77

Ne vjeruj ženi, er se kako mjesec mijeni. D.

2825 Ne vjeruje dva prsta izvan glave. D.

Ne vonja lukom tko luka nije io. Z.

Ne zabija' trna u zdravu nogu. Z.

Ne zabija' tugjega trna u tvoju nogu. D.

Ne zna gdi mu je ni brada ni glava. D.

2830 Ne zna lisica s kijem lisići. D.

Ne zna od kud koza bob toči. Z.

Ne zna od kud sunce istječe. D.

Ne zna os'o što je petrusin. Db.² petrosello.

Ne zna što je dobro tko zlijem nije boravio. D.

2835 Ne zna tovar što je petrusin. F. 121.

Ne znaš kad dohode pokladi. D.

Ne znaš kad si sit. Db. sapere.

Ne znaš po mise. D.

Ne znaš što će dan donijet'. D.

2840 Ne zovi zla. er i samo dohodi. D. Z.: zlo, ere.

Ne žali malahna nego kriva dijela. Z.

Ne žalim toliko što me ujede, koliko er zlu ćud ukaza. Z.

Nehoteći dug sramotu ne dava. Z.

Neimanje dug ne plaća. D.

2845 Neimanje je jače od cara. D.

Neimanje tvrgje je od cara. D.

Neistinito vijek ne istakmi se s istinitijem. Z.

Nek laje, samo da ne uijeda. Z.

Nek puha, kad ne vjetri. Z.

2850 Nek zimu ne ćeka tko ljeti ne preda. Z.

Neka dinar popije oni ki ga dobije. D.

Neka dogju gosti koji će donesti. D.

Neka grede Dunav kuda je naučan. D.

Neka sve crna rijeka odnosi. D.

2855 Neka te kuša tko te ne zna. D.

Neka ti braće Drijenjana. Z.

Neka ti je većere bogom tečene. D.

Neka ti juga kako brata. D.

Neka ti našijeh tržnica s glumcom debelijem. Z.

2860 Neka ti oči puknu. D. na drugom mjestu puknu oči.

Neka vozi tko je vješ'. D.

Nemoć od oči laktom se liječi. D.

78

Nemoćne oči tko gleda, njih nemoć uzima. D.

Nemoćne oči zrak sunčan ne podnose. D.

2865 Nemoćnik je neizvidan ki svoju zled ne pozna. Z.

Nemoćnu zdrav ne razumi. Db. ammalato.

Nemoj da crijeva čuju, er sva iztekoše. D.

Nemoj da te zlo trgne. D.

Nemoj mi uzimat', a nemoj mi ni vraćat'. Z.

2870 Nemo' se kriti za prste. Z.

Nemoj se ludu suprotivit'. D.

Nenadnja ga nagje. Z.

Nenavidniku omuli se nos a uzraste oko. D. u rkp. je bilo omali pa popravljeno.

Nepamet ubija se u pamet. Z.

2875 Nepomnu težaku miši sjeme izjedu. D.

Nepomstvo gotovo uboštvo. D.

Nepravo je služit' neharna. D.

Neprijatelja jačega nije do zlata. Z.

Nespora su djeca kad se načnu. D.

2880 Nesreća je hudo blago. D.

Nesreća mu iz oči skače. D.

Nesreća tanko prede. D.

Nesrećan ni na ježe. Z.

Nesrećnu i pamet je odveće. D.

2885 Netom k selu pristupiš, on čas kuće vidiš. D.

Netom se pop nareče, on čas mu šija oteče. D.

Netom sjede, netom prde. D.

Nevjesta ja mala, ja velika, valjaju joj svatovi. Z.

Nevjesta je sve kriva, er je kučka još živa. Z.

2890 Nevjesta je svemu kriva, i što je prošlo i što biva. Z.

Nevjesta rodi i zlo sdružena. D.

Nevješ' kako slijep. D.

Nevolja broda ne traži — ne gleda — ne ište. Z.

Nevolja čini prste lizat'. D.

2895 Nevolja je mužu ženski plakati. D.

Nevolja je najbolji majstor. D.

Nevolja ne ima sveca. D.

Nevolja ne ima zakona. D.

Nevolja redom grede. Db. ordinatamente. F. 80 : gre.

2900 Nevolja tanko prede. D.

80

Ni mi su odveli konje ni volove. D.

2940 Ni moj lov, ni moj zec. F. 132.
Ni na domu s Jelicom, ni u crkvi s Jovicom. Z.
Ni na oslu ni na bazduhu. Z.
Ni pas gole kosti ne će. D. Z.: ne će gole kosti.
Ni pop, ni djak, ni dobar junak. D.

2945 Ni popa za susjeda, ni fratra za prijatelja. Z.
Ni ptičjega mu mlijeka ne manjka. D.
Ni s guzice ni s glavice. D.
Ni s kude ni s glave. D.
Ni s lisicami ni s kunijelji prijazni ne uzmi. D.

2950 Ni s prijateljom proć prijatelja. Z.
Ni sjeni njegove ne znam. D.
Ni slijepu kaži, ni gluhu kažuj. Z.
Ni smrdi ni vonja. Z.
Ni smrdiš ni vonjaš, kako govno od kragujca. D.

2955 Ni srna kasna, ni kuna nevuhvena. Z.
Ni stara barbijera ni mlada liječnika. Z.
Ni svaka dobit nije korisna. D.
Ni svaki grom ne trijeska. D.
Ni svaki oblak ne daždi. D.

2960 Ni ti je iz toboca, ni u tobolac. D.
Ni ti se plače, ni ti se pljeze. D.
Ni tikva sud, ni Srbljin drug. D.
Ni trguje ni gusuje, neg se govni zakusuje. D.
Ni tugjega uzmi, ni svojega pusti. Z.

2965 Ni u brata na stan ne hodi svaki dan. D.
Ni u caru vjere, ni u mijehu (mješcu, slušku. rogu) mjere. Z.
Ni u popa mirisa, ni u Mitra pirinča. Z.
Ni u psu ni u mjesecu nije vjere. D.
Ni u raju nije dobro samomu. D.

2970 Ni u snu nijesam vidio. D.
Ni u Turčina vjere. ni u Žudjela mjere. Z. može se čitati i
Turčinu.
Ni ura brojim, ni se muža bojim. D.
Ni viči tuj ni buči, dje t' ni uši ni oči. Z.
Ni vran bio, ni maćeha dobra. D.

2975 Ni vrana bijela, ni pogača cijela. D.
Ni vrane bile, ni dobro kopile. D.

81

Ni vuka vidio, ni na nj vikao. D.

Ni vuka vigjet', ni na vuka vikat'. Z.

Ni zimi bez ruha ni ljeti bez brašna ne putuj. D.

2980 Ni zla izbiti ni izkarati. D.

Ni zla mu godina ne može naudit'. D.

Ni zlu ostavi, ni dobru teci. Z.

Ni zlu teci, ni dobru ostavja'. Z.

Ni zvono svegj jednako ne zvoni. Z.

2985 Niče iz sebe, gine u sebi: vidiš ga, ne vidiš ga. Z.

Ničen piš, hvaljen bog; nije spence, daće bog. D.

Nigda nijesam prala da nije daždilo. D.

Nije bogat tko vele ima, neg tko malo žudi. D.

Nije brodar vjetru gospodar. D.

2990 Nije čas kolik gora. D.

Nije čis' voz. D.

Nije čovjek što se mni, nego što ga druzi scijene. D.

Nije dana izgubio tko je tu stvar učinio. Z.

Nije djestra ki ne smrdi, ni ognjišta ki ne dimi. D. mjesto
ki trebalo bi na oba mjesta ko.

2995 Nije do kruha domaćega. Z.

Nije dobar kokošem palja zamesti. D.

Nije dobro što god je saviše. Z.

Nije dosta kupit', nu se hoće i skuhat'. Z.

Nije dušom voljan. D.

3000 Nije ga bez mahnita druga. D.

Nije ga bilo doma kad mu su krojili. Z.

Nije ga bilo nad Kresojem, nu se iznašao. Z.

Nije ga grlići u mrvici. D.

Nije ga izpod prsta kaćakat'. Z.

3005 Niie ga izpod prsta točit' na kutalac. Z.

Nije ga kud ni kamo. Z.

Nije ga lagat' trbuhu. D.

Nije ga ni kud ni kamo. D.

Nije ga nigda pas uio, da ga svojom dlakom nije izliječio. D.

3010 Nije ga u čem oči vide, neg u čem bog da. D.

Nije ga u tugjbini. D.

Nije ga vidio ni upengana. D.

Nije ga za što uhitit': izmiče se kako jegulja. D.

Nije gdje zubom zadjet'. D.

POSL.

6

82

3015 Nije glada do gjenara. Z.
Nije gnusno sve što je crno. Z.
Nije gospara bez dinara. D.
Nije grijeh toli skriven da napokon ne će bit' odkriven. D.
Nije Gruž za svakoga. Z.

3020 Nije kneza bez pjeneza. D.
Nije kokoši da se ne poprši. D.
Nije komu je namijenjeno, nego komu je odlučeno. D.
Nije ležećega svijeta. Z. F. 79.
Nije lijepo što je grubo. Z.

3025 Nije lijepo što je lijepo, nego što je drago (ili ugodno). D.
Nije lozanje bez maganje. Z.
Nije lud: umije do dva. D.
Nije mesa bez kosti. D.
Nije mi žao da mi je miš priko brka prišao, neg da je dru-
zijem put ukazao. D.

3030 Nije mi ž'o er me ujede, koliko mi je drago da ti ćeud znam. Z.
Nije mjesta bez svjedoka; er ako ljudi ne vide, a ono vidi
bog. D. u rkp. vodi bog.
Nije mjesto bez rogobore gdi jezik ne pristav kopore. D.
Nije moć' krivu ulicu izpravit'. D.
Nije mu bace. D.

3035 Nije mu dlake na jeziku. D.
Nije mu na golu. D.
Nije mu ni pod pazuhom ostavio suho, vrlo ga umi. Z.
Nije mu svijet do koljena. D. Z.
Nije mu šila pod jezikom. D.

3040 Nije mu to za salatu. D.
Nije mu vjere koliko ni u tri cara. Z.
Nije mudar tko na brijeme ne umije bit' lud. D.
Nije ni med svaki jednak. Z.
Nije ni na nebu ni na zemlji. D.

3045 Nije ni on mala rgja. D.
Nije ni ova pomi(žana). Z.
Nije ni sebi ni druzijem dobar. D.
Nije ni sve istina što se u pjesnijeh poje. D.
Nije ostao tko bi glas donio. D.

3050 Nije osvete bez mahnita brata. D.
Nije panata, kruh je varen. D.

83

Nije plašta bez priloška. D.

Nije plemena bez slavna imena. F. 90.

Nije poginuo zajam, nego vraćenje. D.

3055 Nije ptice bolje od ovizea da letjet' može. D.

Nije ribe bez drače. D.

Nije se gdje uvrijeti, prišlo je umrijeti. D.

Nije se kamo vrijeti, prišlo je umrijeti. D.

Nije se s tijem prjeti komu je sidjeti a sebi stati. D.

3060 Nije sile nad ljuvenom. Z.

Nije svak vlastelin tko ulazi u vijeće. D.

Nije svakomu kako popovoj majci. D.

Nije svegj noć kad nije dan. Z.

Nije što bi se babi doneslo, nego što bi se babi izjelo. D.

3065 Nije što je, neg što bi se htjelo. Z.

Nije ti bez svojega. D.

Nije ti ga bez Hrvoja. Z.

Nije ti ga kud ni kamo. Z.

Nije tko počne, neg tko svrši. D.

3070 Nije toliko čovjek zao da se ne će naći gori. D.

Nije toliko dalek dan da brzo ne dogje. D.

Nije toliko dug dan da ga noć ne stigne. D.

Nije toliko gruba žena da ne scijeni bit' ugodna. D.

Nije toliko prilična pčela k pčeli ni voda k vodi. D.

3075 Nije u mlinu pobijelio. Z.

Nije toliko zlo koga ubiju, koliko kad mu ne dadu plakat'. D.

Nije toliko vrag crn koliko se piše. D.

Nije u čem se vidi, neg u čem bog da. D.

Nije u jednomu dubu dubrave. D.

3080 Nije u kili mesa. D.

Nije u prstu štita. D.

Nije u šilu lemlješa. D.

Nije vas dan zao ni jedan. D.

Nije vazda vinober. D.

3085 Nije veće brijeme da se psi kobasami vežu. D.

Nije vjere u Bara kolik ni u cara. Z.

Nije vjere u njemu koliko ni u caru. Ž.

Nije vlah tko u vlasijeh stoji, neg tko vlaška djela čini. D.

Nije voljan dušom dahnut'. D.

3090 Nije za osla sedlo. Z.

*

84

Nije zime prije neg se Orlanda zacrljeni. Z.

Nije zimi muhe ni u streu juhe. D.

Nije zlato sve što sja. D. Z.

Nije zvijeri kojoj je mućnije ugodit' neg čovjeku. D.

3095 Nijedna ga bez tebe ne izjela. D.

Nijedna ga čaša ne minu. Z.

Nijedna preša nije dobra. D.

Nijedna riječ korisna nije zla. D.

Nijedna rijeka natrag se ne vraća. D.

3100 Nijedne zime nije vuk izio. F. 110.

Nijedno zlo samo ne dogje. D.

Nijem i slijep za knjige nikadar. Z.

Nijesam toj ni u san snio. D.

Nijesam tomu ni svijestan ni čestan. D.

3105 Nijesi se glave nanosio. D.

Nijesi se nosa nanosio. D.

Nijesu ga iz puča zacrpli. Z.

Nijesi vješ' još si mlad. D.

Nijesi zabio klina u kolo. D.

3110 Nijesu lazanje bez maganje. D.

Nijesu ni svi prsti jednaci. D.

Nijesu svi dni jednaci. D.

Nijesu trbusi s mesom jednaci. D.

Nikomu kami na glavi ne raste. D.

3115 Nikomu zla ne gudi, ali ga ne žudi, da ti na glavu ne pade. D.

Ništa, Krilo iz Poždrojevića, opat će ti rataje poslat', reče Mlećanin Paštrojevićaninu. Z. pošljednjoj je riječi kraj zamrčen.

Ništa mi nije žao neg na božić umrijet' D.

Ništa ne gubi tko zlu prijazan izgubi. D.

Ništa nije bolje od dobre volje. D.

3120 Ništa nije brez primješe (pritroše). Z.

Ništo se ne može napravit' što se sprva ne išteti. D.

Ništor se do suze prije ne osuši. Z.

Nit' hodeći nosi. nit' jašnući vodi. Z.

Nit' ima kuma ni druga. Z.

3125 Nit' se može tepavac (tepav) nagovoriti ni hrom nahoditi. Z.

Nit' se uzdaj u zimnju vedrinu ni u ljetnu oblačinu. D.

Niti hvalim Radojka, ni je dobra djevojka. D.

Niti je dobro sve uzeti ni sve dati. Z.

85

Niti mu je ostalo, nit' je stek'o, od kud da ima? Z.

3130 Nitko čovjeku gore ne čini neg on sam sebi. D.

Nitko meni ne drobi. D.

Nitko ne zna gdi haljina ali crevja tišti. i ako dobro stoji, nego tko je nosi. D.

Nitko nije s neba pao. Z.

Nitko od ruga nije umr-o. D.

3135 Nitko se naučan ne ragja. Z.

Nitko se naučen nije rodio. D.

Nitko se nije rodio u boju. D.

Nitko te ne će po tržuhu pipat'. Z.

Nitko ti jezika ne zaima. Z.

3140 Njegda sam valjao, a sad sam faljao. D.

Njegda soli, a njegda ulja. D.

Njegov je ocat od slatka vina. D.

Njeki je dan mati a njeki maćeha. D.

Njeki je tvrgji nego kami. D.

3145 Njeko ga je zlo rasrdio. Z.

Njekomu do brka, a njekomu do suza. Z.

Njekomu do zuba, a njekomu do suza. D.

Njekomu mati, a njekomu maćeha. D.

Njekomu mihirom, a njekomu sikirom. D.

3150 Njekomu pluta tonu, a njekomu olova pliju. D.

Njekomu se jaja peku, a njekomu suze teku. D.

Njekomu sin, a njekomu pastorak. D.

Nješto daj, a nješto obećaj. D.

Nješto haj, a nješto ne haj. D.

3155 Nješto majka čuje, ter poprduje. D.

Nješto mi se huhumeta. D.

Nješto spovijedat' a nješto i tajat'. D.

Njetko bac, njetko mac, ne zna mu se ni otac. D.

Njetko i silom, a njetko psinom. D.

3160 Njetko s silom, a njetko s psinom. D.

Noć je uhata, a dan okast. Z.

Noćno kolača trčati. Z.

Noćom badnjega dnevi neka znaš snevi,

još da je snijeg i led, ne prija ti ni jedna zled. Z.

Noga bolna u odru a ruka pri grlu. D.

3165 Noge naučne hogjavat' ne mogu s mirom stat'. D.

86

Nos nositi. D.

Nosi doma kako mrav. D.

Nosi glavu u torbi. Z.

Nosi mu još baba vijence. Z.

3170 Nosi pamet za kosami. Z.

Nosi Viča Bojkova želeno libro, evo češljavice iza rata. Z.

Nosit' drva u goru. D.

Nosit' glavu u torbi. D.

Nosit' kako malo vode na dlanu. D.

3175 Nosit' koga godi navrh glave. D.

Nosite skrinju, ali je u opata ključ, reče Mlećanin. Z

Nositi glavu u šaci. Db. palma.

Nosom pribrojit'. D.

Nosom se podpirat'. D.

3180 Nov zakon a u staru gradu. D.

Nova metla dobro mete. Db. scopa.

Nove inkune na otar, a stare pod otar. Db. effigie.

Novi sveci na otar, a stari pod otar. Z.

Nož u kudi ulomiti. Db. rompere.

3185 Nož zločes' prs' reže a drva ne može. D.

Nožem oganj ne preći. D.

Nožicami žito žnjeti. D.

Nu ako nebo pade na zemlju. D.

Nu ako pade nebo na zemlju. D.

3190 Nu mi smeti slinicu. D.

Nukaoca glava ne boli. D

O čem raba, ali raba o uštipku. Z.

O čem tko radi, u tem i rabi. Z.

O dlaci mu život visi. D.

3195 O svojoj hrani tugje pase volove. Z.

O svom se bavi. D.

O tugjoj čeljadi malo, o tvojoj manje, a o tebi ništa. Z.

O tugjoj hrani svoje tovi volove. Z.

O tvojoj se glavi bavi. D.

3200 Ob dan po Gružu i Rijeci, ob noć po Pelinah i Prijeci. Z. u rkp. je bilo a ob noć, pa je a izbrisano.

Ob'o badan(j) vijeće. Z.

87

Obeća' ludu da se raduje, a mudru da pametuje. D.

Obećalo a ne izdalo. D.

Običaj je druga narav. D.

3205 Obiknućeš kako mladu. D.

Obiknut' se kako nakovan. D.

Obila je Bunu i Bunieu, a pak se je zavukla Orlandi u tje-
(lien). Z.

Obio je Bunu i Bunieu. Mrkan. Sut Vid i Loziću. Z.

Oblači toplo, jegj malo, s mjerom pi', ako hoć vele živit'. D.

3210 Oblas' nad sva znanja. Z.

Oblasniku nepristupnom da što pita, da ne uzme i što ne pita. Z.

Obličiše vješticu s otara. Z.

Oblo se razlog govori. Z.

Oblo vijeće badanj. D.

3215 Obo se jntros na trn. Z.

Oboden ribar pametuje. D.

Obraz ti kaže, a djelo ne laže. D.

Obrni se i za se. Z.

Obrum hita ribu, ne trs ni udica. D.

3220 Obrum je ki vara, a ne trs ni strunje. D.

Obuci škornje, ne imam konja. D.

Obuć' se u dobar plašt'. Db. ammantatura.

Obuć' se u kožu od lava, ili od vuka. D.

Obukao sam se naopako, neka ide ovako. D.

3225 Obuvat' dijete u Marka Kraljevića čizme. D.

Oči ke vide što žele, ne staraju se. D.

Oči nemoćne zrak sunčani ne podnose. D.

Oči skazni ne imaju. D.

Očima namjerat'. D.

3230 Očima se već vjeruje neg rukama. Z.

Očima znanje, ušima vjera. Z.

Ocjerio zube. Z.

Od Adama svak ishodi. Z.

Od bačava čini karatijele. Z.

3235 Od bašte do ćaće koliko od ćaće do oca. Z.

Od boga sve dobro počinje. Z.

Od bube ljepir, a od ljepira buba. Z.

Od česa kut'o od tega i ručica. Z.

Od djeteta do starca nije van godišta druge razlikosti. Z.

89

Od stara drva svjetlji je oganj. D.

Od stara samo rogobora, a od mlada do umora. D.

Od stare kokoši dobra juha. D. Z.: dobra je.

3280 Od svake tice ne ije se meso. Z.

Od svakoga drva strijele se ne djelju. Z.

Od svega je svoje brijeme. D.

Od treće se čuva'. Z.

Od treće sve valja. Z.

3285 Od udate ka se prti,
od djevojke ka se vrti,

od djetića ki no trti,

i od službe koja krti.

da ukloni nas bog do smrti. Z.

Od veće peći kruha jesti. D. Z.: kruha je io.

Od vina vode, a od vode nose. Z.

Od zla dužnika i koza bez kozleta. D. Z.: kozu brez.

Od zla dužnika i kozu bez mlika. Db. capra.

3290 Od zla manje. D.

Od zla sela veće zla vide oči nego čuju uši. D.

Od zla smoka bolje je i suho. D.

Od zla vrana i zlo piple. D.

Od zlata je cjenje srebro. Z.

3295 Od zle kože ne može dobra crevja bit'. D.

Od znanoga zelja glava ne boli. D.

Od žene karljive i kuće kapljive ukloni me bože. D.

Odhrani vrana, da ti izkljuje oči. D.

Odhranio se materi pod skutom. Z.

3300 Odhranio se zecovima — strašiv.
odhranila se zecovima — liepa. Z.

Odhranjen je u skatulici od bumbaka. Z.

Odizgar točilo a odzgor močilo. D.

Odkrit' jedan otar za pokrit' drugi. D.

Odkrivat' otare. D.

3305 Odkriven je s kupijerte. D.

Odmakni se da me ne omrčiš, reče prosulja lopiži. D.

Odmetać i primetać, to je dangubit'. ne poslovat'. Z.

Odnije pero meso. D.

Odnijela bi mu u kljunu svraka biće, a ne bi ni deva ćudinu.
F. 133.

90

3310 Odnijet' u bradu. D.
Odovle me izmi, a onamo zakolji. D.
Odriješio je veće jedra. Z.
Odr-o bi mu o ramenu vola. Z.
Odrt kako lipa. D.

3315 Odrijet' uš za uzet' jej kožu. D.
Odsijeci mi ruke i noge, a stavi me megju moje. D.
Odsiva suncu svitlosti a zvijezdam liposti. Z.
Odsjeć lijevom desnu. D.
Odveće velika pravda velika je nepravda. D.

3320 Oganj k ognju prilagati. Db.² fuoco.
Oganj od slame brzo plane. D.
Oganj se ognjem gasi. D.
Oganj, žena i more, ne znaš što je gore. Z.
Ogibati. D.

3325 Ogje i vino i rog. Z.
Ogje šilom u goru a s rešetom na vodu. Z.
Ognju, dimu i vodi ukloni se i ugodi. D.
Ogri' zmiju, da te nije. D.
Ogrij'o je zmiju, da ga upekne. Z.

3330 Ohrnjigao se kako prtuša. D.
Oko gosparevo pretili (tovi) konja. Z.
Oko gospodarevo konja pritili. D.
Oko i uho ni se čuju ni vide, a nije dražijeh ortaka. Z. u rkp. vidu.
Oko i uho nikad se ne sastaju, a jedno drugomu svegj pomaga. Z.

3335 Oko je najbolji svjedok. Z.
Oko je prvi u ljubavi poklisar. Z.
Oko pritilijeh junaca vele je trgovaca. D.
Oko šeta za okom. a noga za nogom. Z.
Okupan je k'o kokoš. Z.

3340 Oli je malahna nevjesta oli velika, hoće se svatovi. F. 41.
Omrčit' koga godi. D.
Omrznuo ti je sitni kruh. D.
On je pekao ki lonca nije imao. D.
Onamo pusti, a ovamo ne uhiti. D.

3345 Onda pjanac ne pija kad mu vina ne bija. Z.
Ondi je vele buha. D.

91

Oni dobit učini ki se ne umori. D.

Oni se čini vele molit', komu ni drago dobro tvorit'. D.

Onomu koji hlepi. i brzoća je lijena. D.

3350 Opaljeničin hućum. D.

Opasena ledina ni sebi ni druzijem. D.

Opatove skornje u trećoj lukoći. D.

Općen budi tko općenstvo žudi. D.

Općenoj kobili vazda su rebra sadnita. D.

3355 Opleti se, galije su u Gružu. Z.

Orah cio ni je koristan ni mio. D.

Orao ne hita muha. D.

Ori jedan što ih veće od sto (uli što što) grade. Z.

Orla čavka zatjeće. D.

3360 Orlandi bačve brez dana nabija. Z.

Orlandovijem laktom brade po gradu mjeri. Z.

Orlove oči s orlovijem krilim. Z.

Orlovo pero na govegju govnu. D.

Osao gladan bata se ne haje. D.

3365 Osao megju pčelami. D.

Osao vino nosi, a vina ne pije. D.

Osla kupi, osla proda', sve os'o ter os'o. Z.

Osla tko ne ima, trebuje da je on osao. D.

Osla traži u plugu a vola u lugu. Z.

3370 Osla trijes triješti. D.

Osli vodu piju, a ljudi vino. D.

Oslov posluh, konjev razum i bivolska snaga čine momka
svakomu draga. Z.

Oslu se ne pristoji sedlo neg tovarnića. D.

Osoljeno je plaća. Z.

3375 Ostaješ kako feca na dnu. D.

Ostan' se popa za ne ostat' se mira. Z.

Ost'o mu je doma tobolac. Z.

Ostat' od broda. D.

Ostat' s ovolicijem nosom. D.

3380 Ostrizi do kože. D.

Osveta je svegjer lačna. Z.

Ošlja smrt gospodaru šteta, a selu smijeh. D.

Oštra riječ srce užeže, a blaga utaži. D.

Otać sinu reče: sinko, što učini? Sin ocu odreče: ćačko, što i ti. Z.

93

Ovdi ovoliko. D.

Ovi je osnovao, a oni je izatkao. D.

Ovi je svijet strumenit: tko po njem slazi, a tko uzlazi. D.

3425 Ovijam ti se zmijom oko grla. D.

Oženi se brajo brače, i rodi se golo mače. D.

Oženi se vojno teško i nevoljno, a uda se moma da je nije
doma. D.

Ožeo mu je gubicu. Z.

Ožežen kašu hladi. D.

3430 Ožujak na petnaes'. D.

Pačić i prasčić izpod noža na ražnjanić. D.

Pada ga i bunnjit' i glumit'. Z.

Pada ga i dut' i kovat'. Z.

Pade jaz u Vrbas, i izgubi sebi glas. D.

3435 Pade mu kruh u med. D.

Pade u more tobolac, a za njim poznanac. D.

Padoše mu i ruke i noge. Z.

Paha od Orlande tja do komarde. Z.

Paklit' dušu. D.

3440 Pala je muka na bivole. Z.

Pala je rosa, ne hodi neve bosa. Z.

Pala mu su krila. D.

Pale mu su ruke i noge. D.

Pali bez ognja. D.

3445 Pali mu su krila ili pentari ili ... Z.

Pamet caru je zlatna šibika a vojniku bojno kopje. Z.

Pamet caruje. Z.

Pamet stavi, ere čmula nije takmena bačvi. D.

Pamet stoji u ušiju. D.

3450 Pamet ubozijem a pjenez čestitijem. D.

Pameti nemoćnoj slatka je riječ liječnik. D.

Pameti ni prodaj ni u zajam ikom daj. Z.

P'o mu je obraz na zemlju. Z.

Para ti su jaja pod nogami. D.

3455 Parbu tjera rad orlove sjene. Z.

Pas crn, pas bio, sve je pas ter pas. Z.

Pas gladan i pečene kruške ije. D.

94

Pas i kučka, reče svekrva: golub i golubica, odgovori punica. Z.
Pas ki laje ne uijeda. Z.

3460 Pas ki vele laje, dobro kuću čuva. D.
Pas koji hoće ujestit, ne laje. D.
Pas koji laje, zeca ne hita. D.
Pas koji roge ište, i uši izgubi. D.
Pas koji vele laje, malo uijeda. Z.

3465 Pas od veće pira na nijednomu ne ije, za htjet' na svijeh jesti. D.
Pas pasjega mesa ne ije. Z.
Pas psa čuva. Z.
Pas sveti se na kamenu. D.
Pas u brazdi zaludu se glasi. D.

3470 Pas u goloj kosti naće što će izjesti. D.
Pas vrtarski niti kosti glogje niti je drugomu da. Z.
Pasi goro, hrani bože. D.
Pasja molitva ne dopire do neba. Z.
Pasja noga na trpezi. Z.

3475 Pasji grijeh ovca plaća. D.
Pasju nogu zaludu je na trpezu penjat'. Z.
Pasla kuna kokoši, i dobila večeru. Z.
Pasti druzijem na noge. D.
Pasti na svoje noge. D.

3480 Pasti s prosulje na oganj. D.
Pasti s trna na draču. D.
Pasti se maglom, vjetrom, rosom. D.
Pastijer ovcu striže, a vuk dere. D.
Patiti za gore ne patit'. Db. patire.

3485 Paučinami bogat. D.
Paukom kudjelju vrag ukrade da iz repa pregju vade. D.
Pazi tvoj posao, a na tugj se uhabi. D.
Pčela ostaviv žaoće bježi. D.
Peci loj, ter se goj. D.

3490 Peci me, vari me. Z.
Peča zlata nekovana. Z.
Pedjepsa je hroma, ma ištom dohodi doma. D.
Penje mu gaće stara lada. Z.
Perje hitat', a pticu puštat'. D.

3495 Perje pticu resi. D.
Perušati ga s obje strane bez milosti. Z.

95

Peruši pretila kapuna. Z.

Pet a pet deset, a pet petnaes'. Z.

Petak, subota, hodi brže nedjelja. D.

3500 Petom se zatiskovat'. D.

Pineza ima, a ognja mu nestaje. Z.

Pir bez dublijera i nevjesta bez gamure. ni pir ni nevjesta. Z.

Pir od ubozijeh vas otide u pjesnijeh. D.

Pir se odmiče a nevjesta se običe. D.

3505 Pir svemu selu kriv. Z.

Piše vrlo bukvicom. Z.

Piši mu milje. D.

Pitaće te staros': da kamo ti mlados'? Z.

Pitaju ga picigatom. Z.

3510 Pitajući i daleko se može doć D.

Pitam te od Brgata, a ti odgovaraš od Lokruma. D. u rkp.
Brgatči — Lokrumna.

Pitat' krèmaricu ima li dobra vina. D.

Pitat' u osla vune. D.

Pitat' zališno za doć na razložno. D.

3515 Pjana čovjeka kad spi ne budi. D.

Pjana kmeta našla šteta. D. u rkp. je bilo pjana, pa poprav-
ljeno prava.

Pjanče, po sebi znanče. Z.

Pjesan od kufa. D.

Pjetricom se vrć koga godi. D.

3520 Plaća prasac breče. D.

Plaćat' u Tominoj muniti. D.

Plah je kako vjetar. D.

Plaha je plitka rijeka (ili plitka je plaha). Z.

Plamen je blizu dima. D.

3525 Plata na vrata. F. 37.

Plati od ku(d) ti oči stoje. D.

Plati ti da se jedna veseli a druga plače. D.

Platićeš od najslagjega. D.

Platit' glavno i kamatu. D.

3530 Platu stanovitu muk ima. D.

Plemstvo bez vridnosti ne ima jakosti. D

Pleti kotac kako ti i otac. D.

Plije kako kami na dno. D.

96

Plije kako šiška. D.

3535 Plije k'o bubreg u loju. Z.

Plije pod skorupom. Z.

Plitka rijeka jače reve. Z.

Plivat' i plivat', a pri krmi se puštat'. D.

Plivat' kako ulje na vrhu. D.

3540 Plivat' uz rijeku, a topit' se na mladinah. Z.

Plivat' uz vodu, — uz rijeku. D.

Pljuvat' sam na sebe. D.

Plodna je zemlja koju gospodar pleše. F. 76.

Plodom a ne veličinom zatjecat' se. D.

3545 Po dnu grebeš. D.

Po glasu se ptica pozna. D.

Po listju se trava pozna a po voću dub. Z.

Po mostu, po kom su druzi prišli, i mi ćemo prići. D.

Po nesgodi i dobra kad sreća. Z.

3550 Po piru se u nove haljine oblačiš. D.

Po ravnu hodeći potaknut' se. D.

Po repu se lisica pozna. D.

Po slami orat'. D.

Po starješini bog pomaga. D. Z.

3555 Po tuge odloži tko se srčanu iztuži. D.

Po vjetru kupi perušine. Z.

Po voću se dub poznava. D.

Po zveku se vrijeme pozna. Z.

Pobiše se zebe za tugje sjedbe. F. 10.

3560 Pocorni je san sp'o. Z.

Počela je prestit na vit'o. Z.

Poć' u mačke po larad. Z.

Pod armiljarom po peset. Z.

Pod čanguru davorije izpijeva. Z.

3565 Pod česvinom datala ne išti. D.

Pod jednijem kraćnom leže. Z.

Pod perjem od goluba nosit' draču od strmelja. D.

Pod selom gizdav, na domu lav. D.

Pod srećnu se zvijezdu rodio. Z.

3570 Pod Zadrom ti se vozi. D.

Podig'o je glavu. Z.

Podignu žaba nogu da je podkuju. Db. ranocchia.

98

3610 Pokla vuk kozliće čim ovčar praću splete. Z.
Poklisaru se glava ne odsijeca. D. Z.: osijeca.
Pokri' glavu, a ukaži rep. D.
Pokri' prvo svoj otar. Z.
Pokri' prvo svoj otar. a pak tugj. D.

3615 Pokriveni ugljen gore žeže. D.
Polako, polako, reče puh orahom. D.
Pomagam ti sprdat' F. 123.
Pomestit. a pak pohabit'. D.
Pometat' što godi kako kukavica jaja. D.

3620 Pomnja brez volje zaludni je trud. Z.
Pomnu vazda što godi ostaje. D.
Pomozi se, reče Lero. i ja ću te pomoć Z.
Ponavljat' rane. D.
Ponio bi ga u zubima. Z.

3625 Poniženu glavu ni oštra sablja ne siječe. D.
Ponor od ješe, jaz od piše. Z.
Ponosit prijatelja ne ima. Z.
Ponukaoća glava ne boli. Db. esortatore, instigatore.
Ponukavea glava ne boli, neg onoga ki čini. Z.

3630 Pop dumanski iz patrine juhu toči. Z.
Pop gdi poje. tuj i objeduje. D.
Pop popa zove (zlobi), a kalugjer kalugjera. Z.
Popim. zlicam i Žudjelom ni noći ni pijene. Z.
Popio bi ga u čmulu vode. Z.

3635 Popova juha do dna gusta. Z.
Popovi su hudo blago. Z.
Popu vas dim (ili vas dim popu) iz kadila. a meni sva po-
gača iz bisaka. Z.
Popršio je, nu nije poletio. F. 109.
Porobljen je o gornjem selu. D.

3640 Poručila zima: kupi kut'o vina, i popi' ga cijela, i ne boj se
snijega. Z.
Posijah ja njivu, a druzijem žetva bi. D.
Posijat' u oči sveca. D.
Posijeca sebi noge. Z.
Posilat' od Iruda do Pilata. D.

3645 Posjeće mu kupus na grebenijeh. Z.
Poslat' na hlad. D.

99

Poslat' u gnjilu brodu s dinarom kruha u Pulju. D.

Poslat' u Pulju s dinarom kruha. D.

Poslije boja koplje u trnje. Z.

3650 Posluh je otac krepostima, a neposluh svijem zloćama. Z.

Posluje i tko razčinja. Z.

Pospješno je čim je dobro. Z.

Pospješnoj milosti dvoji darovi. D.

Posrebrni mu ruke. Z.

3655 Posti k'o pas u veliki petak. Z.

Postit' kako pas na piru. D.

Pošlji lijena na pos'o, i hodi za njim nput po pos'o. Z.

Pošlji lijena u goru, ili će goru posjeći ili će bez drva doma doći. Z.

Pošljite ga u Napulu. Z.

3660 Pošlo mu je po uvadici. Z.

Pošten čovjek svojom soli začinja i drugu. Z.

Potežeš me za kose. D.

Potkiva svojim pločam tugje konje. Z.

Potohoći žaba nogu i reče: podkuj i mene. F. 104.

3665 Potokoći žaba nogu da je podkuju. Z.

Potreba prijatelja kaže. D.

Potrebnije mu je nego kruh koji ije. D.

Potr-o je proso. D.

Poturčit' se što godi, to jest izgubit' se. D.

3670 Potvrgjuje gornje pismo. Z.

Povraća se kako pas na bljuvotine. D.

Povraća se na bljuvotinu. Z.

Povratili su se doba Kuljen-bana. Z.

Pozdravio te je Salamun. D.

3675 Poznam te, nijedna vuno. Db. lana.

Poznan je k'o i zla minca. Z.

Pozob'o bi ga u papru. Z.

Prasac je prascu lijep, a tovar tovaru. D.

Prascu daj žvati, a nemoj mu svojte iskati. D.

3680 Prase sito prokrene korito. D.

Prasica moje susjede, ako ih i vele vodi, ali ih malo odhrani. D.

Prasne k'o prah od lumbarde. D.

Prate se k'o gruški kumovi. Z.

Pratit' kako kum kuma. D.

*

100

3685 Prav kako mjerila, — kako strijela. D.
Pravda će vas i svijet zapalit'. Z.
Pravdat se i lupat' glavom o kami nikomu se ne brani. Z.
Pravdat' se, plakati i udrit' glavom o kami. nikomu se ne
brani. D.
Pravi dijete: ubiše me! a ne govori za što. D.

3690 Pravo rijet' a unmrijet'. D.
Pravicu bog pomaga — i ljubi. Z.
Prazan trbuh uši ne ima. D.
Prazna čaša molitve ne ima. D. Z.
Prazna vreća stat' uz brdo ne more. Z.

3695 Prazna vreća uz brdo stat' ne more. Z.
Prazna vreća uzgor stat' ne može. Db. sacco.
Praznu kuću ni lupež ne može pokrasti. D.
Pred njim jazovi, a za njim vukovi. Z.
Prednje propuštavamo, a zadnje hitamo. D.

3700 Pekrc'o je da će metat' Z.
Presti, presti, a pak na bunište vrći. D.
Prestupnoga godišta bregijeh žena mužovi se raduju. Z.
Prešan ti si k'o i pop u pljevnici. Z
Prešiš kako pop u pljevnicu. D

3705 Prežiš kako mačka izpod graste. D.
Pri vodi čitni se. D.
Pri šeničnijem ne išti kruha. Z.
Pribostit pritku uz lozu. Z.
Pribroj, ako i na putu nagješ. F. 57.

3710 Pribroj, Baro. D.
Pribrojio mu je u bradi dlake. Z.
Prid očima razvidi tko na konju mos' prihodi. D.
Prida se glavu od trigle, a prid svekrvu od bukve. D.
Pridat' Pilatu. D.

3715 Pridavat' razlog s Captata. D.
Pri(du)b'o je priko mira. Z.
Prijatelj do glave. D.
Prijatelj kako pas i mačka. D.
Prijatelj luda lud se učini. D.

3720 Prijatelj se hita u volji, a kuša u nevolji. Z. u rukop. je bilo
prijatelja hita', pa je poprarljeno.
Prijatelj veli: naše je. Z.

101

Prijatelja pokara' ma mu ne domara'. D.

Prijatelji do otara. D.

Prijatelji kako nokat i meso. D.

3725 Prijateljski grijeh pronosi tko ga ne podnosi. D.

Prijateljstvo i oholstvo svendiljno vojuju. Z.

Prijatelju smokvu, a neprijatelju smokvu. D.

Prijatelju zabavi, ma ga nosi na glavi. D.

Prijazan je stanovitijeh, a dobra ćes' uztrpljenijeh. D.

3730 Prijazan u nebrijeme, neprijazan je. D.

Prije bezadna. D.

Prije bi se skarabež uglavio. D.

Prije će pasti nebo na zemlju. D.

Prije će se izpravit' kriva ulica neg će ... Z.

3735 Prije će se sastat' Mrkan i Bobara. Z.

Prije ćeš se nogami uzgori obrnut'. D.

Prije ćeš stavit' pes' u uho. D.

Prije je čelo zatioka. D.

Prije je selo baštine. D.

3740 Prije muku izsijat' neg žito posijat'. D.

Prije munja sijeva, a pak se grom razlijega. Z.

Prije neg si samlio hoć' tijesto umijesit'. D.

Prije peći neg požnjeti. D.

Prije ražanj pripravljat' neg pećenicu. D.

3745 Prije sagnjet' nego sazret'. D.

Prije se svade dva čovjeka neg dva objeda. D.

Prije sidra prispije bog. D.

Prije ti se može ugrabiti nego silom dati. D.

Prije trublje treptis. D.

3750 Prije ugrabi neg ukradi. Z.

Prijeća mu put slamica. D.

Prijećaš se kako vlaška nevjesta. D.

Prikine tko odviše priteže. Z.

Priklonitu glavu sablja ne sijeće. Z.

3755 Priko boga nikuda. D.

Priko mjere nikuda. D.

Priko mjere ni kud ni kamo (ni tamo ni amo, ni gori ni doli). Z.

Priko plota u kupus. Z.

102

Priko puta ni kud ni kamo (ni tamo ni amo, ni gori ni doli). Z.

3760 Priko razloga ni kud ni kamo (ni tamo ni amo, ni gori ni doli). Z.

Priko zakona ni kud ni kamo (ni tamo ni amo, ni gori ni doli). Z.

Prikor za tvrdoglavstvom dohodi. D.

Prilaga zvijezda nebu. D.

Prilična eka je drv u od koga je. D.

3765 Prilijeplje kako tramentina. D.

Prilijeva se kako voda. D.

Primat' u ogluške. D.

Primeće stare grinje. Z.

Primalja mu je bila krštena kuma, a kum mu se ne sgodi. Z.

3770 Primižavat' kako pas uz bus. D.

Primoranim kozliće prodavat Z.

Primrazi se kruh domaći. Z.

Prinio je iz špaga u špag. Z.

Pripeo mu se na vrat. Z.

3775 Pripijevaj Marka Kraljevića neka daždi. Z.

Pripijevat' Anka i Marka. D.

Priprsno prase. D. Z.

Pripustio je vuka u kozliće. Z.

Priskočio je potok. Z.

3780 Pristat' na zlo — ali na dobro. D.

Pristavit' ručicu. D.

Pristavit' ručicu gdi hoćeš. D.

Prišiti rep komu. Db. voda.

Pritio kako jazavač. D.

3785 Pritisni sreću kad dogje za ne tjerat' je kad progje D.

Pritisnuo me je kako mora. D.

Pritisnuo se kako priljepak. D.

Pritišten prdi, a uhabljen smrdi. D.

Pritječu mu pute. Z.

3790 Pritka je lozu prihinila. D.

Pritrti drvenom pilom. D.

Priveo bi ga žedna priko rijeke. Z.

Privezať zvonce komu godi. D.

Privrtaj carom, junače, eda bih tebe dopala. D.

103

3795 Prnjica se kako maska. D.
Prnut' na piljak. D.
Prnut' u navojak. D.
Probio je Bunu i Bunicu. D.
Probit' led. D.

3800 Probit' mrežu. D.
Probit' veće kuća nego mačka kupa. D.
Proć' kako jutrnja rosa. D.
Proć' o lećevu zrnu. D.
Proda' svijes' a kupi bijes, i bićeš sova u sva doha. Z.

3805 Prodaj, a kaj se. D.
Prodaj oca, a kupi osla. D.
Prodala je dobro. Z.
Prodao bi te na carevu pazaru. D.
Prodava kožu vučju, a još nije vuka uhitio. Z.

3810 Prodavaš mi mačku u mijehu. D.
Progonit' koga godi kako boga Žudjeli. D.
Proklet je čovjek ki se u čovjeka uzda. Z.
Prokleta njiva na kojoj klas ne ostaje. D.
Proklinanje kurve stare kud uljeze tud izljeze. D.

3815 Prolito mlijeko i psi loču. D.
Promak'o je kud i ne zna. Z.
Promak'o je megju megje. Z.
Promiče kroz svaka vrata. Z.
Promijeni mu dinar mjedi — mjedenica. Z.

3820 Promijenila svraka gnijezdo, ma ne ćud. D.
Promijenit' zube, ma ne pamet. D.
Promjenjuje igru za utemeljit' varku. Z.
Promjenjuje ih kako vrane kobile. D. u rkp. promijenuje.
Proroku govno obroku. D.

3825 Prosi bres puta tko ide brez skuta. Z.
Prosijan je. D.
Prosjački bisaci vazda su prazni. D.
Proskoč magacin. Z.
Proskombina mu tabulica uzopet. Z.

3830 Proso na toran strugat'. D.
Prostri noga koliko čuješ bijelja. D.
Prostrijet' krila priko gnjizda. D.
Prosut' biser prid prasea. D.

104

Prošla bi proz svu carevu vojsku. Z.

3835 Prošla bi proz uši igle demiškije tri krat kovane. Z.

Proš'o je pješ poljanu. Z. Db. pedone.

Proš'o je proz kaplje. Z.

Proš'o je proz ždrijelo. Z.

Proš'o je s vodom krštenom. Z.

3840 Proš'o je sivac Kruševac. Db. falcone.

Proš'o mu je priko brka. Z.

Proštenje nevještu. D.

Provuk'o se proz sortu. Z.

Proždrla je cijelo vreteno. Z.

3845 Proždrla je vreteno. Z.

Proždr-o bi ga u jagodi grozdja. Z.

Prstom ga kažu. Z.

Prstom je kazan. Z.

Prstom je teg'o u nebo. Z.

3850 Pruća se k'o maska Bratutova. Z.

Prug izleć' orla ne more. Z.

Prut je iz raja izrast'o. Z.

Prut kratak dugo jemanje. D.

Prutje kratko jemanje dugo. D.

3855 Prva je sreća miran muž, a druga vrijedna sluga. Z

Prve se ruke nigda ne odreci. D.

Prvi mačići u more skaću. D.

Prvi ponti dobivaju. D.

Prvi se mačići u more meću. Z.

3860 Prvi trud posljednja las'. Z.

Prvo da imaš, a pak da umiješ. D.

Prvo pada listje, a pak dubje. D.

Prvo patku uhiti, a pak je izpeci. D.

Prvo pomisli, a pak učini (ali: pak govori). D.

3865 Prvom glasu ne vjeruj. D.

Prvu ženu bije muž, a druga muža. D.

Psa ki vukove ije vuk izije. D.

Psa pokaraj, pokaraj vuka, a ne pokaraj čovjeka stara. D.

Psa većma kos veže negli ga veriga steže. D.

3870 Psi laju, hain je na šteti. Z.

Psu se je kruh prisnio. D.

Psu odar prostrijet' većma je mučno. D.

105

Pšenico, pšenico, tko te stječe, da te melje. D.
Ptica izvan svoga jata lasno pogine. D.

3875 Ptica li je? krila imade. Z.
Puca (i tvrdo) uže kad se odveće priteže. Z.
Pucaju mu obruči. D. Z.: na bačvah.
Pučanin je od podrie. . . Z.
Puh se svojom sipnjom opovijeda. D.

3880 Puha k'o zmija iz kruga. Z.
Puha na pretilu juhu, — ali na debelo. Z.
Puha u šuplje ruke. Z.
Puhat' na medvjeda. D.
Puhat' u šaku. D.

3895 Puki su k'o jabuka razrezana. Z.
Puki su pukahni pukasti. Z.
Puknu(t') ti će remik. D.
Pun je kako kila kosti. D.
Pun je k'o jastog, a slini k'o spuž. Z.

3890 Pun je raj dobrijeh djela, a pak'o dobrijeh volja. Z.
Puna je gora snijega, brijeme ga donosi. D.
Punom rukom. D.
Punu mijehu trči nožica. D.
Punu mjeru imaš, ako ne ć' primjerat. D.

3895 Pur kako vaoga. D.
Pusti dobro i niz rijeku, ako riba ne pozna, a ono će bog. D.
Pusti mu krvi koliko može podnijet'. D.
Pusti se niz rijeku. D.
Pusti zmija nalip kad se pogje napit'. D.

3900 Pustio je ptica iz kajpe. Z.
Pusto mlijeko i psi loču. Db. bere. F. 43.
Pustu goru živine pasu na njih volju. D.
Puštaj pratra. Z.
Puštat' da sve nosi crna rijeka. D.

3905 Puštat' meso za sjen. D.
Put isti vodi i doma i iz doma. Z.
Putnik umoren uzjahaće na osla, kad ne nahodi konja. D.
Putniku roka ne ima. Z.

106

Rak ide na zada. D.

3910 Rak ne može uprav hodit'. D.
Rasad je priporučio piplićim. Z.
Rastaje i cora moć i dan. ako su i nerastavni. Z.
Raška erkvo. ni te molim. ni me pomaga'. Z.
Razbio se u luci. Z.

3915 Razborstvo je uzet' što mo's. kad ne mo's što hoć' Z.
Razdražio je osinjak. Z.
Razdražit' osinjak. D.
Razgovori se. gubavće. slatka ti je krasta. Z.
Razlog je nad zakonom. Z.

3920 Razlog je prvi zakon. Z.
Razlog zakonom a zakon svijetom vlada. Z.
Razmijeniće ti dinar mjedi. Z.
Razmisli, a pak pljuni. Z.
Razmišlja Pracatovu guštericu. Z.

3925 Razteže uzko na široko. Z.
Razumnu situ plata je vrijedna čas' i hvala. Z.
Rćanka smaš i zloba te ispunja. D. u rkp. ispuna.
Reci gosparu. rek'o ti je gospar: nije me doma. Z.
Reci joj prije majko, da ti ne reče.

3930 Reci mi s kim općiš. da t' rečem što činiš. Z.
Reci trikrat: mini me želja. Z.
Reče deva: što si u meni pravo ugled'o. F 13.
Rekla je doć', ma ne ima cokula. D.
Rekla je mećajica loncu: znam te i po dan i po vrhu. D.

3939 Remo prosi. Remo dava, kako komu i s kijem paka. Z. u rkp.
je pošljednja riječ zamrčena, može biti i kako.
Rep je odrijet najmućnije. Z.
Rgja i obujkovići, — ili obojkovići. D.
Rgja je rgju na večeru zvala. Z.
Rgja k rgji. blago k blagu. D.

3940 Rgja na posao. a rgja s posla. D.
Rgja na putu. a rgja s puta. D.
Rgja rgju bije. Z.
Rgja rgju kara. Z.
Rgja se zlata ne hita. Z.

107

3945 Rgja smoka ne ima. Z.
Rgjarija nevrednosti kći, zločestariji sestra, ubostvu mati. tuzi
i nevolji baba, a jauku, leleku i poturu najbližnja rodica. Z.
Rgjavo sidro pogje na put. rgjavo se i vrati. D.
Riba je za petka, meso za sveca. Z.
Riba ne valja ništa, ako nije freška. D.

3950 Riba s glave smrdi. D. Z. Db.² pesce.
Riba u plitku. Z.
Riba u puču. Z.
Riba velika ije ribu malu. Z.
Rije k'o prasac po brlogu. Z.

3955 Riječ iz usta. kami iz ruka. Z.
Riječi ne maste kupusa. D. Z.
Rijeka blizu zemlju mimohodi. a daleku nataplja. D.
Rijeka se s morem bori. D.
Rila bi svinja. kad bi imalo troskota. Z.

3960 Rim dava dim, a iste dinare za hranit' fratare (gradit' otare). Z
Riru, riru, riru, simo Maru viru.
za ljesom na piru, riru, riru, riru. Z.
Rob ne može lastovat'. D.
Rodi baba dijete, a baba ne ima od kuda. Z.
Rodi, baba, dijete, od kud ti oči stoje. D.

3965 Rodila je sliva klepce. Z.
Rodio mu se danas kančilijer. Z.
Rogom arlu okopava. Z.
Rohoč se strigoču ruga. Z.
Romazin je li od dvora. vukovit je. Z.

3970 Rosom se pasti. D.
Rubinam se dičit'. D.
Ručica se kutlom ruga (srami). Z.
Ručica se loncom srami. Z.
Ruga se i mišim. Z.

3975 Ruga se klepac slivom. Z.
Ruka k ruci a obje k obrazu. Z.
Ruka ruku tre. D.
Ruka ruku umiva a obje obraz. D. Z.
Rukam prima. nogam dava. Z.

3980 Ruke imaju oči: što ne vide, ne vjeruju. D.
Ruke su bliže neg obrazi. Z.

108

Rukom je trijeba sijat a ne krošnjom. D.

Ruku ti ištu. a ti si nogu potočio. D.

Rvući se s nevoljom pritište ga godina. Z. u rkp rveći.

3985 S bāta nitko ne izije. a iz mira i kupus je sladak. D.

S Bošnjani bosanski govorit' D.

S čijem je došla, s tijem je pošla. D.

S čijem na krštenje, s tijem u grob. D.

S dlakom se brijeme promjenjuje. D.

3990 S dobrijem drugom priko svijeta, a sa zlijem ni na pir. Z.

S dobrijem drugom put ne dodijeva. D.

S dobrijem se združi, a zlu služi. D.

S dvora erljeno, a iznutra erveno. Z.

S gjontom na partušu. D.

2995 S jednijem hljepecom sad do Pulje, a sto hljebac pak ni do Mljeta. Z.

S jednijem tijekom dva zeca stignuti. Db.² lepre.

S jednom hćerom ova zeta iskat'. D.

S jednom tjelicom na dva kvasa sidjet' ne može se. D.

S jednom tjelicom na sto kvasa. Z.

4000 S kalom babe, s voskom djedo. Z.

S kijem je noćevat' nije ga vuhovat'. D.

S kijem je sreća, i mrav mu pomaga. D.

S kijem je zimovat'. nije ga lagovat'. D.

S kruške na bat. Db. pero.

4005 S lisicom lihat'. D.

S mahnici općiti, i vodit' zle žene, i osle goniti, muke su pa-kljene. D.

S mahnici trebuje mahnitat'. D.

S malijem glavnijem mala je i dobit. D.

S matalom gre na hobotnice. Z.

4010 S mene vrag kožu svlači. — iliti sdira. D.

S mirom stoji muha kad je sita. D.

S mrtva gaće, a i sam ih ne brani. D.

S nebesim svakoja, a bez njih nikoja. Z.

S neprijateljom jedan uvjet, a s prijateljom pet. D.

4015 S osla usadit' se na konja. D.

S ponedjeljnika počet sjedbu. D.

109

S sinom gdi hoćeš a s hćerom gdi možeš. D.

S šilom poć u drva a s resetom na vodu. D.

S trbuhom za kruhom. D.

4020 S tugjega duba voće brati. D.

S tugjega konja nasred rijeke. D.

S velikom vrporom velika vrtnja. D.

S vjetrom u krmu. D.

S volom otit u zecove. D.

4025 S vučjega se lova vraćat'. D.

S vukom prijesnac mijesit'. D.

Sa strane na polje. s dobra na bolje. Z.

Sa sve dvaes' nokata. D.

Sa zla konja na gori shodi nejahavac. Z.

4030 Sa zla konta na bolji. Z.

Sa zla na gore. Z.

Sa s pogačom so. a sa solim čutura. Z.

Sablja mu je svegj na vratu. Z.

Sabljusti kozu i kupus D.

4035 Sačuva' me bože od onoga u koga se uzdam. er od onoga u koga se ne uzdam čuvaću se i sam. D.

Sad je vaše brijeme. D.

Sad oni kopje lome. D.

Sad u ploču (podkovu), sad u klinac (čav o). Z.

Sada je vedro, a sad oblačno. D.

4040 Sadružena pčela med nosi. D.

Sagleda se k'o pavunska traga. Z.

Sam bog sve zna. D.

Sam draži od meda, dva teža od leda. Z.

Sam na sebe pljuvat'. D.

4045 Sam sebe oganj tre kad drugoga ne more. Z.

Sam sebi govori da mu kuća pogori. D.

Sam sebi podsjeć noge. D.

Sam svoj vinograd sjeći. D.

Sam svoje ime zaboravit'. D.

4050 Sam u sebi stoji. Z.

Sama baština gola je plaština. Z.

Sama ledina gladom mre. a neg da bi žito dala. D.

Sama ljubav zadovoljna je ljubavi plata. Z.

Sama rijeka ne izmeće vazda sikire. D.

110

4055 Samo ti uživa tko od raja ključ ima. Z.
Samoživac divjačinom vonja. Z.
Samu nije dobro ni na plitiči. Z.
Sanduk mu je brez ključa. Z.
Sasma je gluha baba kad joj se prosi lana. D.

4060 Sasma je slijep tko sunca ne vidi. D.
Sast'o se Mrkan i Bobara. Z.
Satrt' so navrh glave. D.
Sava je Dunav objačala, ma ga je smutila. D.
Savišnja preša ne ulovi miša. F 131.

4065 Scijeni da će mu snom proći. Z.
Scijeniš bit' na konju. a nijesi ni na oslu. D.
Sdura se obnoć samo boj. Z.
Sebar muogo zja. a malo ždere. D.
Sebar sebru peta. — ali petan. D.

4070 Sbarski sin ne može bit' gospodar; i ako je, na pristoji mu
se; i ako pristoji, ne prodilji. D.
Sebi kovat' okove. D.
Sedam krat odnjeri a jednom ostrizi. D.
Senja mu tuj kaču. D.
Sera konja uz Brgat. D.

4075 Servam za boguna. D.
Sgagja izpod ruke usred srijede. Z.
Sidio k'o kangjilijeri prid knezom. Z.
Sidjet' komu godi na glavi. D.
Sidjet' na ušiju. D.

4080 Sijeci me, kvarta` me. Z.
Sijedi za polače, mladi za kopjače. Z.
Sila goni silu. Z.
Sila kad je i rat. nije brat bratu brat. Z.
Sila kola slama, silu bog plaća. D.

4085 Sila pravde ne žudi. D.
Sinoćne su hvale u kupusu zašpale. Z.
Sir od ovaca, mlijeko od koza, a maslo od krava. D.
Siromah a blag svakomu je mio i drag:
oho a siromah nezreo je toj orah;
siromah lažac kazan je k'o pjanae:
istin't siromah bogat je k'o gornji vlah. Z.
Siromah je ne tko malo ima, neg tko vele žudi. Z.

111

4090 Siš'o je s konja na tovara. Z.
Sit lačnu ne razumije. D. Z.
Sit pas na zvijezde laje. D.
Sit trbuh lačnu ne razumije. D.
Sit vuk ne traži kozliće. Z.

4095 Sit' s konja na osla. D.
Sito prase korito prokrene. D.
Sjedi kako kvočka na jajijeh. D.
Sjedi krivo a snli pravo. D.
Sjedi kruše da te ijem. D.

4100 Sjedi na stolac na ki ti i otac. Z.
Sjedi ovdi, da cara vidiš. D. Z.
Sjedi za dignut' se. Z.
Sjediš kako Gradić zet. D.
Sjela mu je muha na nos. Z.

4105 Sjelo (ili stalo) mu je sree na mjesto. Z.
Sjeme gubi tko po pržini sije. Z.
Sjena od dima manja od ništa. Z.
Sjesti na krv. D.
Sjevače tebi a načvi meni. Z.

4110 Sjevernici se i gvozdje klanja. Z.
Skaćao ti je brodet. D.
Skače k'o zmija iz kruga. Z.
Skače kozlić po polju, a još se koza nije okozila. Z.
Skače s noge na nogu. Z.

4115 Skače s Tri Čavla. a nori s Penatura. Z.
Skakat i na vrat i na noge. D.
Skakat' na vrat. D.
Skakat' priko dva skalina (na vrat, — priko vrata). D.
Skakat' s kruške na smokvu. D.

4120 Skakat' s kupa na kupe. a pak na ulicu. D.
Skakat' s noge na nogu. D.
Skakat' s pritke na granu. D.
Skini mu s hrta pokrovac. D.
Skita se po kućah k'o mačka po kupah. Z.

4125 Sklo ti pilarsko, sklo ti mletačko. svako se sklo razbija. Z.
Skoči s prvoga na najdonji prag. Z.
Skrio se je za prs'. Z.
Skrovstvo tugje u jazove. Z.

112

Skube mu bradu tko hoće. Z.

4130 Skube mu dlake iz brade. Z.

Skupit' gvozdja. D.

Skupit' jedra. D.

Skupu nije ništa dosta. D.

Sladak k'o med, studen k'o led,
sitan k'o muka, potreban k'o ruka.
tvrd k'o stijena, a lak k'o sjena,
čeonik bit' ima. Z.

4135 Slagat' obje noge u jednu bječnu. D.

Slagji gladnu ječmenik negli situ pšeničnik. Z.

Slagji od meda, grči od jeda. Z.

Slama i oganj u jedno mirno stat ne mogu. Z.

Slamu vršeš. D.

4140 Slatka riječ gvozdena vrata otvora. Z.

Slatka riječ gvozdena vrata razbija. D.

Slatka riječ gvozdena vrata raztvora. Z.

Slatke riječi ne mijese kolača. D.

Slatke smokve mile mjedi. D.

4145 Slatko je meso od ptice, ma ne onomu ki ima djece. D.

Slavie poje, a čavka grače. D.

Slijedit' koga godi kako sjen. D.

Slijep slijepa vodi, a oba u jann upadu. D.

Slijepac hroma nosi. Z.

4150 Slijepac ne gude bez mjedi. D.

Slijeva more u rupicu. Z.

Slika našla je priliku. Db. ritratto.

Sliku je dohodna razborno ke je srce. Z.

Slobodno go ide kroz oko. D.

4156 Sluga povraćena, juha pogrijevana. D.

Slugu ne nasiti kruha, da ti ne pita sira. D.

Slušaj što ti se veli, a vjeruj što ti se vidi. Z.

Smije se i mišem. Z.

Smionu čovjeku sreća dava ruku. D.

4160 Smokve su na žuci. Z.

Smrt roka ne stavi, ali ne čeka. D.

Smuća se k'o psina pribjena. Z.

Snje se slijepu da vidjaše, i snje mu se što žudjaše. D.

Snje kako pank sam iz sebe. D.

113

4165 Soko dobra lova ne puštava. D.
Soko se je vio, a pak je na govno sio. D.
Sokola rukatoga nameće. Z.
Sokolovijem okom tugja a ljilkovijem naša pazimo. Z.
Spametan kako donji žrvan. D.

4170 Spao je s vješala. D.
Sp'o mu je šik. Z.
Spasova mas' D.
Spat' kako pečen. D.
Spengjao je kao iza nokata. D.

4175 Spi s uha na uho. D. Z.
Sporo bit' ne more što proz puno ruka prolazi. Z.
Spravio je ražanj prije pečenice. Z.
Spratio je godinu. D.
Spremi ljeti za zime, a zimi spravi za ljeto. Z.

4180 Sprijeda izagnat' a primit' od zada. D.
Spustit' nos. D.
Sram od ljudi sin je straha božjega. Z.
Srama ljubav ne ima. Z.
Srami se lončić ručicom. Z.

4185 Sramotan nije dug nehtći. Z.
Sramotni su bijezi. ali su korisni. D.
Sramotom se staše (stali), a s prikorom rastaše (rastali). Z.
Srao si ti od tega. Z. u rkp. u prvoj riječi poštjednje stovo nije razgovijetno.
Srbe me dlani, mjedi ću brojit'. Z.

4190 Sree mu je blizu tjelice. D.
Sree plemenito i kraljem gospodi. Z.
Sreća od dobrijeh bježi a s zlijem leži. D.
Srećan je tko pribrojit' more ka živući trpje. Z.
Sreće daj bože, er je svijesti dosta malo. D.

4195 Sreće sam govegje. D.
Sreću moli da te izprati, a nek te ne pričeka. Z.
Sreću za kose, a nesreću za roge. Z.
Sred tijeka znano ustavi se, za na svrhu sramotno ne pastit. Z.
Srezao ga sam s rijeza. D.

4200 Stala se kosa s kamenom. D u rkp. koza.
Stala su kola pri brijegu. D.
Stan' za pos'o ženskom nogom, a delinskom ga ufati rukom. Z.

POSL.

8

114

Sto mu je vo na nogu. Z.

Star je, a još mu nijesu zubi probili. D.

4205 Star je kraj. ali najtvrgje drijevo razbije. D.

Star kako Bobara. D.

Star pas ne laje zaludu. D.

Star pira ne odmiče. D.

Star polako a duboko. a mlad preši da prije svrši. D.

4210 Star u noći vele spi a malo čini. D.

Star vuk pasja maskara. Db. 2 lupo. F. 109.

Stara baba igra. D.

Stara klada kad se užeže. sve je more ugasit' ne može. D.

Stara kuna lasno se ne privari. Z.

4215 Stara kuna mučno u oče upade. Z.

Stara ledina mlada vola prosi. D.

Stara lisica mučno u tonote upade. D.

Stara vola ni gospodar ne žali. D.

Stareca oni zlo ne hoće ki mu krade što većerat' hoće. D.

4220 Stareu oganj. stareu žmulić, a mladici mladi mladić. D.

Stareu su desni naj jači štap. D.

Stare inkune pod otar, a nove na otar. Z.

Stare inkune za otar, a nove na otar. D.

Stari grijeh nova pedepsa. Db. 2 peccato.

4225 Stari grijeh nova pokora. Z.

Stari psi u vjetar ne laju. Z.

Stari rug nova sramota. D.

Starije dojke i djeca govore. Z.

Starijemu čas' i ljubav, a mlagjemu ljubav i strah. Z.

4230 Stariji na kajpu. D.

Staro je sunce, ali je toplo. D.

Staroj mačci mlad mišić. D.

Staros je najveća nemoć. D.

Starosti, grdosti, posljednja žalosti. D.

4235 Staru volu ne išti prisolja. D.

Stat' kako bubreg u loju. D.

Stat' megju maljicem i nakovanom. D.

Stat' megju nožicami. D.

Stat' na tunjah. D.

4240 Stat' u svojoj kori kako žaba. D.

Stat' u vodi do grla. D.

115

Stat' zjajući kako vrabčić. D.

Stav čovjeku sram. i diže ga sramote. Z.

Stavi braju malom prs'u rilicu, ne umije ni zagristit. Z.

4245 Stavi goru naprijed. da ti bolja pade. D.

Stavi mu prs'u rilicu, ne umije te ni zagristit. Z.

Stavi pasju nogu na trpezu. a lje ona pod trpezu. D.

Stavi prvo. brače, ruku za njedra. Z.

Stavi rug na put, da se svak njim ruga a on svakijem. D.

4250 Stavi ruku na prsi. D. Z.

Stavi ruku na prsi i pogledaj na boga. Db. petto.

Stavila je frašku. Z.

Stavila se je na frašku. — na kantijer. D.

Stavio je dušu na policu. Z.

4255 Stavio je prste megju škripe. Z.

Stavit' goru naprijed. D.

Stavit' obraz u torbu. D.

Stavit' razažvano u usta. D. u rkp je popravljano razžvatano.

Stavit' se na jezike. D.

4260 Stavja glavu u torbu. Z.

Stavja pudara na otrganu baštinu. Z.

Stavja ruke naprijed. Z.

Stisni kokoši rilicu, a ona će tebi guzicu. D.

Stisnut' pleća. D.

4265 Stisnut' rukom. D.

Stisnut' sree zubni. D.

Sto ništa ubiše tovara. F. 119.

Sto prijatelja čovjeku nijesu dosta. a jedan neprijatelj saviše mu je. Z.

Stoj u svojoj spužolini. Z.

4270 Stojan ne da na grah. Z.

Stoji jednom nogom na Ponti, a drugom na Peskariji. Z.

Stoji kako drven bog. D.

Stoji k'o Kvintana soklinom. Z.

Stoji megju nakovanom i maljicem. Z.

4275 Stojim kako kokot na dvije noge. D.

Stojiš u kompriču. D.

Strah je oči, nije ruka. Z.

Strah je razdijeljen. Z.

Strah vinograd bljude. D.

*

116

4280 Strah vučji ovec sa psom stuči. D.
Strah žile rve. D.
Strašiš se kako djeca od vještice. D.
Strašiv kako zec. D.
Strašiv pas većima laje. D.

4285 Strašivoga mati ne plače. D.
Strašivu trgoveu govno u tobovu. D.
Strašivu trgoveu mišakinje u tobovu. Z.
Strijel iz luka, riječ iz usta povratit' se vik ne more. Z.
Strijeljat' se lemješom. D. u rkp. strijelat'.

4290 Strijež na strašilo sjede. Z.
Strizi ovec ma ne do kože. Z.
Striže bez nožica. Z.
Striže očima. Z.
Striženo je. košeno je. D.

4295 Stučit' oči s očima. D.
Studen poklisar dugo stoji a prazan se vrati. D.
Studeno vino, studen i dinar. D.
Stvar branjena većma je žudjena. D.
Stvar, koja udi, uči. D.

4300 Stvar ne ludu darovana drago je prodana. Z.
Stvar učinjena čela ne ima. D. Z.
Stvar žudjena iznenadke dogje. D.
Subotnji ponti. D.
Sugja se s bičem razumije. Z.

4305 Sunce je svitlo, ali osone tko dugo u nj gleda. D
Sunce noći ne zavidi. D.
Sunce sva doba nosi a nikad ne stara. Z.
Sunce svakoga grije. D.
Sunce svitlos' zaimat'. D.

4310 Suproć šiljku kopitom. D.
Susjeda je snijela do sto jaja. Z.
Sut Andrija na jedro. D.
Sva mu je pamet megju očima. Z.
Svadi se sto ljudi, a ne omrazi se jednom bogu. Z.

4315 Svak bi rad razažvano jesti. D. u rkp. ražažvano.
Svak hoće pravdu, ma ne u svojoj knći. D.
Svak ište bolju sreću. D.
Svak izlazi od Adama. Z.

118

Svaki kokot na svom sjedalu poje. Z. u rkp. poi.

Svaki kvartijer o svom vratu visi. D. u rkp vratnu.

4360 Svaki ovan visi o svojojzi nozi. D. u rkp. svojoj si.

Svaki se brod valja. Z.

Svaki se dan ije. Z.

Svaki svoju reče. Z.

Svako drvo ne valja za strijele, a jedva njeko za luka. Z.

4365 Svako gore za bolje. Z.

Svako mižanje jedno počivanje. D.

Svakoj inkuni zavjetovati se. Dh. effigie.

Svakoja vrijeme napravja. Z.

Svakomu će svoja doć'. D.

4370 Svakomu je lagat. razmi trbuhu. D.

Svakomu je nazuban. D.

Svakomu je vrabcu svoje gnijezdo drago. D.

Svakomu prasen svoj božić dohodi. D.

Svakomu se može lagat' a bogu ne može. D.

4375 Svakomu se napokon sitan kruh omrazi. D.

Svakomu su ldu svoji bati drazi. D.

Svakomu svoja sreća. D.

Svari to na lardu. D.

Sve a u svoje vrijeme. Z.

4380 Sve brijeme napravlja. D.

Sve brijeme odkriva. D.

Sve da' za čas', a čas' za ništo. D.

Sve dobro bi, neg pas bješe pod trpezom. D.

Sve je dobro s prćijom. D.

4385 Sve je dobro u svoje brijeme. D.

Sve je jedno, ali po šiji ali po vratu. D.

Sve je lijepo do mjere. Z.

Sve je novo lijepo. D.

Sve je sebi milo. D.

4390 Sve je svoje pomorio kako vukodlak. D.

Sve jednu pjesan poje. D.

Sve kćevši po sudu biva ništa po putu. Z.

Sve krivo bit' more, nu trpeza nikadar. Z.

Sve lakomcu naljeguje. Z.

4395 Sve meće za pleći. D.

Sve mu pute pritječu. Z.

121

Ši' agosta kožuh, a pleti klobuk febrara. Z. u rkp. popravljano
kožuh agosta.

Šiba vodu nosi, a bat kašu hladi. D.

4470 Šige mige. D.

Šimuna iskat' po Zadru. D.

Šira je glavica od klobuka. Z.

Širi je pilarskijeh vrata. Z.

Širokijeh je usta, a tijesnijeh ruka. D.

4475 Šmrknuo bi ga u srčku rakije. Z.

Štapat' se štapom od botura. D.

Štednja je prva dobit. Z.

Štednja prva je trgovcu dobit. Z.

Štegjenje prava je dobit. D.

4480 Šteta se ne šteti. D.

Šteteći uči se. D.

Štitom se pokri', i ne boj se ništa riječi. D.

Što bi, da ne bi, bit' vik ne more. Z.

Što bi kola škripala, volovi riču. F. 37.

4485 Što bi sij'o, to bi izio. Z.

Što bi volovi rikali, to kola škripju. Z.

Što bi volovi tužili, toj kola škriplju. D.

Što bit' ima da bude, reče komu smokve ne ude. Z.

Što bog dava, podnosiť se ima. D.

4490 Što car ljubi, nije ljubljeno. D.

Što čini(š), da ti ne zna lijeva. D.

Što čini mlada? šije ter para.

Što čini stara? šije ter se kara. Z.

Što će brada bez moždani? Z.

Što ćeš od tugjega osla, kad imaš tvoja kola? D.

4495 Što ću od Jakete i od Jaketine brade? Z.

Što dan vodi to se ne zna dok se ne vidi. Z.

Što danas ne bude, bit' će zautra. D.

Što dijete čuje oko ognja, govori nasred polja. D.

Što djeca na tresku izigraše, toj stari na štapijeh platiše. D.

4500 Što dobudeš, izpeci mi na trbuhu. D.

Što god je dugo, sve je trudno Z.

Što god je saviše, sve je odveće. Z.

Što hoć da si? D.

Što hoć da si? svigj se što si. er bit ne mož' nego tko si. D.

122

4505 Što ima činit' mjesec s raci? D.
Što ima početak, imaće i svrhu. Z.
Što ima slijep sa zrcalom činit'? D.
Što jakos' ne može, pamet učini. D.
Što je bilo to je prošlo, a što će do?' i to će proć' D.

4510 Što je bolje, bolje. D.
Što je crno, nije bijelo. Z.
Što je dobro za truh. Zlo je za zub. D.
Što je drago, to je lijepo. D.
Što je grubo, lijepo se zvati ne može. Z.

4515 Što je grubo, nije lijepo. Z.
Što je kapun i udovica, sve im kaže tjelica. D.
Što je lijepo, mućno je. D.
Što je lijepo, to je drago. D.
Što je mačka kriva, ako je sluga luda? D.

4520 Što je manja slamica, toj više leti. D.
Što je od boga, slagje je od meda. D.
Što je od gore, tako i grede u goru. D.
Što je od običaji, to je od zakona. Z.
Što je oteto, to je prokleto. D.

4525 Što je ozoja, ozoja. D.
Što je psu gdi se opančine kroje? D.
Što je rak, što li rakova juha? D.
Što je razlog, to je zakon. Z.
Što je tko prijatelj veći, narugan se većma srěi. D.

4530 Što je toj, babe? Što je komu drago, djedo. D.
Što je u glavi trijeznoj, to je u jeziku pjanu. D.
Što je u vreći, tad se kaže, kad joj se dno ukaže. D.
Što je za jetru bolje, toj pluću kolje. D.
Što je žudjeno, sveto je i posvećeno. D.

4535 Što koza ne izije, toj izgnusi. D.
Što koza ruju, toj i ruj kozi: koza ruj mori, a ruj kozu stroji. D.
Što krava uzore, toj on čas posere. D.
Što lud čini po bremenu, toj mudar prije bremena. D.
Što mačka koti, miše lovi. Z.

4540 Što mačka koti, sve miše lovi. Db. gatta, padreggiare. F. 114.
Što mačka rodi, sve miše lovi. D.
Što meni iz usta, bogu u uši. D.
Što mi će širok svijet, kad mi su papuče uske? Z.

123

Što mi vuka iz grma goni nego glad? D.

4545 Što Miljenka ozdravlja, toj Radjenka razbalja. D.

Što misliš čini, da ti ne zna ni košulja. D.

Što mnozi žude, mučno se bljude. D.

Što mu dogje na usta. D.

Što nazad dogje, repu prilikuje. D.

4550 Što ne bi za tebe, nemoj ni za mene. D.

Što ne će ruke stvorit' ? D.

Što ne ljeze ni pljeze. Z.

Što ne može biti, ne vjeruj. D.

Što ne učini sjekira, učiniće klin. Z.

4555 Što ni ljeze ni grede. D.

Što nije sunce osušilo, to je bura ovijala. D.

Što očima vidim, prstom goretam. D.

Što onugje, to hugje. D. Z.: što nugje.

Što ovi suče, drugi rasukuje. D.

4560 Što pas laje, vjetar nosi. D. Z. Db. cane.

Što Pavliću utjecaše. Radosavu ne možeše. D.

Što po zlu dogje, po zlu pogje. D.

Što rak, što li rakova juha. Z.

Što remeta djelja, pred remetu pada. Z.

4565 Što rijeka donosi. rijeka odnosi. D.

Što sa zlom dogje, s vragom pogje. D.

Što sam mož', od drugoga ne čekaj. D.

Što se babi htjelo, to se babi snjelo. D. Z. Db. vecchia: htilo
— snilo.

Što se brze sgradi, brže se razgradi. Z.

4570 Što se creplje, na pila. D.

Što se govori, a nije istina, razčini se kako maglina. D.

Što se hlepi, ako je i grubo, olijepi. D.

Što se hoće, sve se može. ištom da nije zlo. Z.

Što se ima učinit', nije trijeba prodljit' ma ruku stavit' i
opravit'. D.

4575 Što se izleže od kokoši, trebuje da se prpoši. D.

Što se je izgubilo, za boga se je razdijelilo. D.

Što se komu hoće, o tomu besjedi. D.

Što se mojemuća više penje, to većma svoje sramote kaže. Z.

Što se na godišta ne vidi, u čas se jedan prigodi. Z.

4580 Što se ne bljude, pas i mačka jede. D.

124

Što se ne može napravit', nemoj štetit'. D.

Što se odmiče, ne gubi se. D.

Što se prodljiva, ne gubi se. D.

Što se u kolijepei nauči, nigda se ne odući. D.

4585 Što se u mlijeku popije, na visitu se prolije. D.

Što se u noći čini, u dne se ukaže. D.

Što se većima muze krava, to joj je sisa dilja. D.

Što se većima tijesto tre, to je kruh bolji. D.

Što sgriješe banovi, plaćaju gradovi. D.

4590 Što si iskao, to si našao. D.

Što si sam izkaljao, pometi. D.

Što si sam udrobio, izjegj. D.

Što si umrvio, trebuje jesti. D.

Što sila ne može, razlog opravi. D.

4595 Što slijep želi neg da bi vidio? D.

Što star dvori, sve konja mori. D.

Što staros' išteti, ni jedna stvar ne napravi. D.

Što stotinak gradi, jedan razgragjuje. Z.

Što su gere i gavuni, to su ženski makaruli. Z.

4600 Što susjeda moja papa, meni trbuh ne napunja. D.

Što svevoljn(o) oholas' lomi, to često pak gladom mori. Z.

Što t' će papar grijalac, kad ti je crni pjevalac? Z.

Što t' oslapi magla vitorog, da t' povrati sam veliki bog. Z.

Što ti je odlučeno, iz Indije ti će doć' a što nije, iz usta ti će izpasti. D.

4605 Što ti je unio otac, nijesi ti zaboravio. D.

Što ti ljeto da, toj ti zima ne uze. D.

Što ti od mene, toj bog od tebe. D.

Što ti učini Vrbanja, ne pokri ti Konjava. D.

Što tko djelje, prida nj pada. D.

4610 Što tko posije, toj i požnje. D.

Što tko uči, to umije. D.

Što tko žudi, lasno vjernje. D.

Što tri znaju, zna vas rusag. D.

Što trijezan misli, toj pjan govori. D.

4615 Što tvoja može ruka, od tugje ne čekaj. D.

Što u drugomu karaš, ti ne čini. D.

Što u jutro osvane, često krat u večer ne omrkne. Z.

Što u ognju, sve je oganj; sve je pak'o, što je u paklu. Z.

125

Što u srcu, toj i na jeziku. D.

4620 Što ubog sjedi, to je ubožiji. D.

Što uzišteš, načeš. D.

Što veoma želim, ako i vidim, još za istinu ne držim. D.

Što vnčica čini, sve vuku omili. D.

Što zlo djevojkom, po gotovu nevjestom. D.

4625 Šudre budre Milica, kamo piple piplica? Z.

Šupalj kako mijeh. D.

Šupalj kotlić i buklija. Db. masserizia.

T a bječva ne ide na tu nogu. Z.

Tad je puno kad ide preko vrha. Z.

4630 Tada će kufi pjevat', kad budu čavke mućat'. D.

Tada ni more slano. D.

Taj samo uživa ki dohodnijem vijekom ne čezne. Z.

Taki ti kordovan. Z.

Taki ti obraz. Z.

4635 Taki ti vas rez. Z. u rkp. res.

Takijeh mjedi što za dinar. D.

Tako reče kuna grozdju ne mogući ga brat da nije zrelo. D.

Tako ti bilo. Z.

Takoga je lica k'o da ni na božić nije slana izio. Db. faccia.

4640 Taman po maglini ne vidi što nosi. D.

Tamo smrti na unuče. D. u rkp. se može čitati i unučjo.

Tamo vi žerite, a na me pišite. D.

Tanahan kupac nigda dobar objed ne izije. D.

Tanka se pregja ne kida neg debela i zlo opredena. D.

4645 Tanka struga. D.

Tanka šuma oganj užeže, a debela ga drva uzdrže. D.

Tanko prede nevolja. Z.

Tašta slava cvjeta, a ne ozrnja. D.

Taština je u tijeku k'o ništor u vijeku. Z.

4650 Tebi mlada vjerenica, meni sočna pečenica. D.

Tebi rjepa, a tebi rjepa, a meni vreća. D.

Tebi se guda mni, a meni smrt godi. D.

Tebi se para s doljaka. D.

Tebi se pleće peće, a meni krv teče. D.

4655 Tebi se vijenci viju. D.

126

Teci, reci. D.

Teče a ne rastječe tko dobro trati. Z.

Tegao bi da je još tuj zmija. D.

Tegnuo je prstom u neho. Z.

4660 Tekao osao uz Brgat čineći se konju brat: kad pogleda na hrbat, otoť osao oslu brat. D.

Teška je nemoć šupalj tobolac. Z.

Teško gosparu, koga kneti hvale. D.

Teško kući gdi kokoš poje a kokot muči. D.

Teško kući gdi mač sluša a kudjelja zapovijeda. D.

4665 Teško kući koja trgovinom ne vonja. D.

Teško kući u kojoj se ne dimi. D.

Teško meni bez mene. Db. guai.

Teško onomu ki se nije omrazio nikomu. D.

Teško onomu ki sve svoje vidi. D.

4670 Teško onomu koga nitko ne navidi. D.

Teško oslu kad osljar hvali boga. D.

Teško ti Lera i Hoju na kletve prizivat'. Z.

Teško ti mački s mišem, teško mišu s mačkom. Z.

Teško ti mišu s mačkom. Db. sorce.

4670 Teško ti onemu komu se s plijena vraća. Z.

Teško tomu komu jednom na godište pokladi dohode. D.

Teško tomu tko sve svoje uživa. D.

Težački smok pripijevat' a ležački bok obirat' Z.

Težak je i zemlji na koj stoji. Z.

4680 Ti grijeh na moju dušu. D.

Ti joj reci jednu, a vrag joj će deset. D.

Ti me češće gdi me svrbi. D.

Ti me vidiš, a ja se znam. Z.

Ti meči, a muči. D.

4685 Ti počni, a bog će svršit'. D.

Ti pravo hodi, a neka svak govori. D.

Ti s bogom u tamnicu, a ti s vragom doma. D

Ti se pomozi, i bog ti će pomoći. D.

Tica svaka u svom gnijezdu leži. Z.

4690 Ticat' u moći. D.

Ticat' u osinjak. D.

Tičjega mlijeka ne želi. Z.

Tih je kako ulje. D.

127

Tijes' zavit', neka vino brizga. D.

4695 Tiješti ga izpod dvije kobile. Z.

Tikve su na hrastu. Z.

Tizijem ćeš se udavit'. D.

Tja još prije Tomine kuge. Z.

Tja u Mirunov gjardiu. D.

4700 Tjera Mariju Perlaviju. Z.

Tjera vjetar, grli sjenu. Z.

Tjera vjetra po planini. Z.

Tjera zeca na kolijeh. Z.

Tjerajući lisicu nastupio je na vuka. F. 66.

4705 Tjerajući zeca namjeri se na vuka. D.

Tko bi dobit, umrije: a tko dobi, plače. D.

Tko bi imao vodu na oganj ljevati, taj drva stavlja. D.

Tko bije majku, a pak tetku. Što čeka susjedu? D.

Tko bistru vodu muti, žegja ga umori. D.

4710 Tko brdo gleda, gleda ga s brda. D.

Tko brez posla u Kolorinju hodi.

i u svetom Luci mrtvi dan moli,

nedonosno ili rodi

ili ga skrovno što u sreu boli. Z.

Tko brzo dariva, dvaš dariva. D.

Tko brzo odluči, do malo se kaje. D.

Tko čeka, dočeka. F. 82.

4715 Tko čičak sije, draču požnje. D.

Tko čini kako može. nigdar dobra ne učini. D.

Tko čini na svoj način, glava ga ne boli. D.

Tko čini što može, ne čini što ima. D.

Tko čini što može, nije veće ni držan. Z.

4720 Tko čini što ne valja, zgagja mu se što ne bi htio. D.

Tko čuva, učuva. Z.

Tko će mački garbiješe vezat’? Z.

Tko će mački zvonce privezati? Z.

Tko dava, muči: a tko prima, govori. D.

4725 Tko dava na otar, s otara i prima. Z.

Tko dijeli, kad godi se izdijeli. D.

Tko dijeli, sebe ne izdijeli. D.

Tko djece ima, od neprobavljenja ne umira. D.

Tko dobar glas donosi, kolač prosi. D.

128

4730 Tko dobro igra, ide od pira do pira. D.
Tko dobro ije, bolje pije; a tko vele pije, malo ije. Z.
Tko dobro ima a zlo obire, ne tuž' sa na zlo koje mu dogje. D.
Tko dobro piše, zlo ne govori. Z.
Tko dobro poćne, bolje svrši. D.

4735 Tko dobro sjedi, zlo misli. D.
Tko dobro spi. buha se ne boji. D.
Tko dobro zatvori, dobro i otvori. D.
Tko doena ustaje, i obojčina mu nestaje. Z.
Tko dostaje, ne tone. D.

4740 Tko druga razgovara, ne boli ga glava. D.
Tko drugomu zla žudi, doma ga nagje. D.
Tko druzijeh sramoti, sebe ne časti. D.
Tko dugo ije, dugo i pos'o čini. Z.
Tko god se i za lis' skrije, a koga ne može ni dub da sakrije.
F. 9.

4745 Tko godi hita lava za očima, a pak se straši od miša prid
očima. D.
Tko govori što hoće, valja da sluša i što ne će. Z.
Tko har čini, har čeka. D.
Tko hoće bit' svudje, ne će bit' nigdje. D.
Tko hoće časno, ne može lasno. F. 78.

4750 Tko hoće imat' zdrave oči. ruke sveži. D.
Tko hoće krivu ulicu izpravit', trebuje mu vele kuća oborit'. D
Tko hoće kuhano, a tko sirovo, tko pečeno, a tko vareno. D.
Tko hoće mnozijem ngodit', nikomu ne ugodi. D.
Tko hoće mnozijem ugodit', sebi ne može. D.

4755 Tko hoće naučit'. trijeba mu se je odučit'. D.
Tko hoće, pogji, a tko ne će, pošlji. D.
Tko hoće služit', trijeba mu je trpit'. D.
Tko hoće svud biti. nije ga dje ga ide. Z.
Tko huli, kupuje; a tko hvali, prodaje. Z.

4760 Tko huli, misli kupit'. D.
Tko ide na pir, drago se gosti. Z.
Tko ide po noći, ne će mu bog pomoći. Z.
Tko ije česna, česnom vonja. D.
Tko ije kriješe, pljuje picat. D.

4765 Tko ije kruh zaimani, sam svoju vreću prazni. D.
Tko ije luk, lukom vonja. D.

129

Tko ije zelene, jesti će i zrele D.

Tko ilinštaka ije srdjele, listopada im sere drače. D.

Tko ima brijeme a čeka brijeme, gubi brijeme. D.

4770 Tko ima čir, sam ga prokini. D.

Tko ima grka usta, ne može slatko pljuvat'. D.

Tko ima jednoga prasca, ima ga pritila, a tko ima jednoga sina, ima ga mahnita. D.

Tko ima kokoši, ima i popita. D.

Tko ima kuću u gradu, bogat je a ne zna. D.

4775 Tko ima mjedi, nije grub. Z.

Tko ima ovaca, ima i koža. D.

Tko ima ped otara, hljeb ije, a ne mijesi ni peče. D.

Tko ima što činit' s prosuljom, omrči se. D.

Tko ište, nagje. D

4780 Tko ište sve, nagje ništa. Z.

Tko iz tiha žvata, mučno se može udavit'. Z.

Tko izda svoje, gore će tugje. D.

Tko je beza zla, ostat' će bez dobra. D.

Tko je bob izio, da pomete kore. D

4785 Tko je dužan, ne zna što ima. D.

Tko je kriv neg nevjesta? D.

Tko je kriv? nevjesta. Z.

Tko je mučao, dobio je: sve što je htio, vidio je. D.

Tko je na šte srca, i za maslinom bi pio. D.

4790 Tko je naučan na glad velik, malo mu je kruha dosta. D.

Tko je obio Bunu i Bunicu. Db. vagabondo.

Tko je prijatelj svakomu, ali je veoma bogat ali veoma ubog. D.

Tko je samo sebi dobar, nije dobar. D.

Tko je srećan, i metući nagje zlata. D.

4795 Tko je svaku dlaku gledao, nije volovi orao. D.

Tko je vas med, razjedu ga, a tko je naljep, razpljuju ga. D.

Tko je vas med, raznesu ga pčele. D.

Tko je vinu prijatelj, sam je sebi neprijatelj. D.

Tko je zdrav, i voda mu je slatka. D.

4800 Tko je zdrav, ti godišta ne broji. Z.

Tko je z'o na domu, gori je na putu. Z.

Tko je žedan, ne ište čaše, neg šakom pije. D.

Tko jednu košulju ima, zlu subotu čeka. D.

Tko jedri, milja ne broji. Z.

POSL.

9

130

4805 Tko konja jaše, otvoreno mu je po groba; a tko ga trči, vas
grob. D.

Tko konja jaše, prce mu trpi. D.

Tko krade i razima, jednaku pedjepsu prima. D.

Tko kraj potoka grode, lasno u potok upade. D.

Tko krinicu tugju čeka, studenu je izpapa. D.

4810 Tko krivo gleda, krivo i misli. D.

Tko kruh kupuje, tri kuće hrani, a on gladuje. Z.

Tko kupuje i plaća. najbolje cijenu zna. D.

Tko lako govori, dalje se čuje. D.

Tko lako hodi. prije doma dogje. Z.

4815 Tko laže, ni ocu ne vjeruje. Db.² bugiardo.

Tko laže, vrag na njemu jaše. D.

Tko lijega sa psima, ustaje s buhama. Z.

Tko ljubi, iz daleka vidi. D.

Tko ljubi, straši se. Db. amare.

4820 Tko lovi, ulovi. D.

Tko mačke ne hrani, miše hrani. D.

Tko mačku miluje, ogreben ostaje. D.

Tko magja okisne, magja se i osuši. D.

Tko malo ima i toj daje, brzo se kaje. D.

4825 Tko malo ima, malo i misli. D.

Tko malo umije, sve brzo izreče. D.

Tko melje u posjek, kruh mu hrsta. D.

Tko meni plećma, ja njemu većma. Db. schifare.

Tko mi vidi rukave, ne gledaj mi skuta. D.

4830 Tko mijesi i peče, vele mu se stvari steče. D.

Tko mjedi ima, što hoće dobiva. D.

Tko može bat nosit'. Db. mazza.

Tko može hranit' gospara, može i psa. D.

Tko može hranit' popa, može i djaka. D.

4835 Tko može, i konj mu može. Z. Db. cavallo. F. S.

Tko muči, dva ući. Db. tacere.

Tko muči, zlo misli. Db animo.

Tko mučno uzima, mučnije dariva. D.

Tko na boj ne ide, u boju ne umre. D.

4840 Tko na more puta ne zna, hodi niz rijeku. D.

Tko na svoj dinar štete kupuje, ludo se na štetnika tuži. Z.

Tko na tugjoj trpezi ije, vele ije a nigda se ne naije. D.

131

Tko na vjeru daje, gubi prijatelja i imanje. D.

Tko najzadnji dogje, prvi plače. D.

4845 Tko nalit' gostaru ob jednom iste, veće izvan neg u nju ulije. D.

Tko naprijed ne nahodi. nazad se nahodi. D.

Tko ne čini kad može, ne može pak kad hoće. Z.

Tko ne će da se ljubi, bole me usta, veli. Z.

Tko ne će kad može, ne će moć kad hoće. D.

4850 Tko ne će svoga za brata, a ono će tugjega za gospara. D.

Tko ne će trudit', nije se imao ni rodit'. D.

Tko ne dohodi, ne donosi. D.

Tko ne ima ništa, ne straši se od ništa. D.

Tko ne ima oči, taj ne vidi. D.

4855 Tko ne ima pjeneza, ne ima ni obraza. D.

Tko ne ima, uzeo bi gdi zmija peca. D.

Tko ne ima vetha, ne ima ni nova. D.

Tko ne ima žene, svaki je dan bije; ma tko je ima, dobro je čuva. D.

Tko ne može biti konja, bije sedlo. Db.² cavallo.

4860 Tko ne može na konju, a on će na nogah. Z.

Tko ne može što hoće, vazima što može. Z.

Tko ne može ulovit' ptice, izjegj sovu. D.

Tko ne napravlja kupu, napravljaće kuću. D.

Tko ne umije odrijet', lasno razdere. D.

4865 Tko ne umije prosit', ne umije ni pit'. D.

Tko ne umije vuhovať, ne umije životovať. D.

Tko nije kriv, nije ni dužan. Z.

Tko nije služio, ne umije ni zapovijedat'. Z.

Tko nije umr-o, uzkrsnut' ne more. Z.

4870 Tko ništa ne čini, zlo čini. D.

Tko nosi, ne prosi. Z. F. 68.

Tko od straha mre, prei mu zvone. D.

Tko od tebe plećma, ti od njega većma. D.

Tko od veće pospješi, docknije izvrši. D.

4875 Tko od zla sukna svite čini, dvaš na godište kroji. D.

Tko okusi meda od vladanja, žegja njim tja do smrti. Z.

Tko orah usadi, jesti od njega ne misli. D.

Tko ore, a vratnike spravlja, veće gubi neg dobiva. D.

Tko osla mijе, saplun gubi. D.

4880 Tko pljuje u nebo, na obraz mu pada. Z.

*

132

Tko počiva u svetac ki posta ne ima, dogje božić a košulje
ne ima. D.

Tko pod dobrijem dubom planduje, dobra ga sjen pokrije. D.

Tko pod listjem poćine, dvaš okisne. D.

Tko polako ide, mało i dobude. D.

4885 Tko prava ljubi, dockna zaboravi. D.

Tko pravdu zna, na pravdu ne ide. Db.² giustizia.

Tko prazan ide, mućno pogine. D.

Tko prije k rupu, dube sebi rupu. D.

Tko prije u mlin, prije samelje. D.

4890 Tko prije zaspe, prije i samelje. D.

Tko priteže, prikine. Z.

Tko prši, doprši. D.

Tko put poćne, na po puta je. D.

Tko put stari za novi ohodi, često krat se privaren nahodi. D.

4895 Tko putem sije, volove mori a sjeme gubi. D.

Tko putuje, najgori dan ima dokle izide iz doma. D.

Tko rano ustaje, vaz dan mu dobar nastaje. F. 87.

Tko s čovjekom gverokijem ima što činit', trebuje mu obje oči
otvorit'. D.

Tko s djecom lijega, sasran ustane. D.

4900 Tko s koga. D.

Tko sa psim lijega, s buhama ustaje. Z. Db.² cane: s psima
— s buhami.

Tko sa zlima druži, svegjer tuži. Z.

Tko sam kokoš papa, i sam konja sedla. D.

Tko saviše vjeruje, brzo dovjeruje. Z.

4905 Tko se batom sela meće, bate od sela prima u pleće. D.

Tko se često uzda, često se privari. D.

Tko se daleko oženit' ide, ali privari ali privarit' iste. D.

Tko se grije na tugjem ognju, brzo se ostudi.

Tko se jako opoji, treti se dan osvoji. D.

4910 Tko se mlad oženi, rano ruča, drugu sramote ne čini. D.

Tko se na jedan kami dvaš potakne, nije čudo da glavu raz-
bije. D.

Tko se na piru rasrči, vas pir izgubi. D.

Tko se na pogibio ne stavi, nevolje se ne izbavi. D.

Tko se ne će celivat', usta ga bole. D.

4915 Tko se ne će usudit', nemoj po moru hodit'. D.

133

Tko se(bi) ne umije, sebi ne žive. Z.

Tko se ne usudi, ni jaše na konju ni na masci. D.

Tko se od mahnitosti razboli, dockna ozdravi. D.

Tko se omrsi o pir, kriva mu ja sutra i dobra trpeza. Z.

4920 Tko se ovcom čini, vuk ga izije. Db.² pecora.

Tko se potakne a ne ukine, naprijed se nagje. D.

Tko se prije dvigne, prije se i obuče. D.

Tko se s perjem rodi. prije bremena leti. D.

Tko se sam izdijeli, na nikoga se ne tuži. D.

4925 Tko se sam svjetuje, sam i pogine. D.

Tko se u Otmanliju uzda, štapom se na vodu naslanja. D.

Tko se u tugje obuče, na placi se svuče. D.

Tko se uduži, trebuje da tuži, ali da služi. D.

Tko se vele obzire, malo prede. D.

4930 Tko se više uzpenje, niže pade. D.

Tko se vodom opija, nigda se ne razbira. D.

Tko se zahvaljuje, nenavidos' probugjuje. D.

Tko sebe goji, najbolji perivoj goji. F. 16.

Tko sebi gospodi, kraljeve nadhodi. Z.

4935 Tko sije, i žnje. D.

Tko sije, ufa u boga. D.

Tko sirovo meso ije, u trbuh se uzda. Z.

Tko skrit' ne radi, ukrastit ne misli. Z.

Tko slas' jednu hoće imat', trijeba mu je drugu puštat'. D.

4940 Tko slatko kruh ije, drugo mu od potrebe nije. D.

Tko spi, i sreća mu spi. D.

Tko spi, lova ne čini. Z.

Tko spi, ribe ne lovi. Db.² pesce.

Tko spovijeda sramote svoje, spovigjeće i tugje. D.

4945 Tko spravi u brijeme, ne ište u nebrijeme. Z.

Tko staro krpi, zaludu konce trati. Z.

Tko staro ne krpi, nova ne nosi. Db. rappezzare.

Tko stavi frašku, hoće prodat' bačvu. D.

Tko stoji za trpezom, ne stara se. D.

4950 Tko svaki dan svetkuje, brzo ga zao rabotnik stigne. D.

Tko sve hoće, sve izgubi. D.

Tko svegj miriše, nikadar ti dobro ne miriše. Z.

Tko svijeće ije, sere stijenje. D.

Tko svijet plače, oči izgubi. D.

134

4955 Tko svirit' ne more, nek stane udarat'. Z.
Tko svoj pos'o čini, ruka ne gnusi. Z.
Tko svoj posao opravlja, ruka ne kalja. D.
Tko svoja kola pomaže, svoje volove pomože. D.
Tko svoje stado pase, pastijer se ne zove. D.

4960 Tko svoje štedi, tugje želi. D.
Tko što čini, sve sebi. Db. fare.
Tko što djelje, preda nj pada. Z. Db. lavorare: djelja, prida nj.
Tko što pilja, pones' doma. D.
Tko tako hoće, tako mu budi. D.

4965 Tko te nauči krpit' ? Vele djece a malo kruha. D.
Tko te naučio orat' i kopat' prije vremena? Z.
Tko tebe kamenom, ti njega hljebom. Db. pane.
Tko tebe kamenom, ti njega kruhom. F. 50.
Tko teže breme nosi, neg mu snaga prosi, lasno mu kila rikne. D.

4970 Tko ti dobra hoće. dobro ti i misli. D.
Tko ti sam može uzet', daj mu što ti pita. D.
Tko tiho hodi, dugo hodi. D.
Tko tiho jaše, vele zna. Z.
Tko tugja konja jaše, brzo se sjaše. F. 34.

4975 Tko tugje prede, svoga ne ima. D.
Tko tvrdo sveže, lašnje odveže. Z.
Tko u mlados' ne trudi, u staros' ne sudi. D.
Tko u more ne ulazi, u moru se ne uduši. D.
Tko u oganj puha, u oči mu iskre skaču. D.

4980 Tko u pak'o tegne, opakli se. D.
Tko u šes' mjesec obogatit' hoće, u šes' ga mjesec objese. D.
Tko u tugja njedra jabuke stavi, s opazom ih vadi. D.
Tko u zločestoj planini sijeće drva, ali izgubi kola ali izgubi vola. D.
Tko ulje mjeri, ruke omasti. D.

4985 Tko uljeze u banju, trebuje da se oznoji. D.
Tko umije, lijepo ije; a tko ne umije, blutu pije. D.
Tko umije, temu dvije. Db. sapere.
Tko umije tratit' dinar, on je gospodar, a tko ne umije, on robuje. D.
Tko umre, ali daleko otide, brzo se zabude. D.

4990 Tko upade u more, trijeba je da se skvasi. D.

135

Tko vazda svrhu gleda, vik hrabrena ne učini djela. D.

Tko veće kraće neg može, često se ukida. D.

Tko veće pazi, manje vidi. D.

Tko veće trati, manje trati. D.

4995 Tko veće trati nego stječe, trjebuje da plače. D.

Tko veće u brod stavlja, veće i izima. D.

Tko veće veli da zna, znaj da manje taj umije. Z.

Tko većma ljubi, ne scijenjen većma se srči. D.

Tko većma preši, dočknije svrši. D.

5000 Tko vedha ne štedi, nova ne ima. Z.

Tko vele govori, često se izgovori. Z.

Tko vele govori, ugonene štogodi. D.

Tko vele ima, vele mu se hoće. Z.

Tko vele meda ima, i na kupus ga stavlja. D.

5005 Tko vele obuhiti, malo stisne. D.

Tko vele oko meda radi, što godi mu se oko njega prilijepi. D.

Tko vele pije i vele prdi, sebi udi a druzijem smrdi. D.

Tko vele posla ima, ni jednoga ne izčinja. D.

Tko vele prede, u širokoj košulji grede. D.

5010 Tko vele spi, i svoje i tugje izgubi. D.

Tko velike oči ima, dobro ne vidi. D.

Tko vina ne prodava, fraške ne stavlja. D.

Tko visoko uzlazi, nizoko izlazi. D.

Tko za druzijeh obećava ili se jamac hita, u dug se stavlja. D.

5015 Tko za druzijeh plače, slijep ostane. D.

Tko za druzijem jaše, ne vlada konja kako hoće. D.

Tko za svijet haje, boga ti ne pozna. Z.

Tko zakon stavlja, i obslužit' ga ima. D.

Tko zdrav prs' zavija, zdrava ga i odvija. D.

5020 Tko zlijem prašta, dobrijem udi. D.

Tko zlo čini, dobru se ne nada. D. Z.

Tko zlo čini, goremu se nada. Z.

Tko zlo čini, zlo i čeka. D.

Tko zlo odar prostre sebi, gore će meni. D.

5025 Tko zlo odar prostre, zlo i leže. D.

Tko zlo poćne, gore vrši. Z.

Tko zlo sjedi, duboko misli. Z.

Tko zlo sjedi, gore misli. Z.

Tko zlo sjedi, zlo i misli, ako ne misli, da tad misli. Z.

136

5030 Tko zlo teče, ne doteče. Z.
Tko zlo žive, gore umre. D.
Tko zločesta služi. svegjer tuži. Z.
Tko zlu čud u kolijebci ima, ali je dockna povrže ali nigda. D.
Tko zna što je pravda, ne hodi na pravdu. D.

5035 Tko ženu sad hvali, zla već neg dobra hvali. Z.
Tko žive prikorno, mre otrovno. Z.
Tko žive u miru. svak dan je na piru. Z.
To će otit kako prid suncem snijeg. D.
To je njegda bilo, a sad se pripovijeda. D.

5040 To je od njega do boga. D.
To je pir i božić. D.
To je pri bog daće. D.
To mu nije za salatu. D.
To se dobiva u boju. D.

5045 To t' tomu čelu. D.
To t' velikoj. to t' malahnoj pogači, hoće joj se crepulja. Z.
To ti će krvi nasjesti. D.
To ti će prisjesti. D.
To ti ni grad ni snijeg ne bije. D.

5050 To ti pepeljuha, to ti crnokrug, sve je ljutica. Z.
To ti pokladi. D.
Tobolac tvrdousan nije vragodušan. Z.
Toči ga rotno iz bačve. Z
Toduri manjaturi, a pitropi potovi. D.

5055 Toga je polje tko umije bolje. D.
Toliko blizu, koliko u žene suze. D.
Toliko je lud ki sve čini iz glave svoje, koliko oni ki sve čini iz tugje. D.

Toliko je od krama do ćelije, koliko od ćelije do krama. Z.

Toliko je od mene do tebe, koliko od tebe do mene. Z

5060 Toliko je od tebe do mene. koliko od mene do tebe. D.

Toliko je srna divjačija, koliko je u pitomijemu. Z.

Toliko je zločes' čovjek, koliko se sam scijeni. D.

Toliko po šiji, koliko po vratu. Z.

Toliko te prga znala. D.

5065 Toliko ti prijatelj ki t' ne pomaže, koliko neprijatelj ki t' ne odmaže. Z.

Toliko trči kravica, koliko je konopca. D.

137

Toliko valja so, koliko soli. D.

Tolikrat se mati udaje, kolikrat je punica. Z.

Tone u ponore, ako sam kaže da plove u slavi. Z.

6070 Tovar mesa, badanj juhe. Db. bufalone.

Tovar oslu brat. Z.

Tovar sedla nosit' ne umije. Z.

Tovar uhom riječ ne čuje, dokle kožu štap prokljuje. D.

Tovari ga više glave. Z.

5075 Tovi se jak bubreg u loju. Z.

Tovit' se kako bubreg u loju. D.

Tovjelice se uzvišuju, a stoli ponižuju. D.

Tovjernarica najposlednji grād. F. 126.

Trateći po malo sništi se potajno. Z.

5080 Trava malo korisna i na kamenu niče. Z.

Travnik studen, koš napunjen; mokar, i koš i guvno. D.

Trbuh nije škornja. D.

Trbuh riječi ne će. D.

Trčalo i lazilo staju se. al ne druže. Z.

5085 Trči kolača po noći. Z.

Trči za vjetrom, a dim hita. Z.

Tre mu so navrh glave. Z.

Trepčanin Trepčanina hina. D.

Treptiš kako riba na osteh. D.

5090 Trese se kako prut. D.

Tresti grinje. D.

Trga ištom prudijese. Z.

Trgovac kako Nastrani hodža. D.

Trguje k'o i Nastrani hodža. Z.

5095 Trijeba je dosta s njim soli izjesti, za poznati jednoga. Db. sale.

Trijeba je imat' oči i sprijed i zada. D.

Trijeba je vele znat' tko hoće boga varat'. D.

Trijes ga je iz vedra neba udrio. Z.

Trijes iz vedra neba ne pada. F. 93.

5100 Trikrat omjeri, a jednom pristrizi. Z.

Trnu mi zubi, nezrelo sam što izio. Z.

Trom konj. dug put. Z.

Trpi, a pametuj. D.

Trudi za čuvat' mačku od miša. Z.

5105 Trudnje je puhat' neg udarat'. Z.

139

U baštinika kupovať, a zetu prodavať. Z.

U bijele mire crne zube stavja. Z.

U boga smrti pit(a). Z.

U bogata na glas, a u uboga na čas'. Z.

5145 U brata na stan ne hodi nezvan. D.

U brijeme a za nebrijeme. Z.

U brijeme i na mjestu gubiš je dobit. D.

U brijeme od smokava nikoga ne poznava. D.

U brijeme svjet valja. D.

5150 U brijesta krušaka ne prosi, odkle ih ne nosi. D.

U broku si udrio, — iliti u cilj. D.

U coru je znati kak(o)v će bit' dan. D.

U čas se brijeme promijeni. Z.

U čas se zgodi što se u vijek ne zgodi. D.

5155 U čem omrče. u tem osviće. Z.

U čestita sve je čestito. D.

U čistu zlatu nije primješe. Z.

U čovjeka veliko oko. D.

U ćeliji je remeta koji gradi rešeta i zlaćena vretena. Z.

5160 U Ćuvjerah tkati a u Batića krojiti i isti dan na pir hoditi. Z.

U dan jedan ragja se i mre sunce isto. Z.

U desnoj nosi oganj, a u lijevoj vodu. Z.

U djeda visi, a u babe zja;

ni prvi može, ni druga valja (ili ni oni može ni ova valja). Z.

U djevojke pir, a u djetića ni spomene. D.

6165 U dne spat' a u noći vilovat'. Z.

U dobru drvu i krs' i lopata. Z.

U dobru drvu i krs' i lopata, a u zlu ni pasje korito. D.

U dobru je početku veća polovica. Z.

U države plandovanja na zlatnijeh kolih ulazi se. Z.

5170 U duboku prodo trijes ne udara. D.

U dubravi svak drva bere. D.

U dugo svaka se stvar primrazi. D.

U dugu putu a o malu brašnu. D.

U dugu putu i košulja dodije. Z.

5175 U dugu putu i slama uteže. D.

U dvor ka(d) ti drago. a iz dvora ka(d) te puste. Z.

140

U fortuni i govno uz jabuku plije. D.

U glavi je uho najmekše. D.

U godištu je vele dana. D.

5180 U golemu vinu tvrda istina. Z.

U govno ne tiči; i ako tegneš, sasma ga ne smeči. D.

U gubavca pomasti pita. Z.

U hodže uči bukvicu, a u Rera ćurlicu. Z. može biti da je po-
grješka mjesto u Hera ćurlicu.

U ime boga i čas doba(r). Z.

5185 U imenu je, što god ima. Z.

U jamu sam upao, koju sam druzijem izkopao. D.

U Janka crevljara vedhe skornje, a u Miljka kovača ražanj
drven. Z.

U jedan se čas zgodi, što se u vijek čovječji ne zgodi. D.

U jednoj nosi kam, a u drugoj hljeb. Z.

5190 U jednoj peći pećeni. D.

U jednoj ruci nosiš kruh, a u drugoj štap. D.

U jednoj ruci nosit' oganj, a u drugoj vodu. D.

U jednomu nije broja. Z.

U jednomu stolu dvojica sidjet' ne mogu. Z.

5195 U jednu vršu upastit. D.

U jeziku je i med i ijed. D.

U juncu se vidi kakav će vo biti. D.

U kajpi morski slavic ne poje. D.

U kao da ne tiče tko se izgnusit' ne će. D.

5200 U koga čaša. u toga i riječ. D.

U koga je glava utla, zaludu mu je bareta dupla. D.

U koga je u ruci uzda, ti vlada konja. D.

U koga su mliječne krave. u toga su riječi prave. D.

U kojoj su se tovijerni zajedno napili. Z.

5205 U koliko bjeh nevjesta. ne imah dobre svekrve; a u koliko
bjeh svekrva, ne imah dobre nevjeste. D.

U koliko mu su peća kućna vrata? Z.

U kominu što stoji, il se čagjavi il gori. Z.

U Konavlah ni u crkvu sam. Z.

U Konavljana sapluna kupuje. Z.

5210 U kopača mrke noge a bijela pogača. D

U kući gdi se svegj jedu golubići, lačni ostaju djetići. D.

U Kuljenovo doba. D.

141

U laži nije koristi. Z.

U ljubavi nije vjere. Z.

5215 U lovu poginut'. D.

U maloj lopiži malo je i smoka. D.

U maloj ribi nije drače. D.

U malu har a u manju čas'. D.

U mirna domaćina svojevoljni gosti. Z.

5220 U mjestu lupeškomu bisake prid sobom. D.

U mlinu gusli ne trebuju. D. Z.

U mlinu je osijedio. D.

U moru je bezadna. Z.

U moru plije bezadna. Z.

5225 U najveću zimu učinit' mrčinu. D.

U našega bana šarovita pravda. D.

U nebrijeme prijatelj bude neprijatelj. D.

U nemeštru nije meštra. Z.

U nemoćnika zdravlje pita. Z.

5230 U nevjeri nije vjere. D.

U Nišu zlo pišu, a u Pirotu i sirotu. D.

U noći svijetao, a u dne taman. D.

U obećanje ne uzdaj se, a od prijećenja ne boj se. D.

U oku, pod okom, nad okom ne biva ista boles'. Z.

5235 U pasjem mlinu kruha ne išti. D.

U paukovoj mreži samo male muhe ostaju. Z.

U planini vučjoj nije ovčami pripaše. D.

U plijenu bit' zaplijenjen. D.

U plitkoj je vodi. Z.

5240 U podne svijeću užeć'. D.

U popa je juha do dna gusta. D.

U popa je žir debeo. D.

U popove žene leturdiju uči. Z.

U portu se razbit'. D.

5245 U potrebi se prijatelj gleda. Z.

U potrebi se prijatelj pozna. D.

U preši je izgubljenje, a u ustrpljenju spasenje. D.

U preši ne išti, ako hoć što nać'. Z.

U prijatelja bogata pogji zvan, a u uboga i nezvan. D.

5250 U prosjaka crn obraz a puna torba. D.

U provaljenoj ulici jaja za pira liči. Z.

142

U psu nije vjere. D.

U punoj kući u čas se većera spravi. D.

U pustoj gori pasu zvijeri na svoju volju. D.

5255 U pustoj zemlji paprat raste. D.

U rgji nije smoka. Z.

U rijeku gdi nije ribe metat' mreže zaludu je. D.

U rijeku potok uvodiš. D.

U ruku ručinčić, a uzdu na jezik. Z.

5267 U rukavicah je većer'o. Z.

U rvanju dosta je i malo pameti s vele srca. D.

U sebra se djetić rodi, a ne umije mu ime djeti. D.

U sedam suknjica, kako mljetski sudija. D.

U skutu nosiš oganj. D.

5265 U spičara ne liži, a u kovača ne tiči. D.

U srčihne dug nos, a pod nosom gola kos'. D.

U srećan se dan rodio. Z.

U studenu peć kruh pećat'. D.

U subotu većer da ima baba kudjelju. D.

5270 U sud razbijen ništo ne postavi. D.

U sva ljeta jedna repa, i ta crvljiva. Z.

U sva ljeta jedna rjepa, i ta zločesta. D.

U svakoga nokat raste. Z.

U svakoj kući crn komin. D.

5275 U svakoj se zemlji sve ne ragja. D.

U svakoj stvari vele ih mislit' a jednu činit'. D.

U svakoj ulici svoja kalužina. D.

U svakoj zemlji sve ne raste. D.

U svakom mjestu sunce iztječe. D.

5280 U svakomu selu svoj zakon. D.

U svaštu nagje se i nješto. Z.

U svoje brijeme rusa, a u svoje ljubica. Z.

U svomu se salu prigat'. D.

U šilu nije dlijeta. Z.

5285 U široka vrata i slijep ugodi. D.

U šupalj mijeh puhat'. D.

U tanko svirit'. D.

U tebe su i ključi i bisaci. D.

U tebe su i nožice i svila. Z.

4290 U tetke na stan, ma ne svaki dan. D.

143

U tišini svak je mrnar. D.

U tobocu plemen imat'. D.

U toj travi zmija se taji. D.

U travi je — ili u klasu — sve izio. D

5295 U trojstvo bog pomaga. D.

U trojstvo se je bog rodio. D.

U trojstvu se bog rodio. Z.

U tugje kolo nogu stavit'. D.

U tugje krave veliko vime. Z.

5300 U tugjem lijepa zaran se svukla. D.

U tugjoj kući plakat' mrea. Z.

U tugjoj zemlji krava rozmi bode vola. D.

U tugju oku slamu, a u svom ni grede. D.

U tuzi imat' dobro srce, i tuga se odlaga. D.

5305 U ubogu mudros', a u kurvi lijepos'. a u bastahu jakos' nije vrijedna dlaku. D.

U uboškoj kući i paučina je potrebna. Z.

U ufanju oda psa u pljevnici vuk leža. D.

U veliku blatu velike se ribe love. D.

U vilah nije vjere. Z.

5310 U vinu vode ni, ako ulito u nj ni. Z.

U vioglava slabe noge. Z.

U vodi stati, a od žegje umirati. D.

U vreći zavezanoj ne zna se što stoji. D.

U vrijednoj je službi os'o, konj i bivo. Z.

5315 U zajam nije jezika. Z.

U zao se plaš' obuć'. D.

U zatvorena usta muhe ne ulaze. D.

U zboru i miri uši imaju. D.

U zemlji je svud zlato skroveno. D.

5320 U zlo si udrobio. D.

U zločestu mjestu stoji tko se u njem rodi. D.

U zločestu stadu nije šta izbirat'. D.

U ždrijebima je i car i bastoč. Z.

Ubih bijela vola, ni se sam najedoh, ni drugu podijelih. D.

5325 Ubila dunda godina. D.

Ubio bog i brigu. D.

Ubio je na njem zmiju. Z.

Ubit' batom od bumbaka. D.

144

Ubog a oho oskoruša je nezrela;
bogat a mio rusa je u svem vesela. Z.

5330 Ubog je k orahu priličan, ki je svaki dan kamenjem probijan. D.

Ubog kako može, a bogat kako hoće. D.

Ubogu čovjeku udi sram. D.

Ubogu i rodjak je neprijatelj, a bogatu i neprijatelj je rodjak. D.

Ubogu junaku sluga prorok. D.

5335 Ubogu malo nedostaje a skupu sve. D.

Ubogu šavcu i igla se krivi. D.

Uborak ti mjerica. D.

Uboštvo čovještvo gubi. D. Z.: gubi čovještvo.

Uboštvo dug ne plaća, nego zgoda. D.

5340 Uboštvo glave ne diže. D.

Uboštvo nije sramota. Z.

Uboštvo vlasteostvo ne gubi. D.

Uboštvo zdravje ragja. D.

Uboštvu je mudros' u dio došla. D.

5345 Ubozijem pamet, a čestitijem pjenez. D.

Uči se do smrti. Z.

Učin' dobro, izjegj govno. D.

Učini u šilu dlijeto. Z.

Učini zlu dobro, da te zlijem plati. D.

5350 Učinićeš u njemu ni juhu ni ukrop. D.

Učinio ga je stancom. Z.

Učinio se koliko makovo zrno. Db. papavero.

Učinit' će zlate zube. D.

Učinit' ču te meka kako kunji rep, — ili bumbak. D.

5355 Učinit' jedan put, a dva posla. D.

Učinit' kako krava, a pokrit' se kako mačka. D.

Učinit' kako žunjević mačak, ki krsnu, kad scijenjaše poginut'. D.

Učinit' od bačava karatijele. D.

Učinit' od kopja vreteno. D.

5360 Učinit' od vretena kopje. D.

Učinit' u kopju čep. D.

Učinit' uši od trgovea. D.

Učiš raka hodit' uprav. D.

Učiš ribu plivat'. D.

5365 Učuva se tko se čuva. Z.

Udala se moma, da je nije doma. D.

146

5405 Uhitio je pos'o za glavu. Z.
Uhitio je zeca na vesku. Z.
Uhitio mu se je korte. Z.
Uhitio se vrla stupa. Z.
Uhitio se za kelomnu od dvora. D.

5410 Uhitit' ga dokle mu nije bog pomogao. D.
Uhitit' kako ribu na obrumu. D.
Uhitit' mačku za rep. D.
Uhitit' miša u stupcu. D.
Uhitiv striježa, mala koris': a pustiv. mala šteta. D.

5415 Who bez oka ne svjedoči. Z.
Uijeda bijeda djeteta u kljunu. D.
Uijedaju li ove ovce? F. 125.
Ukine se i konj, koji ima četir noge. D.
Ukinut' je nezrelu. D.

5420 Ukinut' se s konja na osla. D.
Ukinut' se s osla. D.
Uklonio te bog od čovjeka ki ne ima neg jedan posao. D.
Uklonio te bog od sljepačkijeh štapa. D.
Uklonio te bog zdrava muža ki nemoćno govori. D.

5425 Ukrao bi izpod kokoši jaje, — ili izpod matere dijete. D.
Ukrao bi izpod matere dijete. D.
Ukrasti prasca za dat' mu noge za boga. D.
Ukreat' se u brod bez brašna. D.
Ukrc'o se brez beškota. Z.

5430 Ukrc'o se i bez hrane. Z.
Ukuni se more. dokle se izmata. Z.
Ulama zub na mene. D.
Ulatat' zub. D.
Ulit' komu godi vode na ognjište. D.

5435 Uljem oganj gasit'. D.
Uljesti ližnući, a izljesti uijedajući. D.
Uljestit megju škripe. Z.
Uljezi s tugjom, a izidi s tvojom. Z.
Ulomio je nož u kudi. Z.

5440 Ulomit' nož u repu. D.
Uložio je prste megju škripe. Z.
Um bez nastojanja za ništa je. nastojanje bez uma za šta godi je. Z.

148

Uskokotit' se. D.

Usmrtit' ga i Pilatu predat'. Z.

Usra krava držak. D.

5485 Uslala se grma drže. D.

Usrao se Radoje na dvoje. D.

Ustrat' se komu godi na grob. D.

Usta, koja bole, dobro ne govore. D.

Ustrpljen spasen. D.

5490 Uši voskom zalijepit'. D.

Ušit' repa, i uvuć' roge. D.

Utjeha je ne mala druga imat' u trudu. Z.

Utopalac za nag se mač hita. D.

Utopio se u čmulu vode. Z.

5495 Utopiti se u žmulu vode. D.

Utoplio je glavu. Z.

Uvodiš me u smičku. D.

Uvuk'o je roge u glavu. Z.

Uz rijeku puć dubsti. D.

5500 Uz suho drvo i sirovo gori. F. 86.

Uz suho gori i sirovo. Z.

U(z) suhu i sirova će izgorit'. D.

Uz vjetar vozi. Z.

Uz'o mu je na tobocu. Z.

5505 Uzavrio je k'o more. Z.

Uzda konja vlada. D.

Uzda pozlaćena ne čini vrjednijega konja. D.

Uzdvignut' huhor. D.

Uz'o je erno za bijelo. Z.

1510 Uzeo je tugj bat na svoj hrbat. Z.

Uzeo je u dobar zajam. Z.

Uzet' bat za glavu. D.

Uzet' dan za glavu. D.

Uzet' posao za glavu. D.

5515 Uzet' rusu, a puštat' draču. D.

Uzet' sladki bob. D.

Uzet' velika mačka u gaće. D.

Uzmi brijeme kako dohodi. D.

Uzmi družbu od dobrih, ako ć' bit' jedan njih. D.

5520 Uzmi ga prije neg mu je bog pomog'o. Z.

149

Uzmi i kozu bez kozleta. Z.

Uzmi mu na vrbi svirale. Z.

Uzmi na brusu. D.

Uzmi sunca za zime. Z.

5525 Uzmi svijet kako dohodi. D.

Uzmi što daju, kad što žudiš ne daju. D.

Uzmi u maoca nakon paoca. D.

Uzmi zlatna kola činit', daj ćeš jedno kolo svršit'. D.

Uzpreg'o je kolima. Z.

5530 Uzrasli mu su rozi. D.

Uzrasli ti su uši izviše glave. D.

Uztrpljenje je smok fratarski. Z.

Užeće sturu. Z.

Užeg'o je svijeću na opako. Z.

5535 Užekši svijeću svijećen(j)ak iskat'. D.

Užež' bogu svjećien, a vragu dvije. Z.

Užeži bogu svjećien da ti pomože, a vragu da ti ne naudi. D.

Uživa kako pas na piru. D.

Vadi klupka izdno bačve. Z.

5540 Valja se k'o Sagrovića urka. Z.

Vami vaše, nami naše, rekoše paše.

Sve naše, ništa vaše. rekoše baše. Z.

Van puta tko igje. sigje već neg uzigje. Z.

Varavać varavać vara. Z.

Varuj se, Jakvinta je. Z.

5545 Varuj se pomno od Lukovaca. Z.

Varuj se žene ka miga, i mladića ki kima. Z.

Vas dim popu iz kadila, a pogača meni ma iz bisaka. Z.

Vazda je na brijeme darovat'. Z.

Vazan uzmnaže a ne diže prijazan. Z.

5550 Večer tri sta, a sutra ništa. Z.

Veća pogača neg crepulja. Z.

Veće ije nego uteže. Z.

Veće je dana neg kobasa. Z. F. 116: nego.

Veće je u njemu riječi nego u zaprtu psu gnusa. Z.

5555 Veće može jedan zla učiniti neg ih hiljadu dobra. Z.

Veće odmaga jedan sam šalac nego pomagaju šes vozaca. Z.

150

Veće valja dobar drug neg rgjav brat. Z.

Veće valja jedan i rgjav težak u dan negli gradu šes' i dobrijeh meštara u mjesec. Z.

Veće valja unća pameti neg što litar snage. Z.

5560 Veći je priložak neg čeona (ili glavnica). Z.

Većma se štuju poštena djela negli duga godišta. Z.

Vele je od rečenoga do učinjenoga. Db. fatto.

Vele skvike, a malo vune. Db. strido.

Veljahu duge: mi vino držimo. Odgovoriše obruči: nije nego mi. Reče lik: ako ga pustih ja, tko ga će primit' tad? Z.

5565 Vepar po moru, a krap uz goru. Z.

Vepra sred vala, a raka sred gaja. Z.

Veseli se k'o pas na piru. Z.

Veže mu gaće domaća. Z.

Vidi što ne vidi, tko dobre uši ima. Z.

5570 Vidim te, ne vidim, sa strane (ili otuda) je dim. Z.

Vidjet' je k'o da do lani nije slana izio. Db. magro.

Vik'o je na vuka. Z.

Vila bijela, vila erna, sve vila huda ter vila. Z.

Vilinji trag poče prije neg grad. Z.

5575 Vino je piti veselo, nek te čuje sve selo. Z.

Vino je slatko, a grlo je glatko. Z.

Vino se pije u trbuh, ne u glavu. Z.

Vino za vino, a voda za vodu. Z.

Viri k'o miš iz stupice. Z.

5580 Viri k'o miš iz tikvice Z.

Viri k'o miš iz trica (palja). Z.

Visi mu mač nad glavom. Z.

Više starijeh se kopa. Z.

Viši od Turice, deblji od Čoroja, a od vile vuhveniji. Z.

5585 Vjerovanije je oku negli uhu (ili očima neg ušima). Z.

Vješta je galija luci. Z.

Vjetar ti u krmu. Z.

Vjetrom se pase ki ne zna za se. Z.

Vlas po vlasu, a pas po pasu. Z.

5590 Vlasteoski prvi božić. Z.

Voćka ne opada daleko od stabra. Z.

Voda ka se pije, mutit' se ne ima. Z.

Voda tekuća zdravija je od ležeće. Z.

151

Vodac ga vodi. Db. adducitore.

5595 Vodi ga za nos. Z.

Vodu ka se često pije, mutit' ne valja. Z.

Vojka kraj svoga lreka (stabra) opada. Z.

Vojka pod svoj dub opada. Z.

Vojnika snažna, stražnika pomnjiva. Z.

5600 Vozi mu se pod Zadrom. Z.

Vozi se u čahoru po Rijeci, a u skornjah lazi po Prijeci. Z.

Vozi se uz prid dvor na tri vesla. Z.

Vraća mu što mu je zaim'o. Z.

Vrag gaća ne ima (ne nosi). Z.

5605 Vraga bi na ledu podkov'o. Z.

Vran vraniću oko ne izbi. Db. cacciare. Db.²: ne izbija.

Vran vranu oka ne izbi Z.

Vraštvo prije nemoći uzimlje. Z.

Vratovna je kruha io. Z.

5610 Vrijedan zapovjednik vrijedne slušaoce čini. Z.

Vrijednu ne teci, a zločestu ne ostavi. Z.

Vrijeme je kad god mati, a kad god maćeha. Db.² tempo.

Vrijeme od svašta. Db. tempo.

Vrlovitom junaku nebo je kram a svijet stan. Z.

5615 Vrti pas repom. Z.

Vrti se k'o ljepir oko plama. Z.

Vrti se k'o s(veti) Matija oko poklada. Z.

Vuhveniji od Rćanina lučaričkoga. Z.

Vuk daklu, ma ćud nigda. Db.² lupo.

5620 Vuk dlaku promijeni, ali ćud nikada. Z.

Vuk ga je susreo. Z.

Vuk i od brojenoga ukrade Z.

Vuk lisici pozdrave piše. Z.

Vuk sudi, ter u čalmi kadinskoj.

U čalmi? nek bude:

vuk ali da sudi,

pravo bit' ne more. Z.

5625 Vuku je dao kozliće pastit. Z.

152

Z dobrijeme i u crnu goru. Z.

Z doljaka si. D.

Z glave riba smrdi. Z.

Za andrkvu i sirac ne trebuje glumac. D.

5630 Za batom ueka ide i držak. D.

Za erne oblake bijele jaspre. D.

Za dobar glas dobar kolač. D.

Za dobro čuvat' ne tegni ti. Z.

Za dobro imat' i daleko se pogje. D.

5635 Za d(r)ugo se ne obogati nego er se veoma rani. D.

Za dvije riječi tri bata. D.

Za gaća razdrtijeh junak zdrav. D.

Za gaće kratke dug remik. D.

Za glasove ne mući se, er će ostarit' i znat' će se. D.

5640 Za govorenje mrznu. a za mućanje ginu. D.

Za Hvarom je Brać. D.

Za jedan dan dobar vele se zlijeh trpi. D.

Za jednijem gromom i drugi dogje. D.

Za jednu Radu sve su žene k vragu. D.

5645 Za kašu na talijeru nije dosta bob u tikvici. Z.

Za klepac pita dunju. Z.

Za knjige kujige. a za riječi riječi. D.

Za laže carina se ne plaća. D.

Za ljeta zlo je što je za zime dobro. Z.

5650 Za ljubav od krave i tele se liže. D.

Za lov zabio kuću i dom. D.

Za ludu bradu smiona britva. D.

Za malahna trbuha velike plitice ne trebuju. Z.

Za malahna vrabčića i gnjizdo malo. D.

5655 Za malo sam kupio, a za manje ču prodat'. D.

Za malo se vele izgubi. D.

Za malu zadužbinu malo i očenaša. D.

Za mlada konja star konjik. D.

Za moju kćer udat'. vinograd rekoh dat': a kad je udah, udarh od svega u lah. D.

5660 Za mučat' napala mu je popita. D.

Za muku dat' riječi. D. valja da múku.

153

Za munjom se grom čeka. D.

Za ne dat' druzijem ne uzmi ti. Z.

Za ne pitat' vele se gubi. D.

5665 Za nevolju babu vogju, er djevojke ne nahogju. D. Db. vec-chia: vogju, kad. Db.² volju.

Za nevolju moj mio. D.

Za nevolju od ljudi i da bi tko sudi. D.

Za njega bi učinio falsu munitu. D.

Za njega ni kraja. Z.

5670 Za njekoga čini bistra voda, a za njekoga mutna. D.

Za pitat' ništa se ne gubi. D.

Za pogačom čutura, a za čuturom mješnice. Z.

Za prijazan sahranit' dobro je mir sagradit'. D.

Za psa udarit' lasno je štap naći. D.

5675 Za romijenčom neka ide i konop. D.

Za ruku ne uzlotrit', kad nije gvozdja, nakovan bit'. D.

Za selo koje se vidi, ne trebuje provodič. D.

Za sram od ljudi ne izgub' strah božji Z.

Za srećom prijateljstvo jaše. Z.

5580 Za strjelicom luk, za bastočem zvrk. Z.

Za sve er djevojke urane, ništa za to prije ne svane. D.

Za sve er ljudi mru u boju, od boja se ne ustručaju. D.

Za sve u tikvi er nije bilo, jur se dobro uzoctilo. D.

Za što je ptica neg da bježi, a kragujac neg da lovi? D.

5685 Za što sam kupio, za to ti prodavam. D.

Za tako meso taki nož. D.

Za takoga mača taka nožnica. Z.

Za tjelicu izgubit' glavicu. D.

Za toj mesa od krave ništare ne ostane, er njetko hoće spred-nje a njetko kvartijere zadnje. D.

5690 Za tvojijem ti. D.

Za tvoju ženu nabregjat' ne imaš pomoć iskat'. D.

Za ubjeć' nenadnju nada' se nenadnjoj. Z.

Za uboga čovjeka kaban od dobre svite, kuća od dubovine, čaša od srebra, a lonac od mjeda. D.

Za vijeće zločesto zvono drveno. D.

5695 Za vodom mlin grede. D.

Za vruću peć jedan evijet dosta je. D.

Za vunu kostreti. D.

154

Za zimom daždivom proljetje obilno. D.

Za zimom primalitje dohodi. D.

5700 Za zla opata zao kalugjer. D.

Za zlijem se vrjemenom dobro čeka. D.

Za zube pasje meso vučje. D.

Za žegju ugasit' osla izgubit'. D.

Za željezom neka ide i ručica. D.

5705 Zabi' mi nos u rep. D.

Zabijat' čavle za nokte. D.

Zabio je sjekiru u med. Z.

Zabio mu se je sušak u glavu. D.

Zabit' kako ubogu (zlu) ženu kudjeljom. D.

5710 Zabit' se komu godi u rep. D.

Zabit' se u jednu slamicu. D.

Zaboravio je sam svoje ime. D.

Zadijevat' se za slamu. D.

Zadjede mužu kudjelju Z.

5715 Zadjela se je sebru palja za zub. D.

Zadnja vrata kuću štete. D.

Zadrijet' na cijelu. D.

Zadužbina je bolja onomu tko je dava nego tko je prima. D.

Zagleda se k'o Pracat u guštericu. Z.

5720 Zagristi komu godi. D.

Zagrizi ga da zapanti. Z.

Zagrizi mu u rep. D.

Zagrizi mu u uho da ga poznaš. D.

Zagriz'o mu je u prs'. Z.

5725 Zaimlje konja u armiralje. Z.

Zajmeni dni. D.

Zakidivati ranu na zdravu mesu. Db. ferita.

Zakleo se je ban da od crna ne će učinit' bijelo. D.

Zakon veže, a razlog steže. Z.

5730 Zakopaj se u zemlju. D.

Zalaga ga riječima. Z.

Zalagat' praznom ožicom. D.

Zaliznu ga k'o nevjestu medom. Z.

Zalomio mu se šik. Z.

5735 Zaludnja hrana. Z.

Zaludu je da je Kotor za bolanču, a bolanče nije. D.

155

Zaludu je imat' a ne uživat'. D.

Zaludu je luk koji ne strijelja. D.

Zaludu je od zlata kad je veriga. Z.

5740 Zaludu je pametan tko nije sebi pametan. D.

Zaludu je po zboru mudros'. D.

Zaludu je pripovijedat' u pustinji. D.

Zaludu je režat', a ne imat' čijem ujesti. D.

Zaludu je stara vola učit' orat'. D. F. 84.

5745 Zaludu je u šupalj mijeh puhat'. D.

Zaludu je začina, kada nije načina. Db. condimento, discrezione.

Zaludu ti je širok svijet, kad ti je crevlja uska. Db. scarpa.

Zaludu ti, pope, muka. D.

Zaludu ti prijatelj, kad nije prijateljstva. Z.

5750 Zaludu zmiju biješ, ako joj glavu ne pribiješ. D.

Zaman brci, kad nije pameti. Z.

Zaman bugariš. D.

Zaman saplun trati. Z.

Zaman se je kajat' po šteti. D.

5755 Zaman sluša tko ne razumije. Z.

Zaman ti je sva doba pomno dvoriti. ako sam jedan čas budeš lipsati. Z.

Zaman trudi komu se protive nebesa. Z.

Zameće ričijakom. Z.

Zametni, imaće tko potegnuti. Z.

5760 Zametnuo je crnijem po bijelu. Z.

Zamjena od miša ali od spuža, oči za kudu. D.

Zamorski lupeži. D.

Zanovetaš kako pjana Jegjupka. D.

Zanovetat'. D.

5765 Zao dobru dotrudi, er se zlu ne osudi. D.

Zao glas i ptice nose. Z.

Zao glas sam leti. D.

Zao i ako prši, napokon obrši. D.

Z'o ne umije neg na zle. Z.

5770 Zao početak, a gora svrha. D.

Zao se sam bije. D.

Zao skogjalac ragja zla placa. D.

Zao susjed vidi što ulazi, a ne što izlazi. D.

157

Zemlja se bogu klela da što god se na njoj učini ne će se potajati. Z.

Zemlja se je bogu zaklela da ne zataji što se na njoj učini. D.

Zemlja zemlju pleše. D.

5815 Zeti su neprijatelji ćućeni. Z.

Zetnja vreća nije nigda puna. D.

Zgoda dug do što godišta plaća. D.

Zgriješi glava, a rep plaća. D.

Zidat' kaštjele u ajeru. D.

5820 Zima kad učini. Z.

Zima, ljeto, to t' godište. D.

Zima meni. ljeto tebi, kad nije zime; ljeto meni, zima tebi, kad ljeta nije. Z.

Zima zimom, a ljetom ljeto. Z.

Zimi zelen, mami drag, uzmi jajce. kravajce, a — Z.

5825 Zimnje sunce, koje dockna izagje a rano zagje. D.

Zla dobit šteti je sestra. D.

Zla ga je ruka ručila. Z.

Zla je pustoš, da svak se na nju poteži. D.

Zla je straža gdi je i mnogo slijepaca. D.

5830 Zla mis'o truje dobra djela. Z.

Zla mu je klenula. D.

Zla običaj dobar zakon čini. D.

Zla riječ lasno se ne može zaboravit'. D.

Zla sreća i malo srece. D.

5835 Zla sreća ni ore ni kopa, neg ... D.

Zla susjeda da iglu bez konca. D.

Zla trava brzo raste. Z. F. 88.

Zlamenitiji je neg viva trikrat sagjena. Z. u rkp. zlamenititi e.

Zlata se rgja ne hita. Z.

5840 Zlatna muha. D.

Zlatna svrha zlati i nezlatan početak. Z.

Zlatne zube imat', — ali učinit'. D.

Zlatnom udicom lovit'. D.

Zlato gdi gospoduje, razlog se ne čuje. D.

5845 Zlato je čijem se zlato kupuje. D.

Zlijem se okadit'. D.

Zlo dijete bolje je nemoćno neg zdravo. D.

Zlo dobro došlo, ako si samo došlo. D.

158

Zlo dohodi na šežnje a izhodi na dlake. D.

5850 Zlo gdi ideš? Gidi ga je veće. D.

Zlo godište svojtu ište. D.

Zlo je dobro zlijem. a dobro je zlo dobrijem. Z.

Zlo je govorit', a gore mućat'. D.

Zlo je iz susjedstva čekat' večeru. D.

5855 Zlo je kad donje čelo trpeze govori. D.

Zlo je ne dotjecat', a nije dobro ni pretjecat'. Z.

Zlo je učinio, i zlo primio. D.

Zlo je umrijet', a gore žudjet' umrijet'. D.

Zlo je upućen svaki pos'o, opravitelj gdje je os'o. F. 111.

5860 Zlo je žiti megju žiti. D.

Zlo kad zima ne ide zimom. Z.

Zlo mu vonja. Z.

Zlo novo, gotovo vetho. D.

Zlo s dobrijem susjeduje. Z.

5865 Zlo osnuj, a vrag će izatkat'. D.

Zlo se je hvaliti, a gore ne imat' čijem. D.

Zlo se je na zlo naučit', — ili namjerit'. D.

Zlo se je omrsit'. D.

Zlo se je s lačnijem susresti. D.

5870 Zlo se je u komu godi zakrstilo. D.

Zlo se ne ima za zlo vraćat'. D.

Zlo se ne pozna nego kad je blizu. D.

Zlo se pametuje, a dobro zabude. D.

Zlobniku se prije smrkne neg sunce zapade. Z.

5875 Zločes' strijelac suproć svojijem strijelja. D.

Zločes' vrabac svoje gnijezdo odkriva. D.

Zločesta plovca i dlake smetaju. D.

Zločestijem se brod brodi. D.

Zločestoj ovci vuna uteže, a zločestu pastiru štap i bisaci. D.

5880 Zloj riječi odgovor dobar drag je, a ne kupuju se na dinar. D.

Zlu čovjeku svak je dužan. D.

Zlu dobra ne učini, da te zlijem ne plati. D.

Zlu noć priboravit' a u jutro diklu rodit'. D.

Zlu zakonu noge pribij. D.

5885 Zlu ženu čuvat' je zaludu. D.

Zmija kad se svuče, najgore uije. D.

Zmija o njoj visi. Db. serpe.

159

Zmije, dokle uprav stoji, nitko se ne boji. D.
Zna dje se hudobe legu. Z.

5890 Zna gdi kokoš jaje nosi. Db. gallina.
Zna gdi vrag rep drži. D.
Zna koliko zmija pod kamenom. D.
Zna vele vrag, er je star. Db. vecchio.
Zna vješt pomorac kad će more uzavret'. Z.

5895 Zna vladika na koju glavu klobuk stavlja. D.
Znalo te što i dva despotovića. Z.
Znam sve razmi samo kad ću umrijet'. Z.
Znana moma mirna doma. D.
Znani(ji) nego kukavica. D.

5900 Znanje ragja bojazan. D.
Znanje skroveno imanje ukopano. D.
Znojio se kijernom. Z.
Zori besjedu. D.
Zove gluha, maha slijepa. Z.

5905 Zovi me lopižom, ištom me na razbi'. D.
Zovi nevolju da t' pomože. Z.
Zovi se moj, a išti tko te će hranit' D.
Zrno po zrno, kokoš vol(jje) napuni. D.
Zrno zrno leće, vra(t) ti kućom kreće. Z.

5910 Zub od zmije i mrtav nije. D
Zube u glavu udjet'. D.
Zubom zub gristi. D.
Zvona zvone, er su potezana. D.
Zvono svakoga zove, a on(o) samo ne grede. D.

5915 Zvono svakoga zove, a on(o) u crkvu ne ulazi. D.

Ždrijebi, cari i bastoči digli mu su i vid s oči. Z.
Žedan djak popu pita pit'. Db.² diacono.
Žedan konj mutne vode ne gleda. Z. Db. acqua.
Žedna bih te priko vode priveo. F. 106.

5920 Želi li? tugjstvo je. Z.
Željenje i svojstvo stat' u jedno ne mogu. Z.
Žena je samo dobra ta ka jezika ne ima. Z.
Žena potlačena otvoren je pakao. Z.
Žene, vlasi i orasi ne muče neg buče. Z.

160

5925 Ženi. djeci i psu tugju dobro čini a zaludu. Z.

Ženu čim riječim karat' hoćeš, ili uši sebi zalijepi ili njoj je-
zik obreži. Z.

Ženu tko hudi. kupus svoj uli. a tko ženu hvali, bradu sebi
pali. Z.

Žid krstjanin, vuk pitom. Db. Giudeo.

Žiri kapuna jajata. Z.

5930 Žitka kaša po gomili skače, gusta kaša u gomili leži. Z.

Žitko je more, a nebo visoko. Z.

Živ i kad god, a mrtav nika(d). Z.

Žive k'o jedan po jedan. Z.

Živeći se uči, a učeći se mre. Z.

5935 Žudjelu je svegj Žudio a najliše u subotu. Z.