— 273 —

1442.

Grigiňė.

Tili lìli bǎmba,
Par galì,  

} ds

Pjaus gúdas méšką,
Důs vajkáms déšrą.

1443.

Norvilińěně.

Tréjas vádžias sutráukiau,
Likì bùksves użtráukiau.

1444.

Viksvýtě.

1. Tu išgėrsi šitą,
   Aš pripìlsiu kítą.

Čerkùtė mánu,
Tu—mergiùkė mánu,
Tu vis piłnà buváj.

ds

2. Tu, seslė mánu,
Tu, širdžiukė mánu,
Seslė mánu,
Mylimóji mánu,
Tu ne girtà buváj,
Tu vis lìnksmà buváj.

1445.

Dábkuviňeně.

1. Tu, kumùtė, tu, širdùtė,
Numylějej mánę,

ds

Po vyšnélėms, po żalóm-
sioms,

} ds

Tu paguldéj mánę.

18

— 274 —

2. Jus gajdùkaj, kàngalùkaj,
Ne gièdókiù àngkstì,

Baj aš turù šlèktą výrą,
Be-rugós ąnt mánęs.

1446.

Dáškuvióně.

1. Tu, Oniùkè, tu, sesiùkè,
Kùděl tu ne verkì?
Tur-buť senéj tau jau nóri
Tů sénu dièdélu,

2. Tur-buť senéj tau jau nóri
Tů sénu dièdélu,
Tů sénůjů dièdélu,
Kajp gìrios stůbrélu?

1447.

Norviliënë.

1. Tu pripìlsi, mylědama,
Aš išgérsiu, norědama,
O, gývoj, gývoj, tu,
Kur tu buváj pirmà tů?

Pasikájšęs padarmónus.
O, gývoj, („kajp viršiaús“).

Kad Mikita rugiùs séju,
Šiaúrus vějas užakéju.

2. Atběg zújkis par dirvónus,

O, gývoj, („kajp viršiaús“).

1448.

Cvirkíńě.

Túpi, túpi volùngělè
Ànt šùlinu kráštu,

Šikšnà šíkną užlópytą
Pasikréjpus krápštu.

— 279 —

1464.

Masiuliňė.

1. Aj, rìšu,
Mánu výrą surìšu,
Tik ma gájła,
Kad ne drúčej surìšu;

2. Pasilėjs,
Mánu výras pasilėjs,
Sudaužýs
Mánu głúmną gałvùzę.

1465.

Błažiěnė.

1. Ej, mýli, mýli
Mànę bernélis;
Kólej turěju,
Tólej mylěju,

2. Kólej turěju,
Tólej mylěju,

Kajp ne turěju
Ir palyděju

3. Par lýgrus łaukùs,
Par kadůgýnus,
Par żálą gìrę,
Par drebulýnus.

1466.

Samůlíňěně.

1. Gérkite áłu,
Gaspadóraus darýtą,

lr t'an sáłdų midutėlí,
Bitùčiu sunèštą.

2. Kad ne nóri gérti,
Ejk, ejk łáúką árti,

Ar aš tau n'ítajsiaú
Naujósios žagrélės?

3. Gérkitė áłu... („1 p.”).

4. Kad ne nóri gérti,
Ejk, ejk šiěną pjáuti,
Ar aš tau n'ítajsiaú
Pluěnínu dalgélu?

— 281 —

Pónas Jiězus jóju,
Visì lìnksmáj giédóju,
O Velyku rýtą
Lelìja prazydu

Ne děl mánęs viénu,
Děl vìsu sviětu;
Èjaú kelélu,
Mečiaú kviëtkelę.

## 6. DÁJNOS ALSĖDIŠKIU ŻEMÁJČIU.

(Пѣсни Ольсядских Жемайтов).

### 1470. (*)

1. Aš paválgęs, aš pagěręs,— Ak, dùja, dùja, dùja (**),} ds Matušělė, kur dukrélės?

3. Pasakýki, matušėlė, Kàn tìn dìrba dukterělės?

4. Vėjna vérpia, ąntrà áudia, O trečióji šiłkùs sùka.

2. Kam tau réjkia mána dukrú? Mána dúkros svirnè ýra.

5. Lejsk uż mánęs tàn dukrélę, Kurì móka šiłkùs sùkti.

(*) Prádedant nů 1470 nómera éjna dájnos, kùrìas, nab. kun. Ąntánas surįnku vidurį Żemájčiu žómės, Alsėdžiu apìgardoje. Alsėdžiūse jis gyvénu nů 1871 likì 1879 métu.

Alsėdįškiu Żemájčiu kałbà palýgintinaj priė kałbós Velûnìškiu Liėtùviu šiókiu ištárimu žódžiu atsìskiria:

1) Gyvójančioje kałbó Alsėdįškiu minkštìěji savýbalsej „i, y, e, ė“, o ne-kuriŭse atvéjyse ir sumňkštinti sàmbalsej „ŕ, t'irk“. ištáriami ýra kiėtésniu báksu, ne-kajp Velûnìškiu kałbó.

- 282 -

6. Aš ne léjdu tos dukrélès, 8. Kad numǐrsi iš gájlesma, Taj yr mána mylimóji. Kur mes tàvę pakavósim?

7. Kad ne léjsi tos dukrélès, 9. Tarp rutélu, tarp rożélu, Aš numǐrsiu iš gájlesma. Tarp żalúju mejrunělu.

2) Alsèdìškej děvi savýbalsi „e“ te, kur Velǔnǐškej—„e“. Alsèdiškej ǐštar „bérnas, mergélè“, o Velǔnǐškej — „bérnas, mergélè“.

3) Viéto sudětinia savýbalsia „iè“ Alsèdìškej státa „ej“, arbà „ē“. Tajp anié sáka „méggas, végna, déjna, arbà mēgas, vēna, dēna“, o Velǔnǐškej ištar „miégas, viěna, diěna“. Bet nè-kurīủse atvéjyse savýb. „iè“ ištáriamas ýra kajp „y“ (=i): tajp pagàl ištárima Kaltinènǐškiu Žemájčiu če sáka „aný, šy, kurý, anýms, šyms, kurýms“, viéto Velǔnǐškiu „anié, šiè, kurié, aniéms, šièms, kuriéms“; „yškóti, pry, pryš, kyk, tyk“, viéto „jièškóti, priè, prièš, kièk, tièk“.

4) Sudětinis savýbalsis „ŭ“ kałbó Alsèdìškiu ištáriamas ýra kajp „u“ Žódzius „dǔna, dǔbě“, anié ǐštar „dúna, dubě“.

5) Nosìnį „ąn“ paprastáj anié ištar kajp „ǔn“. Velǔnǐškej sáka „ąnt, ántras“, o Alsèdìškej „ǔnt, ǔntras“.

6) Sàmbalsej dir t Alsèdìškiu kałbó sumǔnkštinami ýra su ráštżěnklu „i (j)“ be parsikejtìma „dì“ i „dż“, o „ti“—i „č“. Pas anú sákoma ýra: „su dìdìu (pulkélu), graudìúju (ášarě-lu), graúdej, prádę (padarlaú); sùkejtiau, jaunikájta, i svétę (šalélę), svetú“, o Velǔnǐškiu kałbó—„su dìdìziu, graudìúju, graúdżej, prádźe; sùkejčiau; jaunikájčia, i svéčę, svečiú“. Viênók šióse dajnóse atsitřnk źódżej, kurié ištáriami ir rá-shomi ýra ne pagàl búda Alsèdìškiu Žemájčiu kałbós. Taj mes ràndam 1) źódzìůse, įgýtůsůse nů svetimú kałbú, kur

— 283 —

10. Kejk ir éjste kviełtku 11. Géras bùva tas bernélis, skìnti, Tejk jus mânę minavóste: — Mejlú zódiu dévégélis.

1471.

1. Šěrńau žirgélį
   Par nedělělě,
   Šiņ subatós rytélį
   Sáva běrą žirgélį
   Pats pabałnójau.

2. Nedělós rýtą
Jósiu į bažnýčę,
Apłankýsiu mergélę,
Anós smútną širdélę
Pats patiěšysiu.

„e“ stóvi viěto Žemájčru „e“, kajpo zódyje „vesélija“; „iě“—viěto „ej“ žódzìrůse: „kariěta, kvieštka, kavaliérius, priětelus, sviětkélis, patřěka, tiěšyti“; 2) tejpojaú žódzìrůse, kuriú ištárimas ineštas ýra iš kitú šalú Žemájčiu ir Liétuvós. Tajp če nors ir retáj girděts sákant „Diěvas, žiědas, viénók, diěna, kièk, tièk“ viěto paprástůjů ištárima „Déjvas, žéjdas, vejnók, déjna, vějna, kejk, tejk“.

Kad Alsédìškèj Žemájčej be klútrès galétum skajtyti Velùnìškias dájnas, o Velùnìškej Liétùvej — dájnas Alsédìškias, užľajkiaú, kièk gálint, šióse kałbóse viénókį státrašą, tům tik išrödidams svariáusius žénkļus ištárima Alsédìškiu Žemájčiu, kad rašaú 1) savýbalsį „e“ viěto sāmmišia „e“ visùr, kur sákoma ýra par e, o ne par ıa, arbà ıea (véjdas, vajkélis, bérnas), 2) „ej“—viěto „iè“, kur sákoma ýra „péjnas, pejmenélis, šějnas“, o ne kajp pas Velùnìšku „piěnas, préménélis, šiěnas“, ir 3)—„dì, tì“ viěto „dż, č“ (su dìdıu jántıu).

J. J.

(**) Ańt tů pavýdału kartók „ak, dùja, dùja, dùja“, su ąntrà ejlà kóžnam pósme žemiaús.

— 287 —

7. Kepurělė dávė,
Patī graúdej vérkė.
Ne verk, ne verk, mergélė,
Ràsit mána búsi.

8. Par łankélę jójau,
Łankó żólès žýsta,
Žýsta, žýšta żolélès,
Balti dobilělej.

9. Par girélę jójau,
Gìrios paúkštej géjsta;
Nustók, nustók, žirgéli,
Lejsk man pakłausýti.

10. Ne girélès gársas,
Ne gegùżès báłsas,
Tatà mána mergélè
Mánęs pagedáva.

1475.

1. Mergélè pujkï,
Mergélè grażï,
Kas tau, Gìltinè, ýra,
Kad ne gáuni výra?
} ds

2. Pułk pónuj po kóju,
Kùnìguj-klebónuj,
Benè důs tau výrą
Vajkélį darbánjį.

* * *

3. O, mergélè, ne buk
čiúra;
Gáusi výrą kókį búrą,
Ir ne bus tos dejnós,
Kad ne išmùštum skurós.

4. Matáj výrą gìrtą,
Turěk šìrdį tvìrtą,
Darýk výruj pakárą,
Bus tau svejkà nùgara.

1476.

1. Żalóje łankélè
Yr daug grèbèjělu,
Aj, něra, něra,
Mána mylimósios;
} ds

2. Nèr tos mergélès,
Kurì man patìnka,

Kur jůdběrělį
Dobilělejs šěrě,

3. Kur judběrělį
Dobilělejs šěrě,
Dobilělejs šěrě,
Rutélejs pàkrejkè,

— 289 —

1478 (*).

1. Ánkstì rýtą rytély
Skýňiau žalàs rutéles,
Ir išgirdaú gegužělę
Sodnély kukújantę.
} ds

2. Ne gegùżès balsélis,
Ne medélès balsélis,
Tatà mána matušélè
Dukrélę pabùdina:—

3. Kełk, dukrélè, be méjga,
Kełk, bałtóji, be méjga,
Sto zirgélej pakinkýti,
Vartélej atdarýti.

4. Aš matùšej kalběsiu,
Vartélus užkiňósiu.
Vejšěk, vejšěk, dukterélè,
Běnt šin véjną dejnélę.

5. Kad važiavaú pro vártus,
Pro márgůsius vartélus:—
Jau sudiěvu matušělej
Paskutinį kartėlį;

6. Kad važiavaú pro dárzą,
Pro rutélu darżélį,
Ne patráukė bėrs zirgélis
Graudúju ašarělu;

7. Kad važiavaú par łąnkas,
Par žaláses łąnkéles,
Privažiavaú šaltinělį,
Čýstąjį vandenělį;

8. Těn zirgélį pagýrdiau,
Vajnikělį vědinau,
Atsiprausiau burnełájte
Graudiómsoms ašarělėms.

1479 (**).

1. Méldiu pri Déjva
Par vísą déjną,
Kad but úkana déjna, { ds.

2. Kad bęnt ne pajùstu
Mánęs tětušělis
Nů mergélès parjójantį.

3. Girděť-ne girděja,
Regěť-ne regěja,
Nů zirgéla paméklina,

4. Nů běra zirgéla,
Nů svéjsaus balnéla,
Nů sidábra pětinělu.

(*) Palýgink 43 ir 44 dájnas.

(**) Palýgink 42 dájną.

19

— 295 —

5. Iš gaspádos išėjaú,
    Į bažnýčę nuėjaú, a, a,...

6. Į bažnýčę nuėjaú,
    Pri krotélu prįklaupiau,
    a, a,...

7. Pri krotélu prįklaupiau,
    Ir żejdélus sūkejti au, a, a,...

8. Ir żejdélus sūkejti au,
    Žodélus kalbėja u, a, a,...

1487.

1. Kur kukų gegélė,
    Gyst łakštįngalėlė?
    Už matùšės svirna gáła,
    } ds
    Obelú sodnély.

2. Vájkščioja dukrélė
    Po rútu daržėlį,
    Vájkščiodama, dukrėlajtė
    Pati graúdej vérkė:—

3. Bepīgu brołužěluj
    Pas tėtūšia áugti,
    Běda mánej, dukrėlájtej,
    Nů matùšės éjti.

4. Šunélej sułója,
    Svetélej sujója,
    Ir prijója přlnas kéjmas
    Bałtúju svetélu.

5. Žīrgaj pakinkýti,
    Kéjme sustatýti,

O ir músu paniułájtė
Pújkej parėdyta.

6. Į vežimą sėda,
    Krįnta vajnikėlis,
    Krįnt ir mána vajnikėlis
    Nů gełsvú kasélu.

7. Ejk šen, matušělė,
    Padųk vajnikėlį,
    Padųk vajnikėlį,
    Į báłtas rąnkėles.

8. Matùšė pàdavè,
    Pati graúdej vérkè:—
    Ar sugrýnši, dukrèlájtè,
    Mánęs pasłaugýti.

9. Grýnzte-ne sugrýnšiu,
    Łankýte-apłankýsiu,
    O aš sáva matušělés
    Daugiaús ne słaugýsiu.

— 297 —

9. Įėjt sūlsėdis pro ángą
Įneš žálį vajnikėlį,
Vajdǐn, vajdǐn vajnikėlį
Paskutīnį vakarėlį.

10. Padūd žálį vajnikėlį
Į seserėlės rąnkėlės,
Seg ąnt gałvós vajnikėlį
Paskutīnį vakarėlį.

11. Išaúš déjna utárnįnka,
Tájsos visi į bažnýče,
Grejżejělėj smújkus stráyj,
Lýnksmindami kóžną-véjną.

12. Grejž kurėntus ir tąn-
čélus,
Kad palýnksmintum sve-
télus;
Tvirtą širdį rejk turėti,
Kad žánytis rejk pradėti.

13. Stójos sūlsėdis už stáła,
Káłba tajp graúdejs žo-
dėlejs:—
Kélkis, mérga, iš to sůła,
Jau támistaj tajp išpůła,

14. Apkabňnk kójas tėtūšia
Ir báltosios matušėlės;
Bagaslávys kóžnas-véjnas,
Išléjsdami į tas déjnas.

15. Įėjt piršlėlis-mełágis,
Kurs padárė vīsą prádę,

Dūd matùšej pinigélus,
Kad išdūtum dukterělę.

16. Piršlys, pīnīgus atdávęs,
Iškeł dúkrą po ne-válos.
Ak, matùšě ne-mejlìnga,
Atdūd dúkrą už berlýnką.

17. Nuvažiáva į gaspádą,
Dīdį smútką těn atráda;
Jau ne-b-tóli ni bažnýčě,
Kur rejk stóna parmajnyti.

18. Éja smútna par bobýnčių,
Žéngsniu žéngė į bažnýče.
Atsiduksěk čion, mergélė,
Béngas táva jaunystėlė!

19. Ūždeg žvákes ąnt ałtórıaus
Práded gréjžti ąnt vargónu,
Kłaúpęs kùnįgs pri ałtórıaus,
Pràded géjsmes Dvásios
Švęntós.

20. Pársklejd kùnįgas knygéles,
Krint kajp léjtus ašarėlės,
Vérkė graúdej merguzėlė,
Po déšinės stovėdama.

21. Seg nů gałvós vajnikělį,
Maun nů pirštěla žejdělį;
Žéjdaj zibsa, vajnìks tviksa
Pryš kùniga ąnt pułmìska.

— 304 —

10. Aš žirgėlį
Kītą parmajnýsiu,

O mergėlę
Tąn pátę maldýsiu.

1497.

1. Ej, tu, mergélé,
Tu, valukělě,
O ko tu išėjėj
Nū matušėlės?
}
ds

2. Ar ne mylėja
Tàvę matušělě?
Ar ne čenavója
Tàvę tėtušělis?

3. Mylěte-mylěja
Ir čenavója
Par lýgius laukùs
Ir palyděja.

4. Ej, tu, mergélé,
Tu, valukélé,
O kàn tu tèn ràsi,
Kol tu papràsi?

5. Ràsi ušvélę
Ne-nulénkiamą,
Ràsi mošélę
Ne-prikáłbamą;

6. Kélsi rytélį
Ne-žadīnama,
Kùrsi ugnélę
Ne-ragīnama;

7. Praúsi burnélę
Be vandenéla,
Tu atsišlūstyti
Be abrusěla,

8. Praúsi burnélę
Su ašarėlėmis,
Tu atsišlūtysi
I rankovėlę.

9. Kélsi rytělį
Ne-žadīnama,
Tráuksi girnėles
Ne-ragīnama.

10. Niëks tau ne sakýs:
Łabs ryts, mergélė,
Visi tau pasakýs:
Bóbos pałajkělė.

— 305 —

1498.

1. Buvaú bróla vesélijo,
Gavaú dovanú:
Dvýju gijú jůstélę. } ds

Kartélè pałúża;
Ar bus kiaúlej pantélis,
Ar ožkélej sejtélis?

2. Dějau į skrynę,
Skrynélè ne těłpa;
Svěriau ąnt kartiěs,

3. Iš broliénès dovanú
Daugiaús yr man
klápatu. } ds

1499.

1. Judīta, mérga,
Judytělė, mérga,
Kąn dumóji širdý sáva,
Kokiú svetú ľauki? } ds

Déjveri gajdiéna,
O šiam jaunám jaunikájtruj
Žąnsinélį pjáusiu.

2. Piršlélu dvyjú (dviějú),
Dejverělu tryjú,
O šio jáuna jaunikájtra
Su dìdru pulkélu.

7. Judīta, mérga,...
Kūmi svetùs gyrdysi?

3. Judīta, mérga,...
Kajp svetùs prijīmsi?

8. Pīršlį sąmtélu,
Déjverį kaušélu,
O šin jáuną jaunikájti
Bałtà stikliněle.

4. Déjveri prijīmsiu,
O pīršlį įtráuksiu,
O šin jáuną jaunikájti
Ąnt bałtú rąnkélu.

9. Judīta, mérga,...
Kur svetùs guldýsi?

5. Judīta, mérga,...
Kūmi svetùs vájšiinsi?

10. Pīršlį po sūłu,
Déjveri ąnt sūła,
O šin jáuną jaunikájti
ļ bāltą ľovélę.

6. Pīršlį veršiěna,

11. Judīta, mérga,...
Kūmi svetùs prikłósi?

20

— 313 —

2. Sėd dukrėlė
Svečiό šalė
Su svečiù bernélu,
A, a, a, o dza, dza,
Su svečiù bernélu.

3. Išsiłáušiu
Bérža rýkštę,
Mokýsiu mergélę,
A, a, u, o dza, dza,
Mokýsiu mergélę.

1509.

1. Aj, kúlau, kúlau,
Šíáudus be grudú,
Padaríau ałùtį
Grýnu avižú. } ds

2. Mána ałùtis,
Sałdùs midùtis,—
Angěriau mergélę
Skájstej raudóną.

3. Mána angérta,
Pačestavóta,
Išěju į łánką
Šejnéla grěbti.

4. Šejnélį grěbė,
Graúdej raudója,
Pri jůdós žemélès
Prisikrýsdama:—

5. Aj, žémė, žémė,
Jůda žemélė,
Àtèmej titylį
Ir matulėlę.

6. Àtèmej mána
Títį, matùtę,
Atìmkis ir mânę
Vargú mergélę.

7. Žemélė tárė,
Atsakydama:—
Ne įsisiułósi,
Vargė búdama.

8. Vargély gimiaú,
Vargély áugau,
Už varгу bernéla
Ir ištekėjau.

1510.

1. Déjvas žína, kas nutíka.
Kur mylimàsis palíka?

Ar girélė pakłajdina,
Ar jurélė nuskàndina?
} ds

— 323 —

1321.

1. Ganiau óžkas po kar-
klýnus,
Išsibrajdiau po purvýnus,
Sušłapaú, sušałaú. ďs.

2. Aš tu ožkú ne-b-ganýsiu,
Po karklýnus ne-b-łan-
dýsiu;
Nuplišaú, nutrukaú.

3. Karklú pýntau vajnikěłį, ⁹.
Ansìsiautiau kvartukěłį,
Nu senà aš mergà.

4. Ar aš ne gražì mergélè,
Ketù darýti veséliję,
Nors věłóp rudenóp,
Kad óžkas surìšiu
Ir į tvártą sukìšiu.

5. ()žýs káłbą pagirděja,
Man veséliję pavyděja,
Bég, rěkdams, miknó-
dams
Ir barzdīkę krutnódams.

6. Ožia širdīs susigráužė,
Vīsos óžkos anánkłáusė:—
Ponájti, kas rádos,
Ar ragrùkaj tau bádos?

7. Ožýs sákė, ne, ne, ne, ne“.
Kas kełs veséliję péjmenej?
Man mýłu ir gajłù,—
Sirátą kas máta?

8. Gerà bùva pejmenělě,
Mumìs gýnè į pejvélę,
Paěsti àtvašiu
īr įapélu gražių.

Ožýs rěkė ir ne-b-ědė;
Ožia širdīs dīdej gělě:—
Pamatýs, kas ganýs
Ne důs pejmű, išdvasýs.

10. Ožýs sákė „me-e-e-e“,
Ožka sákė „ne, ne, ne, ne,
Ne léjskim žánytis,
Ni žolělěmis stráytis“.

11. Ožýs bùva dìdìu pónu,
Sňmta ožkú kapitónu,
Lyp vožkóms prašýti,
Pejmenělès stabýti.

Vīsos óžkos suběgusės,
ūdegélès paréjtusės,
Péjmenej kłónojas,
Łajžýdamos kójas,

21⁺

— 328 —

11. Sakýk, mergélè,
Sakýk, jaunóji,
Kas bègió be kojélu?

12. Jáunas bernéli,
Kas aš do búčiau,
Kad aš to ne žinóčiau?

13. Sraúnus upélis,
Čysts vandenělis,
Tas bègió be kojélu.

1525.

Ta yr gasnadînè,
Kurî lînksma végda,
Dávè gérti ir válgyti,
Ulavóti léjda.
* * *

Gaspadóriuj běda ýra,
Keliškělis ránkoj ýra,
Ne įmána, kur paděti,
Žad susěduj pažaděti,
O—patiám išgérti.

1526.

1. Kur búsiu, búsiu,
Kur éjsiu, éjsiu,
Kulskìškiu ne užmiršiu. } ds.

4. Ne pěsti ěja,
Ni rajtì jója,
Vis važiáva važiūti.

2. Kulskiú sodélè
Kajp Karaláučrus,--
Jaunúmenè lìngáva.

5. Širšúns—žvejélis,
Žvìrblis—kupčélis,
Startélè—šinkarkělè.

3. Kulskiú sodélè,
Słaunì kavalírej,
Kajp Lénku karejvělej,

6. Vidujè Véntos
Káršos neršěja,
Starkélej věndravója;

7. Šiška tînklélej,
Áuksa virvélés,
Sidábra płaustuvělés.

— 330 —

5. Patř bědna subłaškýta,
Su šákalu sušvajstýta,
Běg par łaukùs, dùksaudama,
Užtárima ne-gáudama.

6. Ty senélej ir kupróti
Visi nóri tanciavóti,

Su łazdélëms bárškindami,
Aukštýn ránkas iškéldami.

7. Kókios bùva těn naujýnos,
Kad ant rěnkos girts volójas,
Klaúlě lijksmà tanciavója,
Pijonýčę sługavója.

1529.

1. Áuga kejmély lejpélè,
Áuga kejmély żalóji,
Aug viršunělè aukštè-
snej,
ds
Lіnka šakélě żemésnej.

5. Atéjt mergélè par łánką,
Atéjt jaunóji par łánką,
Rýtu raséles braúkdama,
Graudióms ašarélëms vérk-
dama.

2. Átlek volčngě par łaukùs,
Átlek gełtóna par łaukùs,
Tup pri ténvosíos šakélès
Lénk po tąnkúju łapélu.

6. Łéjt mergélè i kéjmą,
Łéjt jaunóji i kéjmą,
Kéjma vejélè prazýda.
Kad šłavějělę išvýda.

3. Atéjn striélčélis par łaúką,
Atéjn jaunàsis par łaúką,
Pasitruněkis, strielcelau,
Pasitajsýsiu sparnélus.

7. Łéjt mergélè darzélį,
Łéjt jaunóji darżélį,—
Kútaj, rozělès prazýda,
Kad skinějělę išvýda.

4. Pasitajsýsiu sparnélus,
Lěksiu į ųšvės dvarėlį,
Lěksiu į ųšvės dvarėlį,
Túpsiu į vššnįu sodnėlį.

8. Łéjt jaunóji i svěrną,
Łéjt jaunóji i svěrną,
Svěrna grindélès lijnkčiója,
Kur mánu mérga vájkščioja.

— 332 —

5. Fjk še, brolėli,
Gélběk mānę jāuną,
Gélběk mānę jāuną
Vandeněly skénstant,

6. Ne tajp mānę jāuną,
Mána vajnikělį,
Mána vajnikělį,
Raudóną lintelę.

7. Éjsiu į stajnėlę,
Vejzėsiu žirgélu,
Ar b-ėr bėri žirgélej.
Jūdyjy balnélej?

8. Te-bė-r bėri žirgélej,
Jūdyjy balnélej,
Ne-b-ėr mána brolėla,
Žirgu šerėjėla.

9. Éjsiu į seklýčę,
Vejzėsiu staklélu,
Ar b-ėr naújos staklélės,
Płónosios drobélės?

10. Te-b-ėr naújos staklélės,
Płónosios drobélės,
Ne-b-ėr mána seserėlės,
Dróbiu audėjėlės.

1532

1. Guds parvédęs bajorįkę
Ir atrádęs cigonįkę,
Rųmda, drárum, da-
drà (*) ds
Ir atrádęs cigonįkę.

2. Po tos sáva priėtelkėlės
Gávęs dīdę pasogėlę:

3. Gávęs kárvę ir karvįkę
Ir žálęję veršinįkę. (skúrą)

4. Iš žalósios veršinįkės
Pasiauvinęs sau dudįkę,

5. Guds pradėja dudavóti,
Gūda pati tancravóti.

6. Ganà dudós be-klausýti,
Rejk pátałą patajsýti.

7. Ušvis duris pravirėja,
Žėns pro lángą išbrazdėja.

8. Ušvis sáva šunis šaúkė,
Žėns par laúką jau ištráukė.

9. Brólis brùklj jau išláuzė,
Žėns par laúka jau iššbau-
žė,

(*) Žėdname pósme kartók. „rųmda, drárum. dadrà“ su
ąntrà ejlà.

— 343 —

5. O kamė tu buváj, broléli,
O kamė sušiłdej žirgėlį?
Dėl ko tu tajp līnksmas,
Ar ne žełavóji
Matušělės?

6. Ne aš žełavóju, sesélė,
Žadīdu daryti veséliję,
Buvaú pas mergélę,

Išdavė rąnkélę,
Suderėjau.

7. Dėku matušėlej lik šíólej,
Kad mąnę augináj, lik tólej;
Kad mergélę gáusiu,
Daugraús ne-b-gedáusiu
Matušėlės.

1545.

1. Už júriu-máriu,
Už vandeněla
Rýtka mergélės,
Rýtka jáunosės,
Smùlkes ūgéles.
} ds
} ds

2. Ne tajpó rýtka,
Kajp parvájkščíoja,
Ir pati sàvę
Ir pati sàvę
Labáj graudýna.

3. Atjó bernélis
Par lygius łaukùs,
Viló mergélę,
Viló jáunąję,
Tolaús i ūgas.

4. Atstóki, błózne,
Ne vilóki mánęs,
Jau vakarělis,
Tólims kelélis,
Rejks numý éjti.

1546. (*).

1. Siųntė mąnę matušėlė
I girėlę vobūłáuti, į ds.

2. I girėlę vobūłáuti,
I sodnėlį riešutáuti.

3. Nėr girėlę vobūlėlu,
Ni sodnély riešutělu.

4. Ir sutikaú du bernélu,
Abù jáunu, ne-žanótu.

(*) Palýgink 810 dájną.

349

8. Aš mokėsiu,
Kajp sėną mylėti,
Aš mokėsiu
Sėną čenavóti:

9. Par tris déjnas
Po dúmu rukýsiu,

Ketvirtó dejnó
Šármu pagýrdysiu;

10. Par kejmėlį
Su mejtù varýsiu,
Par łaukėlį
Strýpajs išłajdýsiu.

1553 (*).

1. O, Marě, Marélé,
Důšia širdiés mána,
Iš-kur bùva ty svetélej
Pry távęs be mánęs?
} ds

2. Gendrólus iš Lùkès,
O jo brólis iš Pùkès,
O viršinņnks myláusis
Iš patiós Pałangós.

3. O, Marě,...
Kůmi příjemej tus svetélus
Pry sávęs be mánęs?

4. Gendrólų aļūtīu,
O jo brōlī midūtīu,
O viršinņnķa, o mylāusī
Rņņckūju vynēlu.

5. O Maré,...
Kūmi vajšināj tus svetélus
Pry sávęs be mánęs?

6. Gendrólų żąnsyna,
O jo brólį gajdýna,
O viršinņnķa, o mylāusį—
Su manīm baļāndį.

7. O Marė,...
Kur paguldéj tus svetélus
Pry sávęs be mánęs?

8. Gendrólų ąnt gīrnu,
O jo brólį po gīrnu,
O viršinņnķa, o mylāusį
Margóje łovélė.

9. O Marė,...
Kū apkłójej tus svetélus
Pry sávęs be mánęs?

10. Gendrólų su majšù,
O jo brólį su ąntrù,
O viršinņnķa, o mylāu sį
Margāja kaldrėle.

(*) Palýgink 772—ir Věs. 42, 243 ir 955 dájnas.

— 355 —

9. Lig trijú métu
Távęs ne baúsiu,
Pakólej atsidžiaúgsių,

10. Po trijú métu—
Su gerù mytu
Ir palìksi ąnt viétos.

1562.

1. Griěbu į kišénę,
Pinigú ni znóka,
Dřčiau pártaruj
Běnt pùsę šeštóka: } ds

2. O, tu, pártare,
Turì tu partárti,

Po trijú nedělu
Mànę vìnčiavóti.

3. Ar aš ne jaunà,
Ar ne grażì panà,
Ar ne visì žìnot,
Jug aš búsiu žmóna?

1563.

1. Ej, genéli, genéli,
Kod ne vedì pátę?
Vèsčiau véjkej;
Gaspadìnès réjkra.
Běgsių nùgi išsikláusti,
Argì mok stąngej
áusti?
Vèsčiau Jadvīgą,—
Nósis kajp špýga.
Nièks man iš tokiós,
Be-vélyčiau be kokiós. } ds

2. Ej, genéli, genéli,...
Vèsčiau Darátą,—
Akimìs ne máta.
Nièks man iš tokiós,...

3. Ej, genéli, genéli,...
Vèščiaú Magriětą,—
Anà kajp karíéta.
Nièks man iš tokiós,...

4. Ej, genéli,...
Vèsčiau Regýną,—
Anà piktà ýra.
Nièks man iš tokiós,...

23*

— 356 —

5. Ej, genéli, genéli,...
Vèsčiau Kotrýną,—
Anà daug súrina.
Nièks mun iš tokiós,...

6. Ej, genéli, genéli,...
Vèsčiau Marijóną,—
Ne tur ni sijóną.
Nièks man iš tokiós,...

7. Ej, genéli, genéli,...
Vèsčiau Oną,—
Anà bég pry póna.
Nièks man iš tokiós,...

8. Ej, genéli, genéli,...
Vèsčiau Barbóraą,—
Ne išlips par tvórą.
Nièks man iš tokiós,...

9. Ej, genéli, genéli,...
Vèsčiau Uršúlę,—
Užsitrauks už šűła.
Nièks man iš tokiós,...

10. Ej, genéli, genéli,...
Vèsčiau Petrúną,—
Dydė vilókė.
Nièks man iš tokiós,...

11. Ej, genéli, genéli,
Vèsčiau Ludoviką,—
Ne geráj nuvika.
Nièks man iš tokiós,...

12. Ej, genéli, genéli,...
Vèsčiau Viktę,—
Bet ne išėjt dėrbti.
Nièks man iš tokiós,
Be-vélyčiau be kokiós.

1564.

1. Vazriřkit, svetélej,
Pakól ne sutéma,
Tamsinaktis, tólims keis,
Ne-b-atsèksit kéla.
ds
}
ds

3. Plěčkělě, stiklukělį
Apkabīnus, vérkė,
Plečkélė, tárdama:—
Ne-b-turīù ni láša.

2. Susipràskit, svetélej,
Kad júsu ne-b-mýli;
Gaspadórius, gaspadinė
Pri pečélaus rýma.

4. Ir tas girós kubilėlis
Kamarėlė dréba:—
Rėgis, jau ir man
Ne-be-bus geráj.

II

Aņkstī rýtą rytėlį. 1503.

Aņkstī rýtą rytužėlį. 1093.

Anó pūsė ąnt kardónu 1080.

Ant áukšta kalnéla. 1560.

Arelkėlė, kartoklėlė. 1063.

Ar šīlaj užávu. 1152.

Aš ałùčiu nè geriu. 1039.

Aš dajnélu daugraús ne daj-
nūsiu. 1222.

Aš ganà prašiaú. 1127.

Aš jáunas karejvuzėlis 1151.

Aš išléjdau brolėlį. 1103.

Aš paválgęs, aš pagávęs. 1470.

Aš prašiaú, meldžiaú 1142.

Aš siratėlė, aš vargdienė-
lė. 1238.

Aš turėjau séną mątę. 1220.

Atjó karéjvis. 1536.

Atjó rajtú pulkélis 1480.

Atsīltėpė baravýks. 1175.

Atéjt pesčiú pulkélis 1493.

Áuga kéjme lejpělé. 1516.

Áuga kejměly lejpélé 1529.

Augīn mānę matušělé. 1514.

Augīnu močiūtė. 1255.

Augīn těvas 1140.

Augīn těvas du sunélu 1114.

Angīn těvas du sunélu, du
sunélu. i 150.

Augìn těvas du sunélu, du
sunélu. 1149.

Augìn těvas sunéłį. 1117.

Augìn těvas sunéłį. 1082.

Augìn těvas sunéłį. 1116.

Augìn těvas sunužělį. 1098.

Augìn těvélis. 1091.

Augìn těvélis. 1134.

Augìnu těvélis. 1128.

Augìn těvélis. 1148.

Augìn těvužělis. 1119.

Augìn těvužělis. 1094.

Aukštī kālnaj. 1071.

Aukštī kālnaj. 1236.

Aúšta aušrėlė. 1145.

Aúšta aušrėlė. 1147.

Aúšta aušrėlė. 1561.

Bałnók, tárnaj, běrą žir-
gą. 1124.

Běda, kol patejkiaú. 1557.

Běda mánej ýra. 1551.

Bědnas aš bernélis. 1214.

Brolélis ąnt dváru. 1131.

Brolélis ąnt dváru. 1123.

Brołužěli mánu. 1108.

Buvaú bróla vesélijo. 1498.

Cit ne vérki, mergùzè 1126.

Daug yr sviěte daržélu 1543.

Déjvas mândrej padárè 1506.

IV

Gerì bùva. 1527.

Gěrīau aļūtī, sāldų mi-
dūtį. 1036.

Gěrīau aļūtī, sāldų midù-
tį. 1062.

Gěrīau aļūtī geltóną. 1067.

Gěrīau dienùzę. 1064.

Geŕ bajóraj arelkělę. 1074.

Geŕ bernélis karčemělė 1068.

Geŕ bernýtis karčemó. 1044.

Gerk, brolýti. 1040.

Gérki, gérki. 1061.

Gérki, sesiùkė. 1033.

Gerk, sesélė, gerėjėlė. 1043.

Gerk, sesélė mánu. 1073.

Girdžiù, mánu sesùtė. 1053.

Girdžiù sávu brołužělį. 1045.

Gyd volųngělė. 1567.

Grěbnu i kišénę. 1562.

Guds parvédęs bajorīkę. 1532.

Ir išaúša aušrėlė. 1502

Ir atjóju jauns bernélis. 1549.

Iš éžera. 1552.

Išjóju Jásius karána. 1211.

Išjoju Jasìlis. 1210.

Iš maženėlis. 1229.

Iš trijú kAMEpu. 1158.

Jasiùlis į vájną jóju. 1228.

Jójau diěną, jójau náktį. 1559.

Jűdas pývas be brangvý-
nas. 1069.

Judīta mérga, Juditělė mér-
ga. 1499.

Juréli, mánu sunéli. 1196.

Kadà buvaú. 1030.

Kadà gěrīau, ne gěrīau. 1054.

Kad aš áugau pastėvėlį. 1121.

Kad aš gěrīau. 1052.

Kad aš jōjau į Krayną. 1233.

Kad aš jōjau par žálą gi-
rélę. 1496.

Kad išaúšta aušrėlė. 1110.

Kad mes áugum. 1102.

Kad mes bùvum. 1262.

Kad mùdu áuguv. 1159.

Kad Prancúzaj mašerávu
1106.

Kad už géru výru. 1256.

Kajp aš ne gérsiu. 1032.

Kajp brolélis skënda. 1531.

Kajp linélus sėjau. 1534.

Kajp mes praděsim. 1112.

Kam šěrej žirgélį. 1122.

Karejvìuka géras pústas.
1107.

Karčemùżė gěrīau. 1049.

Kan padaréj, mergužělė?
1481.

V

Kąn sudumóju. 1111.

Kélki, sunéli. 1075.

Kržnta rasà nů beržélu. 1249.

Kukávu gegùtè. 1235.

Kukř gŕıo. 1541.

Kukř gŕıo gegužělis. 1237.

Kur búsiu, búsiu. 1526.

Kur kukř gegélè. 1487.

Ků lúdiť, sesélès. 1258.

Lémtos Vélès jau pristós. 1247.

Lěkė gajdýs par keléli 1118.

Lěkė sakałas. 1253.

Lěkė vánagas. 1252.

Lejsk mąnę motynělé. 1240.

Lygrůsius łaukélus. 1495.

Ma Diěvas dávě. 1042.

Mànę motynělé. 1099.

Mánu bernélis. 1028.

Mánu brolélis. 1202.

Mánu močiùtè. 1048.

Mánu těvas. 1034.

Mánu těvéla margì dváraj.
1227.

Mánu těvužělu naújos stajnu-
žělès. 1135.

Mánu těvužělu naújos stajnu-
žělès. 1144.

Meldrù pry Déjva. 1479.

Mes išėjum iš namélu. 1248.

Mes trys brolélej. 1537.

Mergélè pujkŕ, mergélè gražį.
1475.

Motynělé, mánu širdélé 1179.

Motynělé, o, tu, mánu 1177.

Motynělé tu, mánu, aš tau.
1178.

Močiùté mánu, senóji. 1077.

Močiùté mánu, senóji mánu
1259.

Močiùté mánu, senóji manu
1226.

Ne děku těvuj. 1554.

Nedélós rýtą sáulé tekěju
1212.

Ne gěręs, ne gěręs. 1066.

Ne če bałąndis ubávu. 1505.

Ne věsłu pujkós. 1246.

Nů šermukšnělu. 1524.

Nuvažiřsiu į Kraýną. 1224.

O, aš siratělé. 1260.

O, atkélkite Velú vartélus
1194.

O áugom, áugom. 1539.

O ąnt Kéjzeriu tribós. 1073.

O ąnt Kéjzeriu tribós. 1072.

O, ąńzůłaj, ąńzůłaj. 1143.

O ir àtlékè. 1136.

O, jus, mergélès. 1519.

VI

O kad aš áugau. 1101.

O kad aš ėjaú. 1261.

O kad aš gěrīau. 1047.

O kad mes jójum. 1076.

O kad mùdu áuguv du jáunu
sunélu. 1132.

O kad mùdu áuguv mùdu du
brolélu. 1125.

O kad tiè Prangcúzaj. 1095.

O kamè tu buváj 1522.

O kanó, kanó? 1089.

O kas šěndiěn do diěna. 1120.

O kur tu buváj. 1085.

O, mánu broléli, mánu do-
bilěli. 1204.

O, mánu dukrélè, mánu Ve-
lú martélè. 1189.

O, mánu dukrélè, mánu ver-
pějělé. 1191.

O, mánu motynělé, mánu
sengalvělé. 1182.

O, mánu motynělé, palikáj.
1181.

O, mánu sesélè, o, mánu
vrěšnélè. 1201.

O, mánu sunéli, mánu dobi-
léli. 1192.

O, mánu těvéli, mánu sen-
galvěli. 1184.

O, mánu vajkéli, mánu su-
néli. 1197.

(), mánu vyréli, mánu do-
bilěli. 1187.

O, mánu vyréli, mánu šir-
déli. 1185.

O, mánu vyréli, mánu už-
stověli. 1186.

O, Marě, Marélè. 1553.

O, mergìkè, lěnderskìkè. 1515.

O, něr ni kanó. 1243.

O po Kríókuva. 1241.

O Sąmdė mąnę mastýti. 1205.

O, sesélè, seserělè. 1489.

O, těvéli mánu, trùmpàm-
žěli. 1183.

O, tu, ožěli, cinanagěli. 1513.

O, tu, mánu motynělè. 1180.

O, tu, mánu sesélè. 1199.

O, tu, mánu sunéli. 1195.

O, tu, piršlý, tu, mełági 1484.

O, tu, mánu vyréli. 1207.

O, tu, mánu vyréli, gulì kajp
vìłkas. 1208.

O, tu, mánu vyréli, kajp tu
buváj gývas. 1206.

O, žìrge žìrge. 1160.

Paklausýk, brółau mánu
1538.