvon u dveří zvoní; otevří sín.

Zavři dveře mezi sedací světnicí a návštěvnou.

Jsou skladací dveře mezi kuchyní a jídelnou.

Rozži lampu, dej na ni stínidlo a postav ji na můj psací stůl.

Mám pěknou skřín na knihy a psací stolek v mě knihovně.

Přines mi plivník.

Polož děti do postele a přikrej je.

Zavři okenice a spusť záslony.

Zvedni záslony.

Pověs obrazy na stěnu.

Dej pozor abys neposkrabal pozlacené rámy.

Máme tvrdou podlahu a obloženou stěnu v kuchyni.

Open the door; shut it.

Lock the street-door.

The lock don't work.

The spring is broken.

Have it repaired.

Take it to the tin-shop; they will fix it for you.

Is the door-handle all right?

I put in a new knob.

Put a latch on the outside door.

The gate has a hook.

The door-bell rings; open the hall.

Shut the door between the sitting room and the parlor.

There is a folding-door between the kitchen and the dining-room.

Light the lamp, put a shade on it and place it on my secretary.

I have a nice book-case and a writing-desk in my library.

Bring me a spittoon.

Put the children to bed and cover them up.

Shut the blinds and pull down the curtains.

Raise the curtains.

Hang the pictures on the wall.

Be careful not to scratch the gilt frames.

We have a hard floor and wainscoting in the kitchen.

ópn dhi dór; šat it.

lök dhi stryt-dór.

dhi lók dónt wörk.

dhi spring iz brókn.

hév it ripérd.

tejk it tu dhi tyn-šóp; dhey nil fix it forjù.

iz dhi dór-héndl ól rajt?

aj put in e njù nób.

put e léč ón dhi aut-sajd dór.

dhi gejt héz e huk.

dhi dór-bel ringz; ópn dhi hól.

šat dhi dór betuín dhi sityng rûm end dhi párlyr.

dher iz e földyng-dór betuín dhi khiču end dhi dajnyng-rûm.

lajt dhi lémp, put e šejd ón it end plejs it ón maj sekretery.

aj her e najs buk-khejs end e rajtyng desk in maj lajbrery.

bring mi e spitún.

put dhi chlren tu bea end kharr dhem ap.

šat dhi blajndz end pul daun dhi khörtuz.

rejz dhi khörtuz.

heng dhi pikérz ón dhi nól.

bi khérijul not tu skrěť dhi gilt frejmz.

úi her e hárd flór end ujnzkotyng in dhi khiču.

— 108 —

VE KRÁMĚ A NA TRHU.

Jaká jest cena tohoto ?
(zač je toto ?)

Co žádáte za to ?

Co to stojí ?

To je tuze moc.

To je tuze drahé.

Já nemohu tolik dáti.

Co za to vezmete ?

Slevíte něco ?

Naše ceny jsou pevné.

My prodáváme za pevné ceny.

Nedostanete to levněji.

Je to tak lacino, jak to kdekoli můžete dostat.

Nuž, já nechci smlouvati.

Chei koupit album.

Držíte (prodáváte) alba ?

Ukažte mi nějaká, prosím.

Jak je prodáváte ?

Co počítáte za tohle ?

Zde máte na výběr po dollaru kus.

To je pravidelná cena
Jsou laciné.

Jak prodáváte kartou-
ny ?

Sedm centů yard.

Zač prodáváte yard této látky ?

Ukažte mi vaše vzory
(mustry).

Jak by se vám tohle lí-
bilo ?

Tato látka se dobře pe-
re, nesrazí se.

Nevybledne to, za to
vám ručím.

What is the price of
this ?

How much do you ask
for it ?

How much is that ?

That's too much.

That's too dear.

I can't afford to pay so
much.

What will you take for
it ?

Will you take off some-
thing ?

Our prices are fixed.

We sell at fixed prices.

You can't get it any
cheaper.

It is as cheap as you
can get it anywhere.

Well, I don't want to
haggle.

I want to buy an al-
bum.

Do you keep (do you
sell) albums ?

Show me some, if you
please.

How do you sell them?

What do you charge
for this one ?

Here is your choice at
a dollar a piece.

That's the regular price.

They are cheap.

How do you sell
prints ?

Seven cents a yard.

How much do you sell
a yard of this stuff ?

Show me your pat-
terns.

How would this suit
you ?

This stuff washes well;
it will not shrink.

It will not fade, I war-
rant you.

hwót iz dhi prajs ov
dhis?

hau mač dů jů ésk for
it?

hau mač iz dhét ?

dhéts tu mač ?

dhéts tu dýr

aj khént efôrd tu péj
sô mač.

hwót uil jů tejk for it?

uil jů tejk ôf samthing?

aur prajsez ár fixd.

ú sel et fixd prajsez.

jů khént get it ény čípr.

it iz ez číp ez jů khénu
get it enyhwér.

wd, aj dônt wônt tu
hegl.

aj wônt tu baj en élbum.

dujukhýp (sel) élbumz?

sô mi sam, if jů plíz?

hau dů jů sel dhem?

hwót dů ju čárdž for
dhis cón?

hýr iz júr čoys et e dôlr
e pís.

dhéts dhi regjulr prajs.

dhey ár číp.

hau dů jů sel prints?

sčen sents e járd

hau mač důjů sel e járd
or dhis staf'

sô mi júr pétrnz.

hau wud dhis sjut jů?

dhis staf uášez uel; it
uil not šrink.

it uil not fejd, j uórent
jů.

— 109 —

Je to hrubé; dejte mi
něco jemnějšího.

Je tohle nyní v modě ?

Já myslím že je to z mo-
dy.

Ukažte mi rozličné dru-
hy a barvy.

Nemám rád tu barvu;
je tuze jasná.

Dejte mi dobrou míru
(váhu).

Prodáváme to za původ-
ní cenu.

Toto nebude vás moc
státi.

Jestě něco ?

To je vše co chci; mno-
holi to dělá ?

Vystavte můj účet.

To bude zrovna čtyry
dollary a padesát cen-
tů.

Zde je pětidollarová
nota.

Dostanete půl dollaru
nazpátek.

To je navlas.

Vy jednáte s odkupní-
ky dobře.

Hledíme vyhověti sta-
rým odkupníkům a
získati nové.

Máte mnoho odkupní-
ků ?

Máme velký odbyt a ob-
chod se nám vyplácí.

Prodáváme za hotové
a nečekáme.

Vedeme obchod za hoto-
vé a prodáváme levně
při malém zisku.

Malý zisk a rychlý od-
být jest naším heslem.

Nedáváme žádné kníž-
ky (úvěrní).

Vás krám je největší
v tomto obchodním
čtverci.

Jak jde obchod ?

Valem; čile; chabě;
bídně.

It is coarse; give me
something finer.

Is this the fashion now?

I think it is out of
fashion.

Let me see different
sorts and colors

I don't like this color;
it's too light.

Give me good measure
(good weight).

We sell this at first
cost.

This won't cost you
much.

Anything else ?

That is all I want; how
much is it ?

Make up my bill.

That will be just four
doll. and fifty cents.

Here is a five-dollar
bill.

You will get half a
dollar back.

That's correct.

You treat your custom-
ers well.

We try to please our
old customers and
gain new ones.

Have you a large cus-
tom ?

We make large sales
and have a paying
business.

We sell for cash and
give no trust.

We are doing a cash
business and sell
cheap at a small pro-
fit.

Small profits and quick
sales is our motto.

We give no pass-books.

Yours is the largest
store in this business
block.

How is business ?

Rushing; lively; dull;
poor.

it iz khórs, gir mi sam-
thing fajur.

iz dhis dhi fěšu nau ?

aj think it iz aut ov
fěšu.

let mi sí dyferent sórts
end khalrz.

aj dōnt lajk dhis khalr;
its tu lajt.

gir mi gud mežr (gud
nejt).

uí sel dhis et ferst
khōst.

dhis uōnt khōst ju mač.

onything eds ?

dhět iz ól aj uōnt, hau
mač iz it ?

mejk ap maj bil.

dhět uł bi džast fór
dólrz end fifty sents.

hýr iz i fajc-dólr bil.

gů wil get héf e dólr
běk.

dhěts khorekš.

jů trýt jůr khastomrz
něl.

uí traj tu plíž aur ǒld
khastomrz end gejn
nju rǒnz.

her ju e lárdě khastom?

uí mejk lárdě sújź end
hev e péjing biznes.

uí sel for khěs end givo
nô trast.

uí ár duing e khěš biz-
nes end sel čip et e
smól prōfit.

smól prōfits end keik
sejź iz aur mōto.

uí gic nô pés-buks.

jurz iz dhi lárděžest stór
in dhis biznes blōk.

hau iz biznes ?

raſing; lajvly; dal;
pūr.

— 110 —

Vy máte velkou zásobu
na skladě.

Máme velikou zásobu

Naše zboží jest první
třídy.

Toto jest solidní firma
(dům).

Mají co nejlepší pověst.

Mají ten nejlepší úvěr.

Jsou čtyři společníci.

Jeden z nich vede kni-
hy; druzí jsou za pu-
dlem.

Mají dva mládence a
dvě prodavačky mimo
to.

You have a large stock
on hand.

We carry a large stock.

Our goods are first
class.

This is a solid firm
(house).

Their standing is tip-
top.

Their credit is A no. 1.

There are four part-
ners.

One of them keeps the
books; the others are
behind the counter

They have two clerks
and two saleswomen
besides

jů hev e lárdž stěk ōn
hénd.

ní khěry e lárdž sták.

aur gudz ár ferst klés.

dhis iz e sólid fórm
(haus).

dhér stěndyng iz typ-
tóp.

dhér kredyt iz ej nambr-
vón.

dhér ár fór párturz.

ćón ov dhem khýps dhí
buks ; dhí udhrz ár
bihajn'dhikhauntr.

dhey hev tů klerks
end tů sejlzwímen
bisajdz'.

Jaký je trh ?

Jest sílný; slabý; — vel-
mi čilý; tupý.

Jaká jest cena ?

Cena stoupá; klesá; —
jde nahoru; jde dolu.

Ceny jsou pevné; slabé
— vysoké; nízké.

Trh se lepší.

Ceny se lepší.

Ječmen jest neprodaj-
ný (j. má spatný trh).

Nie neprodáváme.

Pozbýváme.

Nevynáší to.

Vedeme obchod v do-
bytku.

Tento prodej nechává
malý zbytek zisku.

On má zrovna velký ob-
chod (neb spekulaci)
v rukou.

On z toho sotva vyjde
beze ztráty.

On udělá peníze.

Jsou v tom peníze.

On z toho moc získá.

Oni utvořili spolek.

How is the market ?

It is strong; weak; —
booming, dull.

How is the price ?

The price is rising;
falling; — advan-
cing, declining

Prices are stiff; weak;
— high, low

The market is picking
up.

Prices are improving.

Barley is a drug in the
market.

We make no sales.

It is a losing business.

It doesn't pay.

We deal in cattle.

This deal leaves a small
margin of profit.

He has a large deal on
his hands.

He will hardly come
out of it whole.

He will make money.

There is money in it.

He struck it rich.

They formed a partner-
ship.

hau iz dhi márket ?

it iz strong; úik; —
búming; dal.

hau iz dhi prajs ?

dhi prajs iz rajzing;
fóling; — edvénzing;
dyklajun'nyng.

prajsez ár styf; úik;
— haj; ló.

dhi márket iz piking
ap.

prajsez ár imprúving.

bárly iz e drag in dhi
márket.

úí mejk nó sejlz.

it iz e lázing biznes.

it daznt péj.

úí dýl in khétl.

dhis dýl lírz e smól
márdžin ov prófit.

hí hez e lárdž dýl ōn
híz héndz.

hí wil hárdly kham aut
oc it hól.

hí wil mejk many.

dhér iz many in it.

hí strak it rě.

dhey fórmid e pártur-
sip.

— 111 —

Price *prajš*, cena
to cost tu khôst, státi
to ask tu česk, žádati
to take off tu tějk áf, sleviti
fixed fixed, stály, pevný
to haggle (higgle) tu hěgl (higl),
smouvati
to charge tu čárdž, počítati
choice čojs, výběr
stuff staf, látka
pattern pětru, vzor, mustr
to suit tu sjůt, hoditi se
to shrink tu šrink, sraziti se
to fade tu f'jd, vyblednouti
to warrant tu wórent, ručiti
coarse khôrs, hrubý
fine fajn, jemný
fashion fěšn, moda
sort sort, druh
light lajt, světlý
measure mečr, míra
weight wejt, váha
bill bil, účet; nota, bankovka
account ekhaunt, účet
charge it to my account čárdž it tu
májekhaunt, pište to na můj účet.
correct khórekt, správný, navlas

to treat tu trýt, jednati, zacházeti
customer khastomr, odkupník
chance customer čéus khastomr,
nahodilý odkupník
casual customer khěžucl khastomr,
nahodilý odkupník
custom khastom, odkupničtvo
cash khěš, hotové
trust trast, úvěr, čekaná
pass-book pěs buk, knížka (úvěrní)
stock stěk, zásoba (zboží)
goods gudz, zboží
to keep books tu khýp buks, vésti
knihy
book-keeper buk-khýpr, knihvedoucí
clerk klerk, mládenec
salesman sejzmen, prodavač
counter khauntr, pudl
market márket, trh
to lose tu luz, ztratiti
to deal tu dýl, obchod vésti
a deal e dýl, obchod neb spekulace
fair dealing fér dýling, slušné jed-
nání
partnership párturšip, společničtví
show-case sô-khejs, výkladní skříně
shelves šetrz, police.

## U GROCERISTY ČI HOKYNÁŘE.

Chci nějaké grocerie.
Jděte do kupeckého krá-
mu přes ulici.
Dejte mi libru kávy Ja-
va, dvě libry Rio, šest
liber kouskového cu-
kru a paklíček cikoric.

Jestě něco ?
Pul tuctu citronů, půl
třetí libry rýže.

Jak prodáváte vejce
dnes ?

Sestnáct centů tucet.
Dejte mi tucet vajec,
pintu sirobu a dva
kvarty petroleje.

A dejte mi také lahev
hořčice, libru rozinek,
půldruhé libry křížal
a tři once pepře.

I want some groceries
Go to the grocery store
across the street.

Give me a pound of Ja-
va coffee, two pounds
of Rio, six pounds of
crushed sugar and a
package of chicory.

Anything else ?

Half a dozen lemons,
two and a half
pounds of rice.

How do you sell eggs
to-day ?

Sixteen cents a dozen.
Give me a dozen eggs,
one pint of sirup and
two quarts of kero-
sene.

And give me also a
bottle of mustard,
one pound of raisins,
a pound and a half of
dried apples and three
ounces of pepper.

aj nůnt sam grôserráz,
gô tu dhu grôsery stór
ekrôs dhi strýt.

gir mi e paund oc dżej-
ce khôfi, tu paundz
ov rajo, six paundz
ov krašd šugr end e
pékidž ov čikory.

enything els ?

héf e dazn lemnz, tů
end e héf paundz ov
rajs.

han dů jů sel egz tu-
déj ?

sixtýn sents e dazn.

giv mi e dazn egz, vón
pajnt ov sirup end tů
kvórtz ov kercsín.

end giv mi ólsô e bôtl
or mastrd. vón paund
ov reżnz, e paund
end e héf ov drajd
ěplz end thrý aunsez
ov nemr.

— 113 —

NA POŠTĚ.

Poštovní úřad.

Pošta; poštovní vak.

Dáti list na poštu.

Poštovní zásylky (věci).

Platiti poštovné.

Poštovní kolek.

Dejte mi 2 centový kolek.

Dejte mi za deset centů kolku centových.

Dejte mi poštovní kartu.

Chei cizozemskou poštovní kartu.

Jaké jest listové poštovné do Rakouska ?

Jest jednoho kolku dost na ten list ?

Prosím zvažte ten list.

Chei rekomandovat ten-to list.

Prosím rekomandujte mi ho.

To dělá deset centů za rekomando; zde je vaše kvitance.

Já chci poštovní poukázku.

Vyplňte žádost.

Prosím vyplňte ji za mne.

Postmístři nesmí to činit.

Jaký jest obnos ?

Splatný kde a komu ?

Posýlá —

Poplatek (od poukázky).

Dejte mi poštovní notu na Racine.

Na jak mnoho ?

Poštovní noty vydávají se na jakoukoli částku méně než pět dollarů.

Jsou splatny držiteli (kdo je předloží).

Ztratí-li neb zničí-li se, nemůže vydán býti žádný duplikát.

Je zde nějaký dopis pro N. N. ?

Post office.

Mail; mail bag.

To mail a letter.

Mail matter.

To pay the postage.

Postage stamp.

Give me a two cent stamp.

Give me ten cts. worth of penny stamps.

Give me a postal card.

I want a foreign postal card.

What is the letter postage to Austria ?

Is one stamp enough on this letter ?

Please weigh this letter.

I want to register this letter.

Please register this for me.

It will be ten cents for registering; here is your receipt.

I want a money order.

Fill up the application.

Please fill it out for me.

Postmasters must not do it.

What is the amount ?

Payable where and to whom ?

Sent by —

Commission.

Give me a postal note on Racine.

How much ?

Postal notes are drawn on any sum less than five dollars.

They are payable to bearer.

If lost or destroyed, no duplicate can be issued.

Any letter for N. N. ?

póst ofis.

mejl; mejl bég.

tu mejl e letr.

mejl mětr.

tu péj dhi pôstedž.

pôstedž stěmp.

giv mi e tú sent stěmp.

giv mi ten scents nórth or peny stěmps.

gic mi e pôstl khárd.

aj nőnt e fórín pôstl khárd.

hwót iz dhi letr pôstedž tu óstrie ?

iz cón stěmp inaf' ön dhis letr ?

plíz uéj dhis letr.

aj nőnt tu redžistr dhis letr.

plíz redžistr dhis for mi.

it nil bi ten scents for redžistrung; hýr iz jün resít.

aj nőnt e many órdr.

fil ap dhi éplikejšu.

plíz fil it ant for mi.

póstměstrz mast not dů it.

hwót iz dhi emaun't ?

péjebl hwér end tu hům?

sent baj —

khom'sn.

giv mi e pôstl nót õn resín.

hau mač ?

pôstl nôts ár drón ön eny sam les dhën faje dòlrz.

dhey ár péjebl tu bérer.

if löst or dýstrájd, nô dýupliket khën bi išjud.

eny letr for N. N.

Nový Tlumač

8.

-114-

Přišly mé noviny?

Jste předplatitel?

Já je objednal.

Já poslal předplacení.

Byl váš list správně addresován?

Adresoval jsem "Slavie,
Racine, Wis."

To je správné.

Udal jste svou pravou
adresu?

Byla zřetelně psána?

Vaše noviny musily být jinám poslány.

Balíček byl jinám poslán.

Možná že přijdou s nejbližší poštou.

Přišla východní pošta?

V který čas uzavírá se
západní pošta?

Odešla pošta?

Poukázková úřadovna
jest nyní zavřena.

Oni rozdělují poštu.

Já dostávám svou poštu
při všeobecném oknu.

Has my paper come?

Are you a subscriber?

I have sent for it.

I have sent the subscription.

Was your letter properly addressed?

I addressed it to "Slavie, Racine, Wis."

That's correct.

Did you give your
proper address?

Was it plainly written?

Your paper must have
miscarried.

The package was mis-
sent.

It may come by the
next mail.

Has the eastern mail
come?

At what time does the
western mail close?

Is the mail gone?

The money order office
is now closed.

They are distributing
the mail.

I get my mail at the
general delivery.

hez maj pejpr kham?

ár jů e subskraj'br?

aj hev sent for it.

aj hev sent dhi sub-
skripšn.

nóz jů věr průpry
ědresď?

aj édresď it tu "slavie,
resín, wiskón'sin"

dheš khorek?

dyd jů giv jůr prápr
ědres'.

nóz it plejuly rít?

jůr pejpr mast hev mís-
khérid.

dhi pěkidž nóz mís-
sent'.

it mej kham baj dhu
next mejl.

hez dhi ístru mejl
kham?

et hwōt tajm daz dhu
uestru mejl klóz?

iz dhi mejl gon?

dhi many ordr ofis iz
nau klózd.

dhey ár dystrib'jutung
dhi mejl.

aj get maj mejl et dhi
dženerel deliv'ry.

PENÍZE A BANKY.

Potřebuji drobné.

Máte drobné?

Můžete mi proměnit
pětidollarovou ban-
kovku?

Je to nejmenší co mám.

Máte něco menšího?

Nemyslím že mám?

Jest ta bankovka prává?

Jest dobrá, ale zle opo-
třebovaná.

Část je utržena; bude
na ni srážka.

I want change.

Have you got small
change?

Can you change a five
dollar bill?

It is the smallest I have
got.

Have you anything
smaller?

I don't think I have.

Is this note genuine?

It is good, but badly
worn.

Part of it is torn off;
there will be a deduc-
tion on it.

aj uňnt čejndž.

hev jů gšt smól čejndž?

khen jů čejndž e fajc
dōlr bil?

it iz dhi smólest aj hev
gšt.

hev jů enything smólr?

aj dōnt think aj hev.
iz dhis nót dženuin?

it iz gud, bat bědly
uórn.

párt ov it iz tórn óf;
dhér nil bì e dydak'-
šn ón it.

— 115 —

Jest padělaná.

Jest falešná.

Mám směnku.

Jest splatná na požádání.

Jest splatná po vidění.

Jest to směnka po vidění.

Máme na vás směnku.

Jest splatná deset dní po vidění.

Přijmete ji ?

Prosím napište své jmeno napříč.

Tato směnka není ještě splatná.

Máme tři dny výhovné.

Chci míti tuto notu diskontovánu.

Jest indossována.

Indossace jest dobrá.

Má ještě šedesát dní běžeti.

Tato nota je prošlá.

Dejte mi knížku vkladní.

Dejte mi dosvědčení vkladu.

Úroky nesoucí dosvědčení.

Dejte mi směnku splatnou na můj řád.

Čeky (poukázky) jsou splatné držiteli.

Jak stojí můj účet ?

Prosím srovnejte mou knížku.

Bilance ukazuje dvě stě dollarů k vašemu dobru.

Jest přetaženo dvacet dollarů.

Prosím dejte mi blanket na směnku.

Chci tahnouti na Robinsona & Co. v Chicagu sumou sto dollarů.

It is a counterfeit.

It is spurious.

I have a bill of exchange (a draft).

It is payable on demand.

It is payable at sight.

It is a sight draft.

We have a draft on you.

It is due ten days after sight.

Will you accept it ?

Please write your name across

This draft isn't due yet.

We have three days of grace.

I want to have this note discounted.

It is endorsed.

The endorsement is good.

It has sixty days yet to run.

This note is past due (overdue).

Give me a book of deposit.

Give me a certificate of deposit.

An interest-bearing certificate.

Give me a draft payable to my order.

Checks are payable to bearer.

What is my account ?

Please balance my book ?

The balance shows two hundred dollars to your credit.

There is an overdraft of twenty dollars.

Please give me a blank draft.

I want to draw on Robinson & Co. of Chicago for one hundred dollars.

it iz e khauntrfít.

it iz spjúries.

aj hec e bil ov čvčjndž (e dréft).

it iz péjebl ôn dyménd.

it iz péjebl et sajt.

it iz e sajt dréft.

ní hec e dréft ôn jů.

it iz djů ten déjz čftr sajt.

níl jů čksept' it ?

plíz rajt jůr nejm ekrůs.

dhis dréft iznt djů jet.

ní her thrý déjz ov grijs.

aj uňt tu her dhis nót dyskhaunțed.

it iz endórsd.

dhi endórsment iz guď.

it hez sixty déjz jet tu van.

dhis nót iz pést djů (ócrdjů).

giv mi e buk ov dy-pǒz'it.

giv mi e sertifiket ov dypǒz'it.

en interest-bíring ser-tyf'iket.

giv mi e dréft péjebl tu maj órdr.

čeks ár péjebl tu bérč.

hušt' iz maj ekhaunt?

plíz bělens maj buk.

dhi bělens šóz tů handr'd dōlrz tu jůr kre-dyt.

dhér iz en ócrdréft ov tuenty dōlrz.

plíz giv mi e blěnk dréft.

aj uňnt tu dró ôn Rōbinsn & khōmpeny ov šikágo for vón handr'd dōlrz.

— 117 —

PŮJČOVÁNÍ A DLUŽENÍ.

Věřitel, dlužník.

Půjčovatel peněz; kapitál.

Půjčují peníze na dobrojistotu.

Peníze se půjčují na gruntovní majetek.

Potřebuji půjčku.

Můžete mi půjčit nějaké peníze ?

Chci se vydlužit několik set dollarů.

Jakou jistotu můžete dátí ?

Dám první hypoteku na své místo (obydlí).

Dám věcní hypoteku na své zboží.

Na jak dlouho to potřebujete ?

Zaplatím kapitál i úroky v roce.

Jaký interes počítáte ?

Šest procent; to jest nízká míra.

Deset procent jest vysoká míra úroku.

Jste zadlužen ?

Jsem bez dluhů.

Dluhuji hezky mnoho.

On má mnoho dluhů.

On je zadlužen po usi.

Já zaplatil své dluhy.

Nedluhuji nic.

Jsem v nouzi o peníze.

Jsem na mizině.

Úroky z úroků.

Uložiti na interes.

Vypočítejte povinný úrok.

Creditor, debtor.

Money-lender; capital.

I lend money on good security.

Money loaned on real estate.

I want a loan.

Can you lend me some money ?

I want to borrow a few hundred dollars.

What security can you give ?

I shall give first mortgage on my place.

I shall give chattel mortgage on my goods.

How long do you want it ?

I will pay principal and interest in a year.

What interest do you charge ?

Six percent; it is a low rate.

Ten percent is a high rate of interest.

Are you in debt ?

I am out of debt.

I owe a good deal.

He has many debts.

He is in debt over head and ears.

I paid my debts.

I don't owe anything.

I am hard up for money.

I am dead broke.

Compound interest.

To put out at interest.

To place at interest.

Figure the interest due.

kredytr, detr.

mang-loudr; khépít.

aj lend mang ōn gud sekjurity.

mang lōnd ōn ryel estějt.

aj nōnt e lōn.

khen jū lend mi sōm mang ?

aj nōnt tu hōrō e fjū handr dōtrz.

hucōt sekjurity khen jū giv ?

aj šel giv ferst mórgidž ōn maj plejs.

aj šel giv četl mórgidž ōn maj gudz.

han long dā jū nōnt it?

aj wil pój prinsipl end interest in e jīr.

hucōt interest dā jū čārdž ?

sir persent; it iz e ló rejt.

ten persent iz e haj rejt oc interest.

ár jū in det ?

aj em aut or det.

aj ó e gud dýl.

hí hčz meny dets.

hí iz in det óv hed end írz.

aj pejd maj dets.

aj dónt ó enything.

aj em hárd ap for many.

aj em ded brók.

khompannd interest.

tu put aut et interest.

tu plejs et interest.

figr dhi interest djū.

—118—

POČÍTÁNÍ.

Počty, čísla.

Počty, číslice.

Nula.

Číslování, počítání; vypočítání.

Sčítání; spočítej to; —
sčítáno, sečteno.

Šest a osm je čtrnáct a
dvanáct jest dvacet
šest.

Odčítání; odečti to; —
toto se musí odečísti.

Nula od sedmi jest sedm;
devět od patnácti jest
šest.

Násobení; znásobme to
dvouma.

Dvakrát jedenáct jest
dvacet dvě.

Násob čtyrma, čtyry-
krát nula jest nula;
čtyrykrát devět jest
třicet šest.

Dělení; dělitel.

Děl pěti; pět do třiceti
osmi (jde) sedmkrát
a tři zbudou.

Rozděl na čtyry stejné
díly.

Přebytek.

Já počítám.

Vypočítejte mi to.

Jaký je vás počet? (co
vám vyšlo?)

Zde jest velký rozdíl.

Musí býti omyl někde.

Já vidím tu chybu.

Přepočítejte to.

Vypočíste něco.

Spočítal jste peníze ?

Spočítejte je.

Numbers.

Figures.

Cipher, naught.

Numbering, ciphering,
figuring, calculation.

Addition; add it up;
— summed up.

Six and eight are four-
teen, and twelve are
twenty six.

Subtraction; subtract
it; — this must be de-
ducted.

Naught from seven
leaves seven; nine
from fifteen leaves
six.

Multiplication; let us
multiply it by two.

Two times eleven are
twenty two.

Multiply by four:
four times naught is
naught; four times
nine are thirty six.

Division; divisor.

Divide by five : five in
thirty eight (is con-
tained) seven times
and three remain.

Divide into four equal
parts.

Remainder.

I am figuring.

Figure it up for me.

What are your figures?

Here is a great dif-
ference.

There must be an error
somewhere.

I see the mistake.

Figure it over again.

To figure out some-
thing.

Did you count the
money ?

Count it.

nambřz.

figrz.

sajfr. nót.

nambring sajbring, fig-
ring; khelkjulej'sn.

edyšn; ěd it ap; —
sand ap.

six end ejt ár fortýn
end twde ár twenty
six.

subtrékšn; subtrékšit;
— dhis mast bi dy-
dakſed.

nót from seru líez seen;
najn from fifſtýn líez
six.

maltyplikejšn; let as
maltyplaj it baj tů.

tů tajmz ilčvň ár tuen-
ty tů.

maltyplaj baj fór: fór
tajmz nót iz nót;
fór tajmz najn ár
therty six.

dyčižn; dyrajžr.

dycajď baj faje, faje
in therty ejt (iz khon-
tějnd) seru tajmz end
thrý riméjn.

dycajď intu fór ikvol
párts.

riméjndr.

aj em figring.

figr it ap for mi.

hwět ár jūr figrz ?

hýr iz e grecjt dyfrens.

dhér mast bi en eror
samhwér.

aj sí dhi mistéjk.

figr it dcr egen'.

tu figr aut samthing.

dyd jů khaunt dhi ma-
ny?

khaunt it.

— 119 —

Přepočítej to.

Spočítejte kusy.

Já je spočítal.

Kolik jest jich ?

Já napočítal dvacet devět.

Počítejme zas.

Count it over.

Count the pieces.

I counted them.

How many are there ?

I counted twenty nine.

Let us count again

khaunt it děr.

khaunt dhi písez.

aj khaunted dhem.

hau meny ár dhěr ?

aj khaunted twenty
najn.

let as khaunt eyen'.

O POJIŠTĚNÍ PROTI OHNI.

Chci pojistit svůj dům.

Co má stavení v ceně?

Jest to cihelný dům, dřevěný dům, nebo ze dřeva i cihel (cihlami ohezděný) ?

Jest to obydlí ?

Jak velký je ten dům ?
— velkost hlavní části
a křídla.

Jsou nějaké vedlejší stavby jež chcete pojistiti ?

Chcete pojistit svůj nábytek a saty ?

Dejte mi pojistku v dobré, spolehlivé společnosti.

Nedávejte mne do žádné nejisté společnosti.

Chci být pojistěn ve společnosti první třídy.

Jaký jest poplatek pojistovací ?

Co jest premie na rok — mnoholi na tři leta ?

Co počítáte za pojistku?

Napište mi pojistku na tři leta.

Jednoty zůstavují si pravo zrušiti pojistku kdykoli.

Moje pojištění prošlo, chci je míti obnoveno.

I want to insure my house.

What is the building worth ?

Is it a brick-house, frame-h., or frame and brick (brick-ve- neered) ?

Is it a dwelling ?

What is the size of the house? — size of main part and wing.

Are there any out-houses you want to insure ?

Do you want to insure your furniture and clothes ?

Give me a policy in a good, reliable company.

Don't put me in any wild-cat company.

I want to be insured in a first-class company.

What is the rate of insurance ?

What is the premium for one year — how much for three years?

What do you charge for the policy ?

Write me a policy for three years.

Companies reserve the right to cancel a policy at any time.

My insurance has run out. I want it renewed.

aj nůnt tu inšůr maj
haus.

hwōt iz dhi bildyng
nörth ?

iz it e brik-haus, frejm-haus, or frejm end brik (brik-venýrd) ?

iz it e dwelling ?

hwōt iz dhi sajz or dhi haus ? — sajz or meju párт end wing.

ár dhěr eny authanzez
jú wōnt tu inšůr ?

dů jů wōnt tu inšůr júr
förnyěr end klóz ?

giv mi e pōlisy in e
gud, vilaj'cbl kham-
peny.

dōnt put mi in eny
najld-khět khampe-
ny.

aj nůnt tu bi inšůrd in
e ferst-klés khampe-
ny.

hwōt iz dhi rejt ov in-
šůrens ?

hwōt iz dhi prýmium
for vón jír — han
mač for thrý jírz ?

hwōt dů jů čárdž for
dhi pōlisy ?

rajt mi e pōlisy for
thrý jírz.

khampenyz ryzerv dhi
rajt tu khěnsl e pō-
lisy et eny tajm.

maj inšůrens hez ran
aut, aj nůnt itrinjůd.

— 120 —

Prodal jsem dům a chci učinit postup pojistky.

Prosím přeneste pojistku na nového majitele.

Pojistka vypršela.

Vzájemna pojišťovací společnost.

Příspěvky poměrné.

Pojištění na život.

I have sold my house and want to make an assignment of the policy.

Please transfer the policy to the new owner.

The policy has expired.

Mutual Insurance Company.

Assessments pro rata.

Life insurance.

aj hev sôld maj hans end uônt tu mejk en esajn'ment af dhi pô lisy.

plíz trensfer dhi pôlisy tu dhi njú ôur.

dhi pôlisy hez expajrd. mjńčuel insúrenskham- peny.

eses'ments pro rejtě.

lajf insúrens.

## PLACENÍ DANÍ.

Chci zaplatit dañ ze svého majetku.

Zde jest popis.

Zde jest má poslední kvitance.

Mnoholi dělá dañ letos?

Zahrnuje to městskou, okresní a státní daň?

Jest nějaká zvláštní daň k zaplacení?

Jsem odhadnut na tisíc dollarů osobního majetku.

Odhadnutí (vycenění) jest příliš vysoké.

Musíte dojíti k výboru odhadčímu budoucné.

Zde jest vaše berní kvitance.

I want to pay the tax on my property.

Here is the description.

Here is my last receipt.

How much is the tax this year?

Does that include the city, county and state tax?

Is there any special tax to pay?

I have been assessed one thousand dollars for personal property.

The assessment is too high.

You must see the board of assessors next time.

Here is your tax receipt.

aj uônt tu péj dhi těx ôn maj prôprty.

hýr iz dhi dyskrip'sn.

hýr iz maj lést resít.

han mač iz dhi těx dhis jír.

daz dhět inklud dhi sity, khaunty end stejt těx?

iz dhér eng spešl těx tu péj?

aj hev bín esd' rón thauzud dólřz for personl prôprty.

dhi eses'ment iz tů haj.

jů mast sí dhi bórd or eses'rz next tajm.

hýr iz jůr těx-resít.

## NA ÚŘADĚ KNIHOVNÍM.

Prosím vtělte tyto listiny.

Chci míti tento zápis rekordován (vtělen).

Mnoho-li jest poplatek?

Jak brzy mohu si pro něj přijít?

Mám hypoteku k zapsání.

Please put these papers on record.

I want to have this deed recorded.

What is the fee?

How soon may I call for it?

I have a mortgage to record.

plíz put dhíz pojprz ôn rekord.

aj uônt tu hev dhis dýd rikórded.

hwōt iz dhi jí?

hou sůn měj aj khôl for it?

aj hev e mórgidž tu rikórd.

— 122 —

VOLBY.

Toto jest den volby.

Máme městkou volbu,
— obecní volbu, —
státní volbu.

Hlasujem pro státní ú-
řadníky, okresní úřad-
níky, členy zákono-
dárstva a pro kongres-
níka.

Presidentská volba se
blíží.

Jste voličem ?

Jste občanem ?

Máte první listinu ?

Jak dlouho zde žijete ?

Hlasoval jste ?

Pojďte k volbě (k osudí).

Jaký lístek volíte ?

Volba končí (osudí se
zavírá) při západu
slunce.

Balloty (hlasovací líst-
ky) se pak přehlíží.

Kdo jest zvolen ?

Jaká jest většina ?

Zvítězili jsme při volbě.

Mnoho hlasů jest ode-
vzdáno.

Málo hlasů.

Kandidát; strana.

This is election day.

We have a city elec-
tion, — town elec-
tion,—state election.

We vote for state of-
ficers, county of-
ficers, members of
the legislature and
a congressman.

The presidential elec-
tion is coming.

Are you a voter ?

Are you a citizen ?

Have you the first pa-
per ?

How long have you
lived here ?

Have you voted ?

Come to the poll.

What ticket do you
vote ?

The poll closes at sundown.

The ballots are then
canvassed.

Who is elected ?

What is the majority ?

We have carried the
election.

A heavy vote has been
polled.

A light vote.

Candidate; party.

dhis iz ilek'sn. déj.

uí hev e sity ilek'sn, —
taum ilek'sn, — stejt
ilek'sn.

uí vôt for stejt ôfisrz,
khaunty ôfisrz, mem-
brz ov dhi leðzislejcr
end e khöngresmën.

dhi preziden'sl ilek'sn
iz khaming.

ár jů e vôt ?

ár jů e sityzen ?

hěv jů dhi ferst pejpr ?

hau long hev jů livd
hýr?

hev jů vóted ?

kham tu dhi pôl.

hwót tyket dů jů vôt?

dhi pôl klózez et sanc-
dun.

dhi bělots ár dhen khën-
vesd.

hů iz ilék'ed ?

hwót iz dhi medžor'ity?

uí hev khërid dhi ilek'-
šu.

e hevy vôt hěz bin pôld.

e lajt vôt.

khéndydejt; párty.

CESTA PO PAROLODI.

Kde jest přístavisko pa-
rolodi ?

Stavuje loď zde ?

Jak dlouho stavuje ?

Je mnoho nakládat ?

Kdy loď vyjíždí ?

Ona odjíždí pravidelně
v sedm hodin

Loď zrovna odjíždí.

Where is the steam-
boat dock (steamboat
landing, pier) ?

Does the boat stop
here ?

How long does she
stop ?

Is there much to load ?

At what time does the
boat leave ?

She leaves regularly at
seven o'clock.

The boat is just leav-
ing.

hwér iz dhi stýmbôt dök
(stýmbôt lëndyng,
pir)?

daz dhi bôt stôp hýr?

hau long daz ší stôp?

iz dhér mač tu lôd ?

et hwôt tajm daz dhi
bôt lív?

ší lícz regjulrly et sevn
o'klôk.

dhi bôt iz džast lícing.

— 123 —

Má velký náklad.

Je mnoho cestujících na
lodi.

Má četné mužstvo.

Kapitán, důstojníci a
mužstvo jsou sami do-
bří lidé.

Jděte na loď; mostek
bude vtažen.

Vezměte lístek u kler-
kova okénka.

Správec vám dá lože
(kotec).

Kajutní hoch dovede vás
do vaší komnatky.

Salon jest velký a
skvostuý.

Dolní paluba jest plna
nákladu.

Dělníci palubní jsou pil-
ni.

Jděte na horní palubu.

Kde jest záchod ?

Jděte skrze umývárnu.

Dostanete morskou ne-
moc, když se loď hou-
pá ?

Vjedeme do přístavu
dnes večer.

Vizte světlárnu.

Měli jsme dobrou plavbu
na této cestě.

Člověk spadl přes bort.

Propeller zahynul blíže
Milwaukee.

Dostal díru a potopil se.

She carries a large car-
go.

There are many pas-
sengers on board.

She has a large crew.

The captain, officers
and sailors are all
good men.

Get aboard; the bridge
will be hauled in.

Get a ticket at the
clerk's office.

The steward will give
you a berth.

The cabin boy will
show you to your
state-room.

The saloon is large and
splendid.

The lower deck is crowd-
ed with freight.

The deck-hands are
busy.

Go to the upper deck.

Where is the water-
closet ?

Go through the wash-
room.

Do you get sea-sick,
when the boat is rol-
ling ?

We shall make the har-
bor to-night.

See the lighthouse.

We had good sailing on
this trip.

A man fell overboard.

A propeller was wreck-
ed off Milwaukee.

She sprung a leak and
went down.

ší khěriz clárdž khárgo.

dhér ár meny pěsendžrz
ön bôrd.

ší hez e lárdž krů.

dhi khéptn, õfisrz end
sejlrz ár ól gud men.

get ebôrd; dhi bridž uil
bi hold in.

get e tyket et dhi klerks
ôfis.

dhi stjûard uil giv jû
e berth.

dhi khébin bój uil šô
ju tu jûr stejt-rûm.

dhi selûn iz lárdž end
splendyd.

dhi lô-r dek iz krau-
ded uidh frejt.

dhi dek-héndz ár bizy.

gô tu dhi apr dek.

hwér iz dhi uótr-klôzet?

gô thrú dhi uôs-rûm.

dû jú get sí-sik, hwen
dhi bôt iz rêling?

úi šel mejk dhi hárbr
tu-najf.

ší dhi lajthaus.

úi hed gud sejling ön
dhis trip.

c mén fel órrbôrd.

e propc'r nôz rekd óf
miluóki.

ší sprang e lík end uent
daun.

Cargo khárgo, náklad lodní
crew kru, mužstvo lodní
aboard ebôrd, ( na lodi, na pa-
on board ön bôrd, ) lubě
harbor hárbr, přístav
lighthouse lajthaus, světlárna
sail sejl, plachta
to sail tu sejl, plouti
sailor sejlr, plavec
propeller propel'r, paroloď (šroubo-
vá, uákladní)

screw skrů, šroub

side-wheel sajd-hwîl, kolo na boku

starboard stárbôrd (stárbord), pra-
vý bok

port pôrt, levý bok

prow, stem pran, stem, čelo

stern stérn, zad

line lajn, lano

mast méšt, stožár

rigging riging, ústroj neb lanoví.

— 124 —

CESTA PO DRÁZE.

Kde je nádraží ?

Prosím ukažte mi cestu k nádraží.

Je toto nádraží North-western ?

Jak daleko jest ke dru-hému nádraží ?

Kde jest kasa ?

Jděte přes trať a obraťte se v levo.

Kde jest prodavač lístků (kasír) ?

Kasa se brzy otevře.

Chci lístek do St. Paul.

Mohu dostati lístek ve-skrz do Bismarku ?

Co stojí jízda ?

Lístek druhé třídy do Huronu.

Chci míti vaky čekova-né.

Čekujte mé vaky, pro-sím.

V kolik hodin odjíždí vlak do Chicaga ?

Odejel vlak ?

Jest chicagský vlak pryč ?

Na který vlak čekáte ?

Já jedu do Cedar Rapids.

Jedu na západ (východ, sever, jih).

Podívejte se na pořádek jízdy.

Je čas na vlak ?

Osobní vlak odjíždí v deset ráno, poštovní vlak v jednu odpoled-ne a smíšený vlak v v osm třicet večer.

Je tohle náš vlak ?

Toto jest nákladní vlak.

Jak dlouho tady vlak staví ?

Jenom pět minut.

Where is the depot ?

Please, show me the way to the depot.

Is this the Northwest-ern depot ?

How far is it to the other depot ?

Where is the ticket of-fice ?

Cross the track and turn to your left.

Where is the ticket agent ?

The office will soon be open.

I want a ticket to St. Paul.

Can I get a through ticket to Bismarck ?

What is the fare ?

A second-class ticket to Huron.

I want to have my bag-gage checked.

Check my baggage, if you please.

What time does the train leave for Chica-go ?

Has the train left ?

Is the Chicago train gone ?

What train are you waiting for ?

I am going to Cedar Rapids.

I am going west (east, north, south).

Look at the time-table.

Is it train time ?

The passenger train leaves at ten A. M., the mail train at one P. M., and the accom-modation train at eight thirty P. M.

Is this our train ?

This is a freight train.

How long does the train stop here ?

Only five minutes.

hwér iz dhi dýpo ?

plíz, šô mí dhi něj tu dhi dýpo.

iz dhis dhi northwest'rn dýpo ?

han fár iz it tu dhi adhr dýpo ?

hwér iz dhi tyket ofis.

krás dhi trék end törn tu jür left.

hwér iz dhi tyket o-džnt ?

dhi ofis uil sún bi ópu.

aj nõnt e tyket tu sijnt pól.

khén aj get e thrů tyket tu bismárk ?

hwöt iz dhi fér ?

e seknd-klés tyket tu hjůrn.

aj nõnt tu hev maj bě-gidž čekd.

ček maj běgidž, if jů plíz.

hwöt tajm daz dhi trejn líc for šikágo ?

hez dhi trejn left ?

iz dhi šikágo trejn gon ?

hwöt trejn árjů wjtyng for ?

aj em gding tu cídr vépidz.

aj em gding wěst (íst, nört, sauth).

luk et dhi tajm-tejbl.

iz it trejn tajm ?

dhi pěsěndžr trejn líoz et ten ej. em., dhi mejl trejn et vón pí. em., end dhi ckhōmo-dejšn trejn et ejt ther-ty pí. em.

iz dhis aur trejn ?

dhis iz e frejt trejn.

han long daz dhi trejn stóp hýr ?

óonly fajc minyts.

— 125 —

Staví tento vlak v D. ?

Tento vlak staví na každé stanici.

Jde tento vlak veskrz do
Omahy ?

Jde veskrz.

Vlak má zde býti v pět
(hodin) patnáct (mi-
nut).

Vlak je zpozděný.

Oni to nahradí.

Jak se jmenuje tato sta-
nice ?

Kdy přijedem do O. ?

Dostanem se do O. čas-
ně z rána.

Jak daleko jest ještě
do — ?

Tam přichází konduk-
tor.

Lístky, prosím !

Ukažte mi vás lístek.

Chei staviti se v N. do
přístího vlaku (do zí-
tra).

Prosím dejte mi ček
stavovací.

Mění se vlaky ?

Vy změníte vlak na křižovatce.

Vás vlak stojí na druhé
trati.

Nestujte na výstupku.

Jest toto kuřácký vůz ?

Jest toto místo obsazeno ?

Mohu míti toto místo ?

Dovolte mi sednouti na
toto místo.

Můžete mi to sedadlo
obrátit ?

Tento vůz je plný ; ne-
ní žádných prázných
míst.

Vemte spací vůz.

Co jest cena lože (ko-
tu) ?

Does this train stop at
D. ?

These cars stop at eve-
ry station.

Does this train go
through to Omaha ?

It runs through.

The train is due here
at five fifteen.

The train is behind
time.

They will make up for
it.

What is the name of
this station ?

What time shall we get
to O. ?

We shall reach O. early
in the morning.

How far is it yet to — ?

There comes the con-
ductor.

Tickets, please !

Show me your ticket.

I want to stop at N.
till the next train
(till to-morrow).

Please, give me a stop-
over check.

Is there a change of
cars ?

You change cars at the
junction.

Your train stands on
the other track.

Don't stand on the plat-
form.

Is this the smoking
car ?

Is this seat occupied ?

May I have this seat ?

Allow me to take this
seat.

Can you turn this seat
for me ?

This car is full ; there
are no vacant seats.

Take the sleeping-car.

What is the price of a
berth ?

daz dhis trejn stóp et
D. ?

dhyz khárz stóp et every
stějsn.

daz dhis trejn gô thrû
tu ûmcho ?

it ranz thru.

dhi trejn iz ďjú hýr et
faje fiftýn.

dhi trejn iz bihajnd'
tajm.

dhey vil mejk ap for it.

hwót iz dhi nejm ov
dhis stějsn ?

hwót tajm šel úi get tu
O. ?

ní šel rýř O. érly in
dhi mornyng.

han fár iz íl jet tu — ?

dhér khamz dhi khon-
dak'tr.

tykets, plíz !

sô mi jnr tyket.

aj wônt tu stóp et N.
tyl dhi next trejn (tyl
tu mar'o),

plíz gic mi e stóp-ôvr
ček.

iz dhér e čejndž ov
khárz ?

jú čejndž khárz et dhi
džunkšn.

júp trejn stěndz ôn dhi
adhr trék.

dónt stěnd ôn dhi plét-
fórm.

iz dhis dhi smôking
khár ?

iz dhis sít ôkjupajd ?

mej aj hec dhis sít ?

clan' mi tu tejk dhis sít.

khën jú törn dhis sít for
mi ?

dhis khár iz ful ; dhér
ár nô rejknt sítš.

tejk dhi slíping khár.

hwót iz dhi prajs ov
e berth ?

— 127 —

Jest dobrý hostinec v
tomto místě ?

Dovezte mne do nějakého dobrého hostinčce.

Dovezte mne do Plankinton House.

Je to laciný hostinec ?

Ne, jest to hostinec první třídy.

Dovezte mne do nějakého evropského hostince.

Jste povědom v tomto městě ?

Znáte cestu po městě ?

Jak velké místo je to ?

Není na něm mnoho.

Mnoholi obyvatelů má toto město ?

Mnoholi je obyvatelstva ?

Jest to čilé, pokračující město.

Jest to dobré místo pro obchod ?

Je to průmyslové město.

Jsou nějaká místa záhavná v tomto městě?

Jaká to jsou ?

Chci najmouti povoz a projeti se městem.

Chcete uzavřený kočar?

Jděte do půjčovny a vezměte povoz nebo bryčku.

Co mi budete čítati za nějaké dvě hodiny ?

Chceme jeti asi pět mil za město; dejte nám dobrý potah.

Neumíte jezdit na koni?

Dejte mi krotkého koně.

Is there a good hotel at this place?

Take me to some good hotel.

Take me to the Plankinton House.

Is it a cheap hotel ?

No, it's a first-class hotel.

Take me to some European hotel.

Are you acquainted in this town ?

Can you find your way about town?

How large a place is it?

It isn't much of a place.

How many inhabitants has this town?

What is the population?

It is a pushing, go-ahead town.

Is it a good place for business?

It is a manufacturing town.

Are there any places of amusement in this town?

What are they?

I want to hire a carriage and take a ride about town.

Do you want a close carriage?

Go to the livery stable and take a hack or a buggy.

What will you charge me for a couple of hours?

We want to go about five miles out of town; give us a good team.

Can't you ride on horseback?

Give me a gentle horse.

iz dhér e gud hotel et dhis plejs?

tejk mi tu sam gud hotel'.

tejk mi tu dhi plénkin-tu haus.

iz it e čip hotel?

nô, it's e ferst-klés hotel'.

tejk mi tu sam juropíen hotel'.

ár jú ekvajnted in dhis taun?

khen jú fajnd júr uej ebaut taun?

hau lárdž e plejs iz it?

it iznt mač ov e plejs.

hau meny inhébitents hez dhis taun.

hwót iz dhi pôpjulejšn.

it iz e pušing, gô-ched' taun.

iz it e gud plejs for biznes?

it iz e ménjufék'čuring taun.

ár dhér eny plejsez ov emjúzment in dhis taun.

hwót ár dhey?

aj nőnt tu hajr e khëridž end tejk e rajd ebaut' taun.

dů jů uńt e klôs khëridž?

gô tu dhi livry stejbl end tejk e hěk or e bagy.

hwót uil jů čárdž mi for e khapl ov aurz?

uí uńt tu gô ebaut fajr majlz aut ov taun; giv as e gud tým.

khënt jů rajd ðn horsběk?

giv mi e džentl hors.

— 128 —

A ride e vajd, jízda

street cars strýt khárz, pouliční
dráha

driver drajvr, vozka

block blók, čtverec

omnibus õmnybas, { omnibus
bus bas,

to hire tu hajr, najmouti

livery stable livry stejbl, půjčovna
povozů

hack hěk, najatý povoz

buggy bagy, bryčka

team tým, potah

on horseback õn horsběk, końmo

gentle džentl, krotký, mírný

inhabitants inhěbitents, obyvatelé

population põpjulejšn, obyvatel-
stvo

manufactures měnjufěk'črz, továr-
ny, průmysl

sign board sajn bōrd, štít (nápis).

DOPTÁVKY.

Jste zde znám, pane ?

Jsem cizinec.

Zabloudil jsem.

Prosím ukažte mi cestu
ke — hotelu.

Kudy půjdu na trhové
náměstí ?

Hledám úřadovnu drá-
hy Northwestern; mů-
žete mi říci kde jest ?

Chci nalezti soudní
dům ; ve které části
města jest ?

Musíte jít přes řeku.

Jděte přes most, pak se
obratte v levo.

Jděte přímo čtyry čtver-
ce (bloky).

Kde pak jest pošta ?

Povede mne tato cesta
k poště ?

Vede tato cesta k opeře?

Zahněte kolem nejbliž-
šího rohu a najdete ji
ve druhém čtverci na
pravo.

Jděte nejbližší ulicí.

Každý vám poví.

Jest toto — ulice ?

Ne, ta druhá.

Tři čtverce dále.

Are you acquainted
here, sir ?

I am a stranger.

I have missed my way.

Please show me the
way to the — Hotel.

Which way shall I go
to Market square ?

I am looking for the
Northwestern rail-
road office; can you
tell me where it is ?

I want to find the court-
house; in what part
of the town is it ?

You must go across
the river.

Ge over the bridge,
then turn to your
left.

Go straight ahead four
blocks.

Whereabouts is the
post office ?

Will this way take me
to the post office ?

Is this the way to the
opera house ?

Turn round the next
corner and you will
find it in the second
block to your right.

Take the next street.

Anybody will tell you.

Is this — street ?

No, the next.

Three blocks further.

árjů ekvévjnted hýr, ser?

aj em e strejndžr.

aj hev misd maj nej.

plíz šô mi dhi uej tu
dhi — hotel'.

hwič nej šel aj gô tu
márket skvér.

aj em luking for dhi
northues'trn rejlrôd
ôfis; khen jů tel mi
hwér it iz?

aj nōnt tu fajnd dhi
khôrthaus; in hwōt
párt ov dhi taun iz it?

jů must gô ekrôs dhi
rier.

gô ôvr dhi bridž, dhen
törn tu jůr left.

gô strejt eheď fôr blôks.

hwérebauts' iz dhi pôst
ôfis ?

uil dhis uej tejk mi tu
dhi pôst ôfis ?

iz dhis dhi nej tu dhi
ôpera haus ?

törn raund dhi next
khônrn end jů wil
fajnd it in dhi seknd
blók tu jůr rajt.

tejk dhi next strýt.

enybôdy wil tel jů.

iz dhis — strýt ?

nô, dhi next.

thrý blôks fördhr.

— 129 —

Jest nějaký hostinec na této ulici ?

Můžete mi říci zdali pan M. bydlí na této ulici?

Bydlí pan N. v tomto domě ?

On bydlí ve druhém patře.

On bydlí vedle.

Co jest to za dům ?

To jest celnice.

Co jest toto za ulici ?

Jak nazýváte to náměstí ?

Je město dlažděno ?

Obchodní ulice dlažděny jsou špalíčky a mají chodníky z kamene.

Obydelní část nemá dlažby, však má dobré chodníky a přecházky.

Is there any hotel on this street ?

Can you tell me, whether Mr. M. lives on this street ?

Does Mr. N. live in this house ?

He lives on the second floor.

He lives next door.

What building is that?

That is the custom-house.

What street is this ?

What do you call that square ?

Is the city paved ?

The business streets are paved with blocks and have sidewalks of flag-stone.

The residence part has no pavement, but good sidewalks and crossings.

iz dhér eny hotel' ön dhis strýt ?

khën jû tel mi, uedhr mistr M. licz ön dhis strýt ?

daz mistr N. liv in dhis haus ?

hí licz ön dhi seknd flór.

hí livz next dór.

hwôt bildyng iz dhét ?

dhét iz dhi khastom-haus.

hwôt strýt iz dhis ?

hwôt du jû khól dhét skrér ?

iz dhi sity pejed ?

dhi biznes strýts ár pejed uidh blôks end hev sajdnóks ov flégstón.

dhi rezidens párt hez nô pejrment, bat gud sajdnóks end krôsingz.

To be acquainted tu bi ekrevnted, býti znám (obeznámen); znáti

stranger strejndžr, cizinec

to miss the way tu mis dhi uej, zablouditi

square skrér, náměstí

block blök, čtverec

part párt. část

courthouse khórthaus, soudní dům

custom-house khastom-haus, celnice

straight strejt, přímo

ahead ehed', ku předu

to turn round tu törn raund, otočiti se

corner khórnr, roh

further fördhr, dále

whether uedhr, zdali

to pave tu pejv, dlažditi

pavement pejrment, dlažba

sidewalk sajd-uók, chodník

crosswalk krôs-uók,

crossing krôsing,

 přecházka.

V HOSTINCI A ZTRAVNÍM DOMĚ.

Zapište své jméno.

Můžete dáti mi dobré pohodlí ?

Mohu dostati pokoj ?

Jak dlouho přejete si zůstati ?

Já zůstanu pouze přes noc.

Můžete mi dáti nocleh pro dnešek ?

Register your name.

Can you give me good accommodation ?

Can I have a room ?

How long do you wish to stay ?

I will only stay over night.

Can you give me lodging for to-night ?

redžistr jûr nejm.

hhën jû giv mi gud chhômodejšn ?

khën aj hev e rûm ?

hau long dû jû wiš tu stěj ?

aj wil ónly stěj óvr najt.

khën jû giv mi lôdžing for tu-najt'?

Nový Tlumač

9.

— 130 —

Dám vám pokoj společ-
ně s jiným pánem.

Já chci pokoj pro sebe.

Nezbývají nám žádné
pokoje.

Mohn vám dáti kotec v
síni.

Dejte nám pokoj se
dvouma ložema.

Cheeme pokoj každý
zvlášť.

Pošlete mé vaky do mé-
ho pokoje, prosím.

Doveďte mne do mého
pokoje.

Jaké číslo ?

Chcete oheň ve svém
pokoji ?

Dejte udělat oheň v mém
pokoji.

Chci odejti na prvním
vlaku ráno.

Prosím zbuďte mne v
čas ke vlaku.

Ukažte mi jídelnu.

Dejte své věci do šatny
a vezměte si ček.

Chci se umýti; kde jest
umývárna ?

Kde jest záchod ?

Jděte skrze sín; posled-
ní dveře na levo.

Kde je záchod pro dá-
my ?

Sklepníku, prosím dej-
te mi sklenici vody.

Přineste mi jídelní lí-
stek.

Poručil jste si již ?

Přineste mi polívku, ho-
vězí pečeni, míchané
brambory a omletu.

Čaj nebo kávu ?

Žádné.

I will give you a room
with another gentle-
man.

I want a room by my-
self.

We have no rooms left.

I can give you a cot in
the hall.

Give us a room with
two beds.

We want separate
rooms.

Send my baggage to
my room. if you
please.

Show me to my room.

What is the number ?

Do you want a fire in
your room.

Have a fire built in my
room.

I want to leave on
the first train in the
morning.

Please call me in time
for the train.

Show me the dining
room.

Put your things in the
cloak room and get
a check.

I want to wash, where
is the wash-room ?

Where is the water-
closet (the privy) ?

Go through the hall; the
last door to your left.

Where is the ladies'
walk ?

Waiter, please give a
glass of water.

Bring me the bill of
fare.

Have you given your
order ?

Bring me some soup,
roast - beef, mashed
potatoes and an ome-
let.

Tea or coffee ?

Neither.

aj wil giv jů e rům widh
endhr džentlmen.

aj wōnt e rům baj maj
self

wí hev nů růmz left.

aj khen giv jů e khōt in
dhō hól.

giv as e rům widh tů
bedz.

wí wōnt seperet růmz

send maj běgidž tu maj
rům, if jů plíž.

šō mi tu maj rům.

hwōt iz dhō nambr?
dů jů wōnt e fajr in
jůr rům?

hér e fajr bilt in maj
rům.

aj wōnt tu lív õn dhī
først trejn in dhī
mórnyng.

plíž khōl mī in tajm
for dhī trejn.

šō mi dhī dajnyng
rům.

put jůr thingz in dhi
klōk rům end get e
řek.

aj wōnt tu wōš: hwér
iz dhī wōš-rům?

hwér iz dhī wótr-klōžet
(dhī privy)?

gō thrů dhī hól; dha
lěst dōr tu jůr left.

hwér iz dhī lejdyz wók?

wejtr, plíž giv mi e glès
ov wótr.

bring mi dhī bil ov fér

hev jů givn jůr órdr

bring mi sam sūp, rōst
bíf, měšd potej'toz
ěnd en õmlet.

tý or khōſi ?

nýdhr.

— 132 —

HOSPODA.

Zde jest štíť salonu (hospody).

Kdo drží tento salon ?

Držíte vy tuto místnost?

Jste nalévačem ?

Prodáváte pivo na kvarť?

Já prodávám na kvarty a na sklenice.

Platíte vysokou licensi?

Tohle není temperenční místo.

Já držím slušnou místnost.

Jest mnoho sprostých koľalen a krčem v tomto městě.

Zde není žádného silného pijáctví.

Moji hosté nesmí se opíjet.

Já nechci mít pobudy a surovce ve své místnosti.

Já neprodávám opilcům.

Zde jest zákuska.

Máte teplou zákusku ?

Vezměme si něčeho.

Co si vezmete ?

Já vezmu sklenici piva.

Dejte mi 

Dejte nám víno a douníky.

Toto je můj čast ; já to objednal.

Dejte nám něco všem dokola.

Já chci častovat celou společnost.

Máme dva časty.

Já platím vše

Je to vše zaplaceno ?

Jak mnoho to dělá ?

Hrajme holubník.

Hrajete billiár ?

Here is the sign of a saloon.

Who keeps this saloon?

Do you run this place?

Are you bar-tender ?

Do you sell beer by the quart ?

I sell by the quart and by the glass.

Do you pay a high license ?

This is not a temperance town.

I keep a respectable place.

There are many low whiskey-shops and rum-holes in this town.

There is no hard drinking here.

My customers must not get drunk.

I do not want any loafers and roughs about my place.

I do not sell to drunkards.

Here is some lunch.

Have you a warm lunch ?

Let us take something.

What will you have ?

I'll take a glass of beer.

Give me a schnitt.

Give us some wine and cigars.

This is my treat; I called for it.

Give us something all around.

I will treat the crowd.

We had two drinks.

I pay all.

Is it all paid ?

How much do you want ?

Let us play pigeon-hole.

Do you play billiards ?

hýr iz dhi sajn or e selňn.

hi khýps dhis selňn ?

dů jů ran dhis plejs ?

ár ju bártendr ?

dů jn sel bír baj dhi kvórt ?

aj sel baj dhi kvórt end baj dhi glés.

dů jů pěj c haj lajsens?

dhis iz not e temperens taun.

aj khýp e rispekfebl plejs.

dhér ár meny ló hais-ky-söps end ram-hólz in dhis taun.

dhér iz nô hárd drin-king hýr.

maj khastomrz mast not get drank.

aj dů not uönt eny lófrz end rafs ebaný maj plejs.

aj dů not sel tu dran-krdz

hýr iz sam lanč.

hev jů e uórm lanč?

let as tejk samthing, hówt wil jů hév ?

ajl tejk e glés ov bír.

giv mě e snit.

giv as sam uajn end sigárvz.

dhis iz maj trýt ; aj khóld for it.

giv as samthing ól kraund.

aj uil trýt dhi krand.

ní héd tů drinks.

aj pěj ól.

iz it ól pejd?

han mač dů jů uönt?

let as pléj pidžen-hól.

dů jů pléj bili-rdz?

— 133 —

Přineste koule a tága.

Zahrajme si domino.

Zahrajme si v karty.

Máte hrací stůl ?

Dejte nám paklíček ka-
ret.

Kdo dává ?

Co je trumf ?

Já vyhrál.

Vy jste prohrál.

Bring the balls and
cues.

Let us play dominos.

Let us have a game of
cards.

Have you a card-table?

Give us a pack of cards,

Whose deal is it ?

What is trump ?

I won the game.

You lost it.

bring dhi bólz end
khjuz.

let as pléj domínóz.

let as hev e gejm ov
khárdz.

hev jů e khárd-tejbl?

gir as e pěk ov khárdz.

hůz dýl iz it ?

hwót iz tramp ?

aj uňu dhi gejm.

jů löst it.

Saloonist selůnyst, šenkýř

saloon-keeper selůn-khýpr, hos-
podský

bar-tender bár-tendr, } nalévač,

bar-keeper bár-khýpr, { číšník

faucet fôset, pípa

ice-box ajs-bör, lednice

whiskey-shop hřisky-šóp, kořalna

to get drunk, tu get drank, opiti se

drunk dráhk, opilý

drunkard dráhkrd, opilec

drunkenness drákn-nes, opilství

tipsy typsy, podnapilý

loafer lôfr, pobuda

rough raf, surovec

treat trýt, čast

to treat tu trýt častovati

to call for tu khól for, poručiti

mixed drinks mixed drinks, mícha-
né nápoje

meals at all hours milz et ól aurz,
jídla v každou dobu.

crowd krand, hromada, dav

ball ból, koule

cue khjů, tágo

pack of cards pěk or khárdz, paklík
karet

game gejm, hra

to deal tu dýl, dávati

to cut tu khat, sjímati

to lead tu líd, vynášeti

color khálr, barva

trump trákp, trumf

ace ejs, eso

euchre jůkr, jukr

right bower rajt baur, trumfový
kluk

hearts hárts, červené, denáry

clubs klabz, žaludy, baštony

spades spějdz, zelené, špády

diamonds dajemondz, bubny, kopy.

NÁJEM A KOUPĚ OBYDLÍ.

Dům k najmutí.

Chci najmouti dům.

Co jest najemné ?

Mnoholi žádáte měsíč-
ně ?

Chcete najmouti ho mě-
síčně ?

Chci nájemní smlouvu
na dvě leta.

Mohu se přistěhovat
hned ?

Můžete se přistěhovat
s neděle; nynější ná-
jemník dostal výpo-
věď.

House to rent.

I want to rent a house.

What is the rent ?

How much do you ask
per month ?

Do you want to rent it
by the month ?

I want a lease for two
years.

Can I move in right
off ?

You can move in next
week; the present
tenant has got notice
to quit.

haus tu rent.

aj uňut tu rent e haus.

hwót iz dhi rent ?

hau mač dů jů ésk per
manth ?

dů jů wónt tu rent it
bajdhi manth ?

aj uňnt e lis for tů jírz.

khen aj mův in rajt óf ?

jů khen mův in next
uík; dhi preznt te-
ment hez göt nótis tu
kvit.

-- 134 --

Já vám oznámím až se
vystěhují.

Kdy se nastěhujete do
své nové místnosti ?

Stěhujeme se dnes.

Vlastníte tenhle dům ?

Ne, mám ho najatý.

Jsem nájemník.

Kdy vaše smlouva vy-
prší ?

Já chci obnovit nájem-
ní smlouvu

I will notify you when
they move out.

When will you move
into your new quar-
ters ?

We are moving to-day.

Doyou own this house?

No, I rent it.

I am a tenant.

When does your lease
run out ?

I want to renew the
a se.

aj níl nótyfaj jů hwen
dhey můr aut.

hwen uíl jů mův intu
jůr njů krótrz ?

uí ár műcing tu-déj.

dů jů ouu dhis haus?

nô, aj rent it.

aj em e tenent.

hwen daz jůr lis ran
aut?

aj uňt tu rinjů dhilís.

Pokoje k najmutí.

Máte nějaké pokoje s
nábytkem k najmutí?

Jsou bez nábytku.

Mohu viděti ty pokoje
nyní ?

Zajistě; jeden jest ve
přízemí ?

Jest to zadní pokoj a
okna otvírají se do
zahrady.

Dva jsou v horním patře
do předu.

Hledí do ulice.

Jsou osvětleny plynem.

Těž máme podkrovek.

Račte jíti nahoru.

Schody jsou osvětleny.

Rooms to let.

Have you any fur
nished rooms to let ?

They are unfurnished.

Can I see the rooms
now ?

Certainly; one is on
the ground floor.

It is a back room and
the windows open
in the garden.

Two are on the second
floor in front.

They face the street.

They are lighted with
gas.

We also have an attic.

Please walk up stairs

The stairway is lighted.

růmz tu let.

hevjů eny förnysd růmz
tu let ?

dhey ár anför nyšd.

khen aj si dhi růmz
nau ?

sertenly; vón iz õn dhi
grund flór.

it iz e běk rům end dhi
uindôz ópu in dhi
gárdn.

tů ár õn dhi seknd flór
in frönt.

dhey fejs dhi strýt.

dhey ár lajted uith gěs.

ní ólsó her en ětyk.

plíz uók ap stérz.

dhi stérnej iz lajted.

Dům a lot na prodej
při snadných podmín-
kách.

Třetinn hotově, ostatek
na čekanou.

Lacino za hotové.

Jaká jest velkost domu?

Jest to jedno - patrové
obydlí 24 při 30, s kří-
dlem 15 při 20.

Jest to dvojpatrový dře-
věný dům.

Dům jest obezděn a má
dobrý základ

Jest tu velký přístavek,
dřevník, stodola a
kurník.

House and lot for sale
on easy terms.

One third cash, the bal-
ance on time.

Cheap for cash.

What is the size of the
house ?

It is a one story cottage
24 by 30, with a wing
15 by 20.

It is a two story frame
house.

The house is brick-
veneered and has a
good foundation.

There is a large shanty,
a wood-shed, a barn
and a chicken-coop.

haus ěnd lót for sejl õn
izy termz.

vón therd khěš, dhi bě-
lens õn tajm.

číp for khěš.

hwōt iz dhi sajz ov dhi
haus ?

it iz e vón stóry khōtedž
24 baj 30, uith e uing
15 baj 20.

it iz e tů stóry frejm
haus.

dhi haus iz brik-renýrd
end hěz e gud faun-
dej šn.

dher iz e lárdž šěnty,
e wudšed, e búrn end
e čikn-khúp.

— 135 —

Jest ulička vzadu za do-
mem.

Stavení je dobře chová-
no (v dobrém stavu).

Dobře se pronajímá.

Zač se pronajímá ?

Jest to dobré uložení
peněz.

Najmy jsou vysoké

There is an alley back
of the house.

The building is in good
repair (in good con-
dition).

It rents well.

What does it rent for ?

It is a good investment.

Rents are high.

dhe'r iz en ély bék ov
dhi haus.

dhi bildyng iz in gud
ripér (in gud khon-
dyšn).

it rents uel.

hwōt daz it rent for ?

it iz e gud investment.

rents ár haj.

To rent *tu rent*, najmouti, pronaj-
mouti

rent rent, nájem; nájemné

lease lís, nájemní smlouva

tenant ténent, najemník

notice to quit nótys tu krit, výpo-
věč

to move to muš, stěhovati se; stě-
hovati

furnished, förnysd, s nábytkem

balance bělens, ostatek

cottage khótedž, obydlí, chýše

foundation faundejšn, základ

shanty šěnty, přístavek, bouda

shed séd, kolna

alley ély, ulička

repair ripér, správa

condition khondyšn, stav.

## PRÁCE A VÝDĚLEK.

Hledám práci.

Chei nalezti práci.

Máte nějakou práci pro
mně?

Co umíte dělati ?

Dejte mi jakoukoli prá-
ci.

Potřebujete dělníka ?

Tento člověk je dobrý
dělník.

On je dobrý dělník na
váši práci.

On bude pracovat za
malou mzdu s počátku.

Jakou mzdu platíte ?

Dáte mi práci denně ?

Já bych raději dělal od
kusu.

Já raději dělám od kusu.

Já rád dělám od kusu.

Vyděláte dobrou mzdu.

Dostanete plat prvního
každého měsíce.

I am looking for work.

I want to find work.

Have you any work
for me ?

What can you do ?

Give me any kind of
work.

Do you need help ?

This man is a good
workman.

He is a good hand at
your work.

He will work for small
wages the first time.

What wages do you
pay ?

Will you employ me by
the day ?

I had rather work by
the piece.

I prefer to do piece-
work.

I like to work by the
job.

You will earn good
wages.

You will be paid the
first of every month.

aj em laking for uork.

aj uňnt tu fajnd uork.

hev jů eny uork for
mi ?

hwót khén jů dů ?

giv mi eny khajnd ov
uork.

dů jů nýd help ?

dhis měn iz e gud
uorkmen.

hí iz e gud hěnd et jůr
uork.

hí wil uork for smól
uejdžez dhi ferst
tajn.

hwót uejdžez dů jů péj ?

uil jů emplój mi baj
dhi déj?

aj hed rádhr uork baj
dhi pís.

aj prefér tu dů pís-
uork.

aj lajk tu wörk baj dhi
džób.

jů wil érn gud uejdžez.

jů wil bi pejd dhi ferst
ov every manth.

— 136 —

Toto jest jedna z nejlepších dílen ve městě.

Jak platí mzdu ?

Oni platí správně a vše hotovými ; žádné poukázky.

Snížili někdy mzdu ?

Jen jednou a zvýšíli ji zas.

Nikdy neměli stávku ani výhost.

Pán a dělníci jsou spolu v nejlepších poměrech.

Jest souhlas mezi zaměstnавачem a jeho dělníky.

Tato továrna zaměstnává dvě stě dělníků.

Mají mnoho dělníků a jestě přinajmou.

Mají ten samý lid jako dříve.

Dílny pracují plný čas a plnou sílou.

Dílny pracují poloviční čas.

Mnoho dělníků jest propuštěno.

Mnozí jsou bez práce.

Nové stroje zbavily mnohé práce.

Patenty se stále berou na nové vynálezy.

Práce je málo a mzda jest nízká.

Začneme pracovat budoucího týdne

Můžete přijít do práce zítra

Já chci vystoupit.

Já chci být vyplacen.

Prosím udělejte se mnou pořádnost.

Za měsíc mzdy mi přijde.

Za dva týdny mzdy mi náleží.

This is one of the best shops in town.

How do they pay wages ?

They pay promptly and all cash ; no orders.

Have they ever cut wages ?

Only once and they raised them again.

They never had a strike or a lock-out.

The boss and the workmen are on good terms.

There is harmony between the employer and his men.

This factory employs two hundred hands.

They have a large force and will hire more.

They have the same gang they had before.

The shops are running full time with a full force.

The shops run half time.

Many workmen have been discharged.

Many are out of work.

New machinery has thrown many out of employment.

Patents are constantly being taken out for new inventions.

Work is scarce and wages are low.

We will commence to work next week.

You can come to work to-morrow.

I want to quit.

I want to be paid off.

Will you please settle with me.

There is a month's wages coming to me.

There is two weeks wages due me.

dhis iz vón ov dhi best šóps in taun.

han dů dhey péj nejdžez?

dhey péj próptly end ól khěš; nô ordz.

hev dhey evr khat ujdžez?

ónly vóns, end dhey rejzd dhem egen'.

dhey nevr hěd e strajk or e lók-aut.

dhi bős end dhi uorkmen ár ón gud termz,

dher iz hármony betuin dhi emplójr end hiz men.

dhis féktory emplójz tu handrě hěndz.

dhey hec e lárdž fórz end uil hajr mór.

dhy her dhi seím gěng dhey hěd bifór.

dhi šóps ár rangug, ful tajm uídh e fúl fórz.

dhi šóps ran hěf tajm.

meng uorkmen her bin dysčárdžd.

meng ár ant ov nork.

nju mesinry hez thrón meng aut or emplójment.

petuts ár khōnstently biling tejkn aut for nju inren'sńuz.

nork: iz skers end ujdžez ár ló.

aí wil khomens tu wörk next uík.

jů khen kham tu wörk tu-maró.

aj nōnt tu krit.

aj nōnt tu bì pejd óf.

uil ju plíz setl uídh mi.

dher iz e manth's ujdžez khaming tu mi.

dher iz tů wíks nejdžez djů mi.

— 137 —

Chei dostati svůj plat
zúplna.

Chei lepší plat; můžete
zvýšití mou mzdu ?

Můžete mi platit trochu
více ?

Nevydělám dost na živo-
bytí.

Je to vše co mi můžete
platit ?

Je mi líto že musím
ohlídnouti se po něja-
kém jiném místě.

I want to get my pay
in full.

I want better pay;
can you raise my
wages ?

Can you pay me a little
more ?

I do not earn enough
to live.

Is that all you can pay
me ?

I am sorry I have to
look for some other
place.

aj nůnt tu get maj péj
in ful.

aj nůnt betr péj; khen
jů vejz maj nej-
džez ?

khen jů péj mi e lutl
mór ?

aj dá not érn inaf" tu
lic.

iz dhét ól jů khen péj
mi ?

aj em sôry aj her tu luk
for sam adhr plejs.

Workman uorkmen,
workingman wörkingmen,
foreman fòrmen,
dilovod
boss bòs,
pín, zaměstnávač
help hèlp, pomoc, pomocník, dělník
hands hěndz, dělníci
wages nejdžez, mzda
to earn tu érn, vydělati
to employ tu emplój, zaměstnávati
employment emplòjment, zaměst-
nání

employer emplójr, zaměstnávač

employee emplójí, zaměstnanec

shop sòp, dílna

strike strajk, stávka

striker strajkr, stávkař

scab skch, strup (odpadlík)

trades union trejdz júnyon, řemes-
nická jednota, odborná jednota
dělnická

workingmen's union wörkingmen'z
júnyon. dělnická jednota

common laborer khómon lejbrer, o-
byčejný dělník

day laborer déj lejbrer, nádenník

hired labor hajrd lejbr, najatá prá-
ce (t. j. dělníci)

to be idle tu bi ajdl, zaháleti

to lay off tu léj óf, nedělati (světiti)

Vy pracujete evrop-
ským spůsobem.

Podívejte se.

Dělejte to takhle.

Takhle se to dělá.

Mně se nelíbí váš spů-
sob.

Ukažte mi jak to dělati.

Dobrá práce.

You work in the Euro-
pean style.

Look here.

Do it in this way.

This is the way to do it.

I don't like your way.

Show me how to do it.

Good workmanship.

lock-out lok-aut. výhost

force fòrs, síla, počet dělníků

gang géng, shor dělníků, sichta

to discharge tu dysčárdž, propu-
stiti

machinery mešínery, stroje

patent pèint, patent

inventiončen'sh, vynálež

inventor incen't, vynáležce

to commence tu khomens' začíti

pay péj, plat

to pay off tu péj óf, vyplatiti

to quit tu kvit, vystoupiti (z práce)

to increase tu inkrýs, zvýšiti

to reduce in vidjus, snížiti

to work hard tu wörk hárd, praco-
vati těžce nebo pilně

to be over-worked tu bi òvr-wörkd,
býti přetížen prací

přílišnost prá-

overwork òrrwörk, ce; práce

přes čas

steady work stedy uork, stálá práce

to work for a living tu wörk for
e living, pracovat pro výživu

a slow worker e sló uorkr, zdrou-
havý dělník

a clumsy worker e klamzy uorkr
nemotorný dělník.

jů wörk in dhi jurop'ien
stajl.

luk hýr.

dů it in dhis uej.

dhis iz dhi nej tu dů it.

aj dônt lajk jůr uej.

šó mů han tu dů it.

gud uorkmenšip.

— 139 —

POZEMKY A HOSPODÁŘSTVÍ.

Chci koupiti něco pozemku.

Chci býti rolníkem.

Chci se dáti do rolnictví.

Co stojí pozemky ve všem okresu ?

Co stojí vzdělané pozemky zde ?

Vzdělaná farma osmdesáti akrů v tomto okolí stála by čtyry tisíce dollarů.

Jaká jest povaha pozemku ?

Jest rovný (plochý, lokmený, kopčitý) ?

Jest to lehce vlnitá prérie.

Jaká jest půda ?

Jest to černá hlína trochu smíšená s pískem, a spodní půda jest nejvíce štěrk, někdy žlutý jíl (mazník).

Jest to bohatá půda.

Jest tuze úrodná a výnosná.

Můžete pěstovati jakýkoli druh obilí a zelenin s prospěchem.

Hnojíte ?

Jak vypadá úroda ?

Jaká jest vyhlídka na obilí ?

Úroda vyhlíží dobře.

Bude dobrá úroda letos.

Obilí stojí dobře.

Pšenice lehla na některých místech.

Zrovna vymetá.

Žito je ve květu.

Úroda je zle poškozena bouří.

Položila kukuřici na plocho.

I want to buy some land.

I want to be a farmer.

I want to go to farming.

What is land worth in your county ?

What does improved land cost here ?

An improved farm of eighty acres in this locality would be worth four thousand dollars.

What is the character of the land ?

Is it level (flat, broken, hilly) ?

It is slightly rolling prairie.

How is the soil ?

It is a black loam somewhat mixed with sand, and the subsoil is mostly gravel, sometimes yellow clay.

It is a rich soil.

It is very fertile and productive.

You can raise any kind of grain and vegetables with success.

Do you manure ?

How are the crops ?

What is the prospect for grain ?

Crops look well.

There will be a good crop this year.

Small grain shows a good stand.

Wheat has lodged in some places.

It is just heading.

Rye is in bloom.

Crops are badly damaged by the storm.

It laid corn flat on the ground.

aj uňt tu baj sam lěnd.

aj uňt tu bí e fármr.

aj uňt tu gó tu fárming.

hwót iz lěnd uěrth in jur khaunty ?

hwót daz impruěd lěnd khōst hýr?

en impruěd fárm or ejty ejkrz in dhis lohel'ity wud bi uěrth fór thauznd dōrz.

hwót iz dhi khěrěkr ov dhi lěnd ?

iz it lev (fět, brókn, hily)?

it iz slajtly rěling prějři.

han iz dhi soil ?

it iz e blěk lóm sam-hwót mixed uěd sěnd, end dhi sab-soil iz mōstly grěrl, sam-tajmz jelě klej.

it iz e rič soil.

it iz very fertyl end produk'tyr.

jů khen reje eng khajnd ov grejn end vedžeteblz uěd sakses'.

dů jů menjůr ?

han ár dhi krěps ?

hwót iz dhi prōspekt for grejn?

krěps luk uel.

dhir uil bi e gud krěp dhis jír.

smól grejn šóz e gud stěnd.

hrít hez lěžěd in sam plejsez.

it iz džast hědyng.

raj iz in blúm.

krěps ár bědly děmedžd baj dhi stórm.

it lejd khórn flět õn dhi graund.

— 140 —

Ječmen vypadá bídně
a nebude poloviční
sklizeň.

Ranná pšenice není tak
moc poškozena štěni-
cemi.

My seli pšenici v dubnu.

Oves byl set v máji.

Ranně seté pšenici daří
se dobře.

My nesázeli kukuřici až
v červnu.

Máme velké pole cukro-
vé třtiny.

On má čtyrycet akrů
oseto pšenící.

Máme deset akrů oseto
žitem.

Je dobrá pastva ve vaší
krajině ?

Jest výborná pastva.

Děláme mnoho sena;
jsou dobré louky na
nížinách.

Jest vaše farma dobře
dobytkem opatřena ?

Čím (na čem) krmíte do-
bytek ?

Vykrmíte dobytek ku-
kuřicí ?

Oni prodali dvacet kusů
volů na maso.

My díváme koním mí-
chaninu ovsa, kukuři-
ce a řezanky ze sena,
s příměskem trošky
soli.

Jest hromada dobře vy-
krmeného skotu a bra-
vu v tomto soused-
stvu.

Jest mnoho dobytćích
farem v Nebrasce.

Jest to dobrá krajina pro
chov dobytka.

Já mám kus pozemku ce-
lý plotem obehnávý.

Já postavil dobrý drátě-
ný plot.

Barley looks poor and
there will not be half
a crop.

Early wheat is not hurt
so much by chinch-
bugs.

We sowed wheat in
April.

Oats were sowed in
May.

Early sown wheat is
doing well.

We didn't plant corn
until June.

We have a large field
of sugar cane.

He has got forty acres
planted to wheat.

We have ten acres seed-
ed to rye.

Is there good grazing
in your section ?

There is excellent pas-
ture.

We make lots of hay;
there are good mead-
ows on the bottom
lands.

Is your farm well
stocked ?

What do you feed your
stock upon ?

Do you fatten stock on
corn ?

They have sold twenty
head of beefsteers.

We give the horses a
mixture of oats, In-
dian corn and chop-
ped hay, seasoned
with a little salt.

There is lots of well-
fattened heeves and
sheep in this neigh-
borhood.

There are many stock
farms in Nebraska.

It is a good country for
stock raising.

I have a piece of land
all fenced in.

I put up a good wire
fence.

bárly luks půr end dhér
uil not bi héf e króp.

érlý hřít iz not hört só
mač baj činč-bagz.

ní sôd hřít in cipril.

ôts uer sôd in méj.

érlý són hřít iz duing
uel.

ní dydnt plěnt khórn
anýl džun.

ní hec e lárdž fúd ov
šugr khejn.

hí hez gót forty ejkrz
plěnted tu hřít.

ní hec ten ejkrz sìed
tu rej.

iz dhér gud grejzing in
jár sekšu ?

dhér iz exelent pěsér.

ní mejk lóts ov héj;
dhér ár gud medóz
ón dhi bóton lěndz.

iz jůr fárm uel stōkd ?

hštót du ju fíd jůr stók
apón.

dů ju fětu stók ón
khórn.

dhey her sōld tuenty
hed ov bífstýrz.

ní gic dhi hórvéz e
miksér or ôts, indyen
khórn end čópd héj,
sízud úidh e litl sōt.

dhér iz lóts ov wel-fěnt
díez end síp in dhis
nejbrhud.

dhér ár meny stók
fármz in nebréske.

it iz e gud khantry for
stók rejzing.

aj hec e pís or lěnd ól
fensd in.

aj put ap e gud uajr
fens

— 141 —

Hrotový drát nyní zhu-
sta slouží na ploty.

Kde je dost dřeva, far-
meři staví dřevěné
ploty.

My máme spícatý plot
v předu našeho lotu a
prkenný těsný plot na
protější straně.

Wisconsin jest lesnatá
krajina a má hojnost
vody.

Má borové lesy i tvrdé
dřevo.

Močálovité pozemky
prodávají se lacino.

Mnozí jdou do Dakoty
usadit se na vládních
pozemcích.

Zabírají homstední,
předkupní i zalesňovací dílec.

Můj bratr zabral před-
kupní dílec a vyplatil
ho po šesti měsících.

Musíte bydleti pět let na
homstedu, nežli může-
te obdržeti patent.

Sázejí kukuřici do drnu
po prolomení.

Má dobrý zrůst, je-li
rok příznivý.

Planiny bývají navště-
vovány suchem a ko-
bylkami.

Mokrý rok jest lepší než
suchý.

Měli jsme takové sucho,
že všechno bylo vy-
prahlé.

Potoky byly vyschlé a
bylo těžko napájeti
dobytek.

Doliny v Montaně jsou
prý úrodny.

Jest žírná půda při te-
koucích vodách.

Barbed wire is now
largely used for fences.

Where timber is plen-
ty, farmers build rail
fences.

We have a pike fence
in front of our lot
and a tight board
fence on the opposite
side.

Wisconsin is a timber-
ed country and it has
plenty of water.

It has both pine lands
and hard timber.

Swamp lands are sold
cheap.

Many go to Dakota to
settle on government
land.

They take up home-
steads, preemptions
or timber claims.

My brother took a
preemption claim
and proved up after
six months.

You must live five years
on a homestead be-
fore you can get a
patent.

They plant corn in the
sod after breaking.

It has a good growth if
the season is favor-
able.

The plains are some-
times visited by
drought and grass-
hoppers.

A wet season is better
than a dry one.

We had such a dry
spell that everything
was parched up.

The creeks were dried
up and it was hard
to water cattle.

The bottoms in Monta-
na are said to be fer-
tile.

There is a rich soil
along the water-
courses.

bárbd najr iz naš lár-
džly juzd for fensez.

hacér tymbr iz plenty,
fármrz bild rejl fen-
sez.

ái her e pajk fens in
frônt or aur lôt end
e tajt bôrd fens ôn
dhi ûpozit sajd.

uiskôn'sin iz e tymbrd
khantry end it hez
plenty or uótr.

it hez bôth pajn lêndz
end hárd tymbr.

suomp lêndz ár sôld
éip.

mêny gó tu dekóte tu
setl ôn garrument
lênd.

dhey tejk ap hómstedz,
priemp'snuz or tymbr
klejmz.

maj bradhr tak e
priemp'sn klejm end
prûvd ap éftr six
months.

jû mast lir faje jírz ôn
e hómsted bifór jû
khen get e pěnt.

dhey plént khórn in
dhísôd éftr brejking.

it hez e gud gróth íf
dhi sìzu iz fejrorebl.

dhi plejnz ár samtajmz
rizted baj draut end
grëshôprz.

e net sìzu iz betr dhén
e draj vôn.

ái hed sač e draj spel,
dhét everything uôz
párèd ap.

dhi krýks uer drajd ap
end it uôz hárd tu
uótr khìtl.

dhi bótomz in monténe
ár sed tu bi fertyl.

dhér iz e rič soil elông
dhi uótr-khôrsez.

-- 142 --

V naši krajině pozemky jsou větším dílem rovné a stráně jsou lesnaté.

Moji lidé se usadí v lese.

Minnesota jest dobrý rolnický kraj; jest dobře zavodněna, majíc mnoho jezer, řek, potoků a potůčků.

Doba žní je trochu pozdní.

Mnoho obilí na západě vymrzlo.

Z jara mladé kusy, cuka-jící své matky, vypadaly bídně na planinách.

Rolnické nářadí a stroje stojí hodně mnoho.

Obilí nasazuje hustě

Klasy jsou dobře naplněny jadrným zrnem.

In our section the land is mostly level and the slopes are wooded.

My folks are going to settle in the bush.

Minnesota is a good farming country; it is well watered, having many lakes, rivers, creeks and brooks.

Harvest time is somewhat late.

Much of the grain out west was winterkill-ed.

Last spring young animals, that suckled their dams, were in poor condition on the plains.

Farming tools and machinery cost a good deal.

The grain stools out thickly.

The ears are well-filled with plump berries.

in aur sekšn dhi lénd iz mōstly lel end dhi slóps ár wudet.

maj fóks ár góing tu sett in dhi buš.

minnesota iz e gud far-ming, khantry; it iz uel uótrd, hering me-ny lejks, rierz, krýks end bruks.

hárrest tajn iz sam-hwot lejt.

mač oc dhi grejn aut uest uóz nintr-khild.

lěst spring jang ōny-mdz, dhět sakld dhér děmz, uer in pūr khondyšu õn dhi plejnz.

fárming tulz end meši-nery khōst e gud dýl.

dhi grejn stúlz aut thikly.

dhi irz ár uel-fild uidh plamp beriz.

## SLOVNÍČEK HOSPODÁŘSKÝ.

(Zde arci nemůže býti úplný. Odkazujem na všeobecný náš "Slovník česko-anglický," kde též zvláštní doplněk hospodářský se nalezá. Viz také názvosloví kolářské, kovářské a sedlářské v tomto "Tlumači".)

### PŮDA A ŽEŇ.

Soil soil, půda

clod klód, hruda.

loam lōm, hlína

clay klč, jíl, mazník

under-soil and-soil, spodní půda

sub-soil sab-soil, vlhká půda

damp soil děmp soil, vlhká půda

bottom bōtom, dolina

upland aplěnd, výšina

slope slóp, svah

bluff blaf, stráň, taras

hillside hilsajd, návrší

ravine reoīn, rokle

gully galy, náth věth, pěšina, stezka

road rōd, cesta

highroad hāirōd, veřejná cesta

manure menjūr, mrva

to manure tu menjūr, hnojiti

dung dang, hnůj

dunghill danghil, hnojiště

dung-cart dang-khárt, hnojný vůz

to dump tu damp, shoditi (s vozu na hromadu)

crop króp, osení

crops króps, úroda

harvest hárrest, žeň

to harvest tu háreest, sklizeti

to reap tu rýp, sekati, kliditi

to mow tu mā, žíti

blade blejd, stěblo trávy

stalk stók, stěblo obilí

stubble stabl, strnisko

straw stró sláma

— 143 —

private road prajcet rôd, soukromá cesta

section line sekšn laju, linie, meze sekce

a quarter section e kvôrtr sekšn, čtvrt sekce

an eighty cu ejty, osmdesátka

a forty e forty, čtyrycítka

rod rôd, hon (16½ stopy)

chain cejn, řetěz; (v měřičství =
four rods, čtyry hony)

link link, článek řetězu

tu survey tu sörréj, vyměřit

surveyor sörréjr, zeměměřič

to plough (plow) tu plau, orati

to till tu tyl, vzdělávati

to sow tu sô, { síti

to seed tu síd, { síti

to seed down (to sow with grass-seed) tu síd dann, zaseti travou

seeded to wheat síděd tu hwie, zasesto pšenící

to plant tu plént, sázeti

to scour tu skaur, přivláčeti

sod turned under sôd törnd andr,
drn obráčený

to backset tu běkset, přeorati

plowman plounen, oráč

furrow fôrô, brázda

rut rut, koleje

bridge bridž, most

foot-bridge fut bridž, lávka

culvert khávert, kanál

guide-post gajd pôst, ukazovák

corn-stalks khôrn-stóks, kukuřičná
sláma

eob khôb, košťál kukuřičný

wheat going to stalk more than
grain hwie góing tu stók môr dhën
grejn, pšenice ženoucí do slámy
více než do zrna

ear ír, klas

gavel gêcl, hirst

sheaf, sheaves šíf, šícz, snop snopy

shock sôk, hromada, mandel

stack stěk, stoh

hay-stack héj-stěk, kupa sena

hay-rick héj-rik, kupka sena

to stack tu stěk, stohovati

stack-stand stěk-stěnd, stojan stohový

to make hay tu mejk héj, dělati seno

to shell tu šel, { droliti se

to shed tu šed, {

it shells in reaping it šelz in rý-
ping, drolí se při sklizení

over-ripe ôvr-rajp, přezralý

winter - killed uintr- khild, vy-
mrzlý

frost - bitten fröst - bitn, mrazem
spáleny

lands are failing lêudz ár fejling,
pozemky jsou vymrskány

the soil is exhausted dhi soil iz egz-
hósted, půda jest vyčerpána

potato hill potejto hil, keŕ neb kop-
čík brambor

tailings tejlíngz, zadina

ROSTLINY A LESINY

Beet bít, řepa (red and white, čer-
vená a bílá)

turnip törnyp, vodnatka

rutabaga rutebýjga, řepa pro do-
bytek

buckwheat bukowt, pohanka

succotash sakoteš, pšenice a oves
seté dohromady

orchard grass órčrd grés, kluběnka, říznačka

blue-joint grass blů džojnt grés,
modrostebelná tráva

bunch grass banč grés, chomáčková tráva

buffalo-grass bafelo-grés, bůvolí
tráva

hedge hedž, živý plot

grove grôv, háj

redtop redtôp, psineček obečný

sainfoin sejnfojn, vičenec (píce)

chess čes, bazanovec (bejlí)

cockle khôkl, sveřepec, pukavec

smart-weed smárt-úd, kolenec

mullain-leaves malin-livz, vlnobýl
lobelia lobýlie, chylan

flea bane flí-bejn, { turan

erigeron eridžeron, { turan

sugar cane sugr khejn, { cukrová

amber cane embr khejn, { třtina
sorghum sorgum,

clover klôcr, jetel

nutritious herd grasses njutry-
šes herd grésez, živné pastevní
trávy

to clear land tu klír lěnd, vykáceti
les; vyčistit pozemek.

-144-

copse, thicket khōps, thiket, hou-
stina

timber, bush tymbr, buš, les, po-
zemky lesnatě

woods wudz, lesy

brushwood brašwud, chrastí

underbrush andrbraš, spodní chrast

undergrowth andrgrōth, podrost

shrub, shrubbery šrab, šrabery,
keŕ, keřiny

POTAH A DOBYTEK.

To ride a horse tu rajd e hórs, je-
ti na koni

to drive horses tu drajr hórsez, jeti
s koňma

to drive a team tandem tu draje e
tým těndem, jeti pořadem (když
jsou koně zapřaženi jeden za
druhým)

to drive a four in hand tu drajr e
fór in hěnd, jeti se čtyrma koňma

to harness tu hárnes, zapřahnouti

to yoke oxen tu jôk ôzn, zapřah-
nouti voly

to hitch tu hič, uvázati

to hitch on tu hič ôn, připřahnouti

team tým, potah

rig, turn-out rig, tórn-aut, povoz

yoke of oxen jôk or ôrn, pár volů

pair of steers pér or stýrz, pár mla-
dých volů

span of draft horses spén ov dréft
hórsez, pár tažných koní

span of roadsters spén ov rôdstrz,
pár koní do běhu

to match tu měč, hoditi se k sobě

pair matched carriage horses pér
měčd khěridź hórsez, pár stejných
koní do kočaru

a four horse team e tór hórs tým,
potah o čtyr koních

thoroughbred tharobred, plnokrev-
ný

pace pejs, krok

trot trót, klus

to shy tu šaj, lekati se

to run away tu ran enčj, splašiti se

to get fast tu get fést, uváznouti

a balky horse e bóky hórs, zarážli-
vý kůň

a vicious horse e višes hórs, zlý kůň

a skittish colt e skityš khólt, plaché
hříbě

clearing klíring, mýtina

stump stamp, pařez

trunk of a tree trank ov e trý, peň
stromu

branch brénč, větev

boughbau, velká větev

twig tuig, větvička

sprig sprig, ratolest

to fell trees tu fel trýz, káceti
stromy.

load lód, náklad

to load tu lód, nakládati

to unload tu anlód, skládati

fodder, feed fődr, fíd, píce

silo sajlo, jáma na píci

grazing grejzing, pasení

pasture pěsér, pastva

to herd tu herd, pästi

herder herdr, pasák, skoták

drover drôr,

cow-boy khan-bój, honák

watering-place uótring-plejs, na-
pajedlo

trough trof, koryto

to fatten tu fětn, vykrmiti, ztloust-
nouti

a drove of cattle e drôc or khětl,
stádo dobytka

a flock of sheep e flōk or šíp, stádo
ovcí

a flock of geese e flōk or gís, hejno
hus

stock stōk, dobytek

live stock laje stōk, živý statek

how many head of cattle hau meny
hed ov khětl, kolik kusů dobytka

cattle-man khětl měn, dobytkár

stock - raising stōk - rejzing, chov
dobytka

stock - farm stōk - fárnu, dobytčí

stock - ranch stōk - rěnč, farma

stock - range stōk - rejndž, dobytčí
pastviny

beef on the hoof bíf ôn dhi hůf,
hovězí dobytek živý

mutton on the hoof matu ôn dhi
hůf skopový dobytek živý

slaughtered beef slótrd bíf, zabité
hovězí

dairying děrying, kravařství

dairy farm děry fárnu, kravařské hos-
podářství; syrařství a máselnictví

— 146 —

NÁSTROJE A STROJE.

Wheel hwíl, kolo
wheelbarrow hwílbérô, kolečko
tire tajr, ráf
hub hab, náboj
spokes spôks, spíce
axletree čeltrý, náprava
pole pál, voj
stafts sčfts, vojky
thills thilz, vojky
brake brejk, hamovák, zavírka,
brzda
springs springz, pera
spring wagon spring uéyn, vůz na
perach
seat sít, sedadlo
Harness hárnes, kísr, ústroj na koně
yoke jók, jho, joch
line lajn, eprat
saddle sčdu, sedlo
bridle brajč, uzda
girt gert, popruh
halter hółtr, ohlávka
horse-cloth hórs-kládł, čabraka
stirrup sterop, třemen
curry-comb khóry-khóm, hřebílce
whip hwip, bič
whip-stick hwip-styk, bičistě
whip-stock hwip-stók, bičistě
to crack the whip tu krěk dhi hwip,
praskati bičem

Plough (plow) plau, pluh
plowshare planšér, radlo
frame frejm, hřídel
beam bím, hřídel
handles hěndlz, kleče
gauge-wheel gějdž-hwíl, kolečko
coulter khółtr, krajadlo
mould-board módł-bórd, zadek
pluhu
clevis kleris, spona
potato-digger potčjtu-dygr, vyorá-
vač brambor

Grain-drills greju-drilz, sečky (řád
kovč)
seed-box síd-bóx, truhlík na seme-
hopper hópr, no
dropping-tubes drópiy-tjubz, roz-
sevačky
force-feed fórs-fíd, semeno-hnací
přístroj

sleigh sléj, sánč
sleighing sléjing, sanice
runners of a sleigh ranrza v sléj,
sanice (u sání)
cutter khatr, korba
straw - cutter stró-khatr, řezačka
feed cutter fid khatr, řezačka na píci
chopped straw čópd stró, řezanka
hoe hó, motyka
to hoe, to dig tu hó, tu dyg, kopati
pick-axe pił-ěx, spíčatá motyka
spade spcjd, ryč
to spade tu spcjd, rýti
rake rejk, hrábě; to rake, hrabati
hayfork héjfórh, podávky
pitchfork piéfórh, vidle
axe éx, sekyra
hatchet hěřet, sekyrka
saw só, pilka; hand saw, ruční pilka
harrow hérô, brány
drag drčy, těžké brány
roller rólr, válec
clod - crusher klód-krašr, zubatý
válec
stump-puller stamp-pulr, pařezák
stumping machine stamping mesin,
dobývač pařezů
scythe sajth, kosa
grain - cradle greju-krejdl, kosa
obilní.

drought-chains dréft-čejnz, tažné
řetězy
turning - plough törnyng - plan, o-
bracovač
sward plough snórd plan, drnák
stubble plough stabl plan, pluh na
strnisko
cultivator khaltgrejtr, podrývač,
pospěchy
gang-pl, gěng-plan, pořadí ruchadel
sulky plough sulky plan, jízdný
pluh.

broadeast seed sower bródkhést síd
só-r, sečka rozmetací
feed-cup fid-khap, nádržka
feed-cup shaft fid-khap sérít, ty-
nádržkova
hoes hóz, ryč
hoe - sňifter hó-šiftr, přesouvač

— 147 —

Mowers and reapers mō-rz end rý-
prz, žací a sekací stroje

frame frejm, rám

joints džojnts, články, spojky

finger bar fingr bár. řezačka (pev-

cutter bar khatr bár, tyč)

scythe sajth, kosa požínačka

scythe-sections sajth-sekšnz, člán-
ky kosy

scythe-knives sajth-najrz, nože kosy

sickle-knives sikl-najrz, zoubko-
vané nože

fingers fingrz.

guard-fingers gárd-fingrz, špice

finger-guards fingr-gárdz,

finger-points fingr-pojnts, hroty
špice

driving-wheels drajring-hwílz, je
doučí kola

lugs lagz, ozuby (na kolech jedou-
cích)

cogs khöyz, zuby neb palce strojo-
vých kol

gear-wheel gír-hwíl, palcové kolo
(ženoucí)

ratchet-wheel rěčet-hwíl, zubaté
kolečko s ručkou

pawl, catch pól, khěč, ručka, zdvi-
hátko

tilting lever tyltyng lícr, páka klo-
píč

slip-tooth slip-tuth, smečka

Threshing-machine thrěsing-me-
šin, mlatidlo

horse-power hórs-paur, koňský
žentour

separator seperejtr, separátor

clover huller klóer halr, jetelák

to thresh tu thrěs, mlatiti

clover hulling klóer haling, mláce-
ní jetele

seaves sicz,

screens skrýńz, sýta, řešeta

fan fěn, forf

roller and concave rōlr end khōu-
kojr, válec a konkáv

the roller and concave have spikes
(spajks, ozuby, špice), which beat
the grain ears

the separator has perforated boards
and blades (perforejted bôrdz end
blejdz, dírkované desky a čepele)

front board frōnt bôrd, čelní deska

bevel-gear beel-gír, zubatá kola
spojená

hinge-bar híndž-bár, železné ra-
meno

hinges híndžez, panty

shoes šuz, boty (vlečky z litiny)

inside shoe insajd šů, vnitřní bota

outside shoe autsajd šů, venkovská
bota

slots slôts, jamky

rake rejk, hrábě

rake-arm rejk-árm, rameno hrabí

rake-guide rejk-gajd, řídič hrabí

cam khém, chodník hrabí (to jest
chodník koleček hrabí)

table tejbl, plocha

sheet iron fender sít ajrn findr,
plechový okraj

switch súč. žába, přesuvka (zve-
dající chodník hrabí)

treadle-crank trýdl-hřenk, šlapací
klika (účinkující na přesůvku)

trip-chain trip-čejn, přesuvný ře-
tez (pojí kliku s přesuvkou)

 divider dycajdr, odháněč

 divider rod dyrajdr rád, odháněčí
prut

 divider wheel dyrajdr hwíl, odhá-
něčí kolo

clamps klěmpy, stahováky

coupling khaping, spojovadlo

harvester háreestr, klidící stroj

self-binder self-bajndr, samovazač.

upper and lower separating shoes
apr end ló-r sepejtyng su: hor-
ní a dolní koše

lever for operating screens lírr for
op rejtyng skrýńz, páka účinku-
jící na sýta

the beater or equalizer (bítr, íkro-
lajzr) consists of a revolving
shaft carrying three wings (séſt,
umg, hřídel, křídla)

detachable sieve dytéčbl síc, vyn-
davací sýtko

chaff sieve čét síc, sýtko na plevy

grain-spout grjn-spaut, vysýpa-

discharge spout dysčárdz, cížlá-
spaut,

belt, řemen, pruh

pulley puly, kladka, kolo pro řemen
rods rádz, tyče

bevel wheel beel hwíl, velké palco-
vé kolo

— 150 —

<table><tr><td>podlžiny oříznuté a srovnaté;</td><td>flooring dressed and matched;</td><td>flóring dresd end měčd;</td></tr><tr><td>obyčejné neb rýhované;</td><td>plain or beaded;</td><td>plejn or bíděd;</td></tr><tr><td>rýhované stropové desky;</td><td>beaded ceiling;</td><td>bíded síling;</td></tr><tr><td>postranní prkna (z věnování); sprosté postrannice; dolní prkno rámové;</td><td>siding; fencing siding; drop siding;</td><td>sajdyng, fousing sajdyng, dróp sajdyng;</td></tr><tr><td>šindel, latěky a plaňky;</td><td>shingles, lath and planks;</td><td>šingdz, léth end plěnks;</td></tr><tr><td>latě, okrouhlé koly, štípané koly (polovičné, čtvrtní)</td><td>battens, round posts, split posts (halves, quarters).</td><td>bétuz, rauńd pósts, split pósts, (hévz, kcortrz).</td></tr><tr><td>Prahů se užívá na železnice.</td><td>Ties are used on railroads;</td><td>tajz ár júzd ōn reglrodz.</td></tr></table>

**Poznam 5.** Široke desky čili prkna, box boards, mají přes 1 stopu šířky; slouží k nejlepším pracím. — **Joists**, fosny či stropnice, jsou 2 palce při 6, 2x8, 2x10, 2x14, 2x16; též 3x6, atd.

**Poznam 6.** Slivko them splyne často v ohečné mluvě se slovem předěslým tak, že **th** hrubě ani neslyšíme: **haul them, drive them, between them**, hól 'em, drajr 'em, betuín 'em (místo hól dhem, draje dhem, betuín dhem). — To se děje hlavně když slovo předěslé končí spoluhláskou nebo němou samohláskou, ale též zhusta, když předchází zvučná samohláska, ku př. **see them, sí 'em** (místo sí dhem).

V HOBLOVÁRNĚ A U TRUHLÁŘE.

<table><tr><td>V heblovárně hoblují stavivo</td><td>In the planing mill they plane lumber.</td><td>in dhi plajnyng mál dhey plejn lanbr.</td></tr><tr><td>Dělají dveře a rámy na okna;</td><td>They make doors and window-frames;</td><td>dhey mejk dôrz end windô frjmz;</td></tr><tr><td>tabulové rámce a oke-nice.</td><td>sash and blinds.</td><td>sěs end blajudz.</td></tr><tr><td>Okenice mají pohyblivé destičky.</td><td>The blinds have movable slats.</td><td>dhi blajudz hec můvebl slěts.</td></tr><tr><td>Barví se aneb natírají.</td><td>They are painted or stained.</td><td>dhey ár pejnted or stejnd.</td></tr><tr><td>Dělají rozličné druhy říms.</td><td>They make various kinds of mouldings.</td><td>dhey mejk vejries khajudz or mól-dyngz.</td></tr></table>

— 151 —

Dělají čtverhranné, po-
lo-okrouhlé a segmen-
tové křižovnice (tabu-
lové rámce).

Tabulový rámce drží
skle: rám drží tabulo-
vé rámce.

Tabulové rámce mohou
býti upevněné.

Ony mohou býti na pan-
tech a otvírat se jako
dveře v jednom křídic
nebo dvou.

Mohou býti zavěšené
sůtřami přes kladky
(kolečka), se závažími
aby se soupaly naho-
ru dolu.

Dveře mohou býti dvoj-
křidlé, to jesí zavěse-
né na stežejích (pan-
tech) ve dvou polovi-
cích.

Laťové dveře jsou udě-
lány z kolmých prken
spojených latěmi, při-
bitymi vzadu.

Někdy příčně latě se při-
dají.

U tabulových dveří rá-
mce jest žlábkovaný
na vnitřních hranách
pro tabule.

Tabulové dveře mají
dva rámy, horní rygl,
dolní rygl, zámkový
rygl a prostředek.

Ty jsou spojeny čepy.

Nežli se připevní, dveře
rozeberou se a doho-
toví.

Dlaby se vyčistí, čepy
pokryjou klihem, rá-
my, prostředek a ry-
gle začepují do sebe
a tabule se vsadí.

Potom části se zaklinují
a rohy uříznou. (Ro-
by: výběžky rámů.)

They make square, se-
mi-circular and seg-
ment sash.

The sash holds the
glass; the frame car-
ries the sashes.

The sashes may be fix-
ed.

They may be hinged to
open like a door, in
one flap or two.

They may be suspended
by lines over pulleys,
with counter-weights
to slide up and down.

A door may be hung-
folding, that is hung
on hinges in two
halves.

A ledged door is made
of vertical boards
connected by ledg-
es, nailed across the
back.

Sometimes braces are
added.

In paneled doors the
framework is grooved
on the inside edges
for the panels.

A paneled door has
two stiles, a top rail,
a bottom rail, a lock
rail, and munting.

They are connected by
tenons.

Before fixing the door
it, taken to pieces and
finished.

The mortises are clear-
ed out, the tenons
covered with glue,
the stiles, munting
and rails tenoned in-
to each other and the
panels put in.

Then the parts are
wedged up and the
horns cut off.

dhey mejk skrěr, semi-
serkjuř end segment
sěš.

dhi sěš hóldz dhi glěs,
dhi frejm khěriz dhi
sěšaž.

dhi sěšež mej bi fixd.

dhey mej bi hindžd tu
ópn lajk e dór, in vón
fjep or tu.

dhey mej bi saspenděd
baj lajnz órr pulyz,
uidh khauintr - nejts
tu slajd apěnd daun.

e dór mej bi hang-fól-
dyng, dhět iż hangón
hindžez in tu hěrz.

e ledžd dór iz mejd ov
rertylk hórdz khou-
nekted baj ledžez,
nejld ekrós dhi běk.

samtajnuz brejsež ár
čed.

in pěnld dórz dhi frejm-
nork iz grurd óu dhi
insajd edžez for dhi
pěnlz.

e pěnld dór hez tů
stajlz, e tóp rejl, e
bōtom rejl, e lók rejl,
end mantyng.

dhey ár khoukěted baj
tenonz.

biför fixing dhi dór iz
tejkn tu písež end fi-
nyšd.

dhi měrtysež ár klírd
aut, dhi tenonz kha-
erd uidh glů, dhi
stajlz, mantyng end
rejlz tenond intu iě-
a dhr, end dhi pěnlz
put in.

dhen dhi párts ór
ucdžd ap end dhi
hórnz khat óf.

— 153 —

TESAŘSTVÍ.

Tesař staví dřevěné domy.

On užívá rozličných nástrojů.

Má širočinu k sekání staviva;

hoblík na hlazení při ken.

On měří prkna mírou.

K čemu je uhelnice?

Udělat každou část rovnou.

Trámce se někdy rozpůlí pilkou.

Tesař má nebozez neb vrták a kolovrátek na vrtání děr.

On též vydlabává díry svým dlátem.

On potřebuje závaží, vodovou vahu a paličku.

K podlahám potřebuje příční trámce, spojovací fošny, stropnice a mostnice.

Pro střechu upotřebí spojovacích trámů, krovů a opor.

Též jest stojatý trám, hambalek a podkrovák. (King-post, stojatý trámec ve štítu.)

Spočívá-li střecha na zdi, musí býti základní trám a podkrovnice.

Karnýs (hlavní římsa, vrchní rám) jest důležitá část budovy:

Ochranné lišty (lajsky) dívají se na dveře a okna.

The carpenter builds frame houses.

He uses various tools.

He has a broad-axe to hew the timber;

a plane to smooth the boards.

He measures the boards with a rule.

What is the square for?

To make each part straight.

Scantlings are sometimes cut in two with a saw.

The carpenter has an auger or borer and a drill to bore holes.

He also cuts out holes with his chisel.

He uses a plumb-line, a level, and a mallet.

In flooring he uses girders, binding - joists, ceiling - joists and bridging-joists.

In roofing he makes use of tie beams, rafters and struts.

There is also a king-post, a ridge-piece, a purlin.

If the roof rests on a wall, there must be a wall-plate and a pole-plate.

The cornice is an important part of a structure.

Weather strips are put in doors and windows.

dhi khárpentr bildz frejm hausez.

hí júzez vejries tůlz.

hí hez e bród-er tu hýj dhi tymbr;

e plejn tu smůdh dhi bórdz.

hí mežrz dhi bórdz uídh e růl.

hwót íz dhi skeŕ for?

tu mejk íč párt strejt.

skěntlingz ár samtajmz khat in tu uídh e só.

dhi khárpentr hez en ógr or bórer end e dril to bór hólz.

hí ólsó khats aut hólz uídh híz čízl.

hí júzez e plam-lajn, e levl end e mělet.

in flóring hí júzez gerdz, bajndyng-džojsts, síling-džojsts end bridžing-džojsts

in rúfing hí mejks jůs or taj-bínz, rerefz end strats.

dhér iz ólso e khing-póst, e ridž-pís, e pörlin.

if dhi růf rests ón e uól, dhér mast bi e uól-plejt end e pól-plejt.

dhi khórnys iz en ímpórtent párt ov e strakér.

uedhr strips ár put in dórz end uindóz.

Casing khejsing, obklad (futro k oknům a dveřím)

graining grejnyng, fládrování,

stop stóp, lišta

adze édz, tesla — chisel čizl, dláto

grainer grejnr, fládrovač.

— 154 —

U KREJČÍHO.

Jehla a nit bývaly hlav-
ní věci v krejčovině.

Za nasich dnů užívá se
šicího stroje.

Jiné nástroje jsou, ci-
hlička, velké nůžky,
malé nůžky a koza.

Obiektem míní se kabát,
vesta a kalhoty.

Stríhač bere míru ka-
nící.

Potom nastřihá sukno
do pravé formy párem
velkých nůžek.

Části dají se dělníku,
který je sešije dohro-
mady

Kabát se zkusí, aby se
vidělo jak padne.

Krejčí dá mu úpravu
pomocí nitě a hedbá-
ví.

On pracuje o svém ře-
mesle obyčejně sedě
na dlouhé tabuli.

Chei frak a svrchník.

Vezmete mi míru ?

Jak chcete mít kabát
udělaný ?

Dle nynější mody.

Chcete podsívku v kal-
hotech ?

Jakou lítku chcete ?

Ukazte mi své vzory.

Nese se tohle dobře ?

Chcete sametový límce?

Já chei dlouhý samet.

Prosím zkuste váš ka-
bát.

Svírá mne pod pažema.

Dělá faldy mezi lopat-
kama ?

Needle and thread used
to be the main things
in tailoring.

Nowadays the sewing
machine is used.

The other tools are a
sad-iron or goose,
shears, scissors and
a press-board.

A suit of clothes means
a coat, a vest and
pants (trousers).

The cutter takes meas-
ure with a tape-line.

Then he cuts the cloth
in the proper shape
with a pair of shears.

The parts are given to
a workman who sews
them together.

The coat is tried on to
see how it fits.

The tailor puts on the
trimming by means
of thread and silk.

He works at his trade
usually sitting on his
long table.

I want a dress-coat and
an overcoat.

Will you take my
measure ?

How will you have
your coat made ?

After the present fash-
ion.

Do you want lining in
your pants ?

What sort of stuff do
you want ?

Show me your patterns.

Does this wear well ?

Do you wish a velvet
collar ?

I want plush.

Please try your coat
on.

It pinches me under
the arms.

Does it make folds be-
tween the shoulders ?

nýdl end thred jůzd tu
bi dhi mejn thingz
in tejloring

naučejz dhi sóing me-
śín iz juzd.

Dhi adhr túlz ár e séd-
ajrn or gús, šírz, sì-
zrz end v pres-bôrd.

e sjůt or klôz mínz e
khôt, e rest end pěnts
(trauzrz).

dhi khatr tejks meži
uidh e tejp-lajn.

dhen hi khats dhi klôdh
in dhi própr šéjp
uidh e pér ov šírz.

dhi párts ár givn tu e
uorkmen hú sóz dhem
tuge'dhr.

dhi khôt iz trajd õn tu
sí hau it fits.

dhi tejlr puts õn dhi
triming baj mínz ov
thred end silk.

hí uörks et híz trejd
jůžnely sityng õn híz
long tejbl.

aj uônt e dres-khôt end
en ôvrkhôt.

wil jů tejk maj mežr ?

hau wil jů her jůr khôt
mejd ?

éftr dhi preznt fěšn.

dů jů uônt lajnyng in
jůr pěnts?

hůšt sórt ov staf důjů
uônt?

šô mi jůr pětruz.

daz dhis uér uel ?

důjů wíš e relvet khôlr?

aj uônt plaš.

plíz traj jůr khôt õn.

it pinčez mi andr dhi
ármz.

daz it mejk fóldz betuín
dhi sóldrz?

— 156 —

loop lip, oko z pentlí, klička

corset khórset, }

bodice bôdys, šněrovačka

stays stějz,

hood hud, čepec

lady's hat lejdy'z hět, } ženský klobouk

bonnet bónet, } bouk

head-dress hed-dres, ozdoba neb úprava na hlavu

lace lejs, krajky, též šnůry ke šněrovačkám

tight lacing tajt lejsing, těsné šněrování

gathering gědhring, kladení do faldů

running ranyng, nabírání

hemming heming, ohrubování

darning stockings dáruyng stókingz, spravování punčoch

darning needle dáruyng nýdl, stěpovací jehla

knitting needle nytyng nýdl, drát na pletení

pin pin, špendlík

hair-pin hér-pin, špendlík do vlasů

breast-pin brest-pin, špendlík náprsní

hooks, eyes huks, ajz, háčky, očka

whalebone hwejlbón, rybí kost

hoops hups, krinolina

belt belt, pinta

stamping stěmping, tištění vzorů

stamping pattern stěmping pětru, vzor k tisku

to stick up tu styk ap, odstávat
to fit tu fit, přiléhat

to wrinkle tu vinkl, dělat faldy

to turn a dress tu törn e dres, obrátit šaty

cotton khótn, bavlna; bavlněné zboži

all wool ól wul, celo-vlněné

ladies' cloth lejdyz klódh, ženské sukno

alpaca elpěke, orlean

satin sětn, atlas

prints prints, kartouny

worsted wustrd, nitč k vyšívání

crewel krud, vlna k vyšívání

veil rejl, rouška, flór

crape krejp, černý flór

zephyr zefyr, zefír

mosquito bar mosky'to bár, týl

chenille šínýl, šenilka

plumes půmz, pera na klobouk

tips typs, perka

garters gártrz, podvazky

elastic garters člěstyk gártrz, pružné podvazky

tidy tajdy, pokryvka

finery fajnry, fajnovosti, ozdobné zboží

fancy fěnsy, ozdobný, parádní

mittens mituz, rukavice bezprsté

braiding brejdyng, kanice pletené

cross-stitch patterns krós-styč pětrnz, vzorky s křížkovým štychem.

(Viz též Krejčovský doplněk ve "Slovníku česko-anglickém".)

## U OBUVNÍKA.

Udělejte mi pár silných bot.

Pár střevíců z franconzské teletiny.

Jak brzy můžete je udělat?

Udělejte je volné a pohtodlné.

Já nechei boty, které tlačí.

Mají býti okrouhlé nebo spícaté?

Nechte mne vzíti míru.

Make me a pair of stout boots.

A pair of boots of French calf

In what time can you make it?

Make them wide and easy.

I don't want boots that pinch.

Shall they be round or pointed?

Let me take your measure.

mejk mi e pér ov staut bůts.

e pér ov bůts ov frenč khéf.

in hvošt tajm khen jů mejk it?

mejk' em uajd end ízy.

aj dón't uňnt bůts dhét pínč.

šel dhey bi round or pointed?

let mi tejk jůr mežr.

— 157 —

Dejte mi zouvák, abych
si zul boty.

Tyhle boty jsou tuze úz-
ké.

Jsou těsne v prostupu.

Ony se rozšíří nosením.

Tahle kůže se roztahne.

Dejte je zase na kopyto.

Ty střevíce padnou hez-
ky těsne

Spravujete obuv ?

Švec též dělá ženské bot-
ky a pantofle.

On krájí svršky a pode-
švy dle míry.

Podešev se naklepá, po-
tom se přibije na ko-
pyto a přikrájí knej-
pem.

Svrchní kůže se natahně
na kopyto štípcema.

Přišije se ke spodu po-
děsvu dratví.

Pak druhý podešev se
přišije.

Někdy se přitluče dřevě-
nými floky neb mo-
saznými nejtky.

Give me the boot-jack,
to pull off my boots.

These boots are too
narrow

They are too tight at
the instep

They will grow wider
by wearing.

This leather will
stretch.

Put them on the last
again.

The shoes fit pretty
close

Do you mend boots
and shoes ?

The shoemaker also
makes gaiters and
slippers.

He cuts the uppers and
sole-leather accord-
ing to measure.

The sole-leather is
hammered, then
tacked to the last
and trimmed with
a knife.

The upper leather is
stretched on the last
with a pair of pinc-
ers.

It is sewed to the bot-
tom of the sole with
a waxed thread.

Then another sole is
stitched.

Sometimes it is fasten-
ed by wooden pegs
or brass nails.

giv mi dhi bůt-džék, tu
pul óf maj bůts.

dhíz buts ár tu nérô.

dhey ár tu tajt et dhi
instep

dhey uil grô najdr baj
nériny.

dhis ledhr uil streč.

put dhem òn dhi lést
egen

dhi šuž fit prity klôs.

dú jů mend buts end
šuž?

dhi šumějkr ólsô mejks
gojtrz end sliprz.

hí khats dhi aprz end
sól-ledhr dhórdyng
tu mežr.

dhi sól-ledhr iz hémrd,
dhen tékd tu dhi lést
end trind uídh e
najf.

dhi apr ledhr iz strečd
òn dhi lést uídh e pér
or pínsrz

it iz sód tu dhi bótom
or dhi sól uídh e uézd
thred.

dhen ená'dhr sól iz
styèd.

samtajmz it iz fésud
baj wudn pegz or
brés nejlz.

K OBUVNICKÉMU NÁZVOSLOVÍ.

Hip boot híp but, vysoká bota

knee boot ný but, koleno kryjící
bota

short boot sórt but, krátká bota

over - gaiters órv-gejtrz, kamase
přes botky

clogs klôgz, těžké svrchní pantofle;
též dřevěnky

sandals sěndelz, sandály

blacking blěking, černídlo, leštidlo

to black tu blěk, načerniti

cork soles khórk sólz, korkové po-
děsvy

eyelet ajlet, dírka

eyelet-ring ajlet ring, kroužek do
dírky

eyelet-hook aj.-huk, háček do dírky

eyelet-hook sett ajlet huk set, vsa-
zovač háčků s kroužkama

goring gôring, pera na botkách ;
lítka perova

strip of goring, proužek perový

— 158 —

to shine *tu šajn*, vyleštití

boot-black *but-blěk*, cídič bot

dressing *dresing*, nátěr

counter *khauntr*, opatek

counter-stiffener *khauntr-styfur*,
stahovač opatku

counter supports *khauntr supórts*,
podpory opatku

the counter runs over *dhi khauntr ranz obr*, opatek se přeslapuje

runner *ranr*, khedr

lifts *lifts*, fleky na kramflek

rand *rěnd*, okrajek (pod opatek)

heel stiffener *hýl styfur*, opora
opatku

buckle *bakl*, přaská

to buckle *tu bakl*, na přasku zap-
nouti

buttoner *batnr*, zapínac

button hook *batn huk*, zapínací há-
ček

elastic clasp *ilěs'tyk klésp*, elasti-
cká sponka

boot-fitting *bůt-jityng*, sešívání ho-
línek

to peg *tu peg*, flokovat

pegger *pegrr*, flokovací stroj

peg driver *peg drajrr*, flokovák
(část toho stroje)

feed *fid*, posouvač (střevíc pošupu
jící)

strip of peg-wood, proužek floko-
věho dřeva

splitter *splitr*, štípač (na flokové
dřevo)

jack *džék*, držák (na střevíc)

guide *gajd*, opora (pro stranu po-
dešvu)

standard screw fastener *stěndřd skru fésnr*, zasazovací na šroubky

base *bjs*, spodek (stroje toho)

head *hed*, vrch

shield *šild*, stít

treadle *treall*, podnožka

sole-cutting machine *sól-khatyng mešin*, podešvové krajadlo

sole - moulding machine *sól-mól-dyng mešin*, podešvové formovadlo

skiving machine *skajring mešin*, přikrajovadlo

counter-skiver *khauntr-skajrr*, při-
krajovák

congress shoes *khòngres sùz*, botky
s perama

galloon *gelǔn*, porta

serge *sèrdž*, lastynk

shoe lace *šů lejs*,

shoe-string *šù-string*, { kanice

lift *lift*, obouvač (pro nízké střevíce)

heel irons *hýl ajrrnz*, železné pod-
patky, nebo plíšky na podpatky

heel pryer *hýl prajr*, odlupovač
na kramfleky

shank *šěnk*, prostředek podesvu

nail driver *negl drajrr*, zatloukač
evoků (uvnitř boty)

instep stretcher *instep strečr*, roz-
tahovák prostupu

toe stretcher *tǒ strečr*, roztahovák
špičky

peg cut *peg khat*, vyřezávač floku

foxey *föxy*, vyrudlé

leather dye *ledhr daj*, barvidlo na
kůži

findings *fajndyngz*, nádobí šev-
covské

parings *pěringz*, oštipky

burnisher *börnyšr*, fidlovačka

power roller *paarr rólr*, vačha

rand-cutter *rěnd- { kraječ na o-khatr*

rand-forming ma- { krajky (pod
chine (fórming) { opatky)

shoe-sewing machine *šu sóing me-
šin*, šicí stroj na střevíce

waxed-thread sewing machine
něrd-thread sóing mešin, dratvo-
vy šicí stroj

buttonhole machine *batnhól mešin*,
stroj na knoflíkové dírky

eyelet machine *ajlet mešin*, dírko-
vací stroj (pro šněrovací obuv)

punch and eyeletter *panč end aj-
letr*, kroužkovač; probiják a za-
sazovač kroužků

self-feeding punch *self-fidyng pač*, samočinný probiják

heel-burnisher *hýl-börnyšr*, hladič
na kramfleky

heel-trimmer *hýl-trimr*, okrajovač
kramfleků

seam-rubber *sím-rabr*, hladič na
švy

beating-out machine *bítyng- aut mešin*, vytloukač.

(Viz též Oburnický doplněk ve "Slovníku česko-anglickém".)

- 159 -

KOŽELUH.

Jsem koželuh.

Pracuji ve velké koželuhně.

Potřebujem hemlákovou kůru a tež kůru dubovou, smrkovou a kaštanovou.

Vyděláváme kože na kůži.

Na podešvy bereme velké a silné kože.

Namočíme je nejdřív ve vodě, aby sprostily se krve a spiny.

Potom je tlučeme a drheme, nebo válíme pod velkým kamenem.

Napotom se namočí do vápenné vody.

To se deje k vůli uvolnění chlupů.

Někdy kože se potí v jamách neb klenbách.

Tento výkon tež spůsobí, že chlupy lehce pouští.

Potom oškrabeme chlup, pokožku a masité částky.

Dělá se to na špalku kulatým nožem a sluje špalkování.

Te zanechá jen pravou kůži.

Potom přijde máchání.

Pak dáme kůže do kádě naplněné tríslem smíšeným s vodou.

Tato smíšenina se někdy nazývá likér.

Říkáme, kože jsou naloženy.

Po čase upotřebíme silnější roztok třísla.

Často míchají se tyčemi s háky.

I am a tanner.

I work in a large tannery.

We use hemlock bark and also the bark of the oak, spruce and chestnut.

We make hides and skins into leather.

For sole-leather we take large and thick hides.

We soak them first in water, to free them from blood and dirt.

Then we beat and rub them, or roll them under a large stone.

Next they are soaked in lime water.

This is done to loosen the hair.

Sometimes the hides are sweated in sweat pits or vaults.

This operation also makes the hair slip readily.

After that we scrape off the hair, cuticle and the fleshy parts.

It is done on a beam with a circular knife and is called beaming.

That leaves only the true skin.

Then comes bating.

Then we put the hides into a vat, filled with tannin mixed with water.

This mixture is sometimes called liquor.

We say the hides are laid away.

After a time we use a stronger solution of tannin.

They are frequently handled with hooked poles.

aj em e těnr.

aj nork in e lárdž těnery

uí juz hemlok bárk end olsó dhi bárk or dhi ók, sprüs end česnat.

úi mejk hajdz end skinz intu ledhr.

for sók-ledhr úi tejk lárdž end thik hajdz.

úi sók 'em ferst in nótr, tu frý dhem from blad end dert.

dhen úi bít end rob 'em, or ról em andr e lárdž stón.

next dhey ár sôkd in lajm-nótr.

dhis iz dan to lusn dhi hér.

samtajmz dhi hajdz ár sweted in swet-pits or rólts

dhis operc'šu ólsó mejks dhi hér slip redyly.

éftr dhét úi skrejp óf dhi hér, kjutykli end flesi párts.

it iz dan ón e bím aidh e serkjudr najf end iz khôld bíming.

dhét lícz óaly dhi trů skin.

dhen khamz bejtyng.

dhen úi put dhi hajdz intu e cét fild nídh tényn mixed nídh nótr.

dhis níksér iz sammajmz khôld likr.

úi sej dhi hajdz ár lejd enej

éftr e tajm úi juz e strongr soljúsu or tényn

dhey ár frijkently hénild widh hukd pólz,

— 164 —

Velkost spíce udává vel-
kost kola.

Spíce má následující čá-
sti čep, výboč, hrdlo,
trup.

Má čelo a zad.

Kotouče kol též se dělají
z ořechu a dubu.

Ohýbají se do té formy
stroji.

Jejich části se nazývají
loukotě.

Rozličné části ústroje
jsou: osy neb nápra-
vy, pera, církl a voje.

Rámě neb vřeteno jest
konec nápravy, na
němž kolo se točí.

Ono zapadá do piksly.

Piksla jest válcovitá ko-
vová roura, upravená
do středu náboje.

U šroubové nápravy
piksla jest připevněna
ku vřetenu nápravy
maticí místo zákolní-
ku.

Při "thimble-skein'ové" ose vřeteno jest ulito duté, aby bylo místa pro dřevěnou nápravu.

Pera potřebovaná jsou
známa co pera podél-
ná (hlavně pro pryč-
ky), elliptická, polo-
elliptická a C.

Pero se skládá z horní
části, dolní části, hla-
vy a poutka.

Dělají se z ploten ocelo-
vých.

The size of the spoke
gives the size of the
wheel.

A spoke has the follow-
ing parts: tenon,
shoulder, throat, bo-
dy.

It has a face and a
back.

The rims of wheels are
also made of hickory
and oak.

They are bent to shape
by machines.

Their parts are called
fellies.

The different parts of
the gearing are: the
axles, springs, fifth-
wheel and shafts.

The arm or spindle is
the end of an axle,
on which the wheel
revolves.

It slips into the hub-
box.

The box is a cylindrical
metal tube fitted in-
to the center of the
wheel-hub.

In the nut-axle the box
is secured to the axle-
arm by a nut instead
of a linch-pin.

In the thimble-skein
axle the arm is cast
hollow, to admit a
wooden axle-tree.

The springs used are
known as the side-bar
(mainly for buggies),
elliptic, half-elliptic
and C springs.

A spring is composed
of the upper section,
the lower section,
the head and the
shackle.

They are made of
plates of steel.

dhi sajz ov dhi spók
giez dhi sajz ov dhi
hwil.

e spók hez dhi folóing
párts, tenon, sôldr,
thôt, bôdy.

it hěz e fejs end e běk.

dhi rimz or hwilz ár
ólsô mejd ov hikory
end ók.

dhey ár bent tu šejp baj
mešinż.

dher párts ár khóld
felicz.

dhi dyferent párts ov
dhi giring ár: dhi
čkslz, springz, fifth-
hwil end šejts.

dhi árm or spindl iz
dhi end ov en čksl, Ón
hwic dhi hwil ri-
rólez'.

it slips intu dhi hab-
bóx.

dhi bóx iz e sylin'drikl
metl tjáb fited intu
dhi sentr ov dhi
hwil-hab.

in dhi nat-ěrl dhi bóx
iz sekjurd tu dhi čxl-
árm baj e nat instead'
ov e linč-pin.

in dhi thimbl-skejn čxl
dhi árm iz knést hö-
ló, tu edmit e wudn
čxl-trý.

dhi springz júzd ár
nón ez dhi sajd-bár
(mejnly for bagiż),
elip'tyk, hěf-elip'tyk
end Si springz.

e spring iz khompózd
ov dhi apr sekšn,
dhi ló-r sekšn, dhi
hed end dhi šěkl.

dhey ár mejd ov plejts
ov stýl.

— 165 —

K NAZVOSLOVÍ.

Pole pól, voj

shafts šéfts, vojky

points of shafts points or šéfts, ro-
hy (konce) vojek

reaches rýčez, rozvory

single reach singl rýč, jednotlivá
rozvora

double reach dabl rýč, dvojitá roz-
vora

side-bars sajd-bárz, rahna podělná
(u pryčky)

cross-bars krás-bárz, rahna příčná

spring-bars spring-bárz, rahna pe-
rova

axle-bed cŕl-bed, nápravní tyče

bed-piece bed-pís, nápravní tyče

head-block hed blók, kříž

rockers rókrz, spodnice (u trupu
kočaru nebo pryčky)

rocker-plates róhr-plčjts, plotny
(železné) na spodnice

heads bídz, rýhy

to crack tu krék, praskati

to shell tu šel, loupati se

mortises mórt yses, dlaby, výdlaby

mortised band mórtysd běnd, obruče
s výdlaby

mortised hub mórtysd hab, náboj
s výdlaby

rubber cushion rabr khašn, pryž-
cový obklad v náboji

wood-screws wud-skrůz, dřevěné
šrouby

the dish dhi dyš, vybočení kola

the dodge dhi dódž, odchylka špie
(dvě rady výdlabů v náboji)

to countersink tu khauntrsink, za-
pustit (hlavy šroubů)

countersink, zapoušták

bed, box bed, bóx, truhla (vozu),
truhlík (pryčky)

top box tóp bóx, vrchní truhlík

bottom of bed bátom or bed, spodek
truhly

side of bed sajd or bed, strana tru-
hly

front end gate of bed frónt end gejt
or bed, předek truhly

hind end gate of bed hajnd end gejt
or bed, zadek truhly

dasher děšr,

dashboard děšbórd, kšilt

foot-rail fut-rjł, podnož

iron-rod ajru-ród, železný prut

corner-posts kharur-pôsts, rožníky
(v trupu pryčky nebo vozu)

seat-posts sít-pôsts, sloupkysedadla

seat-frame sít-frejm, rámec sedadla

seat-irons sít-ajruz, podporky sedadla

riser rajzr, výstup

side-panels sajd-pěnlz, boční stěny

front-panel fróut-pěnl, předek

a paneled-up carriage c pěnlč-ap
khéridž, krytý kočar (stěnový)

a curtain-quarter carriage c khór-
tn-kórtr khéridž, záclonový ko-
čar

clips klips, pásky stahovací
axle-clips cěl-, (na nápravy a
pera)

band běnd, obruč (na náboj)

flanges (of iron) fléndžez, obruby

neck-yoke nek-jóh, držák

forward spoke fóruord spóh, před-
ní špice

to drive the spokes tu dráje dhi
spóks, naraziti špice

king-bolt khing-bólt, svorník

mud-fenders mad-fendr, křídla
(u kočaru)

duster dustr, pokryvka (na spustě-
ný kryt kočaru)

boot bút, pokryvka na zad pryčky

step step, stupínek

cushions khašnuz, polštáře

brake brejk, hamovačka, závírka

lead chain lid čejn, držáky

pole chain pól čejn, držáky

stay chain stéj čejn, halšík

draft chains dréft čejnuz, rátězy
k tahu

spring wagon spring ugn, pero-
vý vůz

top buggy tóp bagy, krytá pryčka

leather top ledhr tóp, kožený kryt

extension top extenšn tóp, rozta-
hovací kryt

one seated cón sítéd, o jednom sedadla

— 166 —

side board of top box sajd bôrd
ov top bôr. postrannice vrchního
truhlíku

end board of top box end bôrd ov
tôp bôr. čelo vrchního truhlíku

lead-bar líd-bár, tyče držáku

lazy back lejzy běk, lenoch sedadla

bolster bôlstr. obratel neb obrtlík
(přední); poduška (zadní)

hound hound, podnížka

two seated tů sříted, o dvou seda-
dlech

wide track wagon uajd trěk uěgn,
široko-traťový vůz

stiff tongue styf tang, tuhá voj

drop tongue dróp tang, skleslá voj
eleats klits, klanice

log truck lôg trak, kára na klady
bows bôz, obruče na vůz plachtový
strips strips, lišty přes ně.

(Viz' též Doplněk z oboru železného zboží ve "Slovníku česko-anglickém".)

TISKAŘ A KNIHAŘ.

(Slova proložená v češtině odpovídají tučným slovům v angličině.)

Nezručného sazeče na-
zvají ševcem nebo
kovařem.

On musí vyndavati
chýbná písmena
a vrážeti jiná na
jejich místa.

Strupové slují mezi
tiskaři krysy.

Házení kvadrátky,
aby se rozhodlo, kdo
má dostati tučný
kus látky, zovou
"jeffing".

"Mollie" pozůstává ze
třech hodů, aniž by
jediný krček (vrou-
bek) obrácen byl na-
horu.

Přelomit slovo zna-
mená rozdělití je.

Formování zname-
ná skládání stránek.

Korektor n. opravo-
vač čte korektury.

Znamenání jednotli-
vých archů ve kni-
bách slujesignatura.

Znamenaná stra-
na jest, která nese
signaturu; nezna-
menaná strana
nemá signatury.

Stránky jsou číslovány.

Archy se skládají.

An unskilled type-set-
ter is called a shoe-
maker or blacksmith.

He has to take out
misplaced letters
and peg the proper
ones in their places.

Seahs are called among
printers rats.

Throwing with quads,
to decide who shall
receive a fat take of
copy, is called "jeff-
ing".

"A mollie" consists of
three throws, with-
out a single nick
being turned upper-
most.

To break a word means
to divide it.

Imposing means laying
down pages.

The corrector or proof-
reader (printer's rea-
der) reads the proofs.

The marking of sepa-
rate sheets in books
is called signature.

A signed page is one
bearing a signature;
an unsigned page has
no signature.

The pages are num-
bered.

The sheets are folded.

en anskild' tajpsetr iz
khóld e šůmejkr or
bleksmith.

hí hez tu tejk aut
misplýjsd letrz end
peg dhi prôpr vůnz
in dher plejsez.

skébz ár khóld emōng
printrz rets.

thrōing widh krodz, tu
dysajd' hu šel resív
e fét tejk oo khópy
iz khóld džcſing.

e móli khonsists' oo
thrý thrôz, widhaut
e sìngl nyk bāng
törnd aprmóst.

tu brejk e nárd mínz tu
dyrajd' it.

impózing mínz léjing
daua pejdżez.

dhi khorektr or pruj-
rýdr rýdz dhi průjs.

dhi márking ov sepe
ret šíts in buks iz
khóld signečur.

e sajnd pejdž iz vón bě-
ring e signečur; en
ansajnd' pejdž hez nô
signečur.

dhi pejdżez ár nambrd.

dhi šíts ár fólded.

— 167 —

Sbírání a přehlížení jest nejbližší potsup kněhvazačství.

Přehlížení jest vyšetření, zdali sbírání se správně stalo.

Knihy mají titulní listy, ohlavení, někdy marginálky a běžné tituly

Běžné titule kladou se shora na stránce.

Kniha, dostavší řezy na hřbetě, sesije se na vazadle, prázné listy přilepí se ku hřbetu a potom se ořeže na krajích; pak se na hřbetě kliží a "zakulatí" strojím.

Gathering and collating is the next step of bookbinding.

Collating means examining whether the gathering has been properly done.

Books have title-pages, captions, sometimes sideheads and running titles or headlines.

Running titles are placed at the top of the page.

The book, after receiving indentations on the back, is sewed on a bench or frame, the fly-leaves (waste papers) are pasted to the back and it is then trimmed; next it is glued on the back and "backed" by a machine.

gědhring end kholejtyng iz dhi next step or bukbajndyng.

kholejtyng minz egzém'inyng hwedhr dhi gědhring hez bin pröprly dan.

buks hcr tajłt-pejdżez, khěpšnz, samtajmz sajdhedz ranyng tajtlz or hedlajnz.

ranyng tajłtz ár plejsd et dhi tóp or dhi pejdž.

dhi buk, éftr resicing indentějšnz õn dhi běk, iz sód õn e beně or frejm, dhi flaj-líez ár pejsted tu dhi běk end it iz dhen trimd; next it iz glud õn dhi běk end běkd baj e mešn.

Printing office printyng ofis, tiskárna

printer printr, tiskař (též sazeč)

type-setter tajp-setr, t

compositor khompōzitr, sazeč

type-setting tajp-t setyng, sázení, sazeč

composition khōm-t ská práce pozíšn, s

copy khopy, rukopis neb látka (k sázení)

copy-hook khopy-huk, hák na rukopisy

matter mětr, látka k sázení anebo hotová sazba

pressman presmen, tiskař (mající lis na starosti)

printer's devil printrz derl, kluk pro posylky, čertík

composing room khompozing rům, sazárna

press-room pres-rum, strojárna

ink ink, barva (tiskařskí čerň)

distribution } roztirání barvy
{ dystrhbjůsn, { rozhazování sazby

cord khórd, motouz (špagát)

twine tuajn, {

print paper print pejpr, tiskový papír

common print hkonon print, obyčejný papír novinářský

book paper buk pejpr, knihový papír

in book form in buk fórm, jako kniha

in pamphlet form in pémflet fórm, jako brožurka

fine print faju print, drobný tisk

in print, tištěno; tiskem vydáno

out of print aut or print, rozprodanó

to lock (galleys, forms,) tu lók (gelyz, fórmz), zavříti lodě n. formy

to go to press tu gô tu pres, začíti tisknout

impression imprěšn, tlak

letterpress letrpres, tisk, sazba n. čtení (na rozdíl od rytin)

binding bajndyng, vazba

back běk, hřbet (u knihy)

edges edżez, kraje

boards bórdz, desky

covers khacrz, {

cases hhejsez, hotové desky.

(Viz též Tiskaršký doplněk ve "Slovníku česko-anglickém".)

— 168 —

## DOUTNÍKÁŘI.

Doutníkářství.

Listový tabák se rozprostře (rozdělá) a potom spracuje.

Lisu užívá se k liso-
vání forem.

Potřebují davenport-
skou formu, cincin-
natskou formu a ně-
meckou formu.

Tabákové listy mají
žíly a žilky.

Zbytky doutníků.

Cigarmaking.

Leaf tobacco is booked
up and then worked.

The press is used to
press the molds.

They use the Daven-
port mold, the Cin-
cinnati mold and the
German mold.

Tobacco leaves have
stems and veins.

Cigar stumps.

sigár'mejking.

líj toběko iz lukd ap
end dhen wörkd.

dhi pres iz júzd tu pres
dhi móldz

dhey júz dhi dejnpárt
móld, dhi sinšiněty
móld end dhi džer-
men móld.

toběko lírz hev stemz
end rejnz.

sigár stamps.

(Viz též Doplňek doutníkářský ve "Slovníku česko-anglickém".)

## CIHLÁŘI.

Pee má dveře, vrata me-
zi odděleními, otvory
a komín.

Záklopky z litiny slouží
k zavření průchodů.

Uhlí dává se tam otvory.

Osm tisíc cihel jest den-
ní práce pro pět mužů.

Zove se to pravidelný
denní ráz.

Těch pět mužů pracuje
u tabule.

Jiní kopají hlínu a vozí
jí k jámě.

Oni odnaší cihly a roz-
loží je v ohrade.

Oni je narovnají do hra-
nic, odváží k peci a
vsází do pece.

Zevnější obklad cihelné
pece sluje kryt.

A furnace has doors,
sluices between the
chambers, flues and
a chimney.

Valves of cast-iron
serve to close the
flues.

Coal is put in through
plugs.

Eight thousand bricks
is a day's work for
five men.

It is called a regular
day's stint.

Those five men work
at the table.

Others dig the clay and
wheel it to the pit.

They bear away the
brick and spread
them on the yard.

They pile them into
hakes, wheel them
to the kiln and set
them in the kiln.

The outside covering
of the brick-kiln is
called scoving.

e fornes hez dórz, slů-
bez betuín dhi čejmu-
brz, fluz end e čimny

rélez or khést-ajru serve
tu klóz dhi fluz.

khól iz put in thrů
plagz.

cjt thauznd briks is
e dejz wörk for fajr
men.

it iz khóld e regjulr
dejz stynt.

dhóz faje men wörk et
dhí tejbl.

adhrz dyg dhi klój end
hwil it tu dhi pit.

dhey bér enj dhi brik
end spred dhem on
dhijárd.

dhey pajt em into
hejks, hwil 'em tu dhi
khil end set dhem in
dhi khil.

dhi autsajd kharring
or dhi brik-khil iz
khóld skócing.

-- 170 --

LITECTVÍ.

Formáři; slévači.

Formáři dělají formy,
v níčižto se kov uleje
do žádoucího tvaru.

Písek jest nejlepší lát-
kou na dělání forem.

Míchá se vlhký s uhel-
ným prachem.

Formáři potřebují lžíci
čtverhranného neb
srdcevého tvaru.

Oni mají hladič a čistič
na hlazení a dynko-
vání vpadlých ploch.

Oni mají první tlouk,
a druhý tlouk slouží
k dodělávání.

Potřebují klestě a hla-
diče z litiny na duté
formy.

Též potřebují lopaty, ří-
tice a sýta.

Měchy slouží k odfuko-
vání volného písku s
forem.

Mezi nástrojí potřebova-
nými jsou špice a hro-
ty ze železného drátu;
hrnce a utěráky.

Formy na malé litiny se
dělají v rámeh zva-
ných flášky.

Horní část flášky nazý-
vá se víko, dolní spo-
dek.

Forma se probodá aby
dostala pruvan.

Dřevěné a kovové mo-
dely dělá modelovač.

Moulders; iron mould-
ers.

Moulders make forms
or moulds, in which
metal is cast to a de-
sired shape.

Sand is the best ma-
terial for forming
moulds.

It is mixed damp with
coal-dust.

Moulders use a trowel
of a square or heart
shape.

They have a sleeker
and cleaner for sleek-
ing and smoothing
sunk surfaces.

They have a first ram-
mer, and the second
rammer is used for
finishing.

They use pincers and
cast-iron sleekers for
hollow moulding.

They also use shovels,
sieves and riddles.

Bellows are used for
blowing off loose sand
from the mouldings.

Among the tools used
are piercers and
prickers of iron wire;
pots and swabs.

Moulds for small cast-
ings are made in
frames called flasks.

The upper portion of
a flask in called
cope, the lower por-
tion nowel.

The mould is pierced
to give it vent.

Wooden and metal pat-
terns are made by
the pattern-maker.

môldrz; ajru môldrz.

môldrz majk fórmz or
môldz, in hwič metl
iz khést tu e dyzajrd'
šejp.

sénd iz dhi best me-
týriel for fórmíng
môldz.

ít iz míf děmp údh
khół-dúst.

môldrz już e traul ov
i skvór or hárt šejp.

dhey hev e slíhr end
klúr for slíking end
smúdhíng sánk sör-
fesez.

dhey hev e ferst rémr
end dhi seknd rémr
iz juzd for finyšiny.

dhey júz pínsrz end
khést-ajn slíkrz for
hátó môldyng.

dhey ólsó juž šarlz, siev
end ridlz.

bel'óz ár juzd for blóing
óf lús sénd from dhi
môldyngz.

emóng dhi tulz juzd ár
pínsrz end prikrz ov
ajru wajr; póts end
swobz.

môldz for smól khés
tyngz ár mejd in
fjórmz khółd fléks.

dhi apr póršn ov e flésk
iz khółd khóp, dhi
ló-r póršn nôel.

dhi môld iz pírsd tu
gir it cent.

wudn end metl petrnz
ár mejd baj dhi pe-
tru-mejkr.

Poznam 7. Slovo bellows, měch nebo měchy, zní sice správně anglicky bel'óz, vsak obyčejně slyšíme v Americe belas, nebo belós, kterouž výslovnost i Webster přijal. — Mould, moulder, anebo mold, molder; obojí platí za správné.

— 171 —

HAVÍŘSTVI.

Hornictví neb dolování.

Výskumce (neb kutil) hledí nalezti couk neb žílu nesoucí rudu.

Plavky jsou známky křemene čili kovonosné skaliny.

Havíř potřebuje špičák a lopatu, vrták a náboj.

Couk může býti pravidelná fince nebo kapesnatá žíla.

Štolování znamená kopání průchodu podél žíly rudonosné.

Skopávati rudu nad hlavou sluje horní kop.

Vykopávati ji zdola nazývají dolní kop.

Horokopi jsou dělníci pracující nad hlavou.

Šachta vyžaduje dřevování, když skalina jest kyprá a drobivá.

Šlak jest minerálního mta obkličující kovo-vou rudu v žíle.

Horníci potřebují zdvi-hací stroje a stoupy na roztloukání rudy.

Oni taví rudu v tavírně (v tavičích).

Někdy kopají tunel.

Kusy dřeva podél žíly při tunelování zovou se obklady.

Příčné kusy jmenují podložky.

Ruda pouští se dolu do káry průlomy.

Když uhodí na výnosný pruh, dol se brzy dobře vyplácí.

Hlavní šachta, štoly; povrchní ukážka.

Mining.

The prospector tries to find a lode or vein that carries ore.

Floats are indications of quartz or mineral-bearing rock.

A miner needs a pick and shovel, drill and blast.

A lode may be a regular fissure or a pocket vein.

Drifting means cutting a passage way along the vein horizontally.

To break down the ore overhead is called up-per stoping.

To dig it out from below they call underground stoping.

Stopers are men at work overhead.

The shaft needs timbering, when the rock is loose and crumbly.

Gangue is the mineral substance enclosing metallic ore in the vein.

Miners need hoisting machinery a. stamps to crush the ore.

They melt the ore in smelters.

Sometimes they drive a tunnel.

The pieces of timber lengthwise the vein in tunneling are called lagging.

The cross pieces they call stulls.

Ore is let down in the car by the chutes.

When they strike a pay streak, the mine is soon in good pay.

Main shaft; drifts; outcrop.

majnyng.

dhi prospektr trajz tu fajnd e lód or vejn, dhét khériz ôr.

flôts ár indykej'snz ov körts or minerál-béring rök.

e majnr úyd e pik end sarl, dril end blést.

e lód mej bi e regjutr físr or e pökety rejn.

driftlyng minz khatyng e pésedž wej döng dhi reju horizontely.

tu brejk daun dhi ôr orrhed iz khóld apr stóping.

tu dyg it aut from bilö dhey khól andr-grund stóping

stóprz ár men el nörk orrhed.

dhi sčft úyd tymbr-ing, hwen dhi rök iz lus end krambly.

gung iz dhi minerel sabstens euklózíng métlík ór in dhi rejn.

majnrz úyd hojstyag mesinery end stěmps tu kras dhi ôr.

dhey melt dhi ór in smeltrz.

samtajmz dhey drajr e tanl.

dhi písez or tymbr lengthwajz dhi rejn in taneling ár khóld léging.

dhi krôs písez dhey khól stalz.

or iz let daun in dhi khár baj dhi šüts.

hwen dhey strajk e pój strýk, dhi majn iz sün in gud pój.

mejn šěft; drifts; aut-křóp.

— 172 —

Uhlodol; havíř uhelní, uhlokop, uhlíř.

Dobývání uhlí.

Trhání v uhlodolech, kde třaskavý plyn pahuje, jest často prováženo nebezpečím výbuchu.

Silné trhání ohrožuje bezpečnost skal a podvalu.

Vrtáku se užívá k vrtání díry.

V pilířové soustavě dolo-vací pilíře uhelné ne-chávají se ku podpoře stropu sluhy (vrstvy).

V běžné soustavě celá sluha se vyhere při prvním dolování.

Dlabání nazývá se pod-kopání sluhy.

Uhlíři pracují v šichtách po 8 hodinách.

Mimo hlavní sachtu jest větrná a výhonná sachta k vůli provětrávání.

Uhlí dává se do van nebo kár a přivleče se ke zpodu sachty.

Potom se vytahuje.

Dělníci chodí nahoru dolu v koši, který se zvedá a spouští.

Coal-mine: coal miner, coal digger, collier.

Coal-mining.

Blasting in coal-mines, where firedamp is prevalent, is often attended with danger of explosion.

Heavy blasts imperil the safety of rocks and supports.

A drill is used to bore a hole.

In the stoop- and room system of mining stoops of coal are left for the support of the roof of the seam.

In the long-wall system the entire seam is taken out at first working.

Holing means undercutting the seam.

Colliers work in shifts of 8 hours.

Besides the main shaft there is a downcast and upcast for ventilation.

Coal is put in tubs or hutches and drawn to the bottom of the shaft.

It is then hoisted.

The men go up and down in the cage, which is raised and lowered.

khól-majn; khól majnr, khól dygr, khóljr.

khól-majnyng.

bléstýng in khól-majnz, hwér fajr-demp iz prevalent, iz ðf'n étend'ed uidh dejndžr oc explðžn.

hçy blést's imper'il dhi sejfty ov röks end snpòrts.

dril is jůzd tu bôr e hól

in dhi stûp- end rûm system ov majnyng stûps ov khól áv left for dhi supôrt ov dhi rûf or dhi stûm.

in dhi lōng-uól system dhi entajr sim iz tejku ant et ferst nörking.

hôling mínz andrkhatyng dhi sim.

khóljrz wörk in šifts ov ejt aurz.

bisajds' dhi mejn šêft dhér iz e daunkhêst end apkhêst for ventylejšu.

khól iz put in tubz or haez end drón tu dhi bôtom or dhi šêft.

it iz dhen hojsted.

dhi men gô ap end daun in dhi dhejdž, hurič iz rejzd end lô-rd.

Pit pit, dol

month of the pit manth or dhi pit, ústí neb temeno dolu

sump samp, dno dolu

pit - head arrangement pit - hed eréjndżment, horní přístroje

pit-bottom arrangement pit-bôtom eréjndżment, dolní přístroje

coal-bed khôl-bed, čežisko uhlí

coal-measure khôl mežr, míra na uhlí

coal-crusher khôl-krasr, tlouk

to weigh coal tu wéj khôl, vážiti uhlí

weigher wéjr, važič

scales skejlz, váha

— 175 —

Látka zvaná diastas se vytvoří, která působí na škrob ve sladu a změní ho na hroznový cukr.

Po první stírce sladká voda stahne se do pod stavené kádě a druhá stírka následuje.

Po druhé stírce následuje třetí, která dá slabou tekutinu, jižto užívá se k vaření slabého piva.

Tekutina v podstavené kádi nazývá se mladinka a její síla se měří cukroměrem.

Mladinka smíchá se s chmelem a vaří.

Když várka jest hotova, vede se do chmelové pánve nebo separátoru.

Ve dně separátoru jsou dírkované ocelové plotny.

Skrze malé dírky v tom falešném dně pivo do stane se do chladnice a vede se ku chladidlu.

Kape přes chladidlo do mělké nádržky.

Špatné chladnutí nazývají "foxing" a pivo se nim zkazí.

Po schladnutí vede se do hlubokých kádí a přimíchá se kvasnic.

Pěnění na povrchu mezi kvašením nazývá se droždí.

Pak následuje čistění a uložení.

Pivo pumpuje se do velikých skladních sůdů.

A substance called diastase is developed, which acts on the starch of the malt and changes it into grape-sugar.

After the first mash the sweet water is drawn off into the under-back and the second mash follows.

After the second there is a third mash, giving a weak liquid (solution) used in brewing small beer.

The liquid in the under-back is called sweet-worts and its strength is measured by the saccharometer.

The worts are mixed with hops and boiled.

When the brew is finished, it is carried to the hop-back or separator.

In the bottom of the separator is a perforated steel plating.

Through the small holes of this false bottom the beer passes to the cool shift and is carried to the cooler.

It trickles over the cooler into a receiving basin.

Bad cooling is called foxing and spoils the beer.

After cooling it is conveyed to the fermenting tubs and mixed with yeast.

The frothing on the surface during fermentation is called the rocks.

Then follows clearing and storing.

The beer is pumped into large store-casks or barrels.

e substens khóld dajasteis iz derelopd, hóid ekis ön dhi stárë oc dhi mólt end čejndţez it intu grejpšugr.

éfr dhi ferst mës dhi swít uótr iz drón óf intu dhi andrbëk end dhi seknd mës fólóz.

éfr dhi seknd dhér iz e thord mës, giving e úík likeid júzd in bruing smól bír.

dhi likrid in dhi andrbëk iz khóld swítwórts end its strength mečrd baj dhi sekhrometr.

dhi nórts ár mixd úidh hóps end bojld.

huen dhi brú iz finyšd, it iz khérid tu dhi hóp-bek or seperejtr.

in dhi bótom oc dhi seperejtr iz e perforjted stíl plejtyng,

thrú dhi smól hólz oc dhis fóls bótom dhi bír pésez tu dhi khúl šift end iz khérid tu dhi khúlr.

it triklz órr dhi khúlr intu e vesíring bejsn.

béd khúling iz khóld fóxing end spojlz dhi bír.

éfr khúling it iz khonvédj tu dhi fermenting tabz end mixd úidh jíst.

dhi fróthing ön dhi sorfes djuring fermentejšn iz khóld dhi róks.

dhen fólóz kliring end stóring.

dhi bír iz pampd intu lárdž stór-khësks or bérlz.

-- 176 --

Brew brů, várka
mash měš, stírka
worts něrts, mladinka
lager beer lágr bír, ležák
light beer lajt bír, lehké pivo
shipping department šiping dy-
partment, zasýlací oddíl
to peddle beer tu pedl bír, rozváže
ti pivo

heavy beer hevy bír, těžké pivo
small beer smól bír, slabé pivo,
patoky
table beer tejbl bír, tabulové pivo
bottle beer bětl bír, lahvové pivo
bottling department bětling dypár-
ment, oddíl pro stáčení do lahví
to bottle beer tu bětl bír, stáčeti
pivo do lahví.

ŘEMESLA VŮBEC.

Architekt,
barvíř,
barvíř domů,
bednář,
cihlář,
cukrář,
čalouník,
doutníkář,
dlaždič,
formář,
hodinář,
havíř, horník,
hrnčíř,
jirchář,
kameník,
klempíř, plechař,
kníhař,
kloboučník,
kolař, vozař,

kominík,
kotlář,
kovář,
koželuh,
kožešník,
krajkář,
krejčí,
kufrář,
lakýrník,
litoc,
loďař,
malíř,
malíř pokojů,
malíř štítů,
mydlář,
mílnář,
mosazník,
natěrač,
nožíř,

architect,
dyer,
house painter,
cooper,
brickmaker,
confectioner,
upholsterer,
cigarmaker,
paver,
moulder,
watchmaker,
miner,
potter,
currier,
stone-cutter,
tinner, tinman,
bookbinder,
hatter,
wheelwright, wagon-
maker,
chimney-sweep,
boiler-maker,
blacksmith,
tanner,
furrier,
lace-maker,
tailor,
trunkmaker,
laquerer,
founder,
ship-builder,
painters,
fresco painter,
sign painter,
soap-maker,
miller,
brazier,
painters, dauber,
cutlers,

árkitekt,
dajr,
haus pejntr,
khúpr,
brík-mejkr,
khonfek'sonr,
aphôlsterer,
sigár-mejkr.
pejrr,
móldr,
uč'mejkr,
majnr,
pötvr,
khóri-r,
stón-khatr,
tynr, tymen,
bukbajndr.
hětr,
hvícírajt, nčgn-mejkr,
čimny-swíp,
bojlr-mejkr,
bléksmith,
ténr,
föri-r,
lejs-mejkr,
tejlr,
trank-mejkr,
lékerer,
faundr,
šup-bildr,
pejntr,
fresko pejntr,
sajn pejntr,
sóp-mejkr,
milr,
bréjžr,
pejntr, dóbr,
khatlr,

— 178 —

TĚLO A JEHO ČÁSTKY.

Human body hjumen bůdy, lidské
tělo

bodily bůdyly, tělesný

corporal khórporel, tělesný

head, back of the head hed, běk or
dhí hed, hlava, týlo

crown kraun, temeno

top of the head tóp or d. h., temeno

brain brejn, mozek

temples templz, skráně, spánky

cheek-bone čík-bón, liení kost

jaw-bone džó-bón, čelíst

forehead fored (těž, fórhed), čelo

eyebrows ajbranž, obočí

eyelids ajlidz, klapky

eyelashes ajlěšež, rasy

cheeks číls, lícc, tvaře

chin čin, brada

beard bíd, vousy

moustaches mustášež, kníry

hair hér, vlasy

scalp skelp, kůže s vlasy

countenance khauntenens, tvář-

complexion khomplekšn, nost

tooth, teeth tůth, týth, zub, zuby
upper and lower teeth apr end ló-r

týth, horní a dolní zuby

front teeth, frant týth, přední zuby

grinders grajndrz, zadní zuby

molars molvrz, stoličky

root of the tooth rát or dhi tuth,
kořen zubu

gums gamz, dásně

tongue tany, jazyk

roof of the mouth rúf or dhi
manth, patro

throat, neck thrót, nčk hrdlo, krk

windpipe uindpajp, průdušnice

jugular veins džůgulr rejnz, hrdel-
nice

eye, eyes aj, ajz, oko, oči

socket sóhet, důlek oční

dimples, dymplz, důlky na tvaři
a bradě

ear, ears ír, írz, ucho, uši

tip of the ear typ or dhi ír, konec
ucha

lobe lób, laloček

nose náz, nos

nostrils nóstrilz, chřípě

tip of the nose typ or dhi náz, špič-
ka nosu

skin skin, kůže

cuticle kjutykí, pokožka

vein rejn, žíla

artery ártery, srdeční žíla

bone bón, kost

marrow méró, morek

flesh, blood fleš, blad, maso, krev

pulse pál, tepna

blood-vessel blad-csl, krevná žíla

nerves nerv, nervy, čívy

muscles masl, svaly

sinews sinjúž, slachy.

Breast, chest brest, čest, prsa, hrud'

breast-bone brest-bón, prsní kost

ribs ribz, žebra

collar-bone khólr-bón, kliční kost

shoulders sóndrz, plece, lopatky

backbone běkbón, hřbet n. páteŕ

spine spajn, hřbet n. páteŕ

spinal cord spajnl khórd, zlatá žíla
abdomen chdómen, život, spodní

část těla

belly, hip bely, hip, břicho, bok

side sajd, slabina

small of the back smól or dhi běk,
kříž

seat sít.

bottom bátom, zadek, zadnice

buttocks batoks, bátok

bowels baulz, vnitřnosti,

intestines intes'tyúz, střeva

stomach stamek, žaludek

rectum rektum, konečník

sexual parts sekšu, kl párts, pohlavní část-

private parts praj, kl párts, pál

heart hárt, srdeče

pericardium perykar'dyum, osrdí

lungs lang, plíce

liver livr, játra

spleen splín, slezina

kidney khidny, ledvina

gall-bladder gól-blédr, žluční mě-
chyř

bile, gall bajl, gól, žluč.

— 179 —

**Arms** ármz, páže
**hands** hěndz, ruce
**shoulder** sōldr, rameno
**arm-pit** árm-pit, podpaží
**upper arm** apr árm, horní část paže
**lower arm** lō-r árm, dolní část paže
**elbow**, fist elbō, fist, loket, pěst
**wrist**, palm rist, pám, přehyb, dlań
**joints** džojnts, klouby
**knuckles** naklz, kotníky
**finger** fingr, prst
**forefinger** forfingr, ukazováček
**little finger** litl fingr, maliček
**tip of the finger** typ of dhi fingr,
špička prstu
**joint** džojnt článek prstu
**nail** nejl, nehet

**Constitution** khonstytjůšn, ústrojí
tělesné
digestive organs dajdžestyr órgenz,
zažívací ústrojí
respiratory rispjár'ctory órgenz,
dýchací ústrojí

**thumb** tham, palec u ruky
**toes** tóz, prsty u nohy
**big toe** big tó, palec u nohy
**little toe** litl tó, malík
**tip-toe** typ-tó, špička prstu u nohy
**nail** nejl, nehet
**leg** leg, noha (celá)
**shin** sin, hnát
ankle čukl, kotník (též lýtko)
**thigh**, calf thaj, kháf, stehno, lýtko
**thigh-bone** thaj-bōn, stehenní kost
**knee**, heel ný, hýl, koleno, pata
**knee-joint** ný-džojnt, přehyb kolena
**foot** fut, noha (chodidlo)
**feet**, fít, nohy
**sole** sól,
**sole of the foot** sól of dhi fut { tlapa.

**to breathe** tu brýdh, { dýchati
**to respire** tu rispjár', { dýchati
**breath** breth,
**respiration** respívčjšn, { dýchati
**circulation of the blood** serkjulej'-šn or dhi blad, oběk krve.

**Soul**, spirit sól, spirit, duše, duch
**spiritual** spirivuel, duševní, du-
chovní
**mind** majnd, mysl
**intellect** intelekt, schop, důmysl
**reason** rýzn,
**understanding** andrstěnd'. { rozum
yng,
**judgment** džadżment, soudnost

**common sense** khōmon sens, zdra-
vý rozum
**senses** sensez, smyslové
**feeling**, smell fíling, smel, cit, čich
taste tějst, chuť
**hearing** hýring, sluch
**sight** sajt, zrak
**touch** tač, hmat
**memory** memory, paměť.

—181—

PLACENÍ ĎANĚ Z MAJETKU JINDE.

Vlastníme-li kus majetku v místě vzdáleném a chce me zapraviti
daň, můžeme dopsati přímo pokladníku toho okresu asi takto:

To the Treasurer of
Marathon County,
Wausau, Wis.

Dear Sir :

I want to pay the tax on the
following described piece of land:
ness (insert description.)

Please inform me of the amount
of tax and I will remit.

Very truly,

yours

N. N.

(Give the full address and enclose
a postage stamp for answer.)

Pokladníku okresu
Marathon,
Wausau, Wis.

Ctěný Pane:

Chei zaplatit daň z pozemku ná-
sledovně popsaného:
(polož zde popis, dle "deca...".)

Prosím oznáme mi obnos dané a
jáho odešlu.
Znamenám se
váš

N N.

(Udej plnou adresu a přilož po-
tovní kolek na odpověď.)

Po obdržení žádané zprávy můžeme odep s ati spůsobem tímto:

Dear Sir :

Your favor of the ...... inst. has
reached me. Inclosed please find
money order for $12.50c., being the
amount of tax due on the property
described as follows :
(again, insert description.)

Please send me the receipt and
oblige
yours, respectfully

N. N.

(Give the full address and enclose
postage stamp.)

Ctěný Pane:

Váš dopis ode dne ....... t. m. do-
šel mne. V příloze račte shledati
peněžní poukázku na $12.50c., což
jest obnos daně povinné z majetku
následovně popsaného:
(apět udej popis.)

Račte poslati mi kvitanci, zacež
vděčen bude
váš

N. N.

(Udej plnou adresu a přilož po-
tovní kolek.)

Dotaz, je-li daň zapracena.

To the Treasurer of........Co.,
..., Wis.

Dear Sir :

Please let me know if the tax has
been paid on the following described
piece of land in your county
 insert description.)

Respectfully,

yours

N. N.

Pokladníku okresu........ Wis.

Ctěný Pane:

Prosím dejte mi vědět, zdali daň
jest zaplacena z následujícího kusů
pozemku ve vašem okresu:
(udej popis.)

S úctou.

váš

N. N.

— 184 —

Zásylka účtu.

Milwaukee, Oct. 6. 1883.

Milwaukee, 6. říj. 1883.

Mr. C. D.

Pan C. D.

Burlington, Racine Co., Wis.

Burlington, Racine Co., Wis.

Dear Sir : —

Ctěný Pane : —

We herewith enclose our statement. Please remit the amount due us within thirty days and oblige

Posyláme tuto náš výkaz. Prosíme, odeslote obnos nám povinný do třiceti dnů a zavděčíte si

yours, respectfully,

s úctou vám oddané

M. N. & Co.

M. N. & spol.

Jiná.

Chicago, January 15. 1884.

Chicago, 15. ledna 1884.

Mr. E. F.

Pan E. F.

Davenport, Iowa.

Davenport, Iowa.

Dear Sir :

Ctěný Pane

Inclosed please find bill for goods ordered. An early payment of the same will greatly oblige

V příloze račte shledati účet za objednané zboží. Brzké zapravení jeho velice zavděči

your obedient servant

vaseho poslušného sluhu

O. P.

O. P.

Oznam příjmu.

(Address.)

(Date.)

(Adressa.)

(Dátum.)

Dear Sir :

Ctěný Pane :

Your favor of the 30. ult. containing remittance of One Hundred and Fifty dollars ($150.00) has been duly received and said amount placed to your credit.

Váš laskavý list ze dne 30. min. měsíce, obsahující zásylku jednoho sta a padesáti dollarů, byl správně obdržen a recekná částka poznamenána k vašemu dobru.

Most respectfully, yours

S veškerou úctou, váš

N. N.

N. N.

Jiný.

Sir : —

Pane : —

Your favor of the 31. of January is at hand. I acknowledge the receipt of Seventy Five doll. ($75.00) in full payment of your account up to date.

Váš laskavý dopis od 31. ledna mám v rukou. Doznávám příjem sedmdesáti pěti dollarů ($75.00) co úplné zaplacení vašeho účtu až do dneška.

Very respectfully,

S obzvláštní úctou,

N. N.

N. N.

-186-

Dear Sir :

A week ago I mailed a letter to
you, requesting the payment of the
sum you owe me. Having as yet
received no answer, I renew my re-
quest, trusting you will not force
me to have recourse to other means.

Yours, as ever,

N. N.

Dear Sirs : —

I suppose that you have either
lost or forgotten my account of last
month. I therefore take the liberty
to remind you of it. In a short
time I shall have heavy engage-
ments to meet and require all my
funds, otherwise I should not have
troubled you.

I am yours

N. N.

Sir : —

I have written you twice asking
for the payment of the bill you owe
me. I again repeat my request and
in the most earnest manner. Hop-
ing that you will not oblige me to
have recourse to the law,

I remain yours

N. N.

Gentlemen

Last month I wrote to you request-
ing the payment of the balance due
me on the settlement of our account.
I have not heard from you yet. It is
with the greatest reluctance I have
concluded to commence a law-suit.
if you do not satisfy my claim with-
in two weeks from the date of this
letter. I am yours.

N. N.

Milwaukee, Feb. 20, 1884.

John Taylor Esq.,

City.

Dear Sir: — I beg leave to inform
you, that your note of Two hundred
dollars will fall due on the 1. of next
month and that I am unable to ex-
tend it.

Respectfully yours,

N. N.

Mily Pane :

Před týdnem poslal jsem vám list,
žádaje o zaplacení částky, kterou
mi dluhujete. Nedostav posud žád-
né odpovědi, obnovují svou žádost,
doufaje že mne nedonutíte uchýliti
se k jiným prostředkům.

Váš, jako vždy.

N. N.

Mili pánové : —

Soudím že jste buď ztratili nebo
zapomněli na muj účet z minulého
mésíce. Protož se osměluji připa-
matovat vám jej. V krátkostí bude
mi vyhověti těžkým závazkům a po-
třebuji všech svých prostředků; ji-
nak bych vás byl neobtéžoval.

Zústávám váš

N. N.

Pane :

Psal jsem vám dvakráte žádaje o
 zaplacení úctu který mi dluhujete.
Opětně opakuji svou žádost a sice
co nejdůrazněji. Doufaje že mne
nedonutíte uchýliti se ku právu,

zústávám váš

N. N.

Pánové :

Minulého mésíce psal jsem vám
žádaje o zaplacení bilance mně po-
vinné dle urovnání našeho účtu.
Až posud nepřihlásili jste se. Je-
nom s největší nechutí odhodlal
jsem se podati právní žalobu, pakli
nevyhovíte mému nároku do dvou
neděl od dátum tohoto listu.

Jsem váš

N. N.

Milwaukee, 20. února 1884.

Pan John Taylor,

zde

Ctěný Pane : — Dovoluji si ozná-
miti Vám, že Vaše nota na dvě stě
dollaru vyprší dne 1. přišťího měsí-
ce a že nejsem s to prodloužiti ji.

S úctou Váš

N. N.

-188 -

Sir : —

I am in receipt of your favor of
the 30. ult. containing $. . . interest
due on your note for the past year.
I remain

yours,

N. N.

Dear Sir: — I hereby acknowledge
the receipt of $. . ., being one year's
interest on your note and mortgage.

N. N.

Omaha, Neb., June 1. 1884.
$24.00

Received of A. B. Twenty One
dollars interest in full for the past
year.

N. N.

### Kritance zařadu na notě.

June 2nd 1884 received on the
within one year's interest, namely
$21.00.

N. N.

Received on this note $21.00 in-
terest in full for the year ended
June 1. 1884.

N. N.

June 3. 1884 received Ten dollars
as part payment of interest for the
first year.

N. N.

### Kritance zapla sených útě.

Racine, Wis., July 1. 1884.
$50.50

Received of Mr. L. M. Fifty
dollars and fifty cents in full up
to date.

N. N.

Kewaunee, Wis. July 15. 1884.
$120.75

Received of Messrs. — One
Hundred and Twenty dollars and
75 cents in full of all due to us.

N. N. & Co.

Pane : —

Obdržel jsem vaš milý list ze due
30. min. més., obsahující $. . . úro-
ku povinného z vaší noty za minulý
rok. Zůstávám

váš

N. N.

Ctěný Pane : — Tímto kvituji pří-
jem $. . ., totiž ročního interesu z
vaší noty a hypoteky.

N. N.

Omaha, Neb., 1. června 1884.
$24.00

Obdrženo od A. B. Dvacet je-
den dollar úroku zúplna za prošlý
rok.

N. N.

Dne 2. června 1884 obdržen je-
dnoroční úrok, totiž $21.00.

N. N.

Obdržel z této noty $21.00 úro-
ku v celosti za rok končící dne
1. června 1884.

N. N.

Dne 3. června 1884 obdrženo De-
set dollarů na částečnou splátku in-
teresu za první rok.

N. N.

Racine, Wis., 1. čce. 1884.

$50.50

Obdrženo od p. L. M. Padesát
dollarů a padesát centů, čímž vše
do dneška vyrovnáno.

N. N.

Kewaunee, Wis., 15. čce. 1884.

$120.75

Obdrženo od pp. — Jedno sto
dvacet dollarů a 75 centů, čímž jest
zaplacen náš celý požadavek.

N. N. & spol.

— 190 —

OBJEDNÁVKY.

La Crosse, Wis., June 12 1884.

Messrs. Jensen, McClurg & Co.

117 State Str., Chicago.

Gentlemen: — Please forward to my address, by express, the following books:

1 copy Sims' Complete Works $12.60

1 copy Warren's House-
hold Physician 6.00

1 copy The Story of Ida,
by Francesca 0.75

$19.35

For which I enclose money order.

(Date.)

(Address.)

Dear Sir: — Please deliver to the bearer, with bill of cost, the following:

20 lbs granulated sugar,

8 lbs Java coffee, roasted,

5 gallons of kerosene.

Charge in account, and oblige,

yours respectfully,

N. N.

La Crosse, Wis., 12. června 1884.

Pp. Jensen, McClurg & Co.

117 State Str., Chicago.

Pánové: — Račte poslati na mou adresu, po express, následující kni-
hy:

1 výtisk Sims' Complete Works $12.60

1 výtisk Warren's House-
hold Physician 6.00

1 výtisk The story of Ida
by Francesca 0.75

$19.00

Začež posýlám poukázku.

(Datum.)

(Adresa.)

Ctěný Pane: — Račte dáti doru-
čiteli následující zboží s účtem:

20 lib, zrnového cukru,

8 lib, kávy Java, pražené

5 gallonů petroleje.

Napište na můj řád a zavděčite

s úctou vašeho

N. N.

(Date.)

Messrs. —,

Chicago.

Gentlemen: — Please send me,
by express, the following:

2 doz. napkins $6.00

20 yards of toweling at
20 cents 4.00

12 yards of calico, white
with pink dot at 8 ets. 0.96

1 fine lady's handker-
chief 0.80

$11.76

Collect on delivery.

Yours truly,

N. N.

(Datum)

Pánové —,

Chicago.

Pánové: — Račte poslati mi po
express následující zboží:

2 tuc. ubrousků $6.00

20 yardů na ručníky po
20 centech 4.00

12 y. kartonu bílého růžo-
vé tečkovaného po 8c. 0.96

1 pěkný dámský kapes. 0.80

$11.76

Dobírkou při odevzdání.

S úctou,

N. N.

—197—

## SMĚNKY.

Domácí.

$150. Racine, Wis., Dec. 1. 1884

At sight pay John W. Robinson,
or order, One Hundred and Fifty
Dollars, and charge the same to the
account of

Charles Jonas & Co.

To Francis Brodsky.

26 Ave. C. New York.

$50. Racine, Wis., Dec. 1. 1884.

Sixty days after sight pay to A.
B. Cline, or order, Fifty Dollars
and charge the same to the account
of

A. Kraupa & Co.

To Jos. Podany,

277 E. Ohio Str.

Allegheny City, Pa.

$150. Racine, Wis., 1. pros. 1884.

Po vidění zaplatte John W Ro-
binson'u, neb na jeho řád. Jedno
Sto a Padesát Dollarů, a položte
to na účet

Karel Jonas & spol.

Frant. Brodsky.

26 Ave. C. New York.

$50. Racine, Wis., 1. pros. 1884.

Šedesát dní po vidění zaplatte
A. B. Cline-ovi, neb na jeho řád,
Padesát Dollarů a účtujte

A. Kroupa & spol.

Jos. Podany,

277 E. Ohio Str.

Allegheny City, Pa.

Cizozemské.

Kewaunee, Wis., April 1 1884
Exchange for fl. 500.

Five days after sight of this our
first Bill of Exchange (second and
third of same tenor and date un
paid), pay to Vojta Naprstek, or
order, Five Hundred Florins, value
received, with or without further
advice.

V. Mashek & Co.

To Union Bank,

Prague, Bohemia.

Kewaunee, Wis., 1. dub. 1884.
Směnka na zl. 500.

Pět dní po vidění této naší první směnky (druhá a třetí tehož spůsobu a datum nezaplacená), zaplatte Vojt. Náprstkovi, neb na jeho řád. Pět Set Zlatých, za cenu přijatou, s avisem nebo bez něho.

V. Mašek & spol.

Banka Union,

Praha, Cechy.

## POUKAZY.

$25. Racine, Wis., Feb. 10. 1884.

Union National Bank, pay to Jo-
seph Novotny, or bearer, Twenty-
five Dollars.

Frederic Jonas.

$25. Racine, Wis., 10. února 1884.

Union National Bank, zaplatě Jos,
Novotný-mu neb držiteli, Dvacet-
pět Dollarů.

Bedřich Jonáš

-204-

Oznámení nájemníkovo.

A. B., Esq.

Dear Sir: — You will please take
notice that on the 1st day of June
1884 I shall vacate the house and lot
I now occupy as your tenant, at No.
— street.

Respectfully,

M. M.
Racine, Wis., May 1st 1884.

Pan A. B.

Ctěný Pane: — Dovoluji si u-
pozornit, že dneho máje 1884
opustím dům a lot, které nyní
obývám jako vaš nájemník, čís. —
ulice.

S úctou

M. M.
Racine, Wis., 1. máje 1884.

O LISTECH VŮBEC.

V listech obyčejných zvlášť obchodního rázu, klade se vždy shora
adressa a sice následovně:

Mr. John S. Brown,
Des Moines, Iowa.
(aneb)

John S. Brown, Esq.
Des Moines, Iowa.

Nikdy však nesmíme užiti obojího titulu a psáti na příklad:
**Mr. John S. Brown, Esq.**

Firmě adressujeme: Messrs. John S. Brown & Co., atd.; vdané
damě Mrs., slečně Miss, více damám Mesdames.

Poznam S. Zkráceniny Mr., Esq., Messrs., Mrs., kladou se místo plných slov mister, esquire, messieurs, mistress čili missis (mistr, eskrajp', mešrz, misis). Messieurs a Mesdames jest přímo z frančiny; kdežto však první vyslovuje se mešrz, zachovalo druhé původní svou výslovnost mědam'.

Po adresse následuje oslovení a to jest v obyčejných listech, zvlá-
ště obchodní povahy, následující:

1. Sir, Dear Sir, nebo My Dear Sir, písemeli pánovi.

2. Sirs, nebo Gentlemen, písemeli firmě, to jest, několika pánům.
Zkrácenina Gents. (místo gentlemen) považuje se za sprostou.

3. Madam, Dear Madam, My Dear Madam, nebo Respected Mad-
am, písemeli vdané paní nebo svobodné damě již při letech.

4. Ladies, písemeli-li několika damám, ať vdaným nebo svobodným.

5. V listu svobodné mladé damě slouží již sama adressa shora položená za oslovení, aby se slovo Miss nemuselo opakovati. Ku příkladu

Miss Elizabeth Sheldon,

(Chicago, Ill.

I take pleasure in acknowledging the
receipt of your note (atd.). Však někdy se též psává po adresse oslovení:
**Honored Miss.**

-- 206 --

Dopisy lásky končí:

<table><tr><td>Your faithful</td><td>N. N.</td><td>Váš (neb Tvůj) věrný</td><td>N. N.</td></tr><tr><td>Ever your faithful</td><td>N.</td><td>Vždy Váš věrný (n. Váš věrná)</td><td>N.</td></tr><tr><td>Your loving</td><td>N. N.</td><td>Tvůj milující</td><td>N. N.</td></tr><tr><td>Your devoted</td><td>N. N.</td><td>Vám (Tobě) oddaný</td><td>N. N.</td></tr><tr><td>Your affectionate</td><td>N. N.</td><td>Váš upřímný</td><td>N. N.</td></tr><tr><td>Your ever affectionate</td><td>N. N.</td><td>Tvůj vždy upřímný</td><td>N. N.</td></tr></table>

Těž jenom Your Henry: Tvůj Jindřich;

Your Carrie; atd. Tvá Karolinka; atd.

Podpis budiž v listech pokaždé zřetelný. V listech výhradně úřadních přidává se k podpisu úřadní titul; jindy ne. — Píse-li dama cizinci, musí podepsati se tak, aby rod i stav (zdali svobodná neb vdaná) z podpisu vysvítal. Podpíše teda: Miss A. B.; Mrs. C. D. Titul (Miss, (Mrs.) může dáti se třeba do závorek. Leč jenom tenkráte přidává se titul, píse li cizinci neb osobě podřízené.

O titulech společenských mluvili jsme shora, jednajíce o adresse a oslovení. Budíž ještě podotknuto, že titul Esq. (Esquire) správně dává se jen osobám, ve společnosti poněkud vynikajícím.

Tituly osob učených professí kladou se buď přede jménem nebo za nim; příkladně: Dr. A. H. Hoy, anebo A. H. Hoy, M. D. (dr. A. H. Hoy, neb A. H. Hoy, doktor lékařství).

Nikdy nesmíme v angličině užiti dvou rozdílných titulův. Po česku se zhusta říká nebo psává: Pan doktor; pan dr. Rieger; pan professor Tomek, a pod. Však nesmíme v angličině říkati ani psáti: Mr. doctor; Mr. dr. Rieger; Mr. prof. Tomek, a pod. Angličina přestává na jednom titulu. Píseme-li však duchovnímu, znajíce toliko příjmění jeho, mužeme napsati ku příkladu. **Rev. Mr. Williams;** též se mohou połožiti ku jménu dva tituly učené čili z povolání, není-li jeden ve druhém obsažen; na příklad: **Rev. Dr. Brown;** **Rev. A. B. Brown, D. D.**

Skratky titulův nejeastěji se objevující jsou tyto:

Prof. (professor, *profis'r*), professor;

Dr. (doctor, *dóktr*), doktor;

A. M. (master of arts, *méstr or árts*), mistr svob. umění;

M. D. (doctor of medicine, *dóktr or medsh*), doktor lékařství;

D. D. (doctor of divinity, *dóktr or dyarin'yty*), doktor bohosloví;

LL. D. (doctor of all laws, *dóktr or ól lází*), doktor práv;

— 207 —

Ph. D. (doctor of philosophy, dōktr oc filos'of'y., doktor filosofie;

Rev. (reverend, rererend), důstojný;

Hon. (honorable, ônorbbl), ctihodný;

Lieut. (lieutenant, kjuten'ut), poručík, lajtnant;

Capt. (captain, khéptu), kapitán, setník;

Maj. (major, mejdžr), major;

Col. (colonel, khôrnl), plukovník;

Gen. (general, dženercl), generál.

Ve Spojených Státech Amerických titul His Excellency (thiz execuency) přísluší presidentu Sp. St., guvernéřům státním a vyslancům v cizozemsku. Titul Honorable přísluší místo-presidentu Sp. St., členům kabinetu čili ministrům (vsak ministr sluje zde Secretary, sekretery, kdežto minister znamená vyslance, jindy též kněze), členům kongressu, přednostům ministerských odborů, příručím ministrů, kontrolorům a auditorům v minist financí, klerkům obou domů kongressu, státním sena torům, soudečům a měšťanostům. Ze zdvořilosti dává se též poslancum státním a bývalým členům zákonodárných sborů.

## VZORY NÁVĚŠTÍ A OZNÁMEK.

*Stručné nárěští rystoupní společníka.*

Sir: — I beg to inform you that my late partner, John Johnson, has retired from this firm by mutual agreement, and that I the undersigned, Benjamin Bronson, continue to carry on the business on my own account. I am

respectfully yours

Benjamin Bronson.

Pane: — Dovoluji si oznámiti Vám, že můj bývalý společník, John Johnson, vystoupil z této firmy s obapolným dorozuměním a že já nížepsaný, Benjamin Bronson, vedu obchod dále na svůj vlastní účet Jsem

s útou Vás

Benjamin Bronson.

*Nářestí rozejítí firmy.*

Notice is hereby given, that the partnership heretofore subsisting between the undersigned as..., at..., under the style or firm of..., is this day dissolved by mutual consent, and that the said business will in future be carried on by... alone, who will receive and pay all the debts of the late copartnership.

Dated this... 18.

M. M.

N. N.

Oznamuje se tímto, že spolek jenž posud stával mezi nížepsanými jakožto... ve..., pod firmou..., jest dnešního dne ukončen obapolným svolením a že řečený obchod povede přístě... sám, kterýž přijímati a vypláceti bude všecky dluhy bývalého společenstva.

Dáno dne... 18.

M. M.

N. N.

— 209 —

For Sale — 120 acre farm, 3 miles from —, Wis., 20 acres timber, balance finely improved, under a high state of cultivation; finest of fruit of all kinds; one of the best farms in — county; free and clear; sold on account of the death of owner at only $50 per acre; richly worth $75. Apply to —

For Sale — excellent farm of 80 acres, — county, — miles from —, with dwelling-house, large barn, out-houses, grain-bins, orchard, etc. $75 per acre. One third cash, balance in one, two, and three years, at 6 percent. Address —

For Sale — A No. 1 farm of 100 acres half a mile from —, good frame house, with cellar, living water, all under cultivation, good barn and corn-cribs, fine orchards, and in good neighborhood. This is a rare chance to get a first-class farm cheap; $80 per acre, ½ down, balance to suit. Apply to —

For Sale — An oyster and drinking saloon in the business centre of the city; license paid. Ad. —

For Sale — The fixtures of a restaurant with a good custom in a good location. Apply to —.

Na prodej — farma 120 akrů, 3 míle od —, Wis., 20 akrů lesa, ostatní pěkné vzděláno, ve vyso-kém stupni orby; nejlepší ovoce všeho druhu, jedna z nejlepších farem v — county; svobodná a čistá; prodá se následkem smrti vlastníka pouze po $50 akr; stojí bohatě za $75. Hlase se u —.

Na prodej — výborná farma 80 akrů, — county, — mil od —, s obydlím, velkou stodolou, vedlej-sími budovami, sýpkami, zaHRADOU, atd. $75 akr. Třetina hotově, o-statní za rok, dvě a tři leta, na 6 procent. Adressa —

Na prodej — Farma výtečná, 100 akrů, půl míle od —, dobrý dřevě-ný dům se sklepem, živá voda, vše pod pluhem, dobrá stodola a ku-kuričné sýpky, pěkné sady a v dobrém sousedstvu. Jest to vzájemná přiležitost dostati farmu první třídy lacino, $80 akr, ½ hotově, ostatní dle libosti. Hlase se u —.

Na prodej — Ústřicový a šenkov-ní salon v obchodním středu města. License zaplacena. Adressa —.

Na prodej — Úprava restaurace s dobroou návštěvou, v dobrém po-ložení. Hlase se u —.

## Hledání

Wanted — Situation in a private family, to cook, wash, and iron, by a competent hand. Address —.

Wanted — An apprentice to learn the silversmith business. Enquire at No. —, — Ave.

Wanted — An apprentice to learn tailoring. Apply at No. —, — str.

Wanted — To purchase a house in the Southern portion of the city within twenty minutes walk from the Post office. Address — —, "Journal" Office.

Hledá — Místo v soukromé ro dině, chtějíc vařiti, práti a žehliti, zručná dělnice. Adressa —.

Hledá se — Učedník jenž by učil se stříbrnicoví. Hlase se v čís. —, — tři

Hledá se — Učedník pro krajčovinu. Hlase se v čís. —, — ulice.

Hledá se — Ke koupi dum v jižní části města nejvýš dvacet minut cesty od pošty. Adressa — —, "Journal" Office.

Nový Tlumač

14.