Jedva su se u trećoj desetini našega stoljeća narodna sviest i želja za prosvjetom narodnom u Hrvatskoj s ove strane Velebita probudile: zače se u rodoljubnih krugovih misao, da se osnuje družtvo, koje će narodni jezik i narodnu knjigu gojiti; a uz to „sabirati i sakupljati svakojake stvari, koje se na opredieljene znanosti protežu; odkuda bi se složnom voljom obćinska knjižnica i narodni muzej podignuo.“ Godinu dana iza kako je prvi organ hrvatskih rodoljuba (Danica) stao njihove težnje na vidik iznositi, izrazili su već i stališi i redovi kraljevine Dalmacije, Hrvatske i Slavonije u saboru držanom mjeseca kolovoza 1836. svoje uvjerenje (čl. 15.), da je „prosvjeta s njegom narodnoga jezika tako nerazriešivo svezana, te se ona bez ove niti pomisliti ne može.“ Uslied toga, „razumivši ne bez čuvstva zahvalnosti plemenitu i domoljubnu želju“ svojih zemljaka, zaključiše, da se učeno družtvo („erudita socialetas“) u kraljevini podigne, kojemu bi „narodna prosvjeta“ bila zadatkom. Već su dvie osnove za takovo učeno družtvo saboru predložene bile, koj jih je na bana baruna Fr. Vlašića uputio, da je razgleda uz savjet „najzaslužnijih u domovini muževa“, te da osnovi za to „učeno družtvo“ izhodi previšnju potvrdu.

Nu ovaj zaključak našega sabora nije našao odziva u onih visokih krugovih, kojim bi tada vrhovna vlast nad domovinom našom povjerena. Rodoljubi naši niesu zato smetnuli s uma misli ob „učenom družtvu“; ali nalazeć zaprieka u vlasti držav-

1

2

noj sastaviše družtvo, kojega osnovanje nije o njoj visilo a koje
bi medju tim jednak zadatak imalo. Ovakovo družtvo bijaše
„čitaonica“ zasnovana u Zagrebu god. 1838., koja je imala
podjedno „koristne znanosti razširivati“. Ona je uzela u svoje
ruke takodjer brigu, da se knjižnica i muzej zasnuje, te je sa-
kupljala i knjige i starine. Ona je na dalje skrbila (kano što
to predstavka njezina od 25. svibnja 1839. god. potvrdjuje),
da se misao o „učenom družtvu“ izvede. Ali prije nego se to
sbude, izadje iz krila čitaonice god. 1842. književno družtvo
pod imenom „Matice ilirske“, zasnovane prema postojaloj ma-
tici srbskoj (1826.) i českoj (1830.), kojoj bi „najpoglavitija
svrha nauk i knjiženstvo u narodnom jeziku razprostranjivati.“
Da se narod s jedne strane upozna s jezikom, s druge sa sta-
rimi spomenici svojimi, obrati „matica“ glavnu pažnju na stare
hrvatske dubrovačke i dalmatinske pisce.“

Medju tim nije se ni misao o „učenom družtvu“ zaboravila.
Sabori od god. 1843. (čl. 8.) i 1845. (čl. 15.) tražili su, da se
spomenuti zaključak sabora od god. 1836. u čl. 15. izvede.
Čitaonica obratila se iznovice predstavkom od 1. svibnja 1845.
na njegovo veličanstvo kralja za odobrenje pravila „učenoga
družtva“. Ovi napori urodili su plodom u toliko, što je previ-
šnjim odpisom od 10. srpnja 1847. „učeno družtvo“ u načelu
dozvoljeno bilo; ali se je uz drugo zahtievalo, da se naznači
glavnica za takovo družtvo. O tom je bio obaviješten i sabor,
držan u listopadu god. 1847. (čl. 13.).

Nastali god. 1848. i 1849. dogodjaji, akoprem je naša do-
movina uživala tada podpunu samostalnost državnu i s te
strane nije bilo zapreke „učenomu družtvu“, bijahu malo po-
voljni za takovu duševnu radnju. Iza toga dodje opet državna
vlast u ruke, koje, premda prosvjeti prijazne, niesu je s našega
narodnoga gledišta motrile. Ova druga doba zateče u nas za-
vode: maticu i gospodarsko društvo, koje je preuzelo brigu

3

oko muzeja i knjižnice, a smješteni bijahu u „narodnom domu“
kupljenom (1846.) u tu svrhu na dionice.

Ali kano da se misao o „učenom družtvu“ nije u ono doba,
kad su nam za kratko vrieme ruke razvezane bile, dosta živo
osjećala; jer mjesto da se sile za učeno družtvo“ nategnu,
osnovano bi god. 1850. podporom tadašnjega banskoga vieća
novo družtvo, na ime „družtvo za jugoslavensku povjest i sta-
rine“, koje je imalo samo jednu granu „učenoga družtva“ go-
jiti. Malo kašnje opazi se do duše nužda, da se književne sile
ujedine, te se je razpravljalo pitanje (1850—54) o ujedinjenju
tih družtva u „književno društvo hrvatsko-slavonsko u Za-
grebu“; ali bez uspjeha.

Što se je od 1836. godine živo željelo u cielom narodu, o čem se je bez uspjeha nastojalo: to se malo iza listopadske diplome god. 1860., kojom je državna samouprava našoj domovini donjekle povraćena, u mnogo većem obsegu izpunilo. U sjednici na imeanske konferencije od 10. prosinca 1860. g. predade preuzvišeni gospodin biskup J. J. Strossmajer banu bar. Josipu Šokčeviću sliedeće pismo, koje ovdje priobćujemo, ne samo za to, što je darom od 50.000 fr. postavljen zasnutak onoj glavnici, koja se je prije 13 godina bila tražila za učeno društvo, nego i za to, što je visoki darovatelj jasno naznačio zadatak i svrhu toga učenoga družtva.

„Preuzvišeni gospodine, svietli bane! Narodna knjiga je i
glavni plod duha svakoga naroda i glavno promicalo njegova
razvitka; pače u nesretnih okolnostih javnoga života jedino
sidro, koje ga od propasti čuva. Nu da knjiga bude sbilja pro-
micalo narodnoga razvitka, ima proniknuti sav narod i sve
njegove javne i sukromne odnošaje, te sav narod ima biti po-
zvan, da ju obdjelava i njeguje, da joj svoje umne sile posveti,
da joj bude učiteljem i učenikom. Poviest nas uči, da knjiga
nemože cvasti u naroda malena, a niti u naroda koliko mu

*

4

drago mnogobrojna, ali razriečji razdrobljena, ako se ova ne-
sliju u jedan književan jezik. To uvidiv svi znatniji narodi
staroga i novoga svieta, stopiše raznolike življe jezika i ćudi u
jedan cjeloviti stroj, te stvoriše si jednu narodnu knjigu, koja
ih podiže do visokoga stepena narodne prosvjete i obrazov-
nosti. Dotle su već dospjeli razni narodi romanskoga i german-
skoga plemena. Poznato je, da ova nastojanja navlastito kod
Hrvata i Srbalja liepim urodiše plodom, te da oni mogu poka-
zati na djela, koja bi i ostalim europskim književnostim služila
na slavu. Nu razboritiji sinovi jugoslavenskoga naroda, kojim
je do toga stalo, da svoj narod dovedu na ono mjesto, koje ga
ide po odluci božje promisli, sravnjujuć njegovu razciepkanost
u knjizi sa silom inostranih susjednih književnosti, svaki dan
jasnije uvidjaju, da dočim bi sjedinjeni bili u stanju utemeljiti
i razviti bogatu narodnu književnost, svakojako sada razcie-
pani u srbsko-hrvatsku, samo pismeni razdieljenu, u slovensku
i bugarsku književnost, troše zahman ili bez znatnoga uspjeha
liepe sile svoga Bogom nadarena uma. Odavle porodi se u njih
malo ne obćenita želja i težnja, da se što prije pronadje naj-
preči način, kako da se u kolo srbsko-hrvatske književnosti
najprije povuku braća Slovenci, kojim bi se tim obezbiedio na-
rodni život i napredak, a nam Hrvatom i Srbljem nabavila liepa
kita umnih suposlenika. Tomu kolu mogli bi se približiti i ra-
dini Bugari. Taj narod, jak do pet milijuna, zaslužuje već
s toga svu našu pozornost, što je on njekada uprav na knji-
ževnom polju prednjačio ne samo južnim nego i sjevernim Slo-
vjenom, pa novije takodjer doba pokazuje, da se nije u njem
utrnuo duh sv. Cyrilla i Methoda, sv. Klementa, Ivana Exarche
i velikoga cara Šimuna. Evo na taj način svuda na slovjenskom
jugu ukazuje se vruća želja: da mu bude jedna knjiga. Ova
želja, ma koliko smiona se komu vidjela, može i činom postati,
jer joj na službu stoje svi potrebiti dielnici uma i vremena

5

pače čvrsto sam uvjeren, da će se duh jugoslavenskoga naroda
prije ili poslije odjenuti jednom knjigom. Samo za sada neima
još sredotočja, u kom da sjedini svoje raznolike življe. Ovim
sredotočjem imalo bi biti učeno družtvo ili akademija, u kom
bi se imali stjecati i sjediniti svi bolji umovi hrvatski, srbski,
slovenski i bugarski, da viećaju, kojim bi se načinom imala
najpreče stvoriti jedna narodna knjiga na slovjenskom jugu i
kako bi imala u svoje okrilje uzeti sve struke čovječje zna-
nosti. Grad Zagreb steče tolike zasluge za preporodjenje naše
knjige, a uza to dobi takovu političku važnost u našem narodu,
da punim pravom zaslužuje biti stolicom jugoslavenskoga uče-
noga društva. Nu da ono uzmogne našemu narodu biti na ko-
rist i slavu, trebuje znatne novčane podpore. U ime dakle za-
klade za jugoslavensko učeno društvo prikazujem i polažem
svomu milomu narodu petdeset tisuća forinti a. vr., i
to trideset tisuća u hrvatsko-slavonskih razteretnih obveznicah,
a dvadeset tisuća u gotovom novcu, preporučujuć ovu visoku
misao blagodarnosti inih imućnih prijatelja narodne knjige na
čitavom slovjenskom jugu, a napose našemu budućemu saboru,
koji radeć o političkom ustrojenju trojedne kraljevine, neće
jamačno pustiti s oka ovo učeno družtvo, kao glavnu polugu
duševnoga preporodjenja svega Jugoslavenstva. Da se već sada
učine shodni koraci, kako bi se imao oživotvoriti taj velevažni
predlog, utičem se k rodoljublju Vaše preuzvišenosti, moleći
Vas, da, koji kao ban trojedne kraljevine stojite narodu hr-
vatskomu na čelu, uzev pod svoje okrilje taj zavod u spora-
zumljenju s učenijimi našinci, blagoizvolite sastaviti odbor, na
koliko se može iz svih jugoslavenskih strana, da on, imajuć
pred očima jedinstvo narodne knjige i sveobću znanost, a na-
pose naše umne potrebe, sastavi zakone, po kojih bi se moglo
utemeljiti rečeno jugoslavensko društvo. Ustroj može biti u
obće prema ostalim akademijam znanosti, jedino opažujem, da

6

bi se iz njegova područja imala izključiti svaka struka, koja
se neosniva na strogoj znanstvenosti, pošto pučke knjige i
ostale spise ove vrsti pridržavam inomu družtvu, koje će se,
ako Bog da, što skorije utemeljiti. Pošto će takovo učeno
družtvo promicati one svrhe, koje sada ima obstojeća u Za-
grebu „Matica ilirska“ i „družtvo za jugoslavensku povjest i
starine“, to bi po mom mnienju rečeni odbor imao o tom tako-
djer viećati, nebi li i na koji bi se mogla način ova oba dru-
štva stopiti s učenim jugoslavenskim, koje bi iz njihovih za-
klada tim znatnu podporu steklo, i spojilo bi u svom djelo-
krugu njihove umne i znanstvene sile. Preuzvišenosti Vaše u
Zagrebu 10. prosinca 1860. pokorni sluga, prijatelj i štovatelj
Josip Juraj Strossmayer s. r. biskup bosanski ili dja-
kovački i sriemski.

Banska konferencija sasluša ovo pismo uz živo odobravanje
i zaključi „da se na vjekovitu uspomenu, dok narodu slovjen-
skomu bude traga, veledušni domorodni ovaj čin u zapisnik
ubilježi, i da se to predstojećemu saboru javi, da narod znade
kojim putem da udari, da onaj uzvišeni cilj postigne, što mu ga
božja providnost odredi.“ (Spisi saborski I, XIX—XXI).

Kako je preuzvišeni biskup djakovački misao naroda po-
godio i davno osjećanoj potrebi zadovoljio, to se pokazalo u
saboru, koj je dne 15. travnja 1861. god. u Zagrebu otvoren.
Zastupnici narodni priznali su u 9. saborskoj sjednici dne 29.
i. m. „znamenitost veliku akademije“, te zaključili (čl. 12.),
da se ona postavi pod zaštitu sabora, da se imena utemeljitelja
i darovnika za vječnu uspomenu u znak narodne zahvalnosti
uvrste u zakonski članak (v. čl. 108.), te da se izaberu dva
odbora, od kojih će jedan osnovu izraditi, a drugi rukovoditi
imovinu akademije, dok ona stupi u život. U toj je sjednici
utemeljitelj o zadatku akademije i ob odnošaju njezinu na-
prama sveučilištu, kojega je osnovanje potaknuo, izustio sjajnu

7

besjedu, koja je sabornike tako zaniela, da su zaključili, neka
se u tisuće iztisaka objelodani i po narodu razširi. Medju tiem
je prvi odbor svoj posao obavio, te je sabor u svojoj sjednici
od 29. srpnja primio zakonsku osnovu (čl. 48.), sadržavajuću
pravila jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti. Po toj
osnovi svrha je akademije „njega i podpora znanosti i umjet-
nosti na slavjanskom jugu medju Hrvati, Srblji, Slovenci i Bu-
gari u narodnom duhu i zajedničkoj prosvjeti“. U djelokrug
akademije uzeto je jezikoslovje, poviest s iztraživanjem držav-
noga, družtvenoga i umnoga života jugoslavenskih naroda, za
tiem matematične i prirodoslovne znanosti, napokon umjet-
nosti. Prema ovom djelokrugu imala bi se akademija dieliti u
četiri razreda: jezikoslovni na ime i povjestni, mudroslovni i
pravoslovni, matematički i prirodoslovni, tè umjetnički. Za
promicanje toga zadatka sabor je akademiji osim zaklade nje-
zine namienio bio godišnju podporu iz zemaljskih dohodaka,
te kuću „narodni dom“; a narodni muzej i knjižnicu za pri-
pomoć u naučnih iztraživanjih.

To bijaše prvi korak učinjen saborom, da se plemenita
misao biskupa Strossmayera i davna želja hrvatskoga naroda
oživi podignućem zavoda, koji bi, nauku narodnim jezikom i
duhom gojeći, promicao prosvjetu našoj narodnoj osebini od-
govarajuću. Taj sabor bješe dne 12. studenoga 1861. godine
razpušten, nedoživivši potvrde pomenute zakonske osnove. Tek
previšnjim riešenjem od 7. ožujka 1863. potvrdjena bi jugo-
slavenska akademija znanosti i umjetnosti; ali samo u načelu,
dočim rečena zakonska osnova ne bi potvrdjena. Saboru dru-
gomu, koj bi previšnjim odpisom od 2. studenoga 1865. sa-
zvan, bješe pridržano, da odkloni postojale priepone. Vlada je
na ime pravila za akademiju preradila, te ovako preradjena
previšnjim odpisom od 2., siečnja 1866. saboru predložila. Za-
stupnici narodni prihvatiše vladom preradjena pravila, koja

8

uslied toga saborskom predstavkom od 21. veljače podastrta za odobrenje, bje previšnjim odpisom od 4. ožujka i. g. potvrdjena. Sabor je nadalje sve učinio, što je o njem visilo, da akademija stupi čim prije u život; s toga je u smislu prelaznih ustanova po svojem povjerenstvu sastojećem iz muževa znanosti i umjetnosti dne 12. ožujka naznačio prvih 14 akademika, koji su previšnjim odpisom od 9. svibnja potvrdjeni bili, previšnjim pako riešenjem od 15. lipnja ovlašteni, da proglase rečeni zavod konstituiranim.

Sada se mislilo, da će akademija prieći na redovitu radnju. I zbilja članovi su u sastanku od 7. srpnja 1866. imenovali odbor, koj će izraditi akademički poslovnik. U sastancih od 22., 24. i 26. r. m. bješe taj poslovnik ustanovljen i primljen; pa se u posljednjem sastanku priedje već na izbor pokrovitelja i predsjednika, za koje bijahu izabrani preuzvišeni g. biskup J. J. Strossmayer i dr. Fr. Rački. Ali pošto su se medju tim dva člana (Antun Mažuranić i Ivan Kukuljević) zahvalili, pronašla je kr. dvorska kancelarija odpisom od 17. kolovoza r. g. odrediti, da treba, prije nego li se poslovnik i izbor odbriti mogu, popuniti broj članova, koj je u prelaznih ustanovah odredjen. Buduć je pako ovo pravo šaboru pridržano bilo, valjalo je čekati, dok se sabor sastane. U jednoj od prvih sjednica svojih, na ime dne 4. prosinca, predloži sabor nove članove, koji su za tiem previšnjim riešenjem od 1. siečnja 1867. potvrdjeni bili. Iza toga bi riešenjem od 17. siečnja poslovnik, a previšnjim odpisom od 10. travnja izbor pokrovitelja i predsjednika potvrdjen.

Sada stoprv je akademija mogla započeti svoju radnju. Odmah u skupnoj sjednici od 30. svibnja bi zaključeno izdavati organ akademije, u kojem će se priobćivati razprave, književne obznane i sve, što se života akademije tiče. Za tim bi odlučeno umoliti tadanje kr. namjestničko vieće, da joj se predaju ra-

9

čuni o imovini njezinoj, koje je dotle poseban odbor rukovodio.
Oba ova zaključka skoro su izvedena jer je ono drugo kralj.
namjestničko vieće odredilo odpisom od 3. lipnja, kojim je
ujedno ustanovljen način, kako će akademija utjecati na uprav-
ljanje svoje zaklade, a ono drugo bi potanje u skupnoj
sjednici od 30. lipnja uglavljeno t. j. sastavljena i primljena
osnova za „Rad“. Isto tako počeše i razredi raditi, dočim je
razred historičko-filologički otvorio dne 5. lipnja svoju prvu
sjednicu javnim čitanjem.

Članovi akademije stadoše se dogovarati o radnji i smjeru
toga zavoda. Odmah u početku bi ustanovljeno, da se sakuplja
gradja za rječnik i podupre sabiranje gradje za rječnik (sjed-
nica 10. srpnja), da se spremaju za izdavanje spomenici pisa-
noga prava jugoslavenskih zemalja (14. srp.), isto tako običajno
pravo njihovo; da se postupice kritički objelodane stari pisci
hrvatski počam od XV. stoljeća (sjednica 16. listopada) itd.
Tiem načinom bi ustanovljen program za buduću znanstvenu
i književnu radnju akademije, koj je predsjednik njezin mogao
obširnije razviti u svojoj besjedi u prvoj svečanoj sjednici,
držanoj već dne 28. srpnja. Kano što je narod uzklikom po-
zdravio prvu misao izraženu biskupom J. J. Strossmayerom o
zasnovanju toga zavoda, tako je on svoju radost jasno očito-
vao, kada je akademija toga dana svečano uvedena u javnost.
Što je odličnijega u zemlji i njezinu glavnom gradu pohrli taj
dan u dvoranu „narodnoga doma“, kamo dodjoše i poslanici
iz Srbije i Slovenije, da se pridruže tomu slavju. Što ne mo-
gaše doći, izrazi putem žice svoje čuvstvo. Mnogobrojno sa-
kupljeno obćinstvo pozdravi sam pokrovitelj akademije pre-
krasnim i rječitim slovom (Rad I., 1–43). Akademija sada
se prvi put popuni proglasivši nove u glavnoj skupštini (25.
srpnja) izabrane članove.

Plod akademijske radnje za prvih deset godina razabire se

10

iz djelá, koja je izdala i koja su na drugom mjestu potanko na-
brojena. Sva ova radnja može se podieliti u dva velika odsjeka,
od kojih prvi sadržaje znanstvena iztraživanja, drugi pako
gradju za izpitivanje jezika, historije, književnosti, prava na-
roda i prirodnih odnošaja zemalja jugoslavenskih. Iztraživanja
složena su ponajviše u akademijski organ „Rad“, od kojega će
još ove godine XLI. knjiga nn svjetlo izaći, a manjom česti u
posebna djela. Gradja podieljena je u razdjele prema struci i
predmetu. Gradja za historiju književnosti nölazi se u sborniku:
„stari pisci hrvatski“, od kojega se IX. knjiga tiska; gradja
za historiju državnu i crkvenu u sborniku „monumenta spe-
ctantia historiam Slavorum meridionalium“, od kojega se VII. i
VIII. knjiga sada tiska; gradja za historiju i književnost ma-
njega obsega, koja ne može doci u velike sbornike, priobćuje
se u „Starinah“, od kojih će do skora deveta knjiga izaći. I u
posebnih knjigah izašlo je gradje za historiju državnu i crk-
venu, kano takodjer za običajno pravo. Gradja za pisano pravo
priobćuje se u sborniku: „monumenta historico-iuridica Slav-
vorum meridionalium“, od kojega se sada druga knjiga tiska.
Pripravljajuć akademija sbornik sa nadpisi grčke i rimske
dobe u ovih zemljah, odredi da se ta gradja medju tim priob-
ćuje kano poseban dodatak k „Radu“ pod naslovom: „Spicile-
gium monumentorum archaeologicorum“ (knj. XXXIV i slied.).
Isto tako priobćuje se što na poseb, što u akad. organu gradja
za faunu, floru i gaeu hrvatsku. Za pripravljanje i uredjivanje
te raznovrstne gradje postoje posebni’odbori, koji se na drugom
mjestu navode.

Osim ovih djela, koja izlaze pod neposrednim rukovodstvom akademije, izašla su još druga podporom ili troškom ove akademije; a imade još i knjiga, koje je ona od pisaca odkupila i tiem pod svoju skrb uzela.

Osim ovih djela, koja su izašla i osim sabiranja historijskih

11

spomenika, koje je pojedinim članovom povjereno, radi ova akademija od svojega početka na velikom rječniku, a taj posao predan je akademiku dru. Gj. Daničiću. Do sada je sakupljana gradja: pomerane su na ime rieči s rečenicami iz 200 po prilici knjiga i rukopisa počam od XIII. vieka do novije dobe, nastavito pako iz pisaca XVI.—XVIII. vieka; nabavljene su na dalje oveće sbirke rieči, u narodu na raznih stranah sabrane, od kojih spominjemo sbirku Stojana Novakovića iz Srbije, Mije Pavlinovića iz Dalmacije, prof. Grubkovića iz sinjske okolice, arh. Dučića iž Hercegovine, dubrovačku od god. 1759., Matije Valjavca i Ivana Krapca iz gradjanske gornje Hrvatske i t. d.

Gradja je već narasla u toliko, da će pomenuti akademik, profesor na velikoj školi u Biogradu, koji je posredovanjem preuzv. g. pokrovitelja a veledušjem svietloga kneza srbskoga dobio u to ime dopust, došavši ovamo u Zagreb do skora započeti redakciju rječnika.

I drugim načinom nastojaše akademija podupirati nauku. Da se pretraže arkivi i knjižnice, tè da se prouče živ jezik i narodni običaji, podpomogla je znanstvena putovanja. Tako je njezinom podporom devet članova u ovu svrhu posjetilo Dalmaciju, Dubrovnik i Mletke.

Ne manju pažnju obratila je akademija od svojega prvoga početka na sabiranje i skupljanje učenih sriedstva. Po toj brizi nastà njezina knjižnica i arkiv, što koje kupnjom cielih knjižnica i rukopisnih sbiraka ili pojedinih djela, koje rodoljubnim darivanjem, koje pako zamjenom svojih publikacija za djela drugih učenih družtva s kojimi ona obći. Tako je nabavljena knjižnica s rukopisi od Ivana pl. Kukuljevića Sakcinskoga, knjižnica dra. Tkalca, sbirka listina od gr. Samuela Keglevića, sbirka rukopisa pokojnoga gen. konsula Mihanovića, knjižnica akademika Fr. Kurelca i t. d., a poklonjene su joj knjižnice bar. D. Kušljana, akademika Živka Vukasovića, kr. savjetnika

12

Petra Očića, bivšega profesora dra. Jurjevića, sbirka starih hrvatskih pisaca u rukopisih od biskupa J. J. Strossmayera itd. Koncem pr. g. bilo je u knjižnici 12.098 djela u 18.118 knjiga, u arkivu do 1250 kodeksa i do 15.000 listina u 53 velika kartona. Knjižnica je osobito bogata „in slavicis“; arkiv pako u spomenicih svake vrsti za jugoslavensku povjest i književnost.

Dosta je akademiji zadalo brige, gdje da se pristojno smjesti. Sabor g. 1861. bio je akademiji kuću „narodni dom“ namienio, pošto bi zemlja preuzela njezine naprama dionikom obveze. Ali taj zaključak saborski nije ni potvrdjen ni izveden bio. Iz prvine smjesti akademija svoju pisaru u zemaljskoj sgradi muzealnoj, u „starom kazalištu“. Tek naredbom od 2. travnja 1868. bivšega kr. namjestničkoga vieća bi odredjeno, da se „nar. dom“ imade predati jugoslavenskoj akademiji kano upraviteljici zemaljskoga narodnoga muzeja, što bi takodjer učinjeno dne 15. svibnja r. g. Malo kašnje pouudjena je akademiji za nju i za narodni zemaljski muzej zemaljska sgrada u savskoj ulici, koja bi sagradjena za bolnicu. Akademija prihvati ovu ponudu u sjednici skupnoj od 18. studenoga 1868. naznačiv promjene, koje bi se imale izvesti u toj sgradi, da bude za onu svrhu prikladna. Ali doskora odustà kr. zemaljska vlada od one ponude; a pošto je bio „narodni dom“ donekle popravljen, preseli se akademija početkom god. 1869. u gornji sprat, dočim je dolnji zauzeo arkeologički razdiel muzeja. Akoprem je akademija u toj zemaljskoj kući prilično smještena, to ni je ona prestala gojiti želju, da si s vremenom vlastiti dom namakne. Izpunjenju te želje kano da se je sada primakla, pa i u tom dodje joj preužvišeni gospodin pokrovitelj u susret. Poklonivši na ime akademiji sve svoje slike i umotvorine pobrinù se, da se i za nje i za akademiju kuća sagradi, dočim u to ime pismom od 25. ožujka 1875. darova

13

i umah položi 40.000 for. u gotovini, izraziv podjedno nadu, da će i zemlja i Zagreb i sav narod akademiji prīpomoći. Akademija je iza toga sve pripravne pregradnje dogotovila, glavni grad pokloni joj gradilište na trgu Zrinskoga, zemlja dade u pomoć 80.000 for. te imade nade, da će se gradnja početkom II. desetgodišta započeti.

Osim ovih svojih poslova obavljala je akademija i druge književne i prosvjetne. Ovamo ide uprava zemaljskoga narodnoga muzeja, koja joj bi povjerena prema pravilom od 4. ožujka 1866. god. U sjednicah od 29. studenoga 1867., 3. svi-bnja 1869. i 29. srpnja 1870. popunila je mjesta čuvara i dvaju pristava, zagovarala nabavu više zbiraka arkeologičkih i prirodoslovnih, ona rukovodi znanstveno iztraživanje kralje-vine Dalmacije, Hrvatske i Slavonije, u kratko: nastoji koliko više može i koliko do nje stoji okô razvoja toga znamenitoga zavoda, kano što pobliže svjedoče godišnji izvještaji, koje u svojem organu objavlja. Akademija je takodjer u smislu ugo-vora od 5. srpnja 1868. god. više godina upravljala književnim radom „Matice ilirske“, kojoj ga je za tim u ožujku 1873. opet ustupila.

Kolika su novčana sredstva bila akademiji pri ruci za ovu književnu radnju i kako su ona za deset godina narasla, može se razabrati iz pridodanih priegleda: a) o zakladi akademičkoj kolika je bila konca godine 1866. i 1876; b o prihodu i razhodu god. 1866. i 1876. A da se imena onih rodoljuba pre-dadu potomstvu, koji su najviše doprinieli u zakladu, navodimo ovdje one rodoljube, koji su barem tisuću for. darovali:

1. Josip Juraj Strossmayer . . . . . . . . . 50.000 for. 100 dionica družtva „Associazione dalmata“ 20.000 „

2. Juraj Haulik, kardinal-nadbiskup zagrebački 10.000 „

3. Julijo grof Janković . . . . . . . . . . . 10.000 „

4. Gustav baron Prandau, tajni savjetnik . . . 10.000 „

15

akademičke palače 40.000 for., za nabavu Keglevićeve sbirke listina 1.000 for. Jošte je kupio za akademiju knjižnicu dra. Tkalca, dragocjene rukopise pokojnoga A. Mihanovića, sbirku starih hrvatskih pisaca u rukopisu, priepise vatikanskih izprava od pok. Aug. Theinera, napokon dao trošak za izdanje knjige o uroti P. Zrinskoga i Fr. Frankopana, te II. knjige Theinerovih „Monumenta.“ (1608 for. 65 novč.). S toga ne može akademija propustiti ni ove prilike, da se tolikomu dobrotvoru i ovdje svesrdno zahvali, želeći da joj ga bog čim dulje živa i zdrava uzdrži.

Zaklada odnosno glavnica jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti po izkazu kralj. zemalj. računovodstva.

Na kraju godine 1866:

<table><tbody><tr><td>Hrvatsko-slavonske razteretnice u iznosu</td><td>139.710 for.</td></tr><tr><td>Tamiško-banatske razteretnice</td><td>19.000 „</td></tr><tr><td>Bukovinske razteretnice</td><td>5.000 „</td></tr><tr><td>Erdeljska razteretnica</td><td>100 „</td></tr><tr><td>Veliko-Varadinska razteretnica</td><td>100 „</td></tr><tr><td>Obveznice narodnoga zajma</td><td>17.210 „</td></tr><tr><td>Kovnice (Metalliques)</td><td>8.600 „</td></tr><tr><td>Obveznice loterijskoga zajma od god. 1860</td><td>10.000 „</td></tr><tr><td>Obveznica Gjurgjevića</td><td>1.000 „</td></tr></tbody></table>

Ukupno 200.720 for.

Na kraju godine 1876:

<table><tbody><tr><td>20 hrvatsko-slavonskih zemaljskih razteretnica</td><td>188.090 for.</td></tr><tr><td>15 erdeljskih zemaljskih razteretnica</td><td>95.300 „</td></tr><tr><td>1 Veliko-Varadinsko zemaljska razteretnica</td><td>100 „</td></tr><tr><td>1 Košička zemaljska razteretnica</td><td>100 „</td></tr><tr><td>1 Budimska zemaljska razteretnica</td><td>100 „</td></tr><tr><td>20 obveznica lutrijskih od god. 1860</td><td>10.000 „</td></tr><tr><td>2 dionice državnoga zajma od god. 1864</td><td>100 „</td></tr></tbody></table>

["16", "<table><tbody><tr><td>53 dionica narod. kazališta</td><td>1.325 for.</td></tr><tr><td>8 dionica narodnoga doma</td><td>200 „</td></tr><tr><td>10 dionica dioničke tiskare</td><td>2.000 „</td></tr><tr><td>100 dionica družtva „Associazione dalmata“</td><td>20.000 „</td></tr><tr><td>1 zadužnica dunavskoga parobrodarsk. družtva</td><td>100 „</td></tr><tr><td>20 privatnih zadužnica</td><td>28.218 „</td></tr><tr><td>2 dionice zagrebačkoga paromlina</td><td>400 „</td></tr><tr><td>2 dionice zagrebačke plinare</td><td>100 „</td></tr><tr><td>Ukupno</td><td>346.233 for.</td></tr></tbody></table>", "Prihod jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti.", "Godine 1866:", "<table><tbody><tr><td>Četiri petine prihoda akademijske glavnice u smislu §. 15 pravila od 4. ožujka 1866. iznosile su</td><td>7856 for.</td></tr><tr><td>Ukupno</td><td>7856 for.</td></tr></tbody></table>", "Godine 1876:", "1. Ostatak od god: 1875 i 4/5 čistoga prihoda za god. 1875 . . . . . . . . . . . . . . . . .

PRAVILA JUGOSLAVENSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I
UMJETNOSTI.

Br. 180—1866. Pr.

MI FRANJO JOSIP PËRVI, po božjoj milosti cesar Austrijanski;
kralj Ugarski i Česki, kralj Lombardezki i Mlietački, Dal-
matinski, Hërvatski, Slavonski, Galički, Vladimirski i Ilir-
ski; arkivojvoda austrijanski itd. itd.

Častni, poštovani, poglaviti i velemožni, ugledni i plemeniti,
mudri i obzirni, ljubljeni i vierni Naši!

Viernosti su Vaše — prihvativši podpunoma dostavljena Vam premilostivim kraljevskim odpisom Našim od 2. siečnja tekuće godine pravila dozvoljene istim odpisom jugoslavenske akademije znanostih i umietnostih — umolile ujedno preponiznom saborskom predstavkom svojom od 21. veljače ove godine Naše Veličanstvo, da podielimo istim pravilom premilostivu svoju potvèrdu. Vèrlo je milo otčinskomu sèrdeu Našemu, da možemo Viernostim Vašim tim dati novi dokaz prijazni i milosti Naše, ter potvèrdjujemo ista pravila u cielokupnom obsegu njihovu, i hoćemo i zapoviedamo, da se ta pravila rečenoga zavoda uzakone.

U ostalom ostajemo Vam s cesarskom Našom i kraljevskom prijazni i milosti blagonaklonjeni.

Dano u Budimu dne četvèrtoga mieseca ožujka godine spasa hiljadu osam sto šestdeset i šeste, vladanja Našega godine osamnaeste.

FRANJO JOSIP. (L. S.)

Milan Barun Kussevich m. p.

Po previšnjoj zapoviedi Njegova posvetjenoga cesarskoga i kraljev-
skoga apostolskoga Veličanstva

Dr. Eduardo Jellachich Buzinski.

19

Članak 1.

Jugoslavenska akademija znanostih i umjetnostih jest zavod zemaljski i ima svoje sjedište u Zagrebu.

Njezina svrha jesu samostalna iztraživanja na polju znanostih i umjetnostih, svestrano unapredjenje istih, a osobito njegovanje jugoslavenskoga jezika i književnosti.

Ona podtiče i podpomaže diela inih, zajamčuje koristna znanja i izkustva, dočim napredke i izume izpituje i poučne radnje oglašuje, a podupira svrhe vladine odgovarajuć na zadaće i pitanja, tičuća se strukah znanosti i umjetnosti.

Članak 2.

Akademija jest naprema državnoj upravi tielo samostalno.

Članak 3.

Glavne struke akademije jesu :

I. Jugoslavenska književnost i jezikoslovje, poviest sa svojimi pomoćnimi znanostmi u obće, a osobito poviest i starine Jugoslavenah;

II. Mudroslovje i pravoslovje, ovo sa osobitim obzirom na poviest pravah u Jugoslavenah;

III. Matematika i prirodoslovne znanosti;

IV. Krasne umjetnosti sa njihorom književnošću i znanstvenimi na njih se odnosećimi razpravami.

Po tom dieli se ona u četiri razreda, naime u razred:

- poviestni i jezikoslovni,
- mudroslovni i pravoslovni,
- matematični i prirodoslovni,
- umjetnički.

Članak 4.

Akademija sastaje se svake godine jedan put u javnoj svetčanoj sjednici, a osim toga u skupnih, pravilno se opetujućih, i u razrednih sjednicah.

*

20

Ona stavlja iz pridieljenih joj strukah, na koliko joj sredstva dopuštaju, nagradne zadaće za riešenje putem javnoga natjećanja i dosudjuje nagrade.

Ona oglašuje radnje svojih članovah kao i razprave i djela inih spisateljah, ako su iz koje pridieljene joj struke i vriedna da ih primi, ter ih zato nagradjuje, ili kao što samaza pravedno pronadje ili kao što je sa dotičnici dogovorila.

Ona daje u časopisu, prema materijalu izlazećem, neprestan pregled o svom poslovanju i oglašuje u njem priobćene joj stvari.

Ona razpravlja o pitanjih, stavljanih joj od děržavnih oblastih, i daje o njih zahtievana mnienja.

Ona podpomaže članove pri znanstvenih i umjetničkih poduzećih savjetom i novcem, podupire mladiće nade pune, koji se za umjetnike naobraziti žele, iz akademičke, naročito u tu svěrhu opredieljene zaklade, po glasu dotičnoga zakladnoga lista.

Ona nabavlja umotvorine i priugotavlja izložbe istih.

## Članak 5.

Akademija ima:

- pokrovitelja;

- trideset i dva prava člana;

- predsjednika;

- dva tajnika;

- najviše šestnaest počastnih članovah, i dopisujuće članove, kojih će broj akademija sama ustanoviti.

## Članak 6.

Izbor pokrovitelja i članovah, navedenih u predjašnjem članku, skupa sa predsjednikom i tajnici, ostavlja se akademiji.

Pokrovitelj i članovi izabiraju se doživotno, predsjednik i tajnici pako, koji se imadu uzeti izmedju pravih članovah, na tri godine, poslie kojih se opet za takove izabrati mogu.

21

Izbor pokrovitelja i predsjednika valja da potvèrdi njeg.
c. kr. apoštolsko Veličanstvo.

Članak 7.

Pokrovitelj mora biti austrijski dèržavljanin.

U svih slučajevih, u kojih akademija uztreba podporu zemaljskoga zastupstva ili dvorske kancelarije, ima pokrovitelj posredovati.

Kada je u sjedištu akademije, predsjeda u javnih svetčanih godišnjih sjednicah. O radnjah akademije izvješćuje ga predsjednik. Iz javne svečane godišnje sjednice šalje mu akademija godišnje izviešće o svom stanju. On ima pravo svagda pogledati, kako poslovi akademije idu.

Članak 8.

Predsjednik nosi ponajprije brigu, da poslovi akademije idu u redu i da se njezina pravila obdèržavaju.

On zastupa akademiju kod oblastih i trećih osobah. On zamjenjuje odsutnoga pokrovitelja u javnih svetčanih sjednicah, ter ako je pokrovitelj zapriečen, preuzima posredovanje, koje po predjašnjem članku ovoga ide.

On predsjeda u skupnih sjednicah i rukovodi viećanja u istih, a u razrednih sjednicah, ako nije ujedno predstojnik razredu, ima se smatrati samo kao pravi član.

On podpisuje sa pèrvim tajnikom ili njegovim zamjenikom diplome-postavnice i sve dopise akademije, kao i sve njezine spise, iz kojih bi po nju nastati mogla práva ili dužnosti.

Članak 9.

Pri izboru pravih i dopisujućih članovah ima se obzir uzeti na onakove muževe, koji su si zaslugah stekli izvrstnimi znanstvenimi ili umjetničkimi djeli.

Ine zasluge za znanost i umjetnost mogu se samo naimenovanjem za počastnoga člana ocieniti i priznati.

22

Pravimi članovi mogu biti samo neprikorni austrijski děržavljani.

Izbor svakoga člana ima se prijaviti banu ili njegovomu svakdašnjemu zamjeniku.

Kao počastni i dopisujući članovi mogu se inostranci samo onda primiti, ako je obavljeni izbor odobren od dvorske kancelarije.

Ako se mjesto kojega člana izprazni, mora se učiniti predlog za novi izbor u skupnoj redovitoj sjednici, o kojem će se u isto takovoj za njom slijećoj pèrvoj sjednici viećati, a tek u trećoj sjednici definitivni izbor imati obaviti.

### Članak 10.

Svaki član obvezuje se već svojim pristupom u akademiju, da će njezine svèrhe promicati.

Svaki pravi član pripada doduše poglavito jednomu od četirijuh razredah, ali to neprieči, da on prema nagnuću i sposobnosti ujedno udioničtvuje i u poslovih kojega inoga razreda.

### Članak 11.

Poslove i dužnosti tajnikah ustanoviti će akademija u svojem poslovnom redu.

### Članak 12.

Svaki razred izbira si svake godine predstojnika izmedju pravih članovah akademije.

Predstojnici predsjedaju u sjednicah svojih razredah, rukovode viećanja i podpisuju zapisnike razreda.

Oni nadgledaju, da se obdèržavaju pravila i osebni poslovni red razreda.

Ako je predsjednik zapriečen, zastupa ga onaj izmedju razrednih predstojnikah, koji je najstariji izabrani član akademije.

Ako bi predstojnici istodobno u istoj sjednici izabrani bili, onda zastupa predsjednika onaj od njih, koji je stariji u godinah.

23

Članak 13.

Akademija ustanovljuje potrebno kućno i ino pomoćno oso-
blje kao i poslužnike, ter ih imenuje i prima.

Članak 14.

Pri svih izborih, koje bi akademija obavljala i pri svih za-
ključcih, koje bi stvarala, imadu pravo glasa samo pravi čla-
novi, predsjednik i tajnici.

Da zaključak valja potrebno je, da je prisutna najmanje
polovica članovah, što ih akademija tada sa pravom glasa ima.

Pri glasovanju o pitanjih, tićućih se znanosti i umjetnosti,
dopuštaju se zaključci relativnom većinom, pri izborih, naime-
novanjih i svih inih pitanjih potrebna je absolutna većina gla-
sovah, da zaključak valja.

Članak 15.

Akademija razpolaže sa četiri petine svojih godišnjih dohodakah svake vėrsti, jedna petina dohodakah ima se svake godine pridodati glavnici.

Dokle se o upravi zemaljskih zakladah putem ustavnim što
inoga odredilo nebude, ima se glavnica akademije sa poseb-
nom za naobraženje umjetnikah opredieljenom zakladom (čl. 4.)
upravljati od namjestničkoga vieća sa dvojicom pravih čla-
novah, koje akademija u tu sėvrhu naznači.

Glavnica nesmije se u nikojem slučaju uzkratiti svěrhi, za
koju je po pravilih opredieljena, a može se načeti samo na
predlog sabora sa privoljenjem krune.

Računi o rukovodjenju dohodakah akademije imadu se kon-
cem svake godine pregledati od pravih članovah, koje akade-
mija u tu svěrhu izabere, a posljedak te pregledbe ima se
predložiti namjestničkomu vieću, ter on skupa sa pregled-
nim izkazom o glavnici akademije jošt oglasiti u časopisih.

24

Članak 16.

Akademija može, dėržeć se zakonitih ustanovich, stupiti u
savez sa inimi znanstvenimi i umjetničkimi družtvi i š njimi
dopisivati, što joj se svidi za shodno.

Akademija ima svoj vlastiti pečat sa zemaljskim grbom i
nadpisom: „Jugoslavenska akademija znanostih i umjetnostih“.

Članak 17.

Akademija može zaklade i sbirke inih književnih i znan-
stvenih družtvah sebi pridružiti, ako ova u to privole, i ako su
u tom slučaju zakonite ustanove obděržavane; akademija može
i pozive na dobrovoljne prineske u novcu, knjigah, umotvo-
rinah i starinah izdavati i takve stvari sabirati.

Članak 18.

U slučaju, da bi se akademija razpustila, može sa njezi-
nimi zakladami i sbirkami razpolagati samo sabor sa privolje-
njem krune.

Članak 19-

Akademija ima si po ovih pravilih potrebni poslovni red,
kao i naputke, potrebne joj za njezinu nutarnju radnju, sama
sastaviti.

Poslovni red ima se dvorskoj kancelariji predložiti na odo-
brenje. On se može usljed zaključka akademije, komu je po-
trebno privoljenje absolutne većine glasovah onih članovich,
koji pravo glasa imadu, i sa odobrenjem dvorske kancelarije
promieniti.

Članak 20.

Ova ustrojna pravila akademije mogu se samo onda pro-
mieniti, ako je najmanje tri četvěrtine članovich, koji pravo
glasa imadu, promjenu predložilo, ter takova zadobila pre-
višnje odobrenje nj. c. kr. apošt. Veličanstva.

25

PRELAZNE USTANOVE.

Članak 21.

U svěrhu sastavljenja akademije prepušta se saboru, da on
sastavi povjerenstvo muževah znanosti i umjetnosti, koje će
šestnaest redovitih, po smislu pravilah sposobnih članovah aka-
demije za potvèrdjenje naznačiti nj. c. kr. apošt. Veličanstvu.

Članak 22.

Čim ti članovi previšnje potvèrdjenje zadobiju, ima se aka-
demija smatrati kao sastavljena, ter stupa, pošto od nje iz-
radjeni poslovni red zadobio bude odobrenje naznačeno u ovih
pravilih, u svoj cieli djelokrug, kao što joj ga podjeljuju ova
pravila.

Pravila jugoslavenske akademije znanostih i umjetnostih jesu pre-
višnjim Njegovog cesarko-kraljevskog apoštolskog posvetje-
nog Veličanstva reskriptom od 4. ožujka t. g. 1866 pre-
milostivo potvèrdjena.

Milan Barun Kussevich m. p.

(L. S.) Dr. Eduardo Jellachich Buzinski.

POSLOVNIK.

§. 1.

Akademija ima počastnih, pravih i dopisujućih članovah.
Počastnih članovah ima do 16, pravih 32, dopisujućih do 60
(gled. čl. 5. pravilah).

§. 2.

Članove bira sama akademija u glavnoj skupštini (gled. čl.
6. t. pr.), i to ovim načinom (gled. čl. 9. t. pr.):

a) Barem dva mjeseca prije glavne škupštine stavlja se u razredih pitanje, imaju li se novi članovi birati; zatim koliko ih i kakovi: da li pravi, dopisujući ili počastni. Nakon zrela razmatranja izriče razred odluku, prema kojoj predlaže ukupnoj akademiji za svako mjesto pravoga člana po trojicu, koji se imadu poimence navesti, dodavši u kratko i razloge, zašto ih razred predlaže. Za počastne i dopisujuće članove predlaže se po jedan za svako mjesto.

b) Pismeni predlozi pojedinih razreda stavljaju se do znanja akademije u predposljednjoj skupnoj sjednici izpred glavne skupštine. U posljednjoj pako skupnoj sjednici prije glavne skupštine vieća se o tih predlozih i ustanovljuje ukupni broj počastnih, pravih i dopisujućih članovah, koji bi se imali izabrati za pojedine razrede prema razmjerju. Za taj se broj sastavljaju po razrednih predlozih izborni listovi.

c) Predsjedniku je dužnost, da izborne listove još prije glavne skupštine porazdieli medju svekolike prave članove, koji će u sliedćoj zatim glavnoj skupštini od predložene za svako mjesto pravoga člana trojice izabrati po jednoga i napisati mu ime na posebnu cedulju. Tajnik skuplja cedulje i čita na glas imena.

27

Tko je dobio absolutnu većinu glasovah, smatra se iza-
branim.

Kod počastnih i dopisujućih članovah prima se ili odbija ab-
solutnom većinom onaj jedan za svako mjesto predloženi.

Za svako mjesto člana glasuje se napose.

Ovaj način biranja valja i za prvi predstojeći izbor, samo
što se neveže na vrieme od dva mjeseca, spomenuto pod a).

§. 3.

Svaki novo izabrani pravi član ima, kada se uvodi u aka-
demiju, čitati razpravu, koja u njegovu struku zasieca. Ako
izabranik nemože sam glavom doći u akademiju, čita njegovu
uvodnu razpravu tajnik.

Poslije toga dobija diplomu, podpisanu od predsjednika i
tajnika.

§. 4.

Pokrovitelj i predsjednik biraju se u glavnoj skupštini (gled.
čl. 6.); tajnim glasovanjem, absolutnom većinom. Izbor se
podnosi Njeg. Veličanstvu na potvrdjenje.

Dok nestigne potvrda novoga predsjednika, obavlja tu čast
njegov predšastuik.

Ako se mjesto predsjednika izprazni prije izbora, obavlja
čast predsjedničku do prve glavne skupštine najstariji raz-
redni predstojnik.

§. 5.

Pokle je tajnicima izminuo trogodišnji rok službovanja,
upravlja predsjednik u glavnoj skupštini pitanje na akademiju,
jeda li bi se isti tajnici i na dalje pridržali. Akademija odlu-
čuje za svakoga tajnika napose, tajnim glasovanjem, absolut-
nom većinom.

Ako većina odgovori niječno, biraju se u istoj skupštini
novi tajnici.

28

§. 6.

Akademija drži svake godine po jednu glavnu skupštinu i svečanu sjednicu, zasebice tako, da se glavna skupština sastaje dan ili najvećma dva dana prije svečane sjednice. U glavnu skupštinu i svečanu sjednicu imaju se pozivati i oni pravi članovi, koji nežive u Zagrebu, uz naknadu putnih troškovah.

Svakoga mjeseca drži akademija po jednu ili više razrednih i skupnih sjednica. Broj, način i red sjednicah odredjuje i oglasuje akademija prema okolnostim; nu svaki mjesec da se drži barem po jedna skupna i dvie razredne sjednice.

U razrednih se sjednicah može i više razredah sastaviti zajedno, kad u kojem razredu ima premalo mjestnih članova.

Pokladne, uzkrsne, duhovske i božićne nedjelje, zatim mjeseca kolovoza i rujna neima akademija nikakvih sjednicah.

§. 7.

Svaki je pravi član dužan točno dolaziti toli u skupne, koli u razredne sjednice. Tko nemože doći, neka se izpriča ili kod predsjednika ili kod razrednoga predstojnika.

§. 8.

U skupne sjednice dužni su dolaziti svi pravi članovi, koji su u Zagrebu. Ovdje se vieća: o svih predmetih, koji se tiču akademije kao cieloga zavoda; o poslovih novčanih; o razpisu nagradah; o savezu s inimi družtvi; o izboru članova.

Novčana podpora za poduzeća znanstvena daje se samo pod uvjet, da će dotičnik svoje resultate akademiji saobćiti. Ovakova se podpora daje samo na godinu danah, a poslije valja ju iznova moliti.

§. 9.

Za skupne i razredne sjednice sastavljaju tajnici dnevni red. Toga radi valja, da im članovi priobće svoje predloge barem dan prije sjednice; isto tako razprave, koje će čitati.

29

Nečlanovi treba da svoje razprave, koje će se čitati, barem
tri dana prije sjednice dostave u čitkom rukopisu jednomu od
tajnikah.

§. 10.

U skupnih sjednicah predsjeda predsjednik, u razrednih
predstojnik dotičnoga razreda. Kad je predsjednik zapriečen,
zamjenjuje ga najstariji izabrani razredni predstojnik.

Tajnici sjede uz predsjednika. Do njih se redaju s jedne
i druge strane članovi po vremenu imenovanja; medju članovi
u isto vrieme imenovanimi odlučuje doba.

§. 11.

Da se može izreći zaključak, treba da je u glavnoj skup-
štini barem polovica svih pravih članovah; u skupnoj sjednici
barem polovica pravih zagrebačkih članovah; u razrednoj sjed-
nici barem polovica pravih članovah dotičnoga razreda.

§. 12.

I onda, kada tajno glasovanje nije izriekom ustanovljeno
(gled. §§. 2., 4., 5.), vlastan je svaki član, ako ga još dvojica
podupru, zaiskati tajno glasovanje.

§. 13.

O svakoj sjednici piše jedan od tajnikah zapisnik, koji se u
sliedećoj isto onakvoj sjednici predlaže na odobrenje. U za-
pisnik dolaze samo dopisi, predlozi i zaključci. U zapisnicih
razrednih sjednicah spominju se i razprave, koje su bile čitane.

Svaki član ima pravo na pismeni votum separatum; ali ga
mora najkasnije za tri dana predati tajniku.

Zapisnike skupnih sjednicah podpisuju predsjednik i dotični tajnik; zapisnik razrednih sjednicah dotični razredni predstojnik i jedan tajnik.

§. 14.

Razredne sjednice diele se na javni i na nejavni diel. U
javnom se dielu čitaju znanstvene razprave i za javnost pri-

30

kladni dopisi; čine se primjetbe na upravo pročitane razprave;
vieća se o predlozih pojedinih članovah i ostalih znanstvenih
poslovih.

U nejavnom se dielu razpravlja sve, što nespada pred
javnost.

K javnomu dielu razredne sjednice prosto je doći svakomu

Pravo glasa imaju samo pravi članovi istoga razreda, a od
drugih razredah samo oni članovi, koji su naročito pozvani u
tu sjednicu.

K nejavnomu dielu razredne sjednice prosto je doći samo
članovom akademije.

§. 15.

Akademija drži svake godine po jednu glavnu skupštinn
pod predsjedom samoga pokrovitelja, ili ako je ovaj zapriečen,
predsjednika.

U glavnu skupštinu dužni su doći i oni pravi članovi, koji
nežive u Zagrebu. Ovdje se biraju članovi, pokrovitelj, pred-
sjednik i tajnici; razpisuju pitanja i dosudjuju nagrade; ovdje
se vieća o čitavom stanju akademije, o promjeni pravilah ili
poslovnika i ob ostalih načelnih pitanjih.

§. 16.

Umah poslije glavne skupštine (dan dva kasnije) drži aka-
demija svečanu sjednicu. Ovdje govori pokrovitelj ili zamjenik
mu svečani govor; prvi tajnik čita glavno izvješće o stanju
i djelovanju akademije, spominje iste godine preminule čla-
nove. Ovdje se proglasuju izbori glavne skupštine; imena
onih pisacah, kojim su djela nagradjena, i nov razpis nagradah.
Napokon čita jedan član svečanosti primjerenu razpravu, koja
je već odprije u skupnoj sjednici odobrena bila.

§. 17.

Svi govori i čitanja u akademiji treba da su na hrvatskom
(iliti srbskom) jeziku; nu ako akademija pronadje, može uči-

31

niti koji put iznimku. Nijedno čitanje netraje redovito preko
jedne ure. Kratki izvadci od akademičkih čitanjah priobćuju
se u hrvatskih novinah, koje akademija odredjuje. I od onih
razpravah, koje nisu bile čitane, priobćuju se u novinah iz-
vadci, ako ih sami pisci sastave; inače spominje se samo na-
slov razprave.

§. 18.

Važniji predmeti, kojim treba dužega razmatranja, opre-
maju se najprije na odbor.

Odbori su stalni ili privremeni (ad hoc).

Stalnim odborom povjerava se

a) izradjivanje ili izdavanje povećih djelah. U takov odbor iza-
biru se vještaci dotičnoga razreda izmedju pravih, dopisu-
jućih ili počastnih članovah;

b) pregledanje razprava, koje se štampajn u spisih akademičkih, bile one pisane od članovah ili nečlanovah.

Privremeni odbor (ad hoc) izriče sud o djelih, koja su stigla akademiji na priesudu; izpituje predane mu predloge, da o njih svoje mnienje budi razredu budi skupnoj sjednici podnese.

§. 19.

Članove odbora izabire uviek sama akademija, a prema
naravi predmeta biraju se u dotičnoj razrednoj ili u skupnoj
sjednici.

Svakomu je odboru prosto, da pozove u pomoć vještake,
ma i nebili članovi akademije.

Odbori sastaju se prema potrebi te izabiru izmedju sebe
prvaka i izvjestitelja. Nakon dovršena posla oprema se izra-
djeni predlog akademiji.

Ako koji odbor preko godine dana posluje, izvješćuje glavnu
skupštinu o svom djelovanju i o novcih, koji su u to ime po-
trošeni.

32

§. 20.

Akademija izdaje na svjetlo sliedće spise:

a) časopis ili akademička izvješća, u kojih se štampaju raz-
prave, čitane u sjednicah, ako nisu veće od šest štampanih
arakah; spomenici starinski i umjetnički; izvješća o sjedni-
cah akademičkih i o stanju akademije; osmrtnice članova;
kritike svih znamenitijih domaćih i inostranih knjigah;

b) djela, koja izradi i za tisak priredi odbor, po nalogu aka-
demije;

c) djela, koja stekoše nagradu, razpisanu po akademiji;

d) djela, koja se akademiji šalju za tiskanje, a ona pronadje,
da su vriedna.

Svi akademički spisi izlaze na hrvatskom (iliti srbskom) jeziku; iznimice može se upotriebiti i jezik latinski.

§. 21.

Sve, što će se štampati u akademičkih spisih, čita se prije
u dotičnoj razrednoj sjednici, bilo čitavo bilo u izvadku. Re-
dakciju djela odborskih ima jedan član odborah, kojega je ovaj
izabrao.

§. 22.

Djela, koja se natječu za nagradu, da neimaju zapisana
imena piščeva, već da su s vana obilježena nekim prirječjem.
Rukopisu neka je priloženo zapečaćeno pismo s istim prirječ-
jem s vana, a u pismu da je zapisao pisac svoje ime.

Nagrada se dosudjuje jednomu rukopisu u glavnoj skup-
štini, a u svečanoj sjednici otvara pokrovitelj ili zamjenik mu,
predsjednik, zapečaćeno pismo onoga djela, kojemu bješe na-
grada dosudjena, te proglasuje ime pisca. Ostala se pisma
spale, a rukopisi vrate onim, koji ih po njihovu obilježju
uzištu.

33

§. 23.

Nagrada se nemože nikako medju dvojicu ili više natjecateljah podieliti.

Nagradjeno djelo ostaje i nadalje svojinom pisca, koji ga je dužan uz godinu danah štampati. Inače vlastna je to učiniti akademija, tako da, podmiriv svoje troškove, čist dohodak predade nagradjeniku.

§. 24.

Za nagrade, koje razpisuje sama akademija iz svojih novacah, nemogu se natjecati pravi članovi akademije; ali mogu onda, kada nagradu daje zemaljska vlast ili tko drugi.

§. 25.

Djela, koja i nisu nagradjena, ali su vriedna da se štam-paju, štampat će akademija, ako pisac zaželi, po smislu čl. 4. t. prav. j. ak.

§. 26.

Poslove akademičke obavljaju tajnici s pomoćnim osobljem.

Tajnika su dva: prvi i drugi tajnik, oba s godišnjom plaćom, koju akademija ustanovljuje.

Prvi tajnik obavlja poslove ukupne akademije; piše njezin ljetopis; sastavlja glavno godišnje izvješće; nadzire pisariju; pod njegovom je rukom pomoćno osoblje.

Poslove razredne, redakciju akademičkih spisah i nadziranje štampe diele oba tajnika medju sobom.

Svi na akademiju upravljeni dopisi i pošiljke donose se u akademičku pisaru. Samo prvi tajnik vlastan je otvarati stvari, dostavljene akademiji.

Ako je prvi tajnik zapriečen, zamjenjuje ga drugi tajnik.

§. 27.

Tajnicima pridano je pomoćno osoblje, koje imenuje i plaću mu odredjuje akademija na predlog prvoga tajnika.

3

34

§. 28.

Sve dopise, koji se tiču ukupne akademije, podpisuju predsjednik i prvi tajnik.

Dopise pojedinih razredah podpisuju dotični razredni predstojnik i jedan tajnik.

Ostale dopise podpisuju tajnici sami.

§. 29.

Svi novčani poslovi idu u skupne sjednice.

Novci se dižu za sada u zemaljskoj blagajni uz podpis predsjednika, tajnika i jednoga od one dvojice članovah akademičkih, koji dogovorno s kr. namjestničkim viećem upravljaju glavnicom akademičkom (§. 15. prav.).

Novce doznačuje predsjednik prema zaključkom skupne sjednice; doznaku podpisuju predsjednik i tajnik.

Novce, koje akademija sa strane dobiva, prima predsjednik te ih uz podpis tajnika i jednoga od gori naznačene dvojice članovah predaje blagajni.

§. 30.

Svakomu članu akademije, koji stanuje izvan Zagreba, koliko se god puti pozove u Zagreb, pripada naknada putnih troškovah, koju odredjuje akademija.

§. 31.

Nagrade za razprave, koje se štampaju u spisih akademičkih, ustanovljuje skupna sjednica na predlog dotičnoga razreda.

Nagrade ovećih djelah ustanovljuju se u skupnoj sjednici po predlogu odbora, kojemu je djelo za priesudu povjereno bilo.

Podpore za izdavanje samostalnih djelah kao i za ina znanstvena ili umjetnička poduzeća ustanovljuju se takodjer u skupnoj sjednici po predlogu odbora.

35

§. 32.

Račune o godišnjem dohodu i razhodu, kao i priegled svéga imutka akademičkoga, sastavljaju na izmaku svake godine ona dvojica članovah, kojim je po čl. 15. prav. povjerena novčana uprava. U tom neka su im na ruku oba tajnika.

§. 33.

U glavnoj se skupštini ustanovljuje proračun za buduću akademičku godinu. Proračun sastavljaju predsjednik, tajnici i oba člana, koji po čl. 15. sudjeluju kod uprave akademičkoga imutka, i to prema obrazloženim predlogom, koje pojedini razredi donose najkasnije u posljednju skupnu sjednicu prije dotične glavne skupštine.

§. 34.

Ugovore za štampanje, vezanje, prodaju i razašiljanje akademičkih spisah sastavljaju tajnici uz odobrenje skupne sjednice.

Tajnici ustanovljuju i cienu akademičkim knjigam prema ukupnomu trošku, uz odobrenje skupne sjednice.

§. 35.

Akademija poklanja svoje spise:

a) svim počastnim članovom;

b) svim pravim članovom;

c) svim dopisujućim članovom spise dotičnoga razreda;

d) svim učevnim zavodom, s kojimi je u savezu;

e) onim, koji su jugoslavenskoj akademiji barem 2000 for. poklonili i položili;

f) napokon onim, kojim je akademija napose odlučila davati svoje knjige.

Tajnici neka osobito gledaju, da se akademički spisi uredno šalju onim, kojih idu.

3*

41

Počastni članovi:

(Od 25. srpnja 1867):

JOVAN GAVRILOVIĆ, bivši regent, u Biogradu († 1877).

ALEKSANDER WACLAV MACIEIOWSKI, profesor na c. sveučilištu u Varšavi.

Dr. FRANJO MIKLOŠIĆ, profesor na c. kr. sveučilištu u Beču.

Dr. FRANJO PALACKY, česki historiograf, u Pragu († 1876).

MIHAJLO PETROVIĆ POGODIN, c. ruski pravi državni savjetnik, profesor na c. sveučilištu u Moskvi († 1876).

Dr. JAN EMANUEL PURKYNĚ, profesor na sveučilištu u Pragu († 1869).

ISMAILO IVANOVIĆ SREZNEVSKI, profesor na c. sveučilištu u Petrogradu.

Dr. AUGUST SCHLEICHER, profesor na sveučilištu u Jeni († 1869).

(Od 24. listopada 1870):

AMI BOUÉ, geolog u Beču.

ARISTO ARISTOVIĆ KUNIK, državni savjetnik, akademik i knjižničar c. akademije u Petrogradu.

KARLO JAROMIR ERBEN, arkivar grada Praga († 1871).

(Od 20. studenoga 1876):

ROBERTO VISIANI, senator talijanski i profesor na sveučilištu u Padovi.

42

Pravi članovi.

a) u razredu historičko-filologičkom:

(od 9. svibnja 1866):

Dr. FRANJO RAČKI, predstojnik razredu, u Zagrebu.

Dr. VATROSLAV JAGIĆ, profesor na kr. sveučilištu u Berlinu.

Dr. SIME LJUBIĆ, čuvar nar. muzeja u Zagrebu.

(Od 1. siečnja 1867):

Dr. GJURO DANIČIĆ, profesor slovjenske filologije u velikoj školi u Biogradu, redovni član učenoga društva srpskoga u Biogradu, član-dopisnik c. ruske akademije za nauke u Petrogradu i kralj. českoga društva za nauke u Pragu.

MATO MESIĆ, počastni kanonik zagrebačkoga prvostolnoga kaptola, javni redoviti profesor hrvatske povjesti na hrvatskom sveučilištu u Zagrebu.

(Od 25. srpnja 1867):

IVAN BRČIĆ, profesor u Zadru († 1870).

FRAN KUBELAC, pisac u Zagrebu († 1874).

PETAR MATKOVIĆ, doktor filosofije, profesor na kralj. velikoj realci u Zagrebu, vitez carskoga ruskoga reda sv. Ane III. stepena, vlastnik srebrne kolajne moskovske etnograf-ske izložbe, prisjednik duhovnoga stola djakovačko-sriemske biskupije, član statističkoga vieća kod kr. hrv.-slav. zemalj. vlade, dopisujući član srbskoga učenoga družtva u Biogradu, carskoga ruskoga geografskoga družtva u Petrogradu, c. kr. geologijskoga zavoda u Beču, carskoga njemačkoga arheologijskoga družtva u Berlinu i sutrudnik prorodoslovnoga antropoložko-etnografskoga družtva kod sveučilišta u Moskvi.

43

(Od 23. studen. 1874):

ARMIN PAVIĆ (od 1873. dopisujući), profesor na hrvatskom
sveučilištu u Zagrebu.

Dr. LAVOSLAV GEITLER, profesor na hrvatskom sveučilištu u
u Zagrebu.

(Od 20. studen. 1876):

Dr. FRANJO MARKOVIĆ (od god. 1874. dopisujući), profesor
na hrvatskom sveučilištu u Zagrebu.

b) u razredu filosofičko-juridičkom:

(od 9. svibnja 1866):

Dr. PAVAO MUHIĆ, predstojnik odjela za bogoštovje i nastavu
kod kr. dalm.-hrv.-slavonske vlade u Zagrebu, predstojnik
razredu.

Dr. JOVAN SUBOTIĆ, odvjetnik u Osieku.

MIRKO BOGOVIĆ, ministarski savjetnik u miru, u Zagrebu.

ADOLFO VEBER, kanonik nadbiskupije zagrebačke, prosinod-
ski izpitatelj, izvjestitelj nadbiskupskoga duhovnoga stola,
ravnatelj kr. plemićkoga konvikta.

(Od 1. siečnja 1867):

Dr. MIRKO ŠUHAJ, prisjed. kr. stola sedmorice, u Budimpešti.

(Od 25. srpnja 1867):

Dr. VALTAZAR BOGIŠIĆ, profesor na c. novo-ruskom sveučilištu u Odesi.

JANKO JURKOVIĆ, odsječni savjetnik u odjelu za bogoštovje
i nastavu kod kr. zemalj. vlade u Zagrebu.

Dr. Božidar Petranović, c. kr. dvorski savjetnik i prisjednik
prizivnoga suda u Zadru († 1874).

(Od 23. studenoga 1874):

Dr. J. JAROMIR HANEL, r. j. profesor pravne povjesti na hr-
vatskom sveučilištu u Zagrebu.

44

c) u razredu matematičko-prirodoslovnom:

(od 9. svibnja 1866):

Dr. JOSIP KRASOSLAV ŠLOSSER-KLEKOVSKI, vitez austr. reda željezne krune, posjednik medalje za zasluge, odsječni savjetnik kod kr. dalmatinsko-hrvatsko-slavonske zemaljske vlade, počastni član družtva slavonskih liečnikah i družtva liečnika u Kranjskoj, pravi član zooložko-botaničkoga družtva u Beču i družtva za prirodoznanstvo u Požunu, dopisujući član prirodopisnoga družtva „Lotos“ u Pragu i družtva liečnika na Štajeru — predstojnik razreda.

Dr. JANEZ BLEIWEIS, vitez carko-ruskoga reda Vladimira i c. kr. austrijskoga reda Franje Josipa, predsjednik „Matice slovenske“ u Ljubljani.

Dr. BOGOSLAV ŠULEK, pisac u Zagrebu.

JOSIP TORBAR, ravnatelj kr. velike realke u Zagrebu.

ŽIVKO VUKASOVIĆ, školski nadzornik kod vlade za hrvatsko-slavonsku Krajinu, u Zagrebu († 1874):

(Od 1. siečnja 1867).

LJUDEVIT pl. FARKAŠ - VUKOTINOVIĆ, umirovljeni kr. veliki župan, vitez c. kr. austrijskoga reda željezne krune III. razreda, posjednik c. kr. vojne kolajne, član kraljevinskoga suda, gradjanin sl. i kr. gradova Križevca i Koprivnice, član-utemeljitelj gospodarskoga družtva hrvatskoga, matice hrvatske i matice dalmatinske, korespondent c. kr. geoložkoga zavoda u Beču, c. ruskoga sveučilišta u Harkovu, počastni član prirodoslovnoga družtva Pollichia u Bavarskoj, dopisujući član gospodarskih družtva u Beču, Ljubljani i Salzburgu, prirodoslovnoga družtva u Pešti.

(Od 23. studenoga 1874):

SPIRIDION BRUSINA (od god. 1870. dopisujući član), kralj. javni redoviti profesor zoologije na hrvatskom sveučilištu,

45

privremeni predstojnik zoologičkoga odsjeka nar. zemalj.
muzeja, član c. kr. zoologičko-botaničkoga družtva u Beču,
sedmogradskoga prirodoslovnoga družtva u Sibinju, pri-
rodoslovnoga družtva „Isis“ u Draždjanih, c. kr. geologič-
koga zavoda u Beču, belgijskoga entomologičkoga družtva
u Bruselju, prirodoslovnoga družtva u Gradeu, jadranskoga
družtva prirodoslovnih znanostih u Trstu, družtva za zna-
nosti i umjetnosti u Bajoni, fizikalno-ekonomičkoga družtva
u Pruskom Kraljevcu, bizantinske akademije u Carigradu,
družtva prirodoslovaca u Modeni, prirodoslovnoga družtva
u Brnu, družtva prirodoslovaca c. sveučilišta u Harkovu,
talijanskoga prirodoslovnoga družtva u Milanu, ornitologič-
koga družtva u Beču, prirodoslovnoga družtva u Augsburgu,
mineralogičko-zoologičkoga družtva u Regensburgu i kralj.
akademije znanosti i umjetnosti u Palermu.

(Od 22. studenoga 1875):

Dr. GJURO PILAR (od god. 1873. dopisujući), javni redoviti profesor mineralogije i geologije na kr. hrvatskom sveučilištu u Zagrebu, agregirani član bruseljskoga sveučilišta, član njemačkoga geologičkoga družtva u Berlinu, francezkoga geologičkoga družtva u Parizu, švicarskoga paleontologičkoga družtva, c. kr. zoologičko-botaničkoga družtva u Beču, korespondent c. kr. geologičkoga zavoda u Beču, antropologičkoga družtva u Parizu.

Dopisujući članovi.

(od 25. srpnja 1867):

AUGUST BIELOWSKI, historiograf u Lavovu († 1876).

Dr. ERNESTO DÜMMLER, javni redoviti profesor povjesti na
sveučilištu u Halli.

46

MARTIN HATTALA, profesor na sveučilištu u Pragu.

ALEKSANDER F. GILFERDING, državni podtajnik c. ruskoga popečiteljstva, u Petrogradu († 1872).

JOSIP JIREČEK, austrijski ministar u miru, u Pragu.

VINKO PACEL, tajnik kod kr. zem. vlade u Zagrebu († 1870).

SERGIJ MIHAILOVIĆ SOLOVJEV, c. ruski tajni savjetnik, redo-viti član petrogradske akademije nauka, ravnatelj „opy-женной палаты“ u Moskvi.

Dr. JANKO ŠAFARIK, član kneževskoga savjeta u Biogradu († 1876).

VACLAV V. TOMEK, profesor na sveučilištu u Pragu.

(Od 24. listopada 1870):

IVAN ERASIM VOCEL, sveučilištni profesor u Pragu († 1871).

PETAR BUDMANI, profesor na velik. gimnaziju u Dubrovniku.

NIKOLA IVANOVIĆ KOSTOMAROV, član arheografske komisije u Petrogradu.

A. A. KOTLJAREVSKI, profesor na sveučilištu u Kijevu.

PETAR ALEKSIJEVIĆ LAVROVSKI u Petrogradu.

Dr. LOUIS LEGER, professor u Parizu.

STOJAN NOVAKOVIĆ, profesor na velikoj školi u Biogradu.

(Od 24. studenoga 1873):

ČEDOMIL MIJATOVIĆ, bivši popečitelj kneževine srbske u Bio-gradu, počastni član Kobdenova družtva u Londonu.

(Od 22. studenoga 1875):

IVAN TKALČIĆ, nadarbenik prvostolne crkve zagrebačke i ar-kivar kaptola u Zagrebu.

(Od 20. studenoga 1876):

MATIJA VALJAVEC, profesor na velikom gimnaziju u Zagrebu.

47

(od 25. srpnja 1867):

MATIJA BAN, činovnik u ministarstvu spoljašnjih djelah u Biogradu, član srbskoga učenoga družtva.

Dr. HERMENEGILD JIREČEK, savjetnik u ministarstvu za bogoštovje i nastavu u Beču.

MILOŠ POPOVIĆ, pisac u Biogradu.

MEDO PUCIĆ, vlastelin u Dubrovniku.

Dr. GUSTAV WENZEL, profesor na sveučilištu u Pešti.

(Od 24. listopada 1870):

VACLAV BRANDL, moravski zemaljski arkivar u Brnu.

(Od 22. studenoga 1875):

Dr. ROMUALD HUBE, carsko-ruski pravi tajni savjetnik i sena-
tor, počastni član akademije nauka u Petrogradu, te sve-
učilištah petrogradskoga, kazanskoga i harkovskoga, član
akademije političnih i moralnih znanosti u Madridu, pravo-
slovne akademije u Tuluzi, te akademije znanosti u Tuluzi
i Dijonu.

(od 25. srpnja 1867):

Dr. JOSIP PANČIĆ, ravnatelj velike škole u Biogradu.

Dr. DIONIZIJE ŠTUR, savjetnik kod c. kr. geoložkoga zavoda u Beču.

Dr. ŠIME ŠUBIĆ, c. kr. javni redoviti profesor fizike na sve-
učilištu u Gradcu.

(Od 24. studenoga 1873):

MARTIN SEKULIĆ, profesor na velikoj realci u Rakovcu.

(Od 23. studenoga 1875):

FRANJO ERJAVEC, profesor realke u Gorici.

48

Odbori jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti.

I. Odbor za izdavanje starih hrv. pisaca:

Pravi član i predsjednik Dr. FRANJO RAČKI.

Pravi član ADOLFO VEBER.

Pravi član JANKO JURKOVIĆ.

Pravi član ARMIN PAVIĆ, tajnik odbora.

Pravi član Dr. FRANJO MARKOVIĆ.

II. Odbor za izdavanje historičkih i juridičkih spomenika:

Pravi član SIME LJUBIĆ.

Pravi član MATIJA MESIĆ.

Pravi član Dr. PETAR MATKOVIĆ, tajnik odbora.

Pravi član Dr. JAROMIR HANEL.

Dop. član IVAN TKALČIĆ.

III. Financijalni odbor:

Pravi član JOSIP TORBAR.

Pravi član LJUDEVIT VUKOTINOVIĆ.

RAD

OD GODINE 1867—1877.

Knjiga I—XL.

SADRŽAJ.*

a) Razprave povjestne i jezikoslovne.

Prilozi za sbirku srbskih i bosanskih listina. Od Fr. Račkoga.
I, 124.

Arkeologičke crtice. Od S. Ljubića. I, 164.

Moskovska etnografička izložba u svibnju 1867. Od P. Matkovića. I, 189.

Gradja za glagolsku paleografiju. Od V. Jagića. II, 1.

Riedko slovensko pismo u vatikanskom rukopisu. Od Fr.
Račkoga. II, 36.

Pokret na slavenskom jugu koncem XIV. i početkom XV. sto-
ljeća. Od Fr. Račkoga. II, 68. III, 1. IV, 1.

Banovanje Petra Berislavića za kralja Ljudevita II. Od M.
Mesića. III, 1.

O potrebi statističkoga odbora s obzirom na sadašnje stanje
hrvatske statistike. Od P. Matkovića. III, 207.

Prilozi za historiju. I. Prepiska lažnoga cara Stjepana maloga
s dubrovačkom republikom (1771—1773). II. Arapsko
zvanično nazivlje počasno za kraljeve srpske i bugarske.
Od V. Bogišića. III, 157.

* Rimski broj kaže knjigu, arapski stranu.

4*

52

Ob odnošajih dubrovačke sa mletačkom republikom tja do
g. 1358. Od S. Ljubića. V, 44.

Nekoliko novih izvora za historiju južnih Slavena. Od V. Ma-
kuševa. V, 150.

O prienosu tiela sv. Luke u Smederevo. Od I. Ruvarca. V, 178.

Bogomili i Patareni. Od Fr. Račkoga. VII, 84. VIII, 121,
X, 160.

Prilozi k trgovačko-političkoj historiji republike dubrovačke.
Od P. Matkovića. VII, 180. XV, 1.

Pleme Berislavića. Od M. Mesića. VIII, 30.

Trubaduri i najstariji hrvatski lirici. Od V. Jagića. IX, 202.

O Markantunu Dominisu Rabljaninu. Od S. Ljubića. X, 1.

Marija, kći Angjelinina i Konstantin Arijanit. Od Fr. Miklo-
šića. XII, 1.

Izvještaji o putovanjih dra. P. Matkovića, V. Jagića, S. Lju-
bića, Fr. Kurelca. XII, 222.

Krsto Frankopan u tudjini. Od M. Mesića. XIII, 17.

O dalmatinskih i ilirskih novcih najstarije dobe. Od F. Rač-
koga. XIV, 45.

Odlomci iz zemljopisa i narodopisa Hrvatske i Slavonije u 9.
stoljeću. Od M. Brašnića. XVI, 7.

Narodnost, predmet statističkoga popisa. Od P. Matkovića.
XVI, 216.

O odnošajih medju Dubrovčani i Mletčani za ugar-hrvat. vla-
danja u Dubrovniku. Od S. Ljubića. XVII, 1.

Kada i kako se preobrazi hrvatska kneževina u kraljevinu.
Od Fr. Račkoga. XVII, 70.

Polisti ili Poljani. Od V. A. Maciejovskoga. XVIII, 64.

Hrvati nakon bana Berislavića do muhačke bitke. Od M. Me-
sića. XVIII, 77. XXII, 55.

Rukopisi tičući se južno-slovinske povjesti u arkivih srednje
i dolnje Italije. Od Fr. Račkoga. XVIII, 205.

53

Dopunjci i izpravci za stariju povjest hrvatsku. Od Fr. Rač-
koga. XIX, 62.

O prvim godinama Dušanova kraljevanja u hronološkom po-
gledu. Od I. Ruvarca. XIX, 178.

Orografska razredba južno-hrvatske visočine i njezina hipso-
metrijska razredba. Od P. Matkovića. XX, 1.

Pogled na historiju istočne crkve u Českoj i stara istočna služba sv. Većeslava. Od K. Nevostrujeva. XXI, 134.

Izvod iz rasprave M. Mesića o životu i djelih kneza Krsta Frankapana. XXI, 199.

Zaključci VIII. zasjedanja internacionalnoga statističkoga kon-
gresa u Peterburgu. Od P. Matkovića. XXII, 205.

Bosanske stupnjevine. Od P. Matkovića. XXIII, 43.

Panonija rimska. Od I. Kukuljevića. XXIII, 86.

Borba južnih Slovena za državnu neodvisnost u XI. vieku.
Od F. Račkoga. XXIV, 80. XXV, 180. XXVII, 77. XXVIII,
147. XXX, 75. XXXI. 196.

Župe u hrvatskoj državi za narodne dinastije. Od M. Brašnića.
XXV, 31.

Povjestnička iztraživanja o Hrvoji, velikom bosanskom voj-
vodi i spljetskom hercegu. Od S. Ljubića. XXVI, 74.

Pisan spomenik iz dobe hrvatskoga vojvode Branimira. Od
S. Ljubića. XXVI, 93.

Spomenik Branimirove dobe. Od Fr. Račkoga. XXVI, 103.

Iztraživanja u pismarah i knjižnicah dalmatinskih. Od Fr. Rač-
koga. XXVI, 153.

O upraviteljih Dalmacije za rimskoga vladanja. Od S. Lju-
bića. XXXI, 1.

Prilog k historiji Dubrovačke hrvatske književnosti. Od A.
Pavića. XXXI, 134.

O Krčeliću i njegovih Annuah. Od M. Mesića. XXXII, 1.

Municipija u hrvatskoj državi za narodne dinastije. Od M.
Brašnića. XXXII, 83.

54

Razgloba i hipsometrija slavonskoga gorja. Od P. Matkovića.
XXXII, 151.

Ivan Tomko Mrnavić. Od A. Pavića. XXXIII, 58.

Borba naroda hrvatskoga za anžovinsku kuću proti ugarskomu
kralju Arpadovcu, Andriji III. Od I. Tkalčića. XXXIV, 1.

Na obranu pravosti staro-srbskih zlatnih novaca. Od S. Lju-
bića. XXXIV, 75.

Spicilegium monumentorum archaeologicorum in terris quas
Slavi australes incolunt repertorum. XXXIV, 1. (straga).
XXXV, 29. XXXVI, 75. XXXVII, 91.

Hrvatska dvorska kancelarija i njezine izprave za vladavine
narodne dinastije. Od Fr. Račkoga. XXXV, 1.

Izvještaj o arkivarskih iztraživanjih u Dalmaciji. Od I. Tkal-
čića. XXXV, 168.

Stari priepisi hrvatskih izprava do XII. vieka prema maticam.
Od Fr. Račkoga. XXXVI, 135.

Skrovište carskih novaca u zlatu iz prvoga stoljeća odkrito u
Zemunu 16. prosinca 1875. Od S. Ljubića. XXXVI, 177.

Odgovor na njeke primjetbe numismatičkoga lista bečkoga
u poslu staro-srbskih zlatnih novaca. Od S. Ljubića.
XXXVI, 201.

Brskovo, Danj i carina u svetoga Spasa i putovi s jadran-
skoga primorja u stare srpske zemlje. Od St. Novakovića.
XXXVII, 1.

Stara štampanja za Bugare. Od St. Novakovića. XXXVII, 29.

Prilog za povjest glasbe južnoslovjenske. Od Fr. Š. Kuhača.
XXXVIII, 1. XXXIX, 65.

Hrvati za nasljednoga rata. Od I. Kukuljevića. XXXVIII, 79.

Prinesci tumačenju nekih latinskih i grčkih napisa u kr. narod.
muzeju zagrebačkom. Od Fr. Maixnera. XXXVIII, 228.

Dimitar Zvonimir, kralj hrvatski. Od M. Mesića. XXXIX, 115.

55

O VIII. zasjedanju svenarodnoga sastanka za antropologiju i arkeologiju predhistoričku, držanom od 4.—13. rujna 1876 u Budimpešti. Od S. Ljubića. XL, 177.

ħ i ḫ u istoriji slovenskih jezika. Od Gj. Daničića. I, 106.

Записи из неколико рукописа. Од Ђ. Даничића. I, 174.

O vremenih u hrvatsko-srbskom jeziku. Od A. Vebera. II, 49.

Brojna vriednost slova A. Od J. Berčića. II, 185.

Placere. Od Fr. Kurelca. III, 183.

Početne skupine suglasah hrvatskih i srbskih. Od M. Hattale. IV, 104.

Akcenti u glagola. Od Gj. Daničića. VI, 47.

O slogu hrvatskom. Od A. Vebera. VIII, 105.

O slovima ☞, s, z. Od Fr. Miklošića. IX, 11.

O korenu teg i njegovih žilicah. Od Fr. Kurelca. IX, 17.

Pomladjena vokalizacija u hrvatskom jeziku. Od V. Jagića, IX, 65.

Silva. Od Fr. Kurelca. XII, 31.

Paralele k hrvatsko-srbskomu naglasivanju. Od V. Jagića. XIII, 1.

O pridavniku. Od A. Vebera. XIV, 1.

Akcenti u adjektiva. Od Gj. Daničića. XIV, 88.

Brojanica ili deset glagolskih zrnac. Od Fr. Kurelca. XV, 87. XVI, 76.

Popravci ka glagolskim spomenikom. Od Iv. Črnčića. XVI, 1.

O napisu na epitrahilju. Od I. Ruvarca. XVI, 19.

Brojanica ili drugih deset glagolskih zrnac. Od Fr. Kurelca, XX, 61. XXV, 1.

Vlaške rieči u jeziku našem. Od Fr. Kurelca. XX, 93.

Stariji oblici samostavni. Od Fr. Kurelca. XX. 138.

Prilog za istoriju akcentuacije hrvatske ili srpske. Od Gj. Daničića. XX, 150.

O dativu u slovenštini. Od I. Radetića. XXI, 170.

56

O zaimenu. Od A. Vebera. XXII, 24.

O glagolju. Od A. Vebera. XXII, 36.

Brojna vriednost slova III. Od IV. Črnčića. XXIII, 18.

O glagolu „objicere“ kako nam ga na našem jeziku izreći.
Od Fr. Kurelca. XXIII, 204.

Mulj govora nespretnâ i nepodobnâ nanešen na obale našega
jezika ili: o barbarizmih. Od Fr. Kurelca. XXIV, 1.

Koje su u nas rieči za „vuhvenike, vuhvenice itd. ?“ Od Fr.
Kurelca. XXIV, 49.

Nom. sing. masc. na o i na e. Od Gj. Daničića. XXVI, 53.

Prilog za istoriju komparativa u hrvatskom ili srpskom jeziku.
Od Gj. Daničića. XXVI, 64.

O Jegjupci Andrije Čubranovića. Od L. Zore. XXVII, 52.

O naravi hrvatske izreke. Od A. Vebera. XXVIII, 183.

Obrana njekoliko tobožnjih barbarizamah. Od A. Vebera.
XXIX, 145.

O kompoziciji Gundulićeva Osmana. Od Armina Pavića.
XXXII, 104.

Kako bi se imale pisati slovnice za gimnazije, uz nieke protu-
opazke na opazke gosp. dra. Jovana Turomana. Od A.
Vebera. XXXIV, 35.

Etimologija imena Hrvat. Od L. Geitlera. XXXIV, 111.

Novoslovenski komparativ prema staroslovenskomu glede na
formaciju. Od M. Valjavca. XXXV, 50.
[33.

Gradja za slovinsku narodnu poeziju. Od V. Jagića. XXXVII,
O kompoziciji Gundulićeva Osmana. Od L. Zore. XXXIX, 151.

Bretkunova litavska postilla. Od L. Geitlera. XL, 116.

Prilog Jagićevoj razpravi „o gradji za slovinsku narodnu poe-
ziju“. Od S. Ljubića. XL, 130.

b) Razprave mudroslovne i pravoslovne.

Izvod iz razprave dra. J. Subotića „o dramatičkoj umjetnosti
i svjetsko-historijskom životu naroda“. V, 202.

57

O narodnom komusu. Od J. Jurkovića. IX. 156.

Ob estetičkih pojmovih uzvišena. Od J. Jurkovića. XII, 10.

Svet in duh človeški. Od S. Šubića. XIV, 18.

O ženskih karakterih u naših narodnih pjesmah. Od Janka Jurkovića. XXX, 1.

O metafori našega jezika. Od J. Jurkovića. XXXI, 113.

Nješto o pjesničtvu hrvatskom. Od A. Vebera. XL, 19.

Spomenik narodnoga običajnoga prava iz XVI. vijeka. Od V. Bogišića. I, 229.

Izvještaj o dosadanjoj radnji opisivanja narodnijeh običaja pravnijeh. Od V. Bogišića. I, 261.

O razvoju pravnih idea u obće i napose u području prava kaznenoga. Od P. Muhića. V, 1.

Glavnije crte obiteljskoga pisanoga prava u starom Dubrovniku. Od V. Bogišića. V, 123.

Drugi izvještaj o sabiranju narodnijeh pravnijeh običaja. Od V. Bogišića. V, 233.

O osveti, mirenju i vraždi po negdašnjem srbsko-hrvatskom pravnom običaju. Od B. Petranovića. VI, 1.

Pogled na najnovije zakonarstvo slovensko imenito poljsko i rusko. Od V. A. Maciejovskoga. IX, 1.

Treći izvještaj o sabiranju narodnih pravnih običaja. Od V. Bogišića. XI, 265.

Prisega u našem narodu. Od Liebbald-Ljubojevića. XVI, 22.

O robustvu. Od B. Petranovića. XVI, 59.

O праву насљедства код Срба на основу правнога обичаја и писаних споменика. Od B. Petranovića. XXIII, 24.

O kmetstvu po srbskom uobičajnom pravu, po ustanovama Dušanova zakonika i po štatutima dalmatinskih gradova. Od B. Petranovića. XXX, 60.

Ocert literarne povjesti prava českoga. Od J. Hanela. XXXVI, 1.

Otvoreno pismo profesoru J. Hanelu povodom njegova članka

58

u „Radu jugoslavenske akademije“ XXXII. knjizi 175 str.
naštampanoga. XXXVII, 203.

c) Razprave matematične i prirodoslovne.

O selitbi i obsegu putovanja naših običnijih ptica-selica. Od
J. Torbara. I, 63.

Prinesci malakologiji hrvatskoj. Od S. Brusine. I, 78.

O moslavačkom granitu i hrastovih u Hrvatskoj. Od Lj. Vukotinovića. II, 39.

O zukalih i glasilih kornjaša. Od Ž. Vukasovića. II, 161.

Pripravna radnja za geografiju bilja u trojednoj kraljevini.
Od J. Šlossera. IV, 176.
[V, 30.

O kamenom uglju i ugljičnoj kiselini. Od Ljud. Vukotinovića.

Boškovićeva elementa materiae napram današnjoj atomistici.
Od J. Torbara. VI, 20.

Kaj so hodourni vrtinci. Od S. Šubića. VI, 159.

Pokus monografije runjika (hieraciorum). Od Lj. Vukotinovića. VII, 1.
[VIII, 1.

O meteoritih u obće i napose o slavetičkom. Od J. Torbara.

Prinesci malakologiji jadranskoj. Od S. Brusine. XI, 1.

Tvorba i njezino trajanje. Od Lj. Vukotinovića. XI, 125.

Kalnička gora sa svoje prirodopisne znamenitosti. Od Jos.
Šlossera. XI, 146.

Vrsti životinja već u historičko doba izumrlih i uzroci, s kojih
životinjskih vrsti nestaje. Od J. Torbara. XII, 87.

O uplivu obradjivanja zemlje i gojenja bilja na fizionomiju
predjela i značaj naroda. Od J. Šlossera. XIII, 80.

O petrefaktih u obće i o podzemskoj Fauni i Flori Susedskih
lapora. Od Lj. Vukotinovića. XIII, 172.

Botaničke crtice i dodatci na floru Hrvatske, za god. 1870.
Od Lj. Vukotinovića. XV, 70.

Fluorescencija i calcescencija. Od M. Sekulića. XV, 77.

59

Sjeverna zora. Od J. Torbara. XVII, 90.

Ždralovnice (Geraniaceae) pogledom na naravoslovnu vrst. Od J. Šlossera. XVII, 112. XVIII, 1.

Botaničke crtice i dodatci na Floru hrvatsku. Od Lj. Vukotinovića. XIX, 1. XXXIV, 119.

Naravoslovne crtice sa sjevero-istočne obale jadranskoga mora. Od S. Brusine. XIX, 105. XXVII, 131.

Mehanična teorija o toploti. Od S. Šubića. XIX, 12. XXIV, 150.

Polarna zora kao učinak zemaljske munjine. Od M. Sekulića. XX, 39.

Kaćunovice (Orchideae Juss.). Od J. Šlossera. XXI, 1.

O hrastovih županije belovarske Od Lj. Vukotinovića. XXII, 1.

Trećegorje u okolini zagrebačkoj. Od Ljud. Vukotinovića. XXIII, 1.

Kopernik prema svojemu životu i nauku. Od Jos. Torbara. XXIII, 158.

Iztraživanje sunčane duge. Od M. Sekulića. XXIII, 75.

Trećegorje i podloga mu u glinskom Pokupju. Od Gj. Pilara. XXV, 53.

O postanku bilinskih sustava po njihovu kronologičnomu redu. Od J. Šlossera. XXVI, 1.

Fizika atomâ i molekülâ. Od M. Sekulića. XXVI, 109.

Njekoje važnije okamine iz pokupskog trećegorja. Od Gj. Pilara. XXVI, 215.

Justus Liebig. Nacrt njegove znanstvene djelatnosti. Od B. Šuleka. XXVII, 1.

Burnjak. Od M. Sekulića. XXVII, 69.

Nekoje biline na svjetskoj izložbi u Beču 1873. Od Lj. Vukotinovića. XXVII, 212.

Prilozi paleontologiji hrvatskoj ili kopnene i sladkovodne terciarne izkopine Dalmacije, Hrvatske i Slavonije. Od Sp. Brusine. XXVIII, 1.

60

Geologički i paleontologički odnošaji u Radoboju. Od Ljud.
Vukotinovića. XXVIII, 110.

Dinamična teorija o plinih. Od S. Šubića. XXIX, 1.

Ustroj i gojitba cvieća. Od J. Šlossera. XXX, 20.

Uzroci oledjivanja sad jedne sada druge zemaljske polutke.
Od Gj. Pilara. XXX, 139.

Slavonija u malakologičnom pogledu. Od Franje Erjavca.
XXXI, 69.

O klasifikaciji u biljarstvu. Od Lj. Vukotinovića. XXXI, 82.

O promjenljivosti bilina i postanju novih vrstih. Od Lj. Vuko-
tinovića. XXXIII, 1.

Podravina, Djakovština i Dilj-Gora. Od Gj. Pilara. XXXIII, 38.

Najstariji tragovi čovjeka. Od B. Šuleka. XXXIII, 128.

Prilog k fizikalnim teorijam. Od A. Laske. XXXIV, 59.

O descendenciji ili rodoslovju bilina. Od Lj. Vukotinovića.
XXXV, 136.

Prirodopisne znanosti, osobito zoologičke, u obće i kod nas.
Od S. Brusine. XXXVI, 35.

Symbolae ad „Caryophylleas“ et „Melanthaceas“ florae croati-
cae. Od V. Borbasa. XXXVI, 165.

O anemometriji u obće uz obzir na vladajuće u nas vjetrove.
Od J. Torbara. XXXVIII, 177.

Pogled iz biljarstva u praviek Slavena a napose Hrvatah. Od
B. Šuleka. XXXIX. 1.

Tragovi oledbe na podnožju zagrebačke gore. Od Gj. Pilara.
XXXIX, 142.

Nove biline i razjasnenja o njekojih dvojbenih. Od Lj. Vuko-
tinovića. XXXIX, 193.

Nove metode za opredjeljivanje vlage u zraku. Od Š. Šubica.
XL, 1.

O matematičnih pomagalih fizikalnoga motrenja. Od Š. Šubica.
XL, 45.

61

Izvješće o phyto-entomologičkom izletu u hrvatsko Primorje
god. 1876. Od J. Šlossera Klekovskoga. XL, 172.

O skladu kriterija konvergentnosti i divergentnosti bezkonač-
nih redova. Od K. Zahradnika. XL, 147.

O suvislosti Neperovih logarithama s naravskimi. Od K. Zahradnika. XL, 159.

O nekih krivuljah izvedenih iz sjeka čunja. Od K. Zahradnika. XL, 166.

d) Nekrolozi.

August Schleicher. Od V. Jagića. VI, 180.

O životu i djelih slavnoga fiziologa Ivana Purkyně. Od B.
Šuleka. XII, 118.

Karlo Jaromir Erben. Od Fr. Račkoga. XIV, 111.

Jan Erazim Vocel. Od Fr. Račkoga. XXII, 233.

Viekopis Franje Kurelca. Od A. Vebera. XXIX, 160.

Dr. Božidar Petranović. Od Fr. Račkoga. XXX, 179.

Živko Vukasović. Od J. Torbara. XXXI, 240. [138.

Franjo Palacky. (Životopisni osvrt.) Od J. Hanela. XXXVII,
Mihail Petrović Pogodin. Od Fr. Račkoga. XXXVIII, 200.

e) Obznane djêlâ.

Богомили, црьква босаньска и крьстяни. Написао др.
Вожидар Петрановић. У Задру. 1867. Od Fr. Rač-
koga. I, 242.

Историја српске књижевности. Написао Стојан Нова-
ковић. У Београду 1867. Od V. Jagića. I, 236.

Pregled hrvatske poviesti. Nacrtao prof. S. Ljubić. Rieka
1867. Od M. Mesića. I, 251.

62

De mutatione contiguarum consonantium in linguis slavicis.
Scripsit Martinus Hattala. Pragae 1866. Od Gj. Daničića.
II, 192.

Српске народпе пјесме из Босне и Херцеговине. Ску-
пио Вогољуб Петрановић. У Виограду 1867. Од V.
Jagića. II, 204.

Grammatica della lingua serbo-croata (illirica), compilata da Pietro Budmani. Fasc. II. Vienna 1867. Od Gj. Daničića. II, 231.

Studien über Bosnien und die Herzegovina von J. Rośkiewicz.
Leipzig und Wien 1868. Geschichtliche, politische und to-
pographisch-statistische Beschreibung des Vilajets Bosnien,
d. i. Bosnien, Herzegovina und Rascien. Von G. Thoemmel.
Wien 1867. Od P. Matkovića. III, 226.

Kritika o skladnji Petra Budmana izašloj u Beču god. 1867.
Od A. Vebera. IV, 261.

Arkiv za povjestnicu jugoslavensku. Uredio I. Kukuljević
Sakcinski. Knj. IX. Od Fr. Račkoga. V, 203.

Novija djela Miklošićeva. Od V. Jagića. V. 209.

Cyrille et Méthode. Étude historique sur la conversion des
Slaves au Christianisme; par L. Leger. Od Fr. Račkoga.
V, 229.

Glasnik srpskog učenog družtva. XXIII, XXIV. Od Gjure
Daničića. VI, 204.

Protokol Šabačkoga magistrata od 1808 do 1812. Od V.
Bogišića. VI, 214.

O znaczeniu prawa rzymskiego i rzymsko-byzantińskiego u
narodów słowiańskich. Wyłożył R. Hube. Od V. Bogišića.
VI, 218.

F. Kanitz, Serbien, Historisch-ethnographische Reisestudien
aus den Jahren 1859—1868. — F. Kanitz, Reise in Süd-

63

Serbien und Nord-Bulgarien, ausgeführt im Jahre 1864.
Od P. Matkovića. VI, 222.

Komparativna mitologija. Od V. Jagića. VIII, 188.

Najnovija izdanja slovinskih književnih starina trudom I. I.
Sreznevskoga. Od V. Jagića. VIII, 200.

Fac-Simile dell'Atlante del Andrea Bianco. Od P. Matkovića.
XI, 228.

Službena statistika u Srbiji. Od P. Matkovića. XI, 239.

Srpska bibliografija za noviju književnost 1741—1867. Sa-
stavio St. Novaković. Od V. Jagića. XI, 260.

Starinnyj sbornik serbskih poslovic. A. Gilferdinga. Od Gj.
Daničića. XII, 201.

O slovenskoj chronografiji srednjega vieka. Od Fr. Račkoga.
XIII. 213.

Слово святаго Ипполита объ антихристѣ въ славян-
скомъ переводѣ по списку XII вѣка, съ изслѣдова-
ниемъ о словѣ и о другой мнимой бесѣдѣ Ипполита
о томъ же, съ примѣчаніями и приложеніями. К.
Невоструева. Москва 1868. Od Gj. Daničića. XIII, 231.

Славянско-русскія рукописи. В. М. Ундольскаго. Od
Gj. Daničića XIII, 231.

Najnovije geografske publikacije o evropskoj Turskoj. Od P.
Matkovića. XIV, 133. [156.

Minotto: Documenta ad Forumjulii etc. Od S. Ljubića. XIV,
Napredak slovinske filologije pošljednjih godina. Od V. Jagića.
XIV, 169. XVII, 172.

Najnovija izdanja izvorâ za život sv. Cirila i Metoda. Od Fr.
Račkoga. XV, 166.

Zakonik Stefana Dušana, cara srpskog 1349. i 1354. Izdao i
objasnio Stojan Novaković. Od Gj. Daničića. XV, 178.

Сербско-русскій словарь. Составилъ П. Лавровскій.
Od Gj. Daničića. XV, 182.

64

Stariji rukopisni putopisi u knjižnicah mletačkih. Od P. Mat-
kovića. XV, 192.

Gramatika Gjurgja Križanića. Od Gj. Daničića. XVI. 159.

O dubrovačkoj kovnici. Od S. Ljubića. XVI, 198.

Spomenici o Stjepanu malom. Ispisao iz mletačkog arkiva S. Ljubić. Od Fr. Račkoga. XVII, 208.

Католическій священникъ Сербъ (Хорватъ) Юрій
Крижанићъ, наблюшскій, явкяннца, ревнитель воз-
соединенія церквей и всего Славянства въ XVI
вѣкѣ. П. Безсонова. Вып. 1—3. Москва 1869—70.
Od V. Jagića, XVIII, 164.

Najnovije geografske publikacije o Balkanskom poluotoku. Od
P. Matkovića. XXVI, 189.

Povjestni spomenici južnih Slavena. Kujiga II.: Diplomatički
sbornik kraljevine Hrvatske s Dalmacijom i Slavonijom.
Izdaje Iv. Kukuljević Sakcinski. Dio I. od god. 503.—1102.
U Zagrebu 1874. Str. I—XXIII, 4—236. Od Fr. Rač-
koga. XXVII, 296.

Nove publikacije o Koperniku. Od J. Torbara. XXX, 194.

Kritički pogled na djela o slavenskom pravu. Od J. Hanela.
XXXII, 175. XXXIII, 208.

Primjetbe na razpravu A. Pavića: Prilog k historiji dubro-
vačke hrvatske književnosti u Radu XXXI. XXXIV, 133.

Notizie naturali e storiche sull'isola di Veglia, compilate dal
dr. Giambatista Cubich. Trieste 1874. Od S. Ljubića.
XXXVII, 186.

Starinske uredbe i običaji naroda rimskoga. Od Fr. Meixnera.
XXXIX, 217.

74

Ogledi stare hrvatske proze. I. Život sv. Katarine. II. Zakon primanja u bratovštinu. III. Život sv. Jerolima. Od V. Jagića 216.

II. knjiga. U Zagrebu 1870.

Prilozi za životopis Markantuna de Dominis Rabljanina, spljet-
skoga nadbiskupa. Od S. Ljubića 1.

Indijske priče prozvane Stefanit i Ihnilat. Od Gj. Dani-
čića 263.

Muka blaženoga Grozdija. Od Gj. Daničića. 311.

III. knjiga. U Zagrebu 1871.

Hvalov rukopis. Od Gj. Daničića 1.

Trojanska priča. Od Fr. Miklošića 147.

Krmčaja knjiga srbska XIII.—XIV. vieka. Od I. I. Sreznew-
skoga 189.

Ogledi stare hrvatske proze. IV. Život Aleksandra Velikoga.
Od V. Jagića 203.

IV. knjiga. U Zagrebu 1872.

Prilog k razpravi o Markantunu Dominisu Rabljaninu. Od
S. Ljubića 1.

Poslanica manastira svetogorskih patrijarhu ruskomu Joasafu
II. Od K. Nevostrujeva 19.

Dvanaest petaka. Od St. Novakovića 24.

Psaltir s tumačenjem, pisan 1346. za Branka Mladenovića.
Od dra. Fr. Miklošića 29.

Tri stare priče. Od dra. Gj. Daničića 63.

Proroštvo despota Stefana Lazarevića. Od dra. Gj. Dani-
čića 81.

Apokalipsa iz Hvalova rukopisa. Od dra. Gj. Daničića 86.

Tondal. Od dra. Gj. Daničića 116.

Razhod grada Zagreba 1362. god. Od dra. Fr. Račkoga 118.

75

Dva apokrifna jevangjelja: I. Jevangjelje Nikodimovo. II. Pripoviest Josipova. Od dra. Gj. Daničića 130.

Iz djela E. L. Crievića Dubrovčanina. Od dra. Fr. Račkoga 154.

Popis župa zagrebačke biskupije 1334. i 1501 god. Od dra. Fr. Račkoga 201.

Poslanica sv. Save arhiepiskopa srpskoga iz Jerusalima u Studenicu igumanu Spiridonu. Od dra. Gj. Daničića 203.

Poslanica patriarha jerusalimskoga Teofila despotu srpskomu Stefanu. Od dra. Gj. Daničića 232.

V. knjiga. U Zagrebu 1873.

Opisi i izvodi iz nekoliko južno-slovinskih rukopisa. Od dra. V. Jagića 1.

Tipik Romanov 3.

Dodatci tekstu sv. Simeuna sv. Save 8.

Život Aleksandra Velikoga po tekstu recenzije bugar-ske 22.

Propoviđi Konstantina presv. po rukopisu XIII. v. 28.

Zbornik kr. biblioteke u Berlinu 43.

Pričice iz toga zbornika 56.

Apokrifi 69.

Gradja mojih razprava u „Radu“. Listine i izprave. (1387. do 1526.) Od M. Mesića 109.

VI. knjiga. U Zagrebu 1874.

Dubrovački spomenici o odnošaju dubrovačke obćine naprama Bosni i Turskoj godine raspa bosanske kraljevine. Od dra. Fr. Račkoga 1.

Odlomak srpskoga ljetopisa. Od St. Novakovića 19.

Bugarski zbornik pisan prošloga vieka narodnim jezikom. Od St. Novakovića 24.

76

V. Jagića. (Nastavak).

Krmčaja ilovička god. 1262. 60.

Sitna gradja za crkveno pravo 112.

Izpravci i dodatci 152.

Razvod istarski u talijanskom i latinskom jeziku. Od S. Ljubića 157.

VII. knjiga. U Zagrebu 1875.

Još oble glagolice na krčkom otoku. Od J. Črnčića 1.

Dva odlomka za poviest grada Zagreba u XIV. vieku. Od
Ivana Tkalčića 13.

Pismen spoměnik iz dobe hrvatskoga kralja Kriesimira II.
Od dra. Fr. Račkoga 47.

Pismo prvovjenčanoga kralja srbskoga Stjepana I. papi Honoriju III. god. 1220. Od dra. Fr. Račkoga 53.

Regule sv. Benedikta. Od Armina Pavića 57.

Staro-hrvatski glagolski nadpis na crkvi sv. Lucije kod Baške
na Krku. Od dra Fr. Račkoga 130.

Gradja za poviest hrvatsko-slovenske seljačke bune godine
1573. Od dra. Fr. Račkoga 164.

VIII. knjiga. U Zagrebu 1876.

Izvještaj (latinski) od god 1772. o manastirih na Fruškoj
gori u Sriemu, podastrt kr. dalmatinsko-hrvatsko-slavonskomu namjestničkomu vieću. Od dra. Fr. Miklošića 1.

Liber de introitibus stacionum et territorii communis ragusini
1286—1291. Od Ivana Tkalčića 11.

Apokrifi jednoga srpskog čirilovskog sbornika XIV. vieka. Od
Stojana Novakovića 36.

1. Slovo proroka Jeremije o plênjeni Jerusalima 40.

2. Mladenstvo Isusa Hrista 48.

77

3. Déjanije sv. apošt. Andreja i Matheja 55.

4. Déjanija sv. apošt. Tomy v Indii 69.

5. Mučenje sv. Georgija 74.

Korespondencija Krčelićeva i nješto gradje iz njegove velike
pravde. Od M. Mesića 93.

Dopunjak gradje za poviest hrvatsko-slovenske seljačke bune
god. 1573. i nekoliko izprava o hrv. poturici Franji Fili-
poviću. Od dra. Fr. Račkoga 243.

IX. knjiga. U Zagrebu 1877.

Srpsko-slovenski zbornik iz vremena despota Lazarevića. Od
Stojana Novakovića.

Život sv. Petke od patrijarha bugarskoga Jeftimija. Od. St.
Novakovića.

Gragja za srpskog ljetopisca. Od St. Novakovića.

V. Jagića, i to:

Slovenski tekstovi kanona o knjigama staroga i novoga
zavjeta podjedno s indeksom lažnih knjiga.

Odlomak srpsko-slovenskog apostola Teodorova od god.
1277.

Oolomak Radinova srpsko-slovenskog jevangjelja od
god. 1308.

Odlomak grčko-slovenske liturgijske knjige.

Odlomak jevangjelja bosanskoga pisanja.

Kako se pisalo bugarski prije dvjesti godina.

Prilog za poviest hrvatskih uskoka. Priobćio dr. Fr. Rački.

78

MONUMENTA

SPECTANTIA HISTORIAM SLAVORUM MERIDIONALIUM.

EDIDIT

ACADEMIA SCIENTIARUM ET ARTIUM SLAVORUM MERIDIONALIUM.

Listine o odnošajih izmedju južnoga Slavenstva i mletačke republike. Sakupio Sime Ljubić.

Knjiga I. od god. 960. do 1335. U Zagrebu 1868. S uvodom od S. Ljubića.

Knjiga II. od god. 1336. do 1347. U Zagrebu 1870.

Knjiga III. od god. 1347. do 1358. Dodatak ka knj. I—III, god. 1116—1347. U Zagrebu 1872.

Knjiga IV. od god. 1358. do 1403. U Zagrebu 1874.

Knjiga V. od god. 1403. do 1409. Dodatak god. 1226 do 1397. U Zagrebu 1875.

Knjiga VI. Commissiones et relationes Venetae. Collegit et digessit Simeon Ljubić. Tomus I. annorum 1433—1527. Zagrabiae 1876.

Knjiga VII. Documenta historiae chroaticae periodum antiquam illustrantia. Collegit, digessit, adornavit Fr. Rački. Zagrabiae 1877. (Sadržaje u dva diela listine i pisce do početka XII. vieka).

Knjiga VIII. Commissiones et relationes venetae Tom. II. Continuatio saec. XVI.), collegit et digessit Simeon Ljubić. Zagrabiae 1877.

MONUMENTA historico-juridica Slavorum meridionalium.
Pars I. Statuta et leges.

Vol. I. Statuta et leges civitatis et insulae Curzulae (1214—1558). Edi fecit Academia scientiarum et artium Slavorum mer. Cura prof. doctoris J. J. Hanel. Cum praefatione ab eodem. Zagrabiae 1877.

79

DJELA,

KOJA JE AKADEMIJA O SVOM TROŠKU NA SVIET IZDALA ILI
PRIPOMOGLA.

Jagić V.: Historija književnosti naroda hrvatskoga i srb-
skoga. Pomoćju jugoslavenske akademije znanosti i umjet-
nosti. Knjiga I. staro doba. U Zagrebu 1867.

Dežman Iv. dr. : Rěčnik lěčničkoga nazivlja. U Zagrebu 1868.

Flora croatica. Auctoribus dr. J. Schlosser et Lud. Vukotino-
vić. Zagrabiae 1869.

BERČIĆ IVAN: Dvie službe rimskoga obreda za svetkovinu sv.
Čirila i Metuda. U Zagrebu 1870.

PAVIĆ ARMIN, prof.: Historija dubrovačke drame. U Zagrebu
1871.

BOGIŠIĆ V. dr.: Pisani zakoni na slavenskom jugu. Bibliografski naert. U Zagrebu 1872.

— Zbornik sadašnjih pravnih običaja u južnih Slovena.
Knjiga I. Gragja u odgovorima iz različnih krajeva slo-
venskoga juga. Osnovao, skupio, uredio V. Bogišić. U
Zagrebu 1874.

Rački Franjo, dr. : Izprave o uroti bana P. Zrinskoga i kneza
Fr. Frankopana. Skupio dr. Fr. Rački. U Zagrebu 1873.

Vetera monumenta Slavorum meridionalium, maximam partem
nondum edita, ex tabulariis vaticanis deprompta et collecta
ab A. Theiner. Tomus II. Zagrabiae 1875. (Uredio dr. Fr.
Rački).

Opis jugoslavenskih novaca od prof. Sime Ljubića. U Zagrebu
1875 (izdano pomoćju jugoslavenske akademije znanosti i
umjetnosti).

Bilinar, flora excursoria. Sastavili dr. J. C. Schlossor i Ljud.
Vukotinović. Zagreb 1876.

BAN MATIJA:*

Воспитатель женскій. У Београду 1847. св. І.—III.

Различите пъсме. У Београду 1853, 1861. св. І. и II.

Мейрима или Бошняци. Трагедия. У Новомъ Саду.
1851.

Knez Dobroslav. Tragedija. 1851.

Цвіети србске. Драма. У Београду 1866.

Car Lazar. Tragedija. U Dubrovniku 1867.

Smrt Uroša V. Tragedija.

Smrt kralja Vukašina. Tragedija.

Milenko i Dobrila. Tragedija.

Kobna tajna. Tragedija.

Vanda. Tragedija.

Ustanak. Drama.

Marta posadnica ili pad velikog Novgoroda. Tragedija.
Dubrovnik 1872.

Поглед на историю свесрбског државног права у
турском царству. Двие историйске разправе. У Бео-
граду 1867. (Prievod njem. dra. Rozena. 1867.)

(Osim različitih članaka u časopisih i novinah sastavio je tri
drame u talj. jeziku: Fingal, Radimiro, il Moscovita, zatim
Основи рата. Београд 1848, Политички списи у 3 св.,
mnogo članaka o Srbiji i iztočnih narodih u tal. i franc. jeziku.
Uredio s M. Pučićem: Dubrovnik, Svezke 3. Sv. I. 1849. u
Dubrovniku, sv. II. i III. u Zagrebu 1850 i 1851).

* Akademički rad gospode članova štampan je krupnijimi slovi; a što je pod crtom navedeno i sitnijimi slovi tiskano, to je nji-hov znanstveni književni rad izvan akademije, u koliko je ovoj dojavljen.

6*

84

BIELOWSKI AUGUST:

Wstęp krytyczny do dziejów Polski. We Lwowie 1850.

Pisma Stanisława Żołkiewskiego kancelara koronnego i
hetmana. Lwow 1861.

Monumenta Poloniae historica. We Lwowie. Tom. I, 1864,
II, 1874.

(Uredjivao od 1862.—1869. god. časopis „Biblioteka Oso-
lińskich“ u Lavovu, izdao god. 1855. u Petrogradu svoje
„Poezye“, za tim „Antoni Malczewski, jego żywot i pisma“
god. 1843., priobćio mnogo članaka i razprava u rečenoj
„Biblioteci“ i drugih poljskih časopisih, kano: „Początko we
dzieje Polski“, napokon „Pompeii Trogi fragmenta, quorum
alia in codicibus manuscriptis bibliothecae Ossolinianae invenit.
Leopoli 1853.).

BLEIWEIS JANEZ :

De hirudine medicinali. Viennae 1832.

Praktisches Heilverfahren bei Thierkrankheiten nach den
Grundsätzen der Wiener Thierarzneischule. (5 izdanja.) Wien
1843, 45, 47, 49, 52.

Nauk o porodih domače živine. V Ljubljani 1851.

Zgodovina gospodarskega družtva Kranjskega. V Ljubljani
1854. Njemački: Historische Skizze der krainischen Land-
wirthschafts-Gesellschaft, und Beiträge zur landwirthschaft-
lichen Statistik des Herzogthums Krain. Laibach 1854.

Statistični popis poljedelstva Kranjskega. V Ljubljani 1854.

Was hätte in Innerkrain bei dem in Folge der Südbahn
aufhörenden Fuhrwerksverdienste zur Hebung der landwirth-
schaftlichen Production zu geschehen? Laibach 1856.

Die Identitet der Rinder- und Schafpest durch Dr. Bleiweis
Impfversuche constatirt. Wien 1864.

85

Stoletnica gospodarskega družtva Kranjskega. V Ljubljani 1867. Njemački: Jubelfeier des 100jährigen Bestandes der Landwirthschafts-Gesellschaft von Krain. Laibach 1867.

Zgodovinske crtice c. kr. gospodarskega družtva na Kranjskem od pričetka njegovega v letu 1767. do konca leta 1867. V Ljubljani 1867. [bach 1868.

Die Reform des Findelwesens im Herzogthume Krain. Lai-Nauk o umni živinoreji, s podobami. V Ljubljani 1871.

Literarna zapuščina dra. Fr. Prešerna. V letopisu Matice slovenske za leto 1875. V Ljubljani 4875.

(Osim ovih djela uredjivao je „Novice“ počam od 1843., „Pratiku veliku“ počam od 1844..i „Koledarček slovenski“ od god. 1852.—55. Izdao na dalje: Bukve za kmeta v gospodarskih stvarih 1845. Nauk svilode in murve rediti 1847. Nauk podkovstva 1850. Berilo za I.—IV. razr. gimn. 1850., 1852., 1854. Živinoreja za gospodare naše 1855. Slovenski jezik pa spracha kranjska 1862. Zur Aufklärung in der Sprachenfrage an den Volksschulen Krains 1866.).

## BOGIŠIĆ VALTAZAR:

Spomenik narodnoga običajnoga prava iz XVI. vieka. Rad I, 229.

Izvještaj o sadanjoj radnji opisivanja narodnijeh običaja pravnijeh. I, 261.

Prilozi za historiju. I. Преписка лажнога цара Стјенпана малога с Дубровачком републиком (1771—1773). II. Арапско званично називље почасно за краљеве српске и бугарске. III, 157.

Glavnije crte obiteljskoga pisanoga prava u Dubrovniku. V, 123.

Drugi izvještaj o sabiranju narodnijeh pravnijeh običaja. V, 233.

86

Obznana knjige: „Протокол Шабачкога магистрата од 1808. до 1812. године. У Београду 1868. V, 214.

Obznana knjige: O znaczeniu prawa rzymskiego i rzymsko-byzantyńskiego u narodów słowiańskich: Wyložił, objaśnił i wydał R. Hube. Warszawa 1868. VI, 218.

Treći izvještaj o sabiranju narodnih pravnih običaja. XI, 265.

Četvrti izvještaj o sabiranju pravnih običaja. XIX, 202.

Pisani zakoni na slovenskom jugu. U Zagrebu 1872.

Zbornik sadašnjih pravnih običaja u južnih Slovena.
Knj. I. U Zagrebu 1874.

## BOGOVIĆ MIRKO:

Ljubice (Pěsme). U Zagrebu. Tiskom dra. Lj. Gaja 1844.

Smilje i Kovilje (Pjesme). U Zagrebu. Tiskom dra. Ljud. Gaja 1847.

Domorodni glasi (Političke pěsme). Na Rěci. Tisk. bratje Karletzki 1848.

Frankopan (Drama u 5 činah). U Zagrebu. Tisk. dra. Lj. Gaja 1856.

Stěpan, poslědnji kralj bosanski (Drama u 5 činah). U Zagrebu. Tiskom dra. Lj. Gaja 1857.

Matija Gubec kralj seljački (Drama u 5 činah). U Zagrebu. Tiskom Drag. Albrechta 1859.

Pripověsti. U Zagrebu. Tiskom dra. Lj. Gaja 1859.

Vinjage (Pěsme). U Zagrebu. Tiskom Drag. Albrechta. I. 1861., II. 1862., III. 1864.

(Osim toga uredjivao je Kolo IX. god. 1853., Neven 1852, izdao: Polit. Rückblicke in Bezug auf Kroatien. Agram 1860).

## BRČIĆ IVAN:

Brojna vriednost slova A. Rad II, 185.

87

BRANDL VINKO:

Otto II. der Schwarze Herzog von Olmütz (Notizenblatt der historisch-statistischen Section in Brünn 1859).

Handbuch der mährischen Vaterlandskunde. Brünn 1860.

Velehrad. Widerlegung der gegen dasselbe von Dr. Dudik im I. Bande seiner mährischen Geschichte erhobenen Zweifel. Vom Standpunkte historischer Kritik. Brünn 1860.

Poloha starého Velehradu. V Brně 1862.

Kniha pro každého Moravana. 1863.

Sněm držaný r. 1612. Vydán ze zápisů Karla z Žerotina. V Brně 1864.

Mähren unter König Johann von Böhmen in den Jahren 1311—1318. (Programm der Communalrealschule in Brünn 1865).

Zápisy Karla z Žerotina o soudě pánském. Svazek I. V Brně 1865. Svazek II. 1866. [1866.

Společenské poměry naší vlasti před rokem 1620. V Brně Urkundenbuch der Familie Teufenbach. Brünn 1867.

Kniha Drnovská. Kritické vydáni. V Brně 1868.

Kniha Tovačovská. Kritické vydáni. V Brně 1868.

Příspěvky k historii práwa českého. (Časop. Matice Moravské v Brně 1869).

Staročeské řízení soudní (Právnik v Praze 1869).

O právu mezním v Čechách (Právnik v Praze 1869).

Výklad některých věcí z Libušina souda. (Časopis Matice Moravské v Brně 1869). [1869].

Stav pánský a řitiřský. (Časopis Matice Moravské. V Brně

O hlavě čili mužobojstvu v práwě českém. (Časopis Matice Movavské v Brně 1870).

O deskách zemských a jiných věřejných zápisech při právě zemském v Čechách a na Moravě. (Časopis Matice Moravské. V Brně 1870).

88

Wýklad některých věcí ze zpěvu Rukopisu králodvorkého
Záboj a Slavoj. (Časopis Matice Moravské. V Brně 1870).

Několik základních pojmů státního práva českého. (Práv-
ník. V Praze 1870).

Dobývání peněz dlužních na rukojmích skrze ležení, láni a
vyvolání. (Právnik. V Praze 1870).

Poměry markrabství Moravského ku koruně české. (Práv-
ník. V Praze 1870).

O vdáni v prévě českém. (Právnik. V Praze 1870).

Právní postavení ženského pohlavi v Čechách. (Právník. V Praze 1870).

Jakou úlohu má plniti historie práva českého? Uvodní
myšlénky k filosofii práva českého. (Právnik. V Praze 1871).

Listy Karla Staršího z Žerotina. Svazek I. 1870. Svazek II. 1871. Svazek III. 1872. V Brně.

Kniha Rožmberská. Kritické vydáni. V Praze 1872.

Knihy půhonne a nálezově (Libri citationum et sententia-
rum). Svazek I. 1872, svazek II. 1873. V Brně.

Statuta Conradi (Právnik. V Praze 1873).

Codex diplomaticus et epistolaris Moraviae. Vol. VIII.
1874. Vol. IX, 1875.

Glossarium illustrans bohemico-moravicae historiae fontes,
Brunae 1876.

BRUSINA SPIRO:

Prinesci malakologiji hrvatskoj. Rad I, 70.

Prinesci malakologiji jadranskoj izvadjeni iz rukopisa:
„Descrizione de' crostacei, de' testacei e de' pesci che
abitano le lagune e Golfo Veneto, dall' abate Stefano
Chiereghini“ i raztumačeni. XI, 1.

Naravoslovne crtice sa sjevero-iztočne obale jadran-
skoga mora sabrane godinah 1868. i 1871. XIX, 105
godine 1873. XXVII, 131.

89

Prilozi paleontologiji hrvatskoj ili kopnene i sladkovodne terciarne izkopine Dalmacije, Hrvatske i Slavonije. XXVIII, 1.

Prirodopisne znanosti, osobito zoologičke, u obće i kod nas. XXXVI, 35.

Conchiglie dalmate inedite (Verhandlungen der k. k. zoologisch-botanischen Gesellschaft in Wien. XV. Bd. Wien 1865. S. 1—42), takodjer i napose štampano.

Contribuzione pella fauna dei molluschi dalmati. Edito per cura dell' i. r. Società zoologico-botanica di Vienna. Vienna 1866.

Gastéropodes nouveaux de l' Adriatique. (Journal de Conchyliologie. Vol. XVII. Paris 1869, pag. 230—249).

Monographie des Campylaea de la Dalmatie et de la Croatie (Annales de la Société Malacologique de Belgique. Tome IV. Bruxelles 1869), pag. 39—79. [1870.

Contribution à la Malacologie de la Croatie. Zagreb (Agram)

Ipsa Chiereghinii Conchylia ovvero Contribuzione pella Malacologia Adriatica. (Biblioteca Malacologica. Vol. II). Pisa 1870).

Specie nuove. Cingula Schlosseriana. (Bulletino Malacologico Italiano. Vol. III. Pisa 1870).

Rissoa filosa. (Les fonds de la mer. Tome I. Paris 1870, pag. 260).

Catalogue des Mollusques des vases de Syra (l. c. p. 266).

Monographie der Gattungen Emericia und Fossarulus. (Verhandlungen der k. k. zool.-bot. Gesellschaft XX. Band. Wien 1870. S. 925—938).

Saggio della Malacologia Adriatica. (Bullettino Malacologico Italiano. Vol. IV. Pisa 1871, pag. 5—9).

Secondo saggio della Malacologia Adriatica (l. c. pag. 113—123).

90

Fossile Binnen-Mollusken aus Dalmatien, Kroatien und Sla-
vonien. Mit 7 lit. Tafeln. Agram 1872.

Cenno sugli studii naturali in Dalmazia seguito daHa descri-
zione di alcuni fossili terziarî. (Manuale del Regno di Dalma-
zia. Anno V. Zara 1875, pag. 1—29).

Description d'espèces nouvelles, provenant de terrains ter-
tiaires de Dalmatie. (Journal de Conchyliologie. Vol. XXIV.
Paris 1876, pag. 109—116).

Les ecales des Messageries maritimes dans le Levant. Mol-
lusques. Catalogues itd. (Les Fonds de la mer. Étude inter-
nationale. Tome III. Paris 1876, pag. 27—32).

Aggiunte alla Monografia delle Campylaea della Dalmazia e
Croazia. (Bullettino della Società Malacologica Italiana. Vol.
II. Pisa 1876, pag. 53—61).

DANIČIĆ GJURO:

ħ i ħ u istoriji slovenskih jezika. Rad I, 106.

Записи из неколико рукописа. I. 184.

Obznana knjige: De mutatione contiguarum conso-
nantium in linguis slavicis. Scripsit Martinus Hattala.
(Ex actis regiae scientiarum societatis bohemicae). Pra-
gae 1856. II, 192.

Obznana knjige: „Grammatica della lingua serbo-
croata (illirica) compilata da Pietro Budmani. Fascicolo
II. Vienna 1867.“ II, 237.

Akcenti u glagola. VI, 47.

Obznana knjige: Гласник српског ученог друштва.
Књига VI. i VII. У Београду 1868. II, 204.

Obznana knjige: Старинный сборникъ сербскихъ
пословицъ А. Гильфердинга. С. Петербургъ 1868.
XII, 201.

Obznana knjige: 1) Слово святаго Ипполита объ

91

антихристъ. К Невоструева. Москва 1868. — 2) Славяно-русскія рукописи Б. М. Ундольскаго. Москва 1870. XIII, 230.

Akcenti u adjektiva. XIV, 88.

Obznana knjiga: 1) Законик Стефана Душана цара српскога 1349 i 1354. Издао и објаснио Стојан Новаковић. У Београду 1860. XV, 178. — 2) Сербско-русскій словарь. Составил П. Лавровскій. Санкпетербургъ 1870. XV, 182.

Obznana Gramatike Gjurgjja Križanića. XVI, 159.

Prilog za istoriju akcentuacije hrvatske ili srbske. XX, 150.

Nom. sing. masc. na e i na o. XXVI, 53.

Prilog za istoriju komparativa u hrvatskom ili srbskom jeziku. XXVI, 64.

Knjiga Konstantina filosofa o pravopisu. Starine I, 1.

Rukopis Vladislava gramatika. I. pregled. II. Život sv. Ćirila. III. Pohvala sv. Ćirila i Metoda. IV. Život Ilariona moglenskoga. Starine I, 44.

Bugarski rukopis pisan g. 1277. Starine I, 86.

Indijske priče prozvane Stefanit i Ihnilat. Starine II, 263.

Muka blaženoga Grozdija. Starine II, 311.

Hvalov rukopis. Starine III, 1.

Tri stare priče. Starine IV, 63.

Proroštvo despota Stepana Lazarevića. Star. IV, 81.

Apokalipsa iz Hvalova rukopisa. Starine IV, 86.

Tondal. Starine IV, 110.

Dva apokrifna jevangjelja: I. jevangjelje Nikodimovo. II. Pripoviest Josipova. Starine IV, 130.

Poslanica sv. Save arhiepiskopa srpskoga iz Jerusalima u Studenicu igumanu Spiridonu. Starine IV, 230.

92

Poslanica patriarha jerusalimskoga Teofila despota srpskomu Stefanu. Starine IV, 232.

Predgovor „Pjesničkim djelom Mavra Vetranića.“ Stari pisci hrvatski. IV. knjiga, II. dio, 1.

Pjesme Nikole Dimitrovića i Nikole Nalješkovića. Skupili dr. V. Jagić i dr. Gj. Daničić. Stari pisci hrv. V.

Korijeni s riječima od njih postalijem u hrvatskom ili srpskom jeziku. U Zagrebu 1877.

Рат за српски језик и правопис. У Будиму 1847.

Мала српска граматика. У Бечу 1850.

Нови српски буквар. Реценсија. У Бечу 1854.

Српски акценти. Гласник кнј. II, III, IV, VIII. 1856 и књига ІХ, 1859.

Разлике између српскога и хрватскога језика. Гласник ІХ, 1857.

Рукопис Александров. Гласник ІХ, 1857.

Рукопис Киријанов. Гласник ІХ, 1857.

Пролог на кожи. Гласник Х, 1858.

Српска синтакса. І. У Биограду 1858.

Три српске хрисовуље. Гласник ХІ, 1859.

Шта је писао деспот Стефан. Гласник ХІ, 1859.

За црквену историју српску. Гласник ХІ, 1859.

Тајна буквица. Гласник ХІ, 1859. [1859.

Рукопис архиепископа Никодима. Гласник ХІ, Српска деминуција и аугментуација. Гласник ХІІ, 1860. [1860.

Живот св. Саве. Написао Доментијан. У Биограду Похвала кневу Лазару XIV.—XV. вијека. Гласник XIII, 1861.

Облици српскога иш хрватскога језика. У Биограду 1863. (седмо издање у Биограду 1874).

93

Рјечник из књижевних старина српских. I.—III.
У Биограду 1862—3.

Никољско јеванђеље. У Биограду 1864.

Живот св. Симеуна и св. Саве. Написао Домен-
тијан. У Биограду 1865.

Tipik sv. Save za Orahovicu. Književnik III, 1866. Zagreb.

Sv. Gjuragj Kratovac. Književnik III, 1866. Zagreb.

Животи краљева и архиепископа српских. Написао
Данило. У Загребу 1866.

Poslovice. U Zagrebu 1871.

Диоба славенских језика. У Биограду 1874.

Историја облика српскога или хрватскога језика.
У Биограду 1874.

Основе српскога или хрватскога језика. У Био-
граду 1876.

(Osim toga prevedė stari zavjet sv. pisma, koj uz Vukov prievod novoga zavjeta kano „sveto pismo“ izadjė u Biogradu 1867., a poslije preštampano više puta).

DÜMMLER ERNST:

De Arnulfo Francorum rege (1852).

Ueber die südöstlichen Marken des fränkischen Reiches un-
ter den Karolingern (795—907). Archiv für Kunde österr.
Geschichtsquellen. Band X. Wien 1853.

Die Pannonische Legende vom hl. Methodius. Archiv Band
XIII. Wien 1854.

Pilgrim von Passau und das Erzbistum Lorch. 1854.

De Bohemiae conditione Carolis imperantibus. 1855.

Ueber die älteste Geschichte der Slaven in Dalmatien.
(549—928). Wien 1856.

Formulare Salomonis (Formelbuch des Bischofs Salomo III.
von Constanz). Leipzig 1857.

94

St. Gallische Denkmale aus der Karolingischen Zeit. Zürich 1859.

Geschichte des Ostfränkischen Reiches. Berlin 1862 und 1864 in 2 Bänden.

Auxilius und Vulgarius. Quellen und Forschungen zur Geschichte des Papstthums. Leipzig 1865.

Die Legende vom hl. Cyrillus. Wien 1870.

Gesta Berengarii imperatoris. Halle 1871.

Anselm der Peripatetiker. Halle 1872.

Monumenta Alcuiniana. Von Jaffé begonnen. Berlin 1873.

Geschichte Otto des Grossen. Von Köpke begonnen. 1876.

## ERJAVEC FRAN:

Slavonija u malakologičnom pogledu. Rad XXXI, 69.

O postanku i razvitku trakavica. (U programu zagrebačke realke 1862. U slov. jeziku).

O vlasicah iliti trihinah. Književnik I. Zagreb 1864.

(Osim toga poslovenio dra. A. Pokornoga: „Prirodopis živalstva“ za niže gimnazije i realke. Ljubljana 1872. Schödlerovu Zoologiju 1875, Živali v podobah, Mineralogiju za niže gimnazije po S. Fellöckeru 1867., Kemiju i napisao više članaka za časopise).

## GEITLER LAVOSLAV:

Etimologija imena Hrvat. Rad XXXIV, 111.

Bretkunova litavska postilla. XL, 116.

O stavu i pokrocích srovnavaciho jazykozpytu. (Časopis českého Muzea god. 1873).

Fonologie starobulharská se zvláštním zřetelem k litevskému jazyku. Prag. 1873.

95

Litauische Studien, Auswahl aus den ältesten Denkmälern, dialektische Beispiele, lexikalische u. sprachwissenschaftliche Beiträge. Prag 1875.

O slovanských kmenech na u. (Vyňato z Listů filolog. i pedagog. ročnik II—III). Prag 1877.

HANEL J. JAROMIR:

Kritički pogled na djela o slavenskom pravu. I. Zbornik sadašnjih pravnih običaja u južnih Slavena od V. Bogišića. Rad XXXII, 175. — II. Матерьялы для Славянской истории и древности. I. Сказанія объ Оттонѣ Бамбергскомъ въ отношеніи Славянской исторіи и древности. Изслѣдованіе А. Котляревскаго. Прага 1874. — II. Славянскія древности. Древности юридическаго быта балтійских Славянъ. А. Кошляревскаго. I. Прага 1874. XXXIII, 208.

Ocert literarne poviesti prava českoga. XXXVI, 1.

Franjo Palacký. Nekrolog XXXVII, 138.

Uredio Statuta i leges Curzulae, Zagreb 1876.

O poručenství starého českého se zřetelem k právu moravskému. Časop. „Právnik“ u Pragu 1869., str. 513. slj. 549 slj.

O letech práva staročeskeho. (ibid. 1870. str. 152 slj.).

Nejhlavnejší zásady dědičného práva polského (ibid. 1872. str. 297 slj. 333 slj.).

Věno v právu slovanském (ibid. 1871. str. 793 slj. 1872. str. 518 slj. 557 slj.). [188 slj.],

Obecná poruka v právu slovanském (ibid. 1873. str. slj.

O vývinu práva dědičného v Rusku do r. 1649 (ibid. XIV, seš. 15—17).

M. Viktorina ze Všehrd: o právích země české knihy devatery (ibid. XIV. sešit 1—4). [1874.

O vlivu práva německeho v Čechách i na Moravě. Prag

72

Opazke k teoriji involucije. Od dr. Ch. Le Paige. LXXV, 181. 184

O produktih suhe destilacije škroba sa vapnom Od V Horvata. LXXV, 187.

Geometrijske opazke. Od dr. K. Zahradnika. LXXV, 211.

Kristalinično kamenje u Fruškoj gori. Nov prilog ge-
ologiji Fruške Gore. Od dr. M. Kišpatića. LXXVIII, 1.

Lučbeno iztraživanje Jamničke alkaličko-muriatičke ki-
selice. Od dr. G. Janečka. LXXVIII, 78

O nekih vlastitostih determinanta verižnika. Od dr. Fr.
J. Studničke LXXVIII, 105.

Djakovački potres dne 24. ožujka 1884. Od dr. Gjure
Pilara. LXXVIII, 117.

O povratku studeni mjeseca svibnja. Od J. Torbara.
LXXVIII, 175.

Predhistorijsko kamenito orudje iz narodnoga muzeja u
Zagrebu. Od dr. M. Kišpatića LXXVIII, 188.

Naš napredak u prirodnih znanostih za minulih 50 go-
dina. Od dra. B Šuleka. LXXX, 100

Napredak mineralogije i geologije u Hrvatskoj, Slavo-
niji i Dalmaciji od g. 1835—1885. Od dr. Gj. Pilara.
LXXX, 140.

Zoologija i Hrvati god 1835—1885. Od prof. S. Bru-
sine. LXXX, 186.

O sastavu tvari. Od dr. G. Janečka. LXXXIII, 65.

Prilog hrvatskoj fauni ogulinsko-slunjske okolice i pe-
ćina. Od A. E Jurinca. LXXXIII, 86.

Konstrukcija osih i cikličkih ravnina čunjaste plohe
drugoga stupnja Napisao J. S. Vaneček. LXXXIII.

Prilozi poznavanju bosanskih tetraedrita. Napisao V.
Strein LXXXIII, 136.

73

Novi način, kojim možemo izvesti treći temeljni poučak determinanta. Napisao Fr. J. Studnička. LXXXIII, 146.

Prilog za riešitbu kvadratičkih jednačba pomoću Gaus-
sievih logaritama. Napisao dr. K. Zahradnik LXXXIII,
153.

Olivinski gabro (hiperstenit) iz moslavačke gore. Napisao dr. M. *Kišpatić*. LXXXIII, 162.

Vočinski augitni andezit (trahit) Napisao dr. M. Kiš-
patić. LXXXIII, 179.

O elektrolizi fosforovih kiselina. Napisao G. Janeček
LXXXIII, 186.

d) Književne obznane i izvještaji.

Pitanje o godini smrti srbskoga cara Uroša V. i kralja
Vukašina. Od Vladimira Kačanovskoga. LVIII, 199.

Sćepan Ljubiša kao pisac. Od Adolfa Vebera. LIX, 186.

Znanstvene radnje u godišnjih izvješćih hrvatskih gimnazija i realaka od g. 1867—1886 kao prilog hrvatskoj bibliografiji. Od Fr. Maixnera. LXXXV, 202.

L' Italia descritta nel libro del re Ruggero compilato
da Edrisi. Testo arabo publicato con versione e note
da M Amari i C. Schiaparelli. Roma 1883. Sa zemljo-
vidom. Od Š. Ljubića. LXXXV, 229.

Prvo izvješće potresnoga odbora za godinu 1883. Od M. *Kišpatića*. LXIX, 239. Drugo izvješće LXXVII, 204. Treće izvješće LXXVIII, 218.

Obćeniti godišnji sastanak njemačkoga geologičkoga
družtva u Beču. Od Gjure Pilara. XLV, 214.

Šesti arheoložki sastanak u Odesi. Od dra. Fr. Račkoga.
LXXVI, 122.

Posveta stolne crkve djakovačke. Od A. Vebera. LXXIV,
192.

74

e) Nekrolozi.

Dr. Janko Šafařik. Od Stojana Novakovića. XLI, 190.

Nekrolog M. Mesića. Od Fr. Račkoga. XLVII, 222.

Roberto de Visiani. Nekrolog Od dra. B. Šuleka. L, 176.

Ruski historik Sergij Mihajlović Solovjev. Nekrolog. Od dra. Fr. Račkoga. LIV, 160.

Aleksander Aleksandrović Kotljarevskij. Nekrolog. Od dra. Fr. Račkoga. LX, 208.

Doktor Ivan Bleiweis Trsteniški Nekrolog. Od dra. B. Šuleka. LXII, 187.

Ami Boué, počastni član jugoslavenske akademije zna-
nosti i umjetnosti. Nekrolog. Od dr. Gj. Pilara. LXV,
180.

Životopis dra Josipa Calasancia Schlossera viteza Kle-
kovskoga. Od Ljudevita Vukotinovića. LXV, 200.

Knez Medo Pucić. Od dra Franje Markovića. LXVI,
125.

Vacslav Aleksandro Maciejovski. Nekrolog. Od dra. Fr. Račkoga. LXVIII, 177.

Đuro Daničić, umro 17. studenoga 1882. Od A Pavića.
LXXVII, 127.

2. STARINE.

KNJIGA X—XX

X. knjiga. U Z grebu 1878.

1. Rukoviet jugoslavenskih listina. Od S. Ljubića. 1.
   Srbske listine 1.
   Tursko-mletačke listine 7.

75

Turske listine 19.

Crnogorsko-mletačke listine 22.

Mletačke listine 37.

Bosanska listina 42.

2. Članci hronografa trojadika o Srbima i Bugarima. Od St. Novakovića. 44.

3. Apokrifno protojevangjelje Jakovljevo. Od St. Novakovića. 61.

4. Afroditijana Persijanca priča o rodjenju Hristovu. Od St. Novakovića. 72.

5. Opisi i izvodi iz nekoliko južnoslovinskih rukopisa. Od V. Jagića. 81.

XVI. Sredovječni liekovi, gatanja i vračanja 81.

XVII. Bugarsko-slovenski oktoich kolekcije Mihanovićeve sada akademičke u Zagrebu. 127.

6. Apokrifna priča o Jovu. Od St. Novakovića. 157.

7. Narodna predanja o boju kosovskom pobilježena prve pole XVIII. vieka od St. Novakovića. 176.

8. Dva talijanska putopisa po balkanskom poluotoku iz XVI vieka. Od dra. P. Matkovića. 201.

Putopis Catarina Zena od 1550 g. 203.

Bezimeni putopis oko g 1560. 247.

9. Nekoliko srpskih natpisa i bilježaka. Od Ljub. Kovačevića. 257.

U Borču, Žiči, Studenici, Baljevcu, Kosmaju, Podrinju, Beljini, Grošnici, Piperih, Dolnjoj Morači, Previšu, Podstijenju, Ostrogu, Ravanici, blizu Valjeva, u Brezovcu, Smederevu, Ajdanovcu, Prokuplju, Pšinju, Beogradu.

10. Nekoliko priloga staroj srpskoj književnosti. Od L. Kovačevića.

76

Molitve 276.

Slovo Epifanija o koncu svieta 284.

XI. knjiga. U Zagrebu 1879.

1. Popis prodaja dubrovačkih iz XIV. stoljeća. Od prof. Š. Ljubića. 1.

2. Izprave XV. vieka iz „crvene knjige“ zagrebačkoga kaptola Od I. Thalčića. 19.

3. Dopis izmedju krajiških, turskih i hrvatskih častnika. Od dra. Fr. Račkoga. 76.

4. Teodosija mniha Hilandarca pohvala svetome Simeunu i Savi Od St. Novakovića. 153.

5. Physiologus. Слово о вештехь ходештихь и летештихь. Od St. Novakovića. 181.

6. Dva crnogorska pisma. Prilog k poznavanju pravnih narodnih običaja. Od St. Novakovića. 204.

7. Vlaško-bugarski liturgijar od g. 1507. u bibliografiji do sad nepoznat. Od St. Novakovića. 207.

XII. knjiga. U Zagrebu 1880.

1. Dopis izmedju krajiških, turskih i hrvatskih častnika (nastavak). Od dra. Fr. Račkoga. 1.

2. Izprave k životopisu kard. br. Gjorgja Utiešenovića prozvanoga Martinusiem. Od O. Utiešenovića. 42.

3. Legenda o sv. Gjurgju u staroj srpsko-slovenskoj i u narodnoj usmenoj literaturi. Od St. Novakovića. 129.

4. Marijana Bolice Kotoranina opis sandžakata skadar-skoga od g. 1614. Od Š. Ljubića. 165.
Izvještaj g. 1570. o Arbanaskoj 193.
Izvještaj XVI. vieka o Dubrovniku i Arbanaskoj 201.

78

Bilježka djakona Mite u nomokanonu g. 1466. 254.

Pismo beogradskoga metrop. Teofana ruskomu vel.
knezu Vasiliju Jovanoviću 257.

Napis na zastavi u Moroviću 258.

Odlomak ljetopisa srpskoga 259.

XIII. knjiga. U Zagrebu 1881.

1. Descriptio peregrinationis Georgiji Huszthii. Priobčio dr. P. Matković. I.

2. Izvještaj francezkoga konsula u Koronu La Maire-a
o dubrovačkoj rupublici. Priobčio Š. Ljubić. 39.

3. Dva inventara prvostolne crkve zagrebačke iz XIV. i XV. vieka. Priobčio I. Thalčić. 119.

4. Apokrifne molitve, gatanja i priče. Priobčio Vl. Kačanovskij. 150.

5. Nekoliko srpskih ljetopisa. Priobčio L. Stojanović. 164.
Studenički ljetopis (rodoslov) 167.
Hadži-Jordanov ljetopis 173.
Sjenički ljetopis 175.
Podgorički ljetopis 181.
Verkovićev ljetopis 190.

6. Najstarija hrvatska cirilicom pisana listina. Priobčio dr. Fr. Rački. 196.

7. Notae Ioannis Lucii. Priobčio dr. Fr. Rački. 211.

XIV. knjiga U Zagrebu 1882.

1. Dva nova priloga za poviest bosanskih Patarena.
   Priobčio dr. Fr. Rački.

   Kard. I. Torquemade razprava proti bosanskim Patarenom 1.
   Rukopis bosanskoga krstjanina Radosava 21.

2. Skadarski zemljišnik od god. 1416. Priobčio Š.
   Ljubić. 30.

79

3. Prinos k diplomatskim odnošajem Dubrovnika s Fran-
cezkom. Priobčio I. K. *Švrljuga*. 58.

4. Dubrovčani francezkomu kralju Ljudevitu XIV. o velikom potresu g. 1667. Priobčio I. K. *Švrljuga*. 80.

5. L. Komulovića izvještaj i listovi (g. 1593—94.) o poslanstvu u Tursku, Erdelj, Moldavsku i Poljsku. Priobćili O. *Pierling* i dr Fr. *Rački*. 83.

6. Iz srbsko-slovjenskoga prievoda bizantinskoga lieto-
pisa I. Zonare. Priobčio V. *Kačanovskij*. 125.

7. Prilozi za geografsko-statistički opis bosanskoga pašalika. Priobčio dr. Fr. Rački. 173.

Opis bosanskoga pašalika iz XVII. vieka 175.

Putopis Frana Butrišića i Ivana Divnića od Šibe-
nika do Hlievna i Skoplja g. 1574. 191.

8. Jedan list V. Karadžića Stef. i devet listova Jer. Gagića pok Šafařiku g. 1831—4 Priobčio J. Jireček. 196.

9. Rimsko-slovinska služba sv. Kurilu i Metodu. Priobčio dr. I. Črnčić.

XV. knjiga. U Zagrebu 1883.

1. Poslanice dubrovačke na mletačku republiku. Priobčio Š. Ljubić. 1.

2. Izvještaji Spljećanina Mate Karamana o Rusiji. Priobčio O. *Pierling*. 95.

3. Nekoliko priloga za poviest urote Petra Zrinskoga i Franje Frankopana. Priobčio Radoslav Lopašić. 114.

4. Prilozi za poviest starih plemićkih porodica senjskih.
Priobčio M. Magdić. 155.

5. Nekoliko južnih Slovjena zapisanih od g. 1478 do 1520. u bratovštinu sv. Duha u Rimu. Priobčio I. Črnčić. 168

80

6. Izvodi za jugoslavensku poviest iz dnevnika Marina ml. Sanuda za g. 1526—1533. Uredio dr. Fr. Rački. 177.

XVI. knjiga. U Zagrebu 1884.

1. Izvješće Šimuna Jude Lidića o turskoj obsadi grada Beča g. 1683. Priobćio I Kukuljević Sakcinski. 1.

2. Teodosija mniha Hilandarca djelo o Petru Koriškom. Priobćio St. Novaković. 9.

3. Život srpskoga patriarha Jefrema. Priobćio St. Novaković. 35.

4. Odlomci srednjevjekovne kosmografije. Priobćio St. Novaković. 41.

5. Apokrifi iz štampanih zbornika Božidara Vukovića. Priobćio St. Novaković. 57.

6. Apokrif o Enohu. Priobćio St. Novaković. 66.

7. Priča o Antihristu Priobćio St. Novaković. 81.

8. Apokrif o prepiranju Isusa Hrista sa djavolom. Priobćio St. Novaković. 86.

9. Apokrifi Kijevskoga rukopisa Priobćio St. Novaković. 89.

10. Trebinje, Tvrdoš i Savina. Pisma iz hranionice manastira Savine s nekolikim primetbama. Priobćio St. Novaković. 97.

11. „Carostavnik“ Narodne Biblioteke u Biogradu i Camblakov život Stefana Dečanskoga. Priobćio St. Novaković. 108.

12. Najstarija hrvatska grbovnica (litterae armales) (sa snimkom). Priobćio dr. Ivan Bojničić Kninski. 113.

13. Prilog za poviest zagrebačkih sinoda u XV. i XVI. vieku. Priobćio I. Thalčić.

81

14. Izvodi dnevnika M. Sanuda. (Nastavak 1529—1532). Uredio dr. Fr. Rački. 130.

15. Novi izvori o L Komuloviću Priobćio O. Pierling. 209.

XVII. knjiga. U Zagrebu 1885.

1. Pisma kalugjera srpskih manastira na Svetoj Gori knezu i vlasteli Dubrovačkoj (g. 1510—1792) Sakupio A. Vučetić. 1.

2. Popis patricijskih i gradjanskih porodica senjskih od g. 1758. Priobćio M. Magdić. 49.

3. Prilozi za poviest starih plemićkih porodica senjskih (Homolića, Miletića i Kuhačevića, Vukasovića, Daničića, Novakovića.) Priobćio M. Magdić. 54

4. Životopis Nikole Tintora iz Klisa. M. Magdić. 75.

5. Nekoliko priloga k bosanskoj crkvenoj poviesti. Sabrao fra. M. V. Batinić. 77.

Izprave i dopisi od 1527—1837 g. 78.

Izvješće o Ivana di Vietri g. 1708. 86.

Izvješće A. Georgicea g. 1626. 116

Putopis A. Georgicea iz Budina u Bosnu 129.

Opis pašaluka bosanskoga 136.

6. Prilozi za poviest Hrvatske XVI. i XVII. vieka iz štajerskoga zemaljskoga arhiva u Gradcu. Priobćio Rad. Lopašić. 151.

7. Razgovaranje meju papistu i jednim lutoranom stumačeno po Antone Sećanine, štampano u Padove miseca setembra po Gračioze Berkačine godišće MXLV. Predao M. Valjavec. 232.

XVIII. knjiga. U Zagrebu 1886.

1. Prilozi k razpravi: Imena Slovjenin i Ilir u našem gostinjcu u Rimu poslije 1453. Priobćio I. Črnčić. 1.

6

82

2. Apokrifski sbornik našega vijeka. Priobćio Stojan Novaković. 165.

3. Zapisi od grada, mołca i crvi po ńivama. Priobćio St. Novaković. 183.

4. Apokrifske priče o Bogorodičnoj smrti i još neke sitnice apokrifske o Bogorodici. Priobćio St. Novaković. 188.

5. Otkriveće Varuhovo. Priobćio St. Novaković. 203.

6. Prinos za životopis Gjurgja Križanića svećenika i kanonika zagrebačke biskupije. Priobćio Evsebije Fer-mendžin. 210.

7. Jedan prilog poznavanju bosanskijeh bogumila. Priobćio Lj. Stojanović. 230.

XIX. knjiga. U Zagrebu 1887.

1. Prilozi za poviest Hrvatske XVI. i XVII. vieka iz štajerskoga arhiva u Gradcu (1558—1695.) Priobćio dop. član R. Lopašić. 1.

2. Dva popisa listina (908—1782.) manastira sv. Krše-vana u Zadru. Priobćio pr. član S. Ljubić. 81.

3. Izprave o bitci kod Siska dne 22. lipnja 1593 god. Priobćio P. pl. Radić. 172.

4. Bugarsko četvero-evangjelje u biblioteci českoga mu-zeja u Pragu. Priobćio dr. Gj. Polivka. 194.

5. Prilozi za istoriju Crnegore iz vremena vladika iz različnih plemena Priobćio M. Dragović. 251.

86

III. Gleđevićeva djela XV.

IV. Izdanje XIX.

Damira smirena 1.

Ermijona 47.

Olimpija osvećena 129.

Zorislava 178.

Belizarijo aliti Elpidija (nesvršeno) 239.

Porođeće gospodinovo 257.

Spovijeda zašto je skareštija od bumbaka 282.

Kaže da se ne pristoji jednoj ženi starijoj radit od
ljubavi 283.

Kaže da udovice sad ne obslužuju podpuno korota.
Pjesan 284.

Dodatak Palmotićevu Glasu 285.

Selimir i Radmio čine razgovor više vjere 286.

Kaže da je ludski život kratak, i da je ništa sve 290.

Da brijeme svemu odolijeva 291.

Gosp. Niko Brnardo di Giorgi Ant. Gleđeviću 292.

Antun Gleđević gosp. Niku Giorgi 293.

Pričica od tikve i bora 294.

U smrt gosp. Vlaha Stelle 294.

Prilog izgublene drame (Petrislava?)

Olimpija Birenu 297.

4. MONUMENTA

a) SPECTANTIA HISTORIAM SLAVORUM MERIDIONALIUM.

Knjiga IX. Listine o odnošajih izmedju južnoga sla-
venstva i mletačke republike. Knjiga VI. U Zagrebu
1878. Skupio i uredio Šime Ljubić. Listine od 1409
do 1412 god.

87

Knjiga X. Monumenta Ragusina. Libri reformationum Tomus I. Ann. 1306—1347. U Zagrebu 1879.

Knjiga XI. Commissiones et Relationes Venetae. Tomus III (Ann. 1553—1571). U Zagrebu 1880. Skupio i uredio Šime Ljubić.

Knjiga XII. Listine o odnošajih izmedju južnoga slavenstva i mletačke republike. Knjiga VII. Od god. 1412—1420. U Zagrebu 1882. Skupio i uredio Š. Ljubić.

Knjiga XIII. Monumenta Ragusina. Libri Reformationum. U Zagrebu 1882. Tom. II. a. 1347—1352, 1356—1360. addit. a. 1301—1305, 1318, 1325—1336

Knjiga XIV. Scriptores, volumen I. Annales Ragusini Anonymi item Nicolai de Ragnina. Digessit Speratus Nodilo. U Zagrebu 1883.

Knjiga XV. Spomenici Hrvatske krajine. (Knjiga I. od g. 1479—1610.) U Zagrebu 1884. uredio Radoslav Lopašić.

Knjiga XVI. Spomenici hrvatske krajine (Knjiga II. od g. 1610—1693) U Zagrebu 1885. Sakupio i uredio R. Lopašić.

Knjiga XVII. Listine o odnošajih izmedju južnoga slavenstva i Mletačke republike (Tomus VIII. Od god. 1420—1424). Skupio i uredio Š Ljubić. U Zagrebu 1886.

Knjiga XVIII. Acta Bulgariae ecclesiastica. Digessit P. Eus. Fermendžin. Zagrabiae 1887. (a. 1565—1799).

b) HISTORICO-JURIDICA SLAVORUM MERIDIONALIUM.

Volumen II. Statuta et Leges civitatis Spalati. Edi fecit Academia scientiarum et artium slavorum meri-

88

dionalium. Cura prof. doctoris J. J. Hanel. Cum praefatione ab eodem. Zagrabiae 1878.

Volumen III. Statuta et Leges civitatis Buduae, civitatis Scardonae et civitatis et insulae Lesinae. Edi fecit Academia scientiarum et artium slav. mer. Cura prof. Simeonis Ljubić. Cum praefactione ab eodem. Zagrabiae 1882—3.

5. POSEBNA DJELA.

1. Fauna kornjaša trojedne kraljevine. Od dra. J. K. Schlossera-Klekovskoga. Svezak I, II, III. U Zagrebu 1877—1879.

2. Ogled rječnika hrvatskoga ili srpskoga jezika. Obrodjuje Gj. Daničić. U Zagrebu 1878.

3. Figure u našem narodnom pjesničtvu s njihovom teorijom. Napisao L. Zima U Zagrebu 1880.

4. Izvješće o zagrebačkom potresu 9. studenoga 1880. Od J. Torbara. U Zagrebu 1882.

5. Euchologium, glagolski spomenik manastira Sinai brda. Od dra. Lavoslava Geitlera. U Zagrebu 1882.

6. Psalterium. Glagolski spomenik manastira Sinai brda. Od dra. L. Geitlera. U Zagrebu 1883.

7. Flora fossilis Susedana (Susedna fosilna flora — Flore fossile de Sused). Od dr. Gj Pilara (Tab. I—XV). U Zagrebu 1883).

8. Lekcionarij Bernardina Spljećanina po prvom izdanju od god. 1495. U Zagrebu 1885. Izdala jugoslavenska akademija. Uredio dr. T. Maretić.

### Brčić Ivan.

Njekoliko staroslavenskih i hrvatskih knjiga, što pisanih, što tiskanih glagolicom, kojim se u skorašnje doba u trag ušlo. Rad LIX, 158.

### Brusina S.

Jedan decenium naše zoologičke literature (1867 do 1877). Rad LII, 190.

Zoologija i Hrvati. Rad LXXX, 186.

### Budmani P.

Dubrovački dijalekat kako se sada govori. Rad LXV, 155. Pogled na istoriju naše gramatike i leksikografije. Rad LXXX, 165.

Priredio izdanje i predgovorom ga popratio Djela Antuna Gleđevića. Stari hrvatski pisci knjiga XV.

Rječnik hrvatskoga ili srpskoga jezika. II. dio, sv. 5, 1884. Obradio uz Đ. Daničića i M. Vaļavca. Sv. 6—9, 1884—1886.

### Črnčić Ivan.

Imena Slovjenin i Ilir u našem gostinjcu u Rimu poslije 1453. godine. Rad LXXIX, 1.

Prilozi k ovoj razpravi. Starine XVIII, 1.

Rimsko slovinska služba sv. Kurilu i Metodu. Starine XIV, 210.

Njekoliko južnih Slovena zapisanih od 1478—1520. god. u bratovštinu sv. Duha u Rimu. Starine XV, 168.

94

Daničić Gj.

Ogled rječnika hrvatskoga ili srpskoga jezika. Posebna djela. Rječnik hrvatskoga ili srpskoga jezika. Dio I, sv. 1–4, 1880–1882. Dio II, sv. 5, 1884. Obradio uz M. Vaļavca i Budmanija. Posebna djela.

Dvořak Vinko.

O nekojih pokusih sa statičkom munjinom. Rad LXVI, 92.

Geitler L.

O parasitskih sibilantih iza guturalah u slavenštini, Rad XLI, 154.

Prilozi k hrvatskoj gramatici i glasoslovju. Rad LVIII, 191.

O parasitskih gutturalih iza dentalah u litavskih i slavenskih jezicih. Rad XLIV, 122.

Euchologium, glagolski spomenik manastira i Sinaibrda. Zagreb 1882. (Djela jugoslav. akadem. knj. II).

Psalterium, glagolski spomenik manastira Sinai brda. Zagreb 1883. (Djela jug. ak. knj. III.).

Hanel J. J.

Ocert literarne poviesti prava českoga. Rad XLIII, 92. Pravni život u obćini spljetskoj. Rad LIV, 178.

Uredio Statuta et leges civitatis Spalati. Monumenta hist.-jur. p. I. vol. II.

Jagić V.

Opisi i izvodi iz nekoliko jużno-slovinskih rukopisa. (VI. Sredovječni liekovi, gatanja i vraćanja. XVII, Bugarsko-

95

slovenski oktoich kolekcije Mihanovićeve sada akade-
mičke u Zagrebu). Starine X, 81.

Janeček Gustav.

K teoriji zemljotresa. Rad LV, 202.

K sudbeno-lučbenom dokazivanju arsena. Rad LXI,
103.

Iztraživanje vode zagrebačkoga gradskoga vodovoda.
Rad LXI, 185.

Ledci tridymita u izradjenoj platini. Rad LXI, 192.

K poznavanju lešinskih alkaloida. Rad LXIV, 199.

Ustanovljenje atomne težine osebujnom toplinom. Rad
LXXII, 66.

Lučbeno iztraživanje Jamničke alkaličko-muriatičke kiselice. LXXVIII, 76.

O sastavu tvari. Rad LXXXIII, 65.

O elektrolizi fosforovih kiselina. Rad LXXXIII, 186.

Jireček J.

Jedan list V. Karadžića Stef. i devet listova Jer. Ga-
gića pok. Šafařiku godine 1831—4. Starine XIV, 196.

Kišpatić M.

Trahiti Fruške gore, mikroskopičko iztraživanje. Rad
LXIV, 66.

Zeleni škriljavci petrovaradinskog tunela i njihov kon-
takt sa trahitom. Rad LXIV, 87.

Serpentin i serpentinu nalično kamenje u Fruškoj
gori. Rad LXVI, 190.

Prvo izvješće potresnoga odbora za god. 1883. Rad LXIX, 239.

Drugo izvješće. Rad LXXVIII, 204.

Treće izvješće. Rad LXXVIII, 218.

96

Kristalično kamenje u Fruškoj gori. Nov prilog geološiji Fruške gore. Rad LXXVIII, 1.

Predhistorijsko kamenito orudje iz narodnoga muzeja u Zagrebu. Rad LXXVIII, 188.

Olivinski gabro (hiperstenit) iz moslavačke gore. Rad LXXXIII, 162.

Vočinski augitni andezit (trahit). Rad LXXXIII, 179.

## Kukuljević Sakcinski Ivan.

Izviešće Šimuna Jude Sidića o turskoj obsadi grada Beča godine 1683. Starine XVI, 1.

Prvovjenčani vladaoci Bugara, Hrvata i Srba i njihove krune. Rad LVII, 188. I. Simeon prvi car bugarski. II. Tomislav prvi kralj hrvatski. LVIII, 1. – III. Stjepan Nemanjić prvovjenčani kralj srbski. Rad LIX, 103.

Priorat vranski sa vitezi templari i hospitalci sv. Ivana u Hrvatskoj. Rad LXXXI, 1. LXXXII, 1.

## Ljubić Šime.

O odnošajih medju republikom mletačkom i dubrovačkom od početka XVI. stoljeća do njihove propasti. Rad LIII, 94. LIV, 62.

O posavskoj Hrvatskoj i o zlatnih novih njezina kneza Serma (1018). Rad XLIII, 107.

Borba za glagolicu u Lošinju. Rad LVII, 150.

Novi izvori za dalmatinsku epigrafiju. Rad LXV, 129.

O napredku arkeologičke znanosti u našoj hrvatskoj zemlji. Rad LXXX, 148

L’Italia descritta nel libro del re Ruggero compilato da Edrisi. Testo arabo publicato con versione e note da M. Amari e C. Schiaparelli. Roma 1883. Sa zemljovidom. (Književna obznana). Rad LXXXV, 229.

97

Uredio Monumenta spectantia historiam Slavorum meridionalium. Listine o odnošajih izmedju južnoga slavенства i mletačke republike. Tom. VI, VII, VIII (Monumenta vol IX, XII, XVII).

Uredio Monumenta spectantia historiam slavorum meridionalium. Commissiones et Relationes Venetae (Tamus III. Annorum 1553–1571). Monumenta XI.

Uredio Statuta et Leges civitatis Buduae, civitatis Scardonae et civitatis et insulae Lesinae. Monumenta hist.-jur. P. I vol. III.

Rukoviet jugoslavenskih listina: Srbske listine; Turskomletačke listine; Turske listine; Crnogorskomletačke listine; Bosanska listina. Starine X, 1.

Popis prodaja dubrovačkih iz XIV. stoljeća. Starine XI, 1.

Marije Bolice Kotoranina opis sandžakata skadarskoga od g. 1614. Izvještaj g. 1570. o Arbanaskoj, izvještaj XVI. vieka o Dubrovniku i Arbanaskoj. Starine XII, 165.

Izvještaj franc. konsula u Koronu La Maire-a o dubrovačkoj republici. Starine XIII, 39.

Skadarski zemljišnik od g. 1416. Starine XIV, 30.

Poslanice dubrovačke na mletačku republiku. Starine XV, 1.

Dva popisa listina (908—1782) manastira sv. Krševana u Zadru. Starine XIX, 81.

## Lopašić Rad.

Uredio Monumenta spectantia Historiam Slavorum meridionalium. Spomenici hrvatske krajine. Tom I, 1479—1610), tom. 2 (1610—93) Monumenta XV, XVI

Nekoliko priloga za poviest urote Petra Zriuskoga i Franje Frankopana. Starine XV, 114.

7

98

Prilozi za poviest Hrvatske XVI. i XVII. vieka iz štajerskoga arkiva u Gradcu. Starine XVII, 150. XIX, 1.

### Maixner Fr.

Pastirski razgovori u Katančičevih „Fructus autumnales.“ Rad LXV, 71.

Prievodi Ranjine Dinka iz latinskih i grčkih klasika. Rad LXX, 196.

Prievodi t. z. „disticha moralia Catonis“ u hrvatskoj literaturi. Rad LXXIV, 79.

Znanstvene radnje u godišnjih izvješćih hrvatskih gimnazija i realaka od g. 1867–1886 kao prilog hrvat. bibliografiji. (Književna obznana). Rad LXXXV, 202.

### Maretić T.

Studije iz pučkoga vjerovanja i pričanja u Hrvata i Srba. Rad LX, 117. LXI, 1.

O nekim pojavima kvantitete i akcenta u jeziku hrvatskom ili srpskom. Rad LXVIII, 1.

Nov prilog za istoriju akcentuacije hrvatske ili srpske. Rad LXX, 89; LXXI, 61; LXXIII, 71.

O narodnim imenima i prezimenima u Hrvata i Srba. Rad LXXXI, 81; LXXXII, 69.

Veznici u slovenskijem jezicima. Rad LXXXVI, 76.

### Marković Franjo.

Estetička ocjena Gundulićeva Osmana. Rad XLVI, 78; XLVII, 129; L, 96; LII, 1.

Knez Medo Pucić. Rad LXVI, 125.

O dru. Dimitriju Demetru kao dramatiku ilirske dobe. Rad LXXX, 73.

99

Matković Petar.

Putovanja po balkanskom poluotoku.

I. Prije križarskih vojna. Rad XLII, 56.

II. Felix Petančić i njegov opis puteva u Tursku.
Rad XLIX, 103

III. Putovanje P. Kuripešića, L. Nogarda i B. Ram-
berta. Rad LVI, 141.

IV. Putovanje D. Šepera, V. I. Chesnaua i V. K.
Zena. Rad LXII, 45.

VI. Putovanje Antuna Vrančića god. 1553. LXXI, 1.

VII. Putovanje Seydlica, bezimena putopisca i T.
Beczeka. Rad LXXXIV.

Gjuro Hus, Hrvat iz Rasinje, glasovit putnik XVI.
vieka. Rad LV, 116.

Dva talijanska putopisa po balkanskom poluotoku iz
XVI. vieka. (Putopis Catarina Zena od 1550. g. Bezi-
meni putopis oko g. 1560.) Starine X, 201.

Descriptio peregrinationis Georgii Huszthii. Starine
XIII, 1.

Mijatović Čedomil.

Bartolomije Georgijević, Hrvat, pisac šestnaestoga
vieka. Rad XLIV, 108.

Miklošić Fr.

Pismo. Glasovi o „Ogledu rječnika“. Rad XLV, 158.

Novo nadjeni spomenici iz XI. i IX. vieka za pa-
nonsko-moravsku, bugarsku i hrvatsku poviest. Starine
XII, 206.

Nodilo N.

Prvi ljetopisci i davna historiografija dubrovačka.
Rad LXV, 92.

100

Religija Srba i Hrvata na glavnoj osnovi pjesama,
priča i govora narodnog. I. Rad LXXVII, 43.

II. Pojezda, Prijezda i Zora. LXXIX, 185.

III. Sunce. LXXXI, 147.

IV. Sunce dvanaestoliko i gradnja mlade godine.
LXXXIV, 100.

V. Momir i Grozda. LXXXV, 131.

Uredio Monumenta spectantia historiam Slavorum
meridionalium. Scriptores. Annales Ragusini Anonymi
item Nicolai de Ragnina. Monumenta XIV.

Novaković Stojan.

Dr. Janko Šafařik. Rad XLI, 190.

Vijenac i Diadima u sprskim krunidbenim ceremo-
nijama. Rad XLIII, 189.

Тб у srpsko-slovenskoj i bugarsko-slovenskoj knji-
ževnosti od XV. vieka na dalje. Rad XLIV, 150.

Pismo predsjedniku: Glasovi o „Ogledu riečnika“ IV.
Rad XLV, 165.

Članci hronografa trojadika o Srbima i Bugarima.
Starine X. 44.

Apokrifno protojevangjelje Jakovljevo. Starine X. 61.

Afroditijana Persiianca priča o rodjenju Hristovu.
Starine X, 72.

Apokrifna priča o Jovu. Starine X, 157.

Narodna predanja o boju kosovskom pobilježena prve
pole XVIII. vieka. Starine X, 176.

Teodosija mniha Hilandarca pohvala svetome Simeunu
i Savi. Starine XI. 153.

Physiologus: Слово о вештехъ ходештихъ и летештихъ.
Starine XI, 181.

101

Vlaško-bugarski liturgijar od god. 1507 u bibliogra-
fiji do sad nepoznat. Starine XI, 207.

Legenda o sv. Gjurgju u staroj srpsko-slovenskoj i
narodnoj ustmenoj literaturi. Starine XII, 129.

Teodosija mniha Hilandarca djelo o Petru Koriškom.
Starine XVI, 9.

Život srpskoga patrijarha Jefrema. Starine XVI, 35.

Odlomci srednje vjekovne kosmografije. Star. XVI, 41.

Apokrifi iz štampanih zbornika Božidara Vukovića.
Starine XVI, 57.

Apokrif o Enohu. Starine XVI, 66.

Priča o Antikristu. Starine XVI, 81.

Apokrif o prepiranju Isusa Hrista sa djavolom. Sta-
rine XVI, 86.

Apokrifi kijevskoga rukopisa. Starine XVI, 89.

Trebinje, Tvrdoš i Savina. Pisma iz hranionice ma-
nastira Savine s nekolikim primetbama Starine XVI, 97.

„Carostavnik“ Narodne Biblioteke u Biogradu i Cam
bakov život Stefana Dečanskoga. Starine XVI, 108.

Apokrifski zbornik našega vijeka. Starine XVIII, 165.

Zapisi od grada, moljca i crvi po nivama. Starine
XVIII, 183.

Apokrifske priče o Bogorodičnoj smrti i još neke
sitnice apokrifske o Bogorodici Starine XVIII, 188.

Otkriveće Varuhovo. Starine XVIII, 203.

Pavić A.

Dvije stare hrvatske narodne pjesme. Rad XLVII, 93.

Gundulićev Vladislav. Rad LV, 1.

Studije o hrvatskom akcentu. Rad LIX, 1.

Junije Palmotić. Rad LXVIII, 69; LXX, 1.

102

Gjuro Daničić. Nekrolog. (Umro 17. studenoga 1882.)
Rad LXXVII, 127.

Priredio izdanje Djela Gjona Gjora Palmotića. Stari
pisci hrv. Knjiga XII, XIII, XIV.

Pilar Gjuro.

Prilozi poznavanju geoložkih odnošaja zemlje. Rad
XLV, 151.

Obćeniti godišnji sastanak njemačkoga geologičkoga
družtva u Beču. Rad XLV, 214.

Geoložka opažanja u zapadnoj Bosni. Iztraživanja od
g. 1879. Rad LXI, 1.

Ami Bouè, počastni član jugoslavenske akademije zna-
nosti i umjetnosti. Nekrolog. Rad LXV. 180.

Izvid nedavno odkrivene špilje na kupičkom vrhu,
pak i drugih špilja, te rudnika Tršće kod Čabra. Rad
LXVI, 182.

Rudarstvo u Hrvatskoj. Rad LXVIII, 217.

Djakovački potres 24. ožujka 1884. Rad LXXVIII, 117.

Napredak mineralogije i geologije u Hrvatskoj. Slavoniji i Dalmaciji od 1835. do 1885. Rad LXXX, 140.

Flora fossilis susedana (Susedna fosilna flora). Djela
knj. IV. Zagreb 1883.

Rački Franjo.

Slovenski, a napose bugarski i hrvatski u Italiji put-
nici ponajviše druge polovice IX. vieka. (Obznana knji-
ževna). XLII, 198.

Podmetnute, sumnjive i preradjene listine do XII. vieka.
Rad XLV, 128.

Izpravak k ovoj razpravi. Rad XLVIII, 222.

Nekrolog M. Mesića. Rad XLVII, 222.

103

Povjestnik Ivan Lučić, Trogiranin. Na uspomenu
200-godišnjice smrti njegove. Rad XLIX, 65.

Scriptores rerum chroaticarum pred XII. stoljećem.
Rad LI, 140.

Biela Hrvatska i biela Srbija. Rad LII, 141.

Ruski historik Sergij Mihajlović Solovjev. Nekrolog.
Rad LIV, 160.

Hrvatska prije XII. vieka glede na zemljišni obseg
i narod.

I. Zemljišni obseg. Rad LVI, 63.

II. Narod. Rad LVII, 102.

K. Grot i T. Florinskij o Konstantinu bagrenorodnom.
Rad LIX, 201.

Aleksander Aleksandrović Kotljarevskij. Nekrolog.
Rad LX, 208.

Vacslav Aleksandro Maciejovski. Nekrolog. Rad LXVIII, 177.

Nutarnje stanje Hrvatske prije XII. stoljeća.

I. Društvo. Rad LXX, 153.

II. Crkva. Rad LXXIX, 135.

Besjeda u svečanoj sjednici prigodom otvorenja
Strossmajerove galerije. Rad LXXIII, 154.

Prilozi za poviest humanisma i renaissance u Du-
brovniku, Dalmaciji i Hrvatskoj. I. Ivan Ravenjanin
učenik Petrarkin dubrovački kancelar (1384—87) kano
predteča humanisma u Dubrovniku. Rad LXXIV, 135.

Šesti arheoložki sastanak u Odesi. Rad LXXVI, 122.

Nacrt hrvatske historiografije od 1835—1885 godine.
LXXX, 246.

Rugjer Josip, životopisna crta. Rad LXXXVII, 1.

Boškovićevi dopisi s različitimi osobami. — Rad
LXXXVIII, 246.

104

Uvodni govor. U proslavu pedesetgodišnjice književ-
nog prieporoda. Rad LXXX, 1.

Dopisi izmedju krajiških turskih i hrvatskih častnika.
Starine XI, 76; XII 1.

Novo nadjeni spomenici iz IX. i XI. vieka za pa-
nonsko-moravsku, bugarsku i hrvatsku poviest. Starine
XII, 206.

Najstarija hrvatska cirilicom pisana listina. Starine
XIII, 196.

Notae Joannis Lucii. Starine XIII. 211.

Dva nova priloga za poviest bosanskih Patarena:
1. Kard J. Torquemade razprava proti bo-anskim pata-
renom. 2. Rukopis bosanskoga krstjanina Radoslava.
Starine XIV, 1.

L. Komulovića izvještaj i listovi (g. 1593-4) o po-
slanstvu u Tursku, Erdelj. Moldavsku i Poljsku Sta-
rine XIV, 83.

Prilozi za geografsko-statistički opis bosanskoga pa-
šalika iz XVII. vieka; putopis Frana Butrišića i Ivana
Divnića od Šibenika do Hlievna i Skoplja god. 1574.
Starine XIV, 173.

Izvodi za jugoslavensku poviest iz dnevnika Marina
ml. Sanuda za god. 1526–1533 Starine XV, 177,
XVI, 130.

Život Frana Lukarevića Burine Stari pisci hrvatski.
X, V.

Životopis Miha Bunića Babulinova. Stari pisci hrv.
XI, V str.

Životopis Maroja i Oracija Mažibradića. Stari pisci
hrv XI, IX str.

Životopis Marina Burešić. Stari pisci hrv. knj XI,
XIII str.

105

### Schlosser-Klekovski J.

O plovčarih (vodenjarih; Hydrocanthari) hrv.-slav.-dalm. Faune. Rad XLII, 1.

Fauna kornjaša trojedne kraljevine. Posebna djela Svezak I, II, III.

Dodatci k fauni kornjaša trojedne kraljevine, izdanoj godine 1879. Rad LXI, 122.

### Schulzer Müggenburžki Stjepan.

Deset dana u Djakovu. Rad LXIV, 173.

### Sekulić M.

Uzrok munjotvornoj sili. Rad XLI, 105; L, 1; LVIII, 171.

O ledenoj dobi sjeverne polutke naše zemlje. Rad LXIV, 153.

### Smičiklas Tade.

Obrana i razvitak hrvatske ideje od 1790—1835. g. Rad LXXX, 11.

### Sreznevski Izmail.

Pismo na predsjednika akademije o „Ogledu rječnika“ II. Rad XLV, 159.

### Strossmajer J. J.

Besjeda u sjednici svečanoj prigodom otvorenja Strossmajerove galerije. Rad LXXIII, 162.

### Studnička Fr. J.

O nekih vlastitostih determinanta verižnika. Rad LXXVIII, 105.

Novi način, kojim možemo izvesti treći temeljni poučak determinanta. Rad LXXX, 146.

106

Šulek Bogoslav.

Zašto Slaveni poštuju lipu? Rad XLIII, 149.

Roberto de Visiani. Nekrolog. Rad L, 176.

Doktor Ivan Bleiweiss Trsteniški. Nekrolog. Rad LXII, 187.

Predteče Darwina. Rad LXXII, 173; LXXV, 1.

Naš napredak u prirodnih znanostih za minulih 50 godina Rad LXXX, 100.

Jugoslavenski imenik bilja. Zagreb 1879.

Tkalčić Ivan.

Priporod biskupije zagrebačke u XIII. vieku. Rad XLI, 122.

Odpor i buna radi desetine u biskupiji zagrebačkoj u XIV. vieku. Rad XLIX, 165.

Ivan, arcidjakon gorički, domaći pisac u XIV. vieku. Rad LXXIX, 71.

Izprave XV. vieka iz „crvene knjige“ zagrebačkoga kaptola. Starine XI, 19.

Dva inventara prvostolne crkve zagrebačke iz XIV. i XV. vieka. Starine XIII, 119.

Prilog za poviest zagrebačkih sinoda u XV. i XVI. vieku. Starine XVI, 117.

Torbar Josip.

Ob optici Markantuna de Dominis. Rad XLIII, 196.

Sunčane pjege a) prema zemaljskim meteorologijskim pojavom. Rad LIII. 186;

b) prema barometrovu stanju. Rad LXXII, 1.

O povratku studeni mjeseca svibnja. Rad LXXVIII, 175.

Izvješće o zagrebačkom potresu 9. studenoga 1880. Zagreb 1882. (Djela knj. I).

107

Valjavec Matija.

Prinos k naglasku u (novo)-slovenskom jeziku. 1. Naglas u ženskih rieči na a. Rad XLIII, 1; XLIX, 1.

2. Naglas u substantiva mužkoga roda. XLV, 50; XLVI, 1; XLVII, 1; XLVIII, 130.

3. Naglas u rieči srednjega roda. LVI, 1, LVII, 1.

4. Naglas u supstantiva srednjega roda na suglasno. (Ь deklinacije) LX, 1.

5. Naglas u glagolu. LXIII, 1; LXV, 1; LXVII, 70; LXVIII, 1.

6. Naglas u presentu glagola, koji presentni nastavak jo drže samo u 3 plurala. LXXI, 175; LXXIII, 1; LXXXVI, 70; LXXVII, 1.

Imperfekat kako se tvori u staroj slovenštini i prema njoj u hrvaštini ili srbštini, pak u kajkavštini. Rad LI, 55.

K tvorbi imperfekta u slovjenštini. (Izpravak). Rad LVII, 234.

Ostatak optativa u staroj slovenštini. Rad LXXX, 218.

Kako je rabila riječca črež u (novoj)-slovenskoj knizi do prije 50 godina. Rad LXXXV, 34.

Kako je rabila riječca črez slovenskoj knjizi do prije 50 godina. LXXXVI, 1.

Razgovaranje meju papistu i jednim luteranom studičeno po Antone Seńanine, štampano u Padove miseca setembra po Gračioze Perkačine godište MDLV. Starine XVII, 232.

Rječnik hrvatskoga ili srpskoga jezika. Dio II, sv. 5, 1884. Obradio uz P. Budmania i Đ. Daničića. Posobna djela.

108

Veber Adolfo.

Pabirci po slovnici hrvatskoj. Rad XLII, 185.

Vebera Adolfa akademika mnjenje o „Ogledu rječnika“ III. Rad XLV, 161.

Sćepan Ljubiša kao pisac (Književna Obznana). Rad LIX, 186.

Posveta stolne crkve djakovačke. Rad LXXIV, 192.

Istina. Rad LXXXV, 1.

Vrbanić dr. Fr.

Kriminalitet žiteljstva u Hrvatskoj i Slavoniji. Rad LXXXII, 155; LXXXIV, 1.

Stanbene prilike u naših gradovih. Rad LXXXVI, 175.

Vukasović Ž.

Pabirci za zemljoslovje Dalmacije, Hrvatske i Slavonije. Rad XLVI, 166.

Vukotinović Ljudevit.

Prirodoslovne theorije i darvinizam. Rad XLI, 49.

Prinesci za geognosiu i botaniku Hrvatske. Rad XLIV, 175.

Fauna leptirah u okolišu zagrebačkom. Rad XLVIII, 1.

Novi oblici hrvatskih hrastovah te ini dodatci na
floru hrvatsku. Rad LI, 1.

Najnoviji prilozi na floru hrvatsku. Rad LVII, 81.

Pleme sucvjetakah (Compositae) u Hrvatskoj dosad
našastih. Rad LVIII, 53.

Životopis dra. Josipa Calasancia Schlossera viteza
Klekovskoga. Rad LXV, 200.

Najnoviji pokret u botanici. Rad LXVI, 1.

169

Opis ružah okoline zagrebačke. Rad LXIX, 1 LXXXIII, 1.

Podobe hrvatskih hrastova okoline zagrebačke. Zagreb 1883.

### Zahradnik K.

Neke vlastitosti trojina točaka oskulacije kod lemni-skate. Rad LIII, 207.

Vlastitosti nekih trojina točaka na cisoidi. Rad LXI, 69.

O krivuljah u ravnini. Rad LXIV, 1; LXXV, 79.

Teorija parabole na temelju racionalnog parametra. Rad LXIV, 105; LXXII, 145.

Geometrijske opazke. Rad LXXV, 211.

Prilog za riešitbu kvadratičkih jednacba pomoću Gaussievih logoritama. Rad LXXXIII, 153.

### Zima L.

Nacrt naše metrike narodne obzirom na stihove drugih naroda a osobito Slavena. Rad XLVIII, 170; XLIX, 1.

Figure u našem narodnom pjesničtvu s njihovom te-orijom. (Posebna djela) Zagreb 1880.

Nekoj većinom sintaktične razlike između čakavštine, kajkavštine i štokavštine. (Posebna djela VII.) Zagreb 1887.

### Zore Luka.

Gragja za knjiž.-povjestnu ocjenu Gundulićeva „Lju-bovnika sramežljiva“. Rad LV, 185.

Gragja za književno-povijesnu ocjenu Gundulićeve „Ariadne“. Rad LXIII, 129.

Gragja za poznavanje eroikomičke Dubrovačke pjesme. Rad LXXI, 145.

**Batinić fra. M. V.:**

Nekoliko priloga k bosanskoj crkvenoj poviesti: Iz-
prave i dopisi od 1527—1537 g.; Izvješće Ivana di
Vietri god. 1708.; Izvješće A. Georgicea god. 1626.;
Putopis A. Georgicea iz Budima u Bosnu; Opis paša-
luka bosanskoga. Starine XVII, 77.

**Bojničić Ivan Kninski dr.:**

Najstarija hrvatska grbovnica (litterae armales. Sa snimkom.) Starine XVI, 113.

**Broz Ivan:**

Prilozi za sintaksu jezika hrvatskoga. I. Imperativ.
Rad LXXVI, 1.

**Car Lazar dr.:**

Sauropsidi ili teorija postanka ptica od gmazova. Rad LXVI, 62.

**Čeh Dragutin dr.:**

Lučbarske radnje. Rad XLIV, 85.

Chemička svojstva divljega hrvatskoga hmelja. Rad L, 32.

Rudna vrela Apatovačka. Rad LV, 220.

Hmelj kod drevnih sjevernih i južnih Slavenah. Iz-
traživanje. Rad LXIII, 113.

8

114

### Dragović Marko:

Prilozi za istoriju Crne gore iz vremena vladika iz različnih plemena. Starine XIX, 251.

### Dučić N.:

Dobrušta. Rad LXX, 191.

### Fermendžiu Evsebije:

Prinos za životopis Gjurgja Križanića, svećenika i kanonika zagrebačke biskupije. Starine XVIII, 210.

Sabrao i uredio: Acta Bulgariae ecclesiastica. (Monumenta historica XVIII). Zagrabiae 1887.

### Gandoger Mihovil:

Contributiones ad Floram terrae Slavorum meridionalium. Rad LXVI, 24. 113.

### Gorjanović Dragutin dr.:

Ostanci kvaternarnih sisara gore zagrebačke. Rad LXVI, 108.

Fosilni sisari Hrvatske, Slavonije i Dalmacije. Rad LXIX, 60.

Palaeoichtyoložki prilozi. Rad LXXII, 10.

### Hirc Dragutin:

Flora okolice bakarske. Rad LXIX. 97.

### Horvat V.:

O produktih suhe destilacije škroba sa vapnom. Rad LXXV, 187.

### Jelčić G.:

Lettere dell'Ab. R. G. Boscovich alla republica di Ragusa. Rad LXXNVII, 101.

115

Jurinac A. E. :

Prilog k poznavanju obloustke Petromyzon Planeri.
Bl. Rad LXI, 105.

Prilog hrvatskoj fauni ogulinsko-slunjske okolice i
pećina. Rad LXXXIII, 86.

Kačanovskij Vladimir:

Pitanje o godini smrti srbskoga cara Uroša V. i kralja
Vukašina (Književna obznana). Rad LVIII, 199.

Nekoliko spomenika za srpsku i bugarsku poviest:
Proti Bogomilom; Pismo moldavskoga vojvode Stjepana
ohridskomu metropolitu Doroteju od g. 1456.; Odgovor
metr. Doroteja g. 1457.; Bilježka djakona Mite u nomo-
kanonu g. 1466; Pismo beogradskoga metropolite Teo-
fana ruskomu vel. knezu Vasilju Jovanoviću; Napis na
zastavi u Moroviću; Odlomak srpskoga ljetopisa. Sta-
rine XII, 230.

Apokrifne molitve, gatanja i priče Starine XIII, 150.

Iz srbsko-slovjenskoga prievoda bizantinskoga ljeto-
pisa I. Zonare. Starine XIV, 125.

Kovačević Ljuboslav :

Nekoliko srpskih natpisa i bilježaka u Borču, Žiči,
Studenici, Baljevcu, Kosmaju, Podrinji, Beljini, Grošniei,
Piperih, Dolnjoj Morači, Previšu, Podstijenju, Ostrogu,
Ravanici, blizu Valjeva, u Brezovcu, Smederovu, Ajda-
novcu, Prokuplju, Pšinju, Beogradu. Starine X, 257.

Nekoliko priloga staroj srpskoj književnosti: Molitve,
Slovo Epifanija o koncu svieta. Starine X, 276.

Kršnjavi Izidor dr.:

Apollo u zagrebačkom narodnom muzeju. Rad LV, 207.

*

116

Slika Boga otca u starokršćanskoj umjetnosti. Rad LX, 203.

**Kuhač Fr. Š.:**

Prilog za poviest glasbe južnoslavenske. Kulturno-historijska studija (Nastavak). Rad XLI, 1. XLV, 1. L, 44. LXII, 134. LXIII, 71.

**Magdić Mile:**

Prilozi za poviest starih plemićkih obitelji senjskih. Starine XII, 224. XV, 155. XVII, 54.

Popis patricijskih i gradjanskih porodica senjskih od godine 1758. Starine XVII, 49.

Životopis Nikole Tintora iz Klisa. Starine XVII, 75.

**Paige C.:**

Remarques sur la théorie de l'involution. Rad LXXV, 181.

Opazke k teoriji involucije. Rad LXXV, 184.

**Pierling O.**

L. Komulovića izvještaj i listovi (g. 1593—4.) o poslanstvu u Tursku, Erdelj, Moldavsku i Poljsku. Starine XIV, 83. XVI, 209.

Izvještaji Spljećanina Mate Karamana o Rusiji. Starine XV, 95.

**Polivka Gj. dr.:**

Bugarsko četvero-evangjelje u biblioteci českoga muzeja u Pragu. Starine XIX, 194.

**Radić pl. P.:**

Izprave o bitei kod Siska dne 22. lipnja 1593. god. Starine XIX, 172.

117

Stojanović Lj.:

Nekoliko srpskih ljetopisa: Studenički, Hadži-Jorda-
nov, Sjenički, Podgorički, Verkovićev ljetopis. Starine
XIII, 164.

Jedan prilog k poznavanju bosanskijeh bogumila.
Starine XVIII, 230.

Strein V.:

Prilozi k poznavanju bosanskih tetraedrita. Rad
LXXXIII, 136.

Strnad Al.:

O krivuljah n-toga stupnja sa točkom (n-2) strukom.
Rad LXXII, 155.

Švrljuga I. K.:

Prinosi k diplomatskim odnošajem Dubrovnika s Fran-
cezkom. Starine XIV, 58.

Dubrovčani francezkom kralju Ljudevitu XVI o
velikom potresu g. 1667. Starine XIV, 80.

Utiešenović Ognjoslav:

Životopis kardinala brata Gjorgja Utiešenovića pro-
zvanoga Martinusius. Rad LIII, 1. LIV, 1.

Izprave k životopisu kard. br. Gjorgja Utiešenovića prozvanoga Martinusiem. Starine XII, 42.

Vaneček I. S.:

O plohi trećega stupnja. Rad LXXII, 164.

O posebnoj plohi četvrtoga stupnja. Rad LXXII, 169.

O svezcih i redovih čunjosjeka. Rad LXIV, 184.

O obćenitih svezcih te redovih čunjosjeka. Rad LXIV,
187.

118

( ) obćenitoj inversiji te o transformaciji reciprokih provodnica. Rad LXIV, 194.

Konstrukcija osi i cikličkih ravnina čunjaste plohe drugoga stupnja. Rad LXXXIII, 1.

**Vučetić:**

Pisma kaludjera srpskih manastira na Svetoj Gori knezu i vlasteli Dubrovačkoj (g. 1510—1792.) Starine XVII, 1.

**Žepić Sebastijan:**

Priredio izdanje Frana Lukarević Burine. Stari pisci hrv. knj. X.

Priredio izdanje Pjesama Miha Bunića Babulinova Maroja i Oracia Mažibradića i Marina Burešića. Stari pisci knjiga XI.

BAKAR: Nautička škola.

BEČ: Seminar za slavenske jezike na c. universitetu.

Akademija znanosti (Kaiserliche Akademie der Wissenschaften).

K. k. Central-Commission zur Erforschung und Erhaltung d. Baudenkmale.

K. k. Geologische Reichsanstalt.

K. k. Statistische Central-Commission.

K. k. Anthropologische Gesellschaft.

K. k. Geografische Gesellschaft.

Biblioteka Njihova Veličanstva.

BERLIN: Akademija znanosti (Königl. preussische Akademie der Wissenschaften).

BIOGRAD: Srbsko lekarsko družtvo.

Srbsko učeno družtvo.

Srpsko arheoložko družtvo.

BOLOGNA: Akademija znanosti.

BORDEAUX: Akademija znanosti.

BRNO: Moravsko družtvo za poznavanje zemlje (K. k. mährisch-schlesische Gesellschaft für Landeskunde).

Matica Moravska.

BRUXELLES: Redakcija Prirodoslovnog Muzea.

Malakoložko družtvo (Societè Malacologique de Belgique).

BUDIMPEŠTA: Magyar földtani intézet.

Magyar történelmi társulat.

Magyar tudományos akademia.

124

Arheografska komisija.

Občšestvo ljubitelej drevnei pismenosti.

Blagotvoriteljni slavj. komitet.

PISA: Sveučilište.

PLOVDIV: Upravlenje na narodnoto prosvješćenje na iz-točna Rumelija.

POREČ (Parenzo): Arheoložko-historijsko družtvo.

POZNANJE: Literarno družtvo.

POŽEGA: Gimnazija.

PRAG: Jednota českih filologa.

Slovanski sbornik.

Matematičko družtvo.

Spolek českih chemikův.

Muzej kralovstvi českého.

Kr. česká společnost nauk.

RIEKA: Gimnazija.

RIM: Accademia di conferenze storico-giuridiche.

Accademia de' Lincei.

Biblioteca vaticana

RIO JANEIRO: Narodni muzej.

SARAJEVO: Realni gimnazij.

SENJ: Gimnazija.

SINJ: Gimnazija.

SOFIJA: Blgarsko književno družtvo.

SPLJET: Gimnazija.

Dalmatinski muzej.

Realka.

STETTIN: Gesellschaft für Pommersche Geschichte.

ST. FRANCISCO: Akademija.

TRAVNIK: Gimnazija.

TURIN: Kr. akademija znanosti.

VARAŽDIN: Gimnazija.

I.

PRAVILA I POSLOVNIK AKADEMIJE.

a) Pravila.

(Potvrdjena prev. riešenjem od 4. ožujka 1866 godine.)

Članak 1.

Jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti jest
zavod zemaljski i ima svoje sjedište u Zagrebu.

Njezina svrha jesu samostalna iztraživanja na polju
znanosti i umjetnosti, svestrano unapredjenje istih, a
osobito njegovanje jugoslavenskoga jezika i književnosti.

Ona podtiče i podpomaže diela inih, zajamčuje ko-
ristna znanja i izkustva, dočim napredke i izume izpi-
tuje i poučne radnje oglašuje, a podupire svrhe vladine
odgovarajuć na zadaće i pitanja, tičuća se strukah zna-
nosti i umjetnosti.

Članak 2.

Akademija jest naprema državnoj upravi tielo samo-
stalno.

Članak 3.

Glavne struke akademije jesu:

I. Jugoslavenska književnost i jezikoslovje, poviest
sa svojimi pomoćnimi znanostmi u obće, a osobito po-
viest i starine Jugoslavenah;

II. Mudroslovje i pravoslovje, ovo sa osobitim obzi-
rom na poviest prava u Jugoslavenah;

*

4

IV. Krasne umjetnosti sa njihovom književnošću i znanstvenimi na njih se odnosećimi razpravami.

Po tom dieli se ona u četiri razreda, naime u razred: poviestni i jezikoslovni, mudroslovni i pravoslovni, matematični i prirodoslovni i umjetnički.

Članak 4.

Akademija sastaje se svake godine jedan put u javnoj svečanoj sjednici, a osim toga u skupnih, pravilno se opetujućih, i u razrednih sjednicah.

Ona stavlja iz pridieljenih joj strukah, na koliko joj sredstva dopuštaju, nagradne zadaće za riešenje putem javnoga natjecanja i dosudjuje nagrade.

Ona oglašuje radnje svojih članova kao i razprave i diela inih spisatelja, ako su iz koje opredieljene joj struke i vriedna da ih primi, ter ih zato nagradjuje, ili kao što sama za pravedno pronadje, ili kao što je sa dotičnici dogovorila.

Ona razpravlja o pitanjih, stavljenih od državnih oblastih, i daje o njih zahtievana mnienja.

Ona podpomaže članove pri znanstvenih i umjetničkih poduzećih savjetom i novcem, podupire mladiće nade pune, koji se za umjetnike naobraziti žele, iz akademičke, naročito u tu svrhu opredieljene zaklade po glasu dotičnoga zakladnoga lista.

5

Članak 5.

Akademija ima:

pokrovitelja;

trideset i dva prava člana;

predsjednika;

dva tajnika;

najviše šestnaest počastnih članova, i dopisujuće članove, kojih će broj akademija sama ustanoviti.

Članak 6.

Izbor pokrovitelja i članova, navedenih u predjašnjem članku, skupa sa predsjednikom i tajnici, ostavlja se akademiji.

Pokrovitelj i članovi izbiraju se doživotno, predsjednik i tajnici pako, koji se imadu uzeti izmedju pravih članovah, na tri godine, poslje kojih se opet za takove izabrati mogu.

Izbor pokrovitelja i predsjednika valja da potvrdi nj. c. kr. apoštol. veličanstvo.

Članak 7.

Pokrovitelj mora biti austrijski državljanin.

Kada je u sjedištu akademije, predsjeda u javnih svečanih godišnjih sjednicah. O radnjah akademije izvješćuje ga predsjednik. Iz javne svečane godišnje sjednice šalje mu akademija godišnje izviešće o svom stanju. On ima pravo svagda pogledati, kako poslovi akademije idu.

Članak 8.

Predsjednik nosi ponajprije brigu, da poslovi akademije idu u redu i da se njezina pravila obdržavaju.

6

On zastupa akademiju kod oblastih i trećih osobah. On zamienjuje odsutnoga pokrovitelja u javnih svečanih go-dišnjih sjednicah, ter ako je pokrovitelj zapriečen, preuzima posredovanje, koje po predjašnjem članku ovoga ide.

On podpisuje sa prvim tajnikom ili njegovim zamje-nikom diplome-postavnice i sve dopise akademije, kao i sve njezine spise, iz kojih bi po nju nastati mogla prava ili dužnosti.

## Članak 9.

Pri izboru pravih i dopisujućih članova ima se obzir uzeti na onakove muževe, koji su si zaslugah stekli izvrstnimi znanstvenimi ili umjetničkimi djeli.

Pravimi članovi mogu biti samo neprikorni austrijski državljani.

Izbor svakoga člana ima se prijaviti banu ili njego-vomu svakdašnjemu zamjeniku.

Ako se mjesto kojega člana izprazni, mora se učiniti predlog za novi izbor u skupnoj redovitoj sjednici, o kojem će se u isto takovoj za njom slišećoj prvoj sjednici viećati, a tek u trećoj sjednici definitivni izbor imati obaviti.

## Članak 10.

Svaki član obvezuje se već svojim pristupom u aka-demiju, da će njezine svrhe promicati.

7

Svaki pravi član pripada doduše poglavito jednomu
od četirijuh razredah; ali to neprieči, da on prema na-
gnuću i sposobnosti ujedno udioničtvuje i u poslovih
kojega inoga razreda.

Članak 11.

Poslove i dužnosti tajnika ustanoviti će akademija u svojem poslovnom redu.

Članak 12.

Svaki razred izbira si svake godine predstojnika iz-
medju pravih članova akademije.

Oni nadgledaju, da se obdržavaju pravila i osebni
poslovni red razreda.

Članak 13.

Akademija ustanovljuje potrebno kućno i ino pomoćno
osoblje kao i poslužnike, ter ih imenuje i prima.

Članak 14.

Pri svih izborih, koje bi akademija obavljala i pri
svih zaključcih, koje bi stvarala, imadu pravo glasa
samo pravi članovi, predsjednik i tajnici.

Da zaključak valja, potrebno je, da je prisutna naj-
manje polovica članova, što ih akademija tada sa pra-
vom glasa ima.

8

Pri glasovanju o pitanjih, tičućih se znanosti i umjetnosti, dopuštaju se zaključci relativnom većinom, pri izborih, naimenovanjih i pri svih inih pitanjih potrebna je absolutna većina glasovah, da zaključak valja.

## Članak 15.

Akademija razpolaže sa četiri petine svojih godišnjih dohodaka svake vrsti, jedna petina dohodaka ima se svake godine pridodati glavnici

Dokle se o upravi zemaljskih zaklada putem ustavnim što inoga odredilo nebude, ima se glavnica akademije sa posebnom za naobraženje umjetnika opredieljenom zakladom (čl. 4.) upravljati od namjestničkoga vieća sa dvojicom pravih članova, koje akademija u tu svrhu naznači.

Glavnica ne smije se u nikojem slučaju uzkratiti svrhi, za koju je po pravilih opredieljena, a može se načeti samo na predlog sabora sa privoljenjem krune.

Računi o rukovodjenju dohodaka akademije imadu se koncem svake godine pregledati od pravih članova, koje akademija u tu svrhu izabere, a posliedak te pregledbe ima se predložiti namiestničkomu vieću, ter onda skupa sa preglednim izkazom o glavnici akademije jošte oglasiti u časopisih.

## Članak 16.

Akademija može, držeć se zakonitih ustanovah, stupiti u savez sa inimi znanstvenimi i umjetničkimi družtvi i š njimi dopisivati, ako joj se svidi za shodno.

Akademija ima svoj vlastiti pečat sa zemaljskim grbom i nadpisom: „Jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti“.

9

Članak 17.

Akademija može zaklade i sbirke inih književnih i znanstvenih družtvah sebi pridržati, ako ova u to privole, i ako su u tom slučaju zakonite ustanove obdržavane; akademija može i pozive na dobrovoljne primeske u novcu, knjigah, umotvorinah i starinah izdavati i takve stvari sabirati.

Članak 18.

U slučaju, da bi se akademija razpustila, može sa njezinimi zakladami i sbirkami razpolagati samo sabor sa privoljenjem krune.

Članak 19.

Poslovni red ima se dvorskoj kancelariji predložiti na odobrenje. On se može uslied zaključka akademije, komu je potrebno privoljenje absolutne većine glasova onih članova, koji pravo glasa imadu, i sa odobrenjem dvorske kancelarije promieniti.

Članak 20.

Ova ustrojna pravila akademije mogu se samo onda promieniti, ako je najmanje tri četvrtine članova, koji pravo glasa imadu, promienu predložilo, ter takova zadobila previšnje odobrenje nj. c. kr. apošt. veličanstva.

10

Prelazne ustanove.

Članak 21.

U svrhu sastavljenja akademije prepušta se saboru,
da on sastavi povjerenstvo muževah znanosti i umjet-
nosti, koje će šestnaest redovitih, po smislu pravilah
sposobnih članovah akademije za potvrdjenje naznačiti
nj. c. kr. apošt. Veličanstvu.

Članak 22.

Čim ti članovi previšnje potvrdjenje zadobiju, ima se
akademija smatrati kao sastavljena, ter stupa, pošto od
nje izradjeni poslovni red zadobio bude odobrenje na-
značeno u ovih pravilih, u svoj cieli djelokrug, kao što
joj ga podieljuju ova pravila.

Pravila jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti jesu
previšnjim Njegovog cesarsko-kraljevskog apoštolskog
posvećenog Veličanstva reskriptom od 4. ožujka t g.
1886 premilostivo potvrdjena.

Milan Baran Kussevich m. p.

(L. S)

11

b) Poslovnik.

(Potvrdjen visokim odpisom od 17. siečnja 1867 god.)

§ 1.

Akademija ima počastnih, pravih i dopisujućih članova. Počastnih članova ima do 16, pravih 32, dopisujućih do 60 (gled. čl. 5. tem. prav).

§ 2.

Članove bira sama akademija u glavnoj skupštini (gled. čl. 5. t. pr.), i to ovim načinom (gl. čl. 9. t. pr.):

a) Barem dva mjeseca prije glavne skupštine stavlja se u razredih pitanje. imaju li se novi članovi birati; zatim koliko ih i kakovi, da li pravi, dopisujući ili počastni. Nakon zrela razmatranja izriče razred odluku, prema kojoj predlaže ukupnoj akademiji za svako mjesto pravoga člana po trojicu, koji se imadu poimence navesti, dodavši u kratko i razloge, zašto ih razred predlaže. Za počastne i dopisujuće članove predlaže se po jedan za svako mjesto.

b) Pismeni predlozi pojedinih razreda stavljaju se do znanja akademije u predposljednjoj skupnoj sjednici izpred glavne skupštine. U posljednjoj pako skupnoj sjednici prije glavne skupštine vieća se o tih predlozih i ustanovljuje ukupni broj počastnih, pravih i dopisujućih članova, koji bi se imali izabrati za pojedine razrede prema razmjerju. Za taj se broj sastavljaju po razrednih predlozih izborni listovi.

c) Predsjedniku je dužnost, da izborne listove još prije glavne skupštine porazdieli medju svekolike prave članove, koji će u sliedećoj zatim glavnoj skupštini od

12

predložene za svako mjesto pravoga člana trojice iza-
brati po jednoga i napisati mu ime na posebnu cedulju.
Tajnik skuplja cedulje i čita na glas imena.

Tko je dobio absolutnu većinu glasova, smatra se
izabranim.

Kod počastnih i dopisujucih članova prima se ili od-
bija absolutnom većinom onaj jedan za svako mjesto
predloženi.

Ovaj način biranja valja i za prvi predstojeći izbor,
samo što se ne veže na vrieme od dva mjeseca, spo-
menuto pod a).

§ 3.

Svaki novoizabrani pravi član ima, kada se uvodi u
akademiju, čitati razpravu, koja u njegovu struku za-
sieca. Ako izabranik ne može sam glavom doći u aka-
demiju, čita njegovu uvodnu razpravu tajnik.

§ 4.

Pokrovitelj i predsjednik biraju se u glavnoj skupštini
(gled. čl. 6. pr.) tajnim glasovanjem, absolutnom većinom.
Izbor se podnosi Njeg. Veličanstvu na potvrdjenje.

Dok ne stigne potvrda novoga predsjednika, obavlja
tu čast njegov predšastnik.

Ako se mjesto predsjednika izprazni prije izbora,
obavlja čast predsjedničku do prve glavne skupštine
najstariji razredni predstojnik.

§ 5.

Pokle je tajnicima izminuo trogodišnji rok službo-
vanja, upravlja predsjednik u glavnoj skupštini pitanje

13

na akademiju, je da li bi se isti tajnici i nadalje pri-
držali. Akademija odlučuje za svakoga tajnika napose
tajnim glasovanjem, absolutnom većinom.

Ako većina odgovori niječno, biraju se u istoj skup-
štini novi tajnici.

§ 6.

Akademija drži svake godine po jednu glavnu skup-
štinu i svečanu sjednicu, zasebice tako, da se glavna
skupština sastaje dan ili najvećma dva dana prije sve-
čane sjednice. U glavnu skupštinu i svečanu sjednicu
imaju se pozivati i oni pravi članovi, koji ne žive u
Zagrebu, uz naknadu putnih troškova.

Svakoga mjeseca drži akademija po jednu ili više raz-
rednih i skupnih sjednica. Broj, način i red sjednica
odredjuje i oglasuje akademija prema okolnostim; nu
svaki mjesec da se drži barem po jedna skupna i dvie
razredne sjednice.

U razrednih se sjednicah može i više razreda sasta-
viti zajedno, kad u kojem razredu ima premalo mjestnih
članova.

Pokladne, uskrsne, duhovske i božićne nedjelje, zatim
mjeseca kolovoza i rujna neima akademija nikakvih
sjednica.

§ 7.

Svaki je pravi član dužan točno dolaziti toli u skupne,
koli u razredne sjednice. Tko ne može doći, neka se
izpriča ili kod predsjednika ili kod razrednoga pred-
stojnika.

§ 8.

14

koji se tiču akademije kao cieloga zavoda; o poslovih
novčanih; o razpisu nagrada; o savezu s inimi društvi;
o izboru članova.

Novčana podpora za poduzeća znanstvena daje se
samo pod uvjet, da će dotičnik svoje resultate akade-
miji saobćiti. Ovakova se podpora daje samo na godinu
dana, a poslije valja ju iznova moliti.

§ 9.

Za skupne i razredne sjednice sastavljaju tajnici
dnevni red. Toga radi valja, da im članovi priobće
svoje predloge barem dan prije sjednice; isto tako i
razprave, koje će čitati.

Nečlanovi treba da svoje razprave, koje će se čitati,
barem tri dana prije sjednice dostave u čitkom ruko-
pisu jednomu od tajnika.

§ 10.

U skupnih sjednicah predsjeda predsjednik, u raz-
rednih predstojnik dotičnoga razreda. Kad je predsjednik
zapriečen, zamjenjuje ga najstariji izabrani razredni
predstojnik.

Tajnici sjede uz predsjednika. Do njih se redaju
s jedne i druge strane članovi po vremenu imenovanja;
medju članovi u isto vrieme izabranimi odlučuje doba.

§ 11.

Da se može izreći zaključak, treba da je u glavnoj
skupštini barem polovica svih pravih članova; u skupnoj
sjednici barem polovica pravih zagrebačkih članova; a
u razrednoj sjednici barem polovica pravih članova do-
tičnoga razreda.

15

§ 12.

I onda, kada tajno glasovanje nije izriekom ustanovljeno (gl. §§ 2., 4., 5.), vlastan je svaki član, ako ga još dvojica podupru, zaiskati tajno glasovanje.

§ 13.

O svakoj sjednici piše jedan od tajnika zapisnik, koji se u sliedećoj isto onakvoj sjednici predlaže na odbrenje. U zapisnik dolaze samo dopisi, predlozi i zaključci. U zapisnicih razrednih sjednica spominju se i razprave, koje su bile čitane.

Zapisnike skupnih sjednica podpisuju: predsjednik i dotični tajnik; zapisnike razrednih sjednica dotični razredni predstojnik i jedan tajnik.

§ 14.

Razredne sjednice diele se na javni i nejavni diel. U javnom se dielu čitaju znanstvene razprave i za javnost prikladni dopisi; čine se primjetbe na upravo pročitane razprave; vieća se o predlozih pojedinih članova i o ostalih znanstvenih poslovih.

U nejavnom se dielu razpravlja sve, što ne spada pred javnost.

K javnomu dielu razredne sjednice prosto je doći sva-komu. Pravo glasa imaju samo pravi članovi istoga razreda, a od drugih razreda oni članovi, koji su na-ročito pozvani u tu sjednicu.

16

§ 15.

Akademija drži svake godine po jednu glavnu skup-
štinu pod predsjedom samoga pokrovitelja, ili ako je
ovaj zapriečen, predsjednika.

U glavnu skupštinu dužni su doći i oni pravi članovi,
koji ne žive u Zagrebu. Ovdje se biraju članovi, pokro-
vitelj, predsjednik i tajnici; razpisuju pitanja i dosudjuju
nagrade; ovdje se vieća o čitavom stanju akademije, o
promjeni pravila ili poslovnika i ob ostalih načelnih
pitanjih.

§ 16.

Umah poslije glavne skupštine (dan dva kasnije) drži akademija svečanu sjednicu. Ovdje govori pokrovitelj ili zamjenik mu, predsjednik, svečani govor; prvi tajnik čita glavno izvješće o stanju i djelovanju akademije, spominje iste godine preminule članove. Ovdje se proglasuju izbori glavne skupštine; imena onih pisaca, kojim su djela nagradjena, i novi razpis nagrada. Napokon čita jedan član svečanosti primjerenu razpravu, koja je već odprije u skupnoj sjednici odobrena bila.

§ 17.

Svi govori i čitanja u akademiji treba da su na hr-
vatskom (ili srbskom) jeziku; nu ako akademija pro-
nadje, može učiniti koji put iznimku. Nijedno čitanje
ne traje redovito preko jedne ure. Kratki izvadci od
akademičkih čitanja priobćuju se u hrvatskih novinah,
koje akademija odredjuje. I od onih razprava, koje nisu
bile čitane, priobćuju se u novinah izvadci, ako ih sami
pisci sastave; inače spominje se samo naslov razprave.

17

§ 18.

Važniji predmeti, kojim treba dužega razmatranja,
opremaju se najprije na odbor.

Stalnim odborom povjerava se:

a) izradjivanje ili izdavanje povećih djela. U takov
odbor izabiru se vještaci dotičnoga razreda izmedju
pravih. dopisujućih ili počastnih članova;

b) pregledanje razprava, koje se štampaju u spisih akademičkih, bile one pisane od članova ili nečlanova.

§ 19.

Svakomu je odboru prosto, da pozove u pomoć vje-
štake, ma i ne bili članovi akademije.

Odbori sastaju se prema potrcbi, te izabiru izmedju
sebe prvaka i izvjestitelja. Nakon dovršena posla oprema
se izradjeni predlog akademiji.

Ako koji odbor preko godine dana posluje, izvješćuje
glavnu skupštinu o svom djelovanju i o novcih, koji
su u to ime potrošeni.

§ 20.

Akademija izdaje na svjetlo sliedeće spise:

a) časopis ili akademička izvješća, u kojih se štam-
paju razprave, čitane u sjednicah, ako nisu veće od
šest štampanih araka; spomenici starinarski i umjetnički;

2

18

izvješća o sjednicah akademičkih i o stanju akademije;
osmrtnice članova; kritike svih znamenitijih domaćih iinostranih knjiga;

b) djela, koja izradi i za tisak priredi odbor, po na-
logu akademije;

§ 21.

Sve, što će se štampati u akademičkih spisih, čita se
prije u dotičnoj razrednoj sjednici, bilo čitavo bilo u
izvadku. Redakciju djela odborskih ima jedan član od-
bora, kojega je ovaj izabrao.

§ 22.

Djela, koja se natječu za nagradu, da ne imaju za-
pisana imena piščeva, već da su s vana obilježena nekim
prirječjem. Rukopisu neka je priloženo zapečaćeno pismo
s istim prirječjem s vana, a u pismu da je zapisao
pisac svoje ime.

Nagrada se dosudjuje jednomu rukopisu u glavnoj
skupštini, a u svečanoj sjednici otvara pokrovitelj ili
zamjenik mu, predsjednik, zapečaćeno pismo onoga djela,
kojemu bješe nagrada dosudjena, te proglasuje ime pisca.
Ostala se pisma spale, a rukopisi vrate onim, koji ih
po njihovu obilježju uzistu.

§ 23.

Nagrada se ne može nikako medju dvojicu ili više
natjecatelja podieliti.

19

Nagradjeno djelo ostaje i nadalje svojinom pisca, koji
ga je dužan uz godinu dana štampati. Inače vlastna je
to učiniti akademija, tako da, podmiriv svoje troškove,
čist dohodak predade nagradjeniku.

§ 24.

Za nagrade, koje razpisuje sama akademija iz svojih
novaca, ne mogu se natjecati pravi članovi akademije ;
ali mogu onda, kada nagradu daje zemaljska vlada ili
tko drugi.

§ 25.

Djela, koja i nisu nagradjena, ali su vriedna da se
štampaju, štampat će akademija, ako pisac zaželi, po
smislu čl. 4. t. pr. j. ak.

§ 26.

Prvi tajnik obavlja poslove ukupne akademije; piše
njezin ljetopis, sastavlja glavno godišnje izvješće; nad-
zire pisariju; pod njegovom je rukom pomoćno osoblje.

Poslove razredne, redakciju akademičkih spisa i nad-
ziranje štampe diele oba tajnika medju sobom.

*

20

§ 27.

Tajnicima pridano je pomoćno osoblje, koje imenuje
i plaću mu odredjuje akademija na predlog prvoga taj-
nika.

§. 28.

Sve dopise, koji se tiču ukupne akademije, podpisuju:
predsjednik i prvi tajnik.

Dopise pojedinih razreda podpisuju: dotični razredni
predstojnik i jedan tajnik.

§. 29.

Novci se dižu za sada u zemaljskoj blagajni uz pod-
pis predsjednika, tajnika i jednoga od one dvojice čla-
nova akademičkih, koji dogovorno s kr. namjestničkim
viećem upravljaju glavnicom akademičkom (§. 15. prav.).

Novce, koje akademija sa strane dobiva, prima pred-
sjednik, te ih uz podpis tajnika i jednoga od gori na-
značene dvojice članova predaje blagajni.

§. 30.

Svakomu članu akademije, koji stanuje izvan Zagreba,
koliko se god puti pozove u Zagreb, pripada naknada
putnih troškova, koju odredjuje akademija.

§ 31.

Nagrade za razprave, koje se štampaju u spisih aka-
demičkih, ustanovljuje skupna sjednica na predlog do-
tičnoga razreda.

21

Nagrade ovećih djela ustanovljuju se u skupnoj sjednici po predlogu odbora, kojemu je djelo za priesudu povjereno bilo.

Podpore za izdavanje samostalnih djela kao i za ina znanstvena ili umjetnička poduzeća ustanovljuju se takodjer u skupnoj sjednici po predlogu odbora.

### § 32.

Račune o godišnjem dohodu i razhodu, kao i>prie-gled svega imutka akademičkoga sastavljaju na izmaku svake godine ona dvojica članova, kojim je po čl. 15. t. pr. povjerena novčana uprava. U tom neka su im na ruku oba tajnika.

### § 33.

U glavnoj se skupštini ustanovljuje proračun za bu-duću akademičku godinu. Proračun sastavljaju pred-sjednik, tajnici i oba člana, koji po čl. 15. sudjeljuju kod uprave akademičkog imutka; i to prema obrazlo-ženim predlogom, koje pojedini razredi donose najkas-nije u posljednju skupnu sjednicu prije dotične glavne skupštine.

### § 34.

Ugovore za štampanje, vezanje, prodaju i razašiljanje akademičkih spisa sastavljaju tajnici uz odobrenje skupne sjednice.

### § 35.

a) svim počastnim članovom;

b) svim pravim članovom;

22

c) svim dopisujućim članovom spise dotičnoga razreda:

§ 36.

Od svake književne radnje, koja se štampa u spisih akademičkih, dobiva pisac, ako zaželi, 50 posebnih otisaka s posebnim naslovom.

Više otisaka ne može dobiti, makar i sam htio namiriti štamparske troškove. Akademija pako vlastna je naštampati od svake radnje posebnih otisaka, koliko god hoće.

§ 37.

Ovaj poslovnik može se promieniti samo u glavnoj skupštini, ako na promjenu pristane absolutna većina pravih članova (gled. čl. 19. t. pr.).

Svaka promjena podnosi se kr. dvorskoj kancelariji na potvrdjenje.

Broj 218/42 1867.

Podnešeni ovoj kralj. dvorskoj kancelariji poslovnik jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti, pošto je takav po propisu paragrafa 19. previšnje odobrenih pravilah izradjen — potvrdjuje i odobrava kr. dvorska hrvatsko-slavonska kancelarija.

U Beču, dana 17. siečnja 1867.

Kussevich, m. p.

(L. S.)

Dr. Jellachich Buzimski, m. p.

II.

PRAVILA ZA KNJIŽNICU.

Glava I.

Uprava knjižnice.

§ 1.

Akademijskom knjižnicom upravlja akademijski knjiž-
ničar prema ovim pravilom.

§ 2.

Akademijskoga knjižničara izabira akademija.

§ 3.

Kad bude knjižničar zapriečen, ili za vrieme, kad
knjižničara ne bi bilo, odredjuje predsjednik, da tajnik
preuzme nadzor nad knjižnicom.

§ 4.

Knjižničar pazi na porabu knjižnice i njezinih pro-
storija; al i odgovara za sve, što u njegovo područje
spada.

On nabavlja djela unutar godišnjega proračuna, ili u
vlastitom djelokrugu, ili po zaključku akademije, ili po
predlogu članova njezinih. Prije svega bit će mu briga,
da popuni nepodpuna djela sadašnje knjižnice. Za na-
bavu knjiga i rukopisa preko proračuna podnosi predlog
akademiji.

24

§ 5.

Knjižničar podnosi svake godine glavnoj skupštini akademije, odnosno proračunskomu odboru, predlog o izdatcih za buduću akademičku godinu i izviešće o knjižnici, po imenu o njezinu stanju, umnožanju i porabi.

Glava II.

Uzdržavanje i čuđavanje knjižnice.

§ 6.

Ponajglavnija briga knjižničara treba da bude ču-
vanje knjižnice od vatre. vlage, truhleža, moljaca, praha
i svega što bi moglo oštetiti knjige ili pokućtvo knjižnice.

§ 7.

Osobito vriedne, pak i one knjige, koje se puno upo-
trebljavaju, treba, dogovorno s predsjednikom akade-
mije, vezati dati.

§ 8.

U dvorane, u kojih su knjige smještene, nije prosto ulaziti s gorećom sviećom, nego za nevolju samo i to uz najveći oprez s pokrivenom svjetiljkom.

§ 9.

U prostorijah knjižnice mora biti uviek sve čisto.
Jedan put uz godinu, za vrieme akademijskih praznika,
treba sve prostorije, ormare i knjige pomnjivo oprašiti.

§ 10.

Na sve knjige, rukopise i umjetke treba na sgodnu
mjestu udariti biljeg akademije, a tim je označiti kao
njezinu svojinu. Od toga se iznimlju književne ried-
kosti i dragocjenosti, koje će se u posebnom uviek za-

25

ključanom ormaru čuvati, te će se o njih poseban ka-
talog sastaviti.

§. 11.

Nikomu nije prosto ulaziti u dvorane, gdje su knjige
smještene, bez dozvolje, a kamo li boraviti u njih bez
prigleda.

§ 12.

Kad minu uredovni sati, zatvaraju se pomnjivo sva
vrata, pregledav prije sve, osobito pako čitaonicu, koja
se loži, da se ukloni opasnost požara. Ključevi se ču-
vaju u predsjednikovoj sobi.

§ 13.

Nikomu nije prosto pušiti u prostorijah knjižnice.

§ 14.

Tko si prisvoji knjige ili druge stvari pripadajuće
knjižnici, mora se prijaviti dotičnoj oblasti, da ga pri-
sili na povratak; a tko ošteti što, mora štetu podpuno
nadoknaditi. Ako bi se opazilo, da to tko češće ili ho-
tomice čini, može mu knjižničar i dalnju porabu knjiž-
nice uzkratiti.

§ 15.

Na izmaku svake akademijske godine pregleda pred-
sjednik s odborom što se može tačnije svu knjižnicu,
je li sve u njoj prema ovim pravilom.

Glava III.

Poraba knjižnice.

§ 16.

Akademijske knjige mogu se upotrebljavati:

1) u čitaonici;

26

2) kod kuće u Zagrebu;

3) izvan Zagreba.

§ 17.

Čitaonica je otvorena one dane i vrieme, kada i kako odredi akademija

§ 18.

Tko želi u čitaonici kakvu knjigu čitati, ima napisati na cedulju naslov željene knjige, svoje ime i stališ. Zahtievana knjiga predat će mu se odmah, ako je pri ruci, ili ako je ne čita tko drugi.

Ako je zahtievana knjiga komu već posudjena, a drugi čitalac bi ju silno trebao: naznačit će mu se vrieme, kad će se knjiga povratiti. Povraćena čekat će na njega tri dana u čitaonici; kad mine ovo vrieme, neće se više na njega obzirati

§ 19.

U čitaonici leže i časopisi. Zabranjuje se nositi pojedine brojeve kući, dok imaju ležati u čitaonici. Nu kad to vrieme prodje, može knjižničar i pojedine brojeve kući posuditi.

§ 20.

Čitatelji se imaju u čitaonici pristojno vladati, to jest mirno sjedjeti, nesmetati nikomu ni razgovorom, ni štropotom, a paziti, da se njige ne oštete.

Tko se nebi pokorio naredbam čitaonice, naložiti će mu knjižničar po podvorniku, da otidje iz čitaonice.

Ako uztreba, izdat će se i potanki propisi za čitaonicu.

§ 21.

Ako tko želi i sutradan čitati knjigu dan prije posudjenu, pričuvat će mu se u čitaonici na posebnome

27

mjestu; nu ako dotičnik ne dodje uz dva dana u čita-
onicu, odniet će se knjiga na svoje mjesto.

§ 22.

Čitatelj može samo iznimice tražiti više knjiga na
jedanput, naime, kad se nebi mogao okoristiti kakvom
knjigom, ako neima i ostalih svezaka istoga djela, ili
pako drugih odnosnih knjiga.

§ 23.

Rukopisi i djela nevezana mogu se čitati samo pod
osobitom pazkom knjižničara ili podvornika.

§ 24.

Nije prosto precrtavati slike, osobito pomoću nauljena papira, zatim črčkati po knjigah, prelamati njihove litove, pisati na njih kao na podlozi i drugčije zlo upotriebiti.

Tko se toga uzprkos opomenam ne okani, neće mu
se više davati knjige za čitanje.

§ 25.

Za porabu izvan čitaonice posudjuju se knjige:

1) članovom jugoslavenske akademije;

2) profesorom, suplentom, docentom i pomoćnikom
kr. sveučilišta Franje Josipa I., pak i činovnikom nje-
gove knjižnice;

3) profesorom i suplentom hrvatskih gimnazija i realka
uz podpis njihova ravnatelja;

4) javnim oblastim uz podpis i uredovni pečat na-
čelnika dotične oblasti;

5) književnikom, koji su se izkazali znanstvenim ra-
dom, ili koji se nanj spremaju;

28

6) sveučilištnim gradjanom uz jamstvo kojega sveučilištnoga profesora.

§ 26.

Tko od onih, koji su vlastni posudjivati knjige iz akademijske knjižnice (§ 25), prvi put hoće da se posluži tim právom, treba da se izkaže knjižničaru i da mu dokaže svoje právo.

Učiniv to, dobit će od knjižničara podpisanu posudbenu cedulju, u kojoj će se, uz vlastoručuo podpisano ime, stališ i stan dotičnika, naznačiti njegovo právo ili jamstvo, koje ga ovlašćuje na posudjivanje knjiga izvan knjižnice.

Knjižničar će iz ove cedulje popuniti dotične stupce u posudbenoj knjizi. Jamstvo se vraća istom onda, kada dotičnik neima više kod sebe nijedne knjige iz knjižnice.

§ 27.

Tko od navedenih u 25. §-u poželi posuditi kakvu knjigu iz akademijske knjižnice, zatražit će ju od knjižničara, te dobiv ju popuniti i podpisati prijamnicu.

§ 28.

Svatko neka sam pazi, kakva je knjiga, koju je posudio. Ako je oštećena, neka se to na prijamnici zabilježi, inače ako tko povrati oštećenu knjigu, traži se od njega odšteta.

§ 29.

Za svaku posudjenu knjigu odgovara dotičnik sve dotle, dok je njegova prijamnica kod knjižničara. Zato neka svatko vraćajuć knjigu potraži svoju prijamnicu, a knjižničar neka zabilježi onda u posudbenoj knjizi, da je posudjena kjiga povraćena.

29

§ 30.

Knjige se posudjuju obično na mjesec dana; nego
posudjena knjiga može se i dulje kod koga ostaviti,
kad to čitalac uaročito zaželi, a nije nitko uz minuli
mjesec iste knjige zatražio. Svaka dalnja posudba smatra
se kao nova, zato se onda mora prijamnica obnoviti i
u posudbenu knjigu iznova uvrstiti.

§ 31.

Tko u pravo vrieme nepovrati knjige, opomenut će
se tri dana iza dospjela roka nefrankiranim pismom.

Ako ne udovolji ovoj opomeni uz tri dana, odniet
će mu podvornik glavom drugu opomenu, za koju ga
ide u ime dostavine 10 nč.

Ako dotičnik niti na ovu opomenu ne povrati knjige,
odniet će mu podvornik treću opomenu uz dostavinu
od 20 novč.

Ne odzove li se dotičnik nit ovoj opomeni, javit će
to knjižničar akademiji, da sudom iztjera svoju svojinu.

§ 32.

Članovi akademije i zagrebački profesori mogu i dulje
od mjesec dana posudjenu knjigu kod sebe zadržati,
ako ovu želju kod posudbe izraze i ako nitko drugi
ne zaište iste knjige.

U potonjem slučaju zamolit će knjižničar, kad mine
mjesec dana, dotičnika, da knjigu povrati.

Ako se dotičnik molbi toj nebi odazvao, postupat će
knjižničar, kako je razloženo u 31. §-u.

§ 33.

Izvan Zagreba šalju se knjige poštom o trošku onoga,
koji je knjigu zamolio.

III.

PRAVILA

ZA AKADEMIJSKU GALERIJU STROSMAJEROVU.

§ 1.

Sbirke slika i umjetnina, koje je akademiji njezin
pokrovitelj biskup J. J. Strossmayer valedušno poklonio,
zvati će se na vjekovitu uspomenu njezina utemeljitelja
akademijska „galerija Strosmajerova“.

§ 2.

Galerijom upravlja akademija putem svoga odbora
od četiri lica i putem imenovanoga po njoj ravnatelja.

§ 3.

Odbor imenuje akademija na vrieme, koje sama odredi.

Na predlog toga odbora imenuje akademija ravna-
telja na onoliko godina, na koliko s njim ugovori; a
može ga i doživotno imenovati.

Kada se ravnatelj imenuje na vrieme, ako mu se
služba tri mjeseca prije izminuća toga vremena ne od-
kaže, smatra se produženom još na godinu dana i tako
dalje.

Ako se je ravnatelj nakanio zahvaliti na službi, ima
to prijaviti akademiji najmanje tri mjeseca prije.

Uvjeti, uz koje se ravnatelj imenuje, ustanovljuju se
s njim dogovorno.

32

§ 4.

U odborskih sjednicah sudjeluje ravnatelj s pravom glasa; on ondje izvješćuje i vodi zapisnik.

§ 5.

Odbor će po predlogu ravnateljevu svake godine prije akademičke glavne skupštine sastaviti na vrieme proračun o potrebštinah galerije za sliedeću godinu; te će ga predati predsjedniku akademije, da ga uvrsti u proračun akademički, o kojem razpravlja glavna skupština (§ 15. poslovniku).

§ 6.

U granicah ustanovljenoga proračnna (§ 5.) razpo-
laže odbor na temelju ravnateljevih predloga samostalno
s odredjenimi za galeriju sredstvi, uz obvezu, da o iz-
datcih položi akademiji račun najkašnje do kraja siečnja
sliedeće godine.

Za tekuće potrebštine odbor će ravnatelju s njim spo-
razumno doznačiti paušal, o kojem će ravnatelj položiti
mu račun.

Odbor će sve izdatke doznačiti kod predsjednika aka-
demije.

§ 7.

Ravnateljeva je dužnost urediti, čuvati i u dobrom redu držati povjerene si sbirke umjetnina, te brinuti se za napredak i razvitak galerije.

U tu će svrhu ravnatelj a) ponajprije sastaviti točan
i podpun popis predanih si umjetnina i umjetno-znan-
stvenih djela; pak u nj uvrstiti svaki predmet, koji bi
galeriji pridolazio. Isto tako sastaviti će znanstven opis
umjetnina, b) paziti, da se umjetnine ne oštete, a ošte-

33

čene da se poprave; c) prema sredstvom (§ 6.) nasto-
jati, da se sbirke sustavno popune.

§ 8.

Koncem godine podastrieti će ravnatelj akademiji putem odbora izvještaj o godišnjem radu i o stanju galerije.

§ 9.

Odbor će sporazumno s ravnateljem odrediti, u koje
doba ima ravnatelj biti u prostorijah galerije u svojoj
pisari.

Odbor će takodjer na predlog ravnatelja odrediti
vrieme, u koje će galerija otvorena biti obćinstvu; a
ravnatelj će za red i pazku u to doba skrbiti.

3

Pokrovitelj :

Preuzvišeni i prečastni gospodin Josip Juraj Strossmayer,
biskup bosanski i sriemski itd. itd.

Predsjednik:

Dr. PAVAO MUHIĆ.

Predstojnici razredni:

U filologičko-historičkom razredu:

Dr. FR. RAČKI, ujedno zamjenik predsjednika, a predsjednik od g. 1867—1886.

U filozofičko-jurističkom razredu:

Dr. FR. MARKOVIĆ.

U matematičko-prirodoslovnom razredu:

JOSIP TORBAR.

Tajnici :

Dr. BOGOSLAV ŠULEK (od god. 1874).

Dr. PETAR MATKOVIĆ (od god. 1874).

Knjižničar i arkivar:

IVAN TKALČIĆ.

Pomoćno osoblje:

ŠIME MATKOVIĆ, pisar.

JOSIP KARLOVIĆ, podvornik.

Članovi redom izbora.

1. Počastni.

1867., 25/7. Dr. FRANJO MIKLOŠIĆ, umir. sveučilištni profesor u Beču.

38

1870., 24/10. ARISTO ARISTOVIĆ KUNIK, c. ruski tajni savjetnik i akademik u Petrogradu.

1879., 12/11. JAKUB KARLOVIĆ GROT, c. ruski tajni savjetnik i akademik u Petrogradu.

1882., 5/12. DIMITRIJ IVANOVIĆ MENDELEJEV, sveučilištni profesor u Petrogradu.

1885., 16/12. Dr. DIONIZ ŠTUB, ravnatelj c. kr. geoložkoga zavoda u Beču.

— STJEPAN SCHULZER MÜGGENBURŽKI, c. kr. umirovljeni satnik u Vinkovcih.

1886., 21/11. IVAN KUKULJEVIĆ SAKCINSKI, umir. veliki župan u Zagrebu.

Umrli (s godinom smrti):

Dr. JAN EMANUEL PURKYNĚ, profesor na sveučilištu, 1869. u Pragu.

Dr. AUGUST SCHLEICHER, profesor na sveučilištu, 1869. u Jeni.

KARLO JAROMIR ERBEN, arkivar, 1871. u Pragu.

Dr. FRANJO PALACKY, češki historiograf, 26/5 1876. u Pragu.

MIHAJLO PETROVIĆ POGODIN, c. rus. drž. savjetnik i profesor na sveučilištu, 20/12. 1876. u Moskvi.

JOVAN GAVRILOVIĆ, bivši srbski regent, 10/8 1877. u Biogradu.

ROBERTO VISIANI, senator talijanski i profesor sveučilištni, 4/5 1878. u Padovi.

ISMAIL IVANOVIĆ SREZNEVSKI, profesor na sveučilištu, 20/2 1880. u Petrogradu.

Dr. AMI BOUË, geolog, 2/11 1881. u Beču.

ALEKSANDER VACLAV MACIEIOWSKI, profesor na sveučilištu, 10/2 1883. u Varšavi.

41

1882., 5/12. Dr. KARLO ZAHRADNIK, profesor na sveučilištu u Zagrebu.

1883., 21/12. Dr. GUSTAV JANEČEK, profesor na sveučilištu u Zagrebu.

1887., 7/12. Dr. VINKO DVOŘAK, sveuč. prof. u Zagrebu.
— Dr. MIJO KIŠPATIĆ, profesor kr. realke u Zagrebu i docenat na sveučilištu.

Umrli:

ŽIVKO VUKASOVIĆ, školski nadzornik kod vlade za hrvatsko-slavonsku Krajinu, 1874. u Zagrebu.

Dr. JANEZ BLEIWEISS, predsjednik „Matice slovenske",
22/11 1881. u Ljubljani

Dr. JOSIP ŠLOSSER-KLEKOVSKI, odsječni savjetnik kod kr.
zemaljske vlade, 28/4 1882. u Zagrebu.

3. Dopisujući članovi redom izbora.

a) U razredu filologičko-historičkom:

1867, 25/7. Dr. ERNST DÜMMLER, profesor na sveučilištu u Halli.

— MARTIN HATTALA, profesor na sveučilištu u Pragu.

— VACLAV V. TOMEK, profesor na sveučilištu u Pragu.

1870., 24/11. Dr. LOUIS LEGER, profesor na akademiji za orientalne jezike u Parizu.

— STOJAN NOVAKOVIĆ, srbski poslanik u Carigradu.

1873., 24/11. ČEDOMIL MIJATOVIĆ, ministar financija u Biogradu.

1879., 21/11. MARIN DRINOV, profesor na sveučilištu u Harkovu.

— MILAN MILIĆEVIĆ, bibliotekar u Biogradu.

1882., 5/12. Dr. IVAN CRNČIĆ, kanonik sv Jerolima u Rimu.

— LUKA ZORE, profesor na gimnaziji u Dubrovniku.

42

1883., 21/12. Dr. A. LESKIEN, profesor na sveučilištu u Lipskom.

— 21/12. RADOSLAV LOPAŠIĆ, tajnik podžupanijski kod kr. zemaljske vlade u Zagrebu.

1886, 21/11. Dr. TOMO MARETIĆ, profesor na sveučilištu u Zagrebu.

1887., 3/12. FRAN BULIĆ, ravnatelj gimnazija u Spljetu.

1888., 3/12. ILARION RUVARAC, arhimandrita u fruškogorskom manastiru Grgetku.

— 3/12. Dr. GREGUR KREK, profesor slavistike na sveučilištu u Gradcu.

Umrli:

VINKO PACEL, tajnik kr. zemaljske vlade u Zagrebu, 1870. u Karlovcu.

IVAN ERASMO VOCHEL, sveučilištni profesor, 1871. u Pragu.

ALEKSANDER F. GILFERDING, državni podtajnik c. rnskoga ministarstva u Petrogradu, 1872.

KAPITON NOVOSTRUJEV, 1873. u Moskvi, profesor duhovne akademije.

Dr. JANKO ŠAFAKIK, član drž. savjeta, 20/7 1876. u Biogradu.

AUGUST BIELOVSKI, historiograf, 10/11 1876. u Lavovu.

SERGIJ MIHAJLOVIĆ SOLOVJEV, c. ruski tajni savjetnik, profesor na sveučilištu, 16/10 1879. u Moskvi.

A. A. KOTLJAREVSKI, profesor na sveučilištu, 11/10. 1881. u Kijevu.

NIKOLA IVANOVIĆ KOSTOMAROV, član arheografijske komisije, 19/4 1885. u Petrogradu.

ALEKSANDER VASILJEVIĆ GORSKI, rektor duhovne akademije, 23/10 1885. u Moskvi.

PETAR ALEKSIJEVIĆ LAVROVSKI, školski popečitelj, 19/2 1886. u Petrogradu.

43

JOSIP JIREČEK, umirovljeni c. kr. austrijski ministar za bogoštovje i nastavu, predsjednik kr. češkoga učenoga društva u Pragu, 25/11 1888.

b) U razredu filosofičko-juridičkom:

1867., 25/7. MATIJA BAN, činovnik u ministarstvu spo-
ljašnjih djela u Biogradu.

— Dr. HERMENEGILD JIREČEK, savjetnik u ministarstvu za bogoštovje i nastavu u Beču.

— Dr. GUSTAV WENZEL, profesor na sveučilištu u Pešti.

1870., 24/10. VACLAV BRANDL, zemaljski arkivar u Brnu.

1875., 22/11. Dr. ROMUALD HUBE, carsko-ruski pravi tajni savjetnik i senator u Radomsku.

1882., 5/12. LUKA ZIMA, profesor na gimnaziju u Va- raždinu.

Umrli:

MILOŠ POPOVIĆ, pisac, 8/8 1879. u Biogradu.

MEDO PUČIĆ, vlastelin, 1/7 1882. u Dubrovniku.

c) U razredu matematičko-prirodoslovnom:

1867., 25/7. Dr. ŠIME ŠUBIĆ, profesor na sveučilištu u Gracu.

1873., 24/11. MARTIN SEKULIĆ, umir. profesor u Rakovcu.

— Dr. BOGOSLAV JIRUŠ, sveučilištni profesor u Pragu.

— Dr. FR. STUDNIČKA, sveučilištni profesor u Pragu.

1885., 16/12. Dr. FR. VEJDOVSKI, sveučilištni profesor u Pragu.

Umrli:

FRANJO ERJAVEC, profesor c. kr. velike realke u Gorici,
13/1 1887.

Dr. J. PANČIĆ, profesor velike škole u Biogradu, pred-
sjednik kr. srpske akademije nauka, 7/3. 1888. u
Biogradu.

1. SJEDNICE.

a) IZVADCI IZ ZAPISNIKA.

Sjednica filologičko-historičkoga razr. 15. pros. 1887.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; članovi razreda: Š. Ljubić, M. Valjavec, I. Tkalčić, P. Budmani, N. Nodilo, T. Smičiklas; drugih razreda: dr. P. Muhić, Sp. Brusina, dr. Fr. Vrbanić, a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

G. M. Dragović, tajnik crnogorskoga ministarstva za prosvjetu, čitao je kao gost članak: Borba izmedju Crnogoraca i Turaka oko prevlasti nad Grahovom; odlučeno, da se štampa u „Starinah“.

2.

Za predstojnika razreda izabran bi per acclamationem opet pr. čl. dr. Fr. Rački.

Sjednica matematično-prirodoslovnoga razreda 17. prosinca 1887.

Predstojnik: dr. Gj. Pilar; prisutni akademici: I.j. Vukotinović, J. Torbar, Sp. Brusina, dr. G. Janeček, dr. M. Kišpatić.

1.

Predstojnik podnaša rukopis g. Ettingera „Šumsko grmlje i drveće u Hrvatskoj“ s molbom, da ga akade-

48

mija tiska, i čita na to ocjenu akademika Vukotinovića,
koja naglašuje, da je uvod doduše popularno pisan, no
da je ostali sadržaj znanstveno udešen i da bi za po-
rabu šumara bio od velike praktične vriednosti. Pošto
akademija neima dovoljno novčanih sredstava, da dade
piscu novčanu podporu za izdanje dotičnoga djela: to
ona stavlja rukopis piscu natrag na razpolaganje.

2.

Prešav na izbor razrednoga predstojnika bude izabran
za predstojnika g. Jos. Torbar.

Sjednica matematično-prirodoslovnoga razreda 29. pro-
sinca 1887.

Predstojnik: J. Torbar; pravi članovi: Sp. Brusina, dr. Gj. Pilar, dr. M. Kišpatić; drugih razreda: dr. P. Muhić, Š. Ljubić, P. Budmani, a. dr. P. Matković kao tajnik.

Pravi član Sp. Brusina čita svoju razpravu: „Ptice u Hrvatskoj, Slavoniji i Dalmaciji“; odlučeno, da se štampa u „Radu“.

Sjednica juridičko-filozofskoga razreda 2. siečnja 1888.

Predstojnik: dr. Fr. Marković; prisutni pravi članovi: dr. P. Muhić, A. Veber, J. Jurković i dr. Fr. Vrbanić.

Na dnevnom je redu izbor predstojnika razreda juridičko-filozofskoga za g. 1888. Izabran bi jednoglasno dr. Fr. Marković

Buduć nitko od članova nestavlja nikakva predloga,
zaključio je predstojnik sjednicu.

49

Skupna sjednica 5. siečnja 1888.

Predsjednik: dr. Fr. Rački; pravi članovi: dr. P. Muhić,
J. Torbar, Š. Ljubić, A. Pavić, dr. Fr. Marković, M.
Valjavec, dr. K. Zahradnik, P. Budmani, I. Tkalčić, dr.
G. Janeček, dr. V. Dvořak, dr. M. Kišpatić, a. dr. P.
Matković kao tajnik.

1.

Odobrena bi odluka filologičko-historičkoga razreda,
da se štampa u Starinah od pr. čl. M. Valjavca „Opis
bugarsko-slovenskoga tetraevangjelja Trnovskoga", a od
dra. Gj. Polivke u Pragu: „njeki opisi i izvodi iz ru-
kopisa srpskoga, koj se čuva u Pragu“.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se štampa kao
posebno djelo razprava dop. čl. Fr. Bulića: „hrvatski
spomenici u okolici Knina", a od dop. čl. dr. I. Crnčića,
da se štampa u „Starinah“ njekoliko starih izprava i
imenik biskupa krčkih iz rukopisa: jura ecclesiae Ve-
glensis.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se štampa u
Starinah od Marka Dragovića iz Cetinja: „Borba izme-
dju Crnogoraca i Turaka oko prevlasti nad Grahovom“.

2.

Odobrena bi odluka matematično-prirodoslovnoga raz-
reda, da se štampa u Radu razprava pr. člana Sp. Bru-
sine: Ptice Hrvatske, Slavonije i Dalmacije.

3.

Filologičko-historički razred izabrao je za svoga pred-
stojnika opet dra. Fr. Račkoga.

50

4.

Razred filosofičko-juridički izabrao je za svoga pred-
stojnika opet dra. Fr. Markovića.

5.

Pravi član dr. V. Dvořak zahvaljuje akademiji, što
ga je izabrala pravim članom.

6.

Akademijski odbori od minule godine odobreni su i
za ovu godinu, na ime: za financijalni odbor gg. pr.
članovi: dr. K. Zahradnik i T. Smičiklas. U odbor za
izdavanje historijskih i juridičkih spomenika gg. pr. čla-
novi: dr. Fr. Rački, Š. Ljubić, dr. P. Matković, N.
Nodilo, I. Tkalčić, T. Smičiklas i dop. čl. R. Lopašić.
U odbor za izdavanje starih pisaca hrvatskih gg. pr.
čl. dr. Fr. Rački, J. Jurković, A. Pavić, dr. Fr. Mar-
ković i P. Budmani. U odbor za galeriju dr. Fr. Rački,
dr. Fr. Marković i dr. Fr. Maixner.

7.

Čitan bi i odobren zapisnik odbora za izdavanje starih
pisaca hrvatskih (gl. niže zap. odbora od 23/XII 1887).

8.

Predstojnik izvješćuje, da će se S. siečnja t. g. slaviti
svečano 300-godišnjica rodjendana Ivana Gundulića,
slavnoga pjesnika dubrovačkoga, koju će svečanost aka-
demija proslaviti javnom sjednicom, u kojoj će 9. o. m.
pravi čl. dr. Fr. Marković čitati prigodnu razpravu. Isti
ujedno javlja, da je sporazumno s Maticom hrvatskom
izhodio u intendanture narodnoga hrvatskoga kazališta,

51

da će se isti dan prikazivati u kazalištu Gundulićeva drama „Dubravka“.

9.

Predstojnik izvješćuje, da će preuzvišeni pokrovitelj mjeseca veljače t g. svetkovati svoju zlatnu misu, te da bi trebalo u to ime poslati mu adresu. Na to bi zaključeno: da odbor sastojeći od predstojnika pojedinih razreda predloži akademiji, što ona sa svoje strane da učini za proslavu toga znamenitoga dana.

Sjednica odbora za izdavanje „Starih pisaca hrvatskih“
23. prosinca 1887.

Predsjednik: dr. Fr. Rački; članovi: J. Jurković, A.
Veber i P. Budmani.

Pročitan bi zapisnik odborski od 26. listopada 1886
g., u kojem se zaključilo, da se za XVI. knjigu starih
pisaca prirede djela Joranića, Savina Bedeševića Guče-
tića i A. Sassia. Pošto ove godine nije izašla ova knjiga,
jer trošak za nju nije mogao uvršćen biti u proračun,
a pošto ovi pisci spadaju u dobu pred-gundulićevu,
koja bi se imala postupice izpuniti: to je odbor ostao
kod svoga zaključka od 26. listopada 1886. uz to, da
se za slučaj, ako djela ovih pisaca nebi dala 15 štam-
panih araka, knjiga nadopuni manjim piscem, koji će se
u svoje vrieme ustanoviti.

Redakcija teksta povjerena je opet akademiku P.
Budmaniju.

52

Sjednica u proslavu 300-godišnjice rodjendana Gundulićeva 9. siečnja 1888.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; počastni član: I. Kukuljević;
pravi članovi: dr. P. Muhić, J. Torbar, Š. Ljubić, J.
Jurković, Sp. Brusina, dr. Gj. Pilar, dr. Fr. Marković,
M. Valjavec, dr. K. Zahradnik, I. Tkalčić, T. Smičiklas,
dr. G. Janeček, a dr. P. Matković kao tajnik.

Pravi član dr. Fr. Marković čita svoju razpravu o
Dubravci Ivana Gundulića; odlučeno, da se štampa u
„Radu“.

Skupna sjednica 12. veljače 1888.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; pravi članovi. dr. P. Muhić,
Š. Ljubić, dr. Fr. Marković, M. Valjavec, dr. K. Zahrad-
nik, P. Budmani, I. Tkalčić, T. Smičiklas, dr. G. Ja-
neček, dr. M. Kišpatić, a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Odobrena bi odluka filosofičko-juridičkoga razreda, da
se štampa u prvoj dojdućoj knjizi Rada razprava pr.
čl. dr. Fr. Markovića o Dubravci Ivana Gundulića.

2.

Matematično-prirodoslovni razred izabrao je pr. čl. J.
Torbara svojim predstojnikom.

3.

Čitan bi i odobren zapisnik odbora za proslavu pet-
desetgodišnjice svećeničtva pokrovitelja J. J. Strosmajera
(GL. niže zapisnik toga odbora od 17/I t. g.). Akademija
prihvaćajuć jednoglasno sve predloge odborove, izabra
u odbor za redakciju pokroviteljevih spisa gg. prave
članove dra. Fr. Račkoga, dr. Fr. Markovića i T. Smi-
čiklasa.

53

4.

Akademijska knjižara Hartmana (Kugli i Deutsch) podniela je račune o razprodanih akademijskih knjigah g. 1887, te je položila čistih 1707 for. 79 novč. Financijalni odbor, izpitavši račune na tanko, pronašao jih je u redu, te predlaže, da se postojeći ugovor po običaju na dalnju godinu dana produži. Predlog financijalnoga odbora bi jednoglasno prihvaćen.

S tim u savezu prihvaća se predlog financijalnoga odbornika dra. K. Zahradnika, da bi akademija pozvala akademijsku i druge tiskare glede ponuda za štampanje akademijskih knjiga.

5.

Senat sveučilišta u Bologni pozivlje na svečanost 800-godišnjice, koja će se slaviti dne 13. lipnja o. g. Zaključeno bi, da se tom prilikom u svoje doba čestita senatu pomenutoga sveučilišta.

6.

Predstojnik izvješćuje, da je odbor za galeriju slika svestrano razpravljao predlog o ulaznini za polaz galerije slike, te je glede toga zaključio, da se nebi nikakova ulaznina uvadjala, pošto je polaz galerije prema prvim godinam znamenito popustio, i pošto akademija neima glede kontrole za to potrebita osoblja.

7.

Pravi član dr. M. Kišpatić zahvaljuje, što ga je akademija izabrala svojim pravim članom.

54

Sjednica odbora za proslavu 50-godišnjice svećeničtva
pokrovitelja biskupa J. J. Strosmajera.

Članovi predstojnici: dr. Fr. Rački, dr. Fr. Marković i
J. Torbar.

Odbor predlaže slavnoj akademiji da izvoli zaključiti:

a) neka se dne 16. veljače t. g. kano na dan, kojega će pokrovitelj služiti u Djakovu tihu zlatnu misu, drži u crkvi Sv. Katarine u 10 sati svečana služba božja uz sudjelovanje pjevačkoga družtva „Kola", koje će se za to umoliti i na koju neka se napose pozovu: kr. sveučilište Franje Josipa I., Matica hrvatska, društvo Sv. Jerolima, pedagogički sbor i poglavarstvo slob. kr. grada Zagreba.

b) neka se isti dan u 5 sati drži skupna sjednica, u
kojoj da se govori prigodna besjeda, koju je zadaću,
umoljen od odbora, rado preuzeo akademik T. Smičiklas.

c) neka se dne 19. ožujka t. g., kad će svečar služiti svečanu zlatnu misu u Djakovu, preda njemu u ruke adresa u ime akademije.

d) neka se posebnom odboru povjeri, da sabere i za
tisak priredi govore, okružnice i spise preuzv. pokrovi-
telja, koje nalazi važne za prosvjetni i javni život na-
šega naroda i za položaj, koji zauzima svečar u svietu
i crkvi i koji će biti znameniti za suvremenu poviest.
Taj odbor, kada bude sporazumno s pokroviteljem go-
tov sa svojim radom, učiniti će u svoje vrieme shodan
predlog o izdanju djela.

55

Javna sjednica u proslavu zlatne mise pokroviteljeve
16. veljače 1888.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; pravi članovi: dr. P. Muhić,
J. Torbar, S. Ljubić, A. Veber, Sp. Brusina, dr. Gj.
Pilar, dr. Fr. Marković, M. Valjavec, dr. K. Zahradnik,
1. Tkalčić, N. Nodilo, T. Smičiklas, dr. G. Janeček, dr.
M. Kišpatić, dop. čl. dr. T. Maretić, a dr. P. Matković
kao tajnik.

Pravi član T. Smičiklas besjedio je prigodno slovo
o zaslugah pokrovitelja za postanak akademije, sveuči-
lišta i o drugih kulturnih djelih velikoga hrvatskoga
dobrotvora; odlučeno, da se štampa u prvoj dojdućoj
knjizi ovogodišnjeg Rada.

Sjednica filologičko-historičkoga razr. 26. veljače 1888.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; članovi razreda: M. Valja-
vec, P. Budmani, 1. Tkalčić, N. Nodilo, T. Smičiklas;
drugih razreda: dr. P. Muhić, dr. Fr. Marković, dr. Gj.
Pilar, dr. K. Zahradnik, Sp. Brusina, dr. G. Janeček,
a. dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Pravi član i predstojnik dr. Fr. Rački čita razpravu:
ob odnošaju medju crkvom i državom u Hrvatskoj prije
XII. stoljeća; odlučeno, da se štampa u Radu.

Isti predao je za štampanje ćirilicom pisanu listinu
bosanskoga bana Tvrtka od 11. augusta 1366; odlu-
čeno, da se štampa u Starinah.

2.

Predana bi od dop. člana L. Zime obznana „o metrici
narodnih pjesama“; odlučeno, da se štampa u „Radu“.

56

Sjednica filozofičko-juridičkoga razr. 10. ožujka 1888.

Predstojnik: dr. P. Muhić; pravi članovi: A. Veber, dr. Gj. Pilar i dr. P. Matković kao tajnik.

Pravi član A. Veber čita nastavak i svršetak svoje
razprave o istini; odlučeno, da se štampa u „Radu“.

Skupna sjednica 11. ožujka 1888.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; pravi članovi: J. Torbar, dr. Fr. Marković, dr. P. Muhić, Sp. Brusina, dr. Gj. Pilar, M. Valjavec, P. Budmani, I. Tkalčić, N. Nodilo, T. Smičiklas, dr. M. Kišpatić, a. dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Odobrena bi odluka filologičko-historičkoga razreda,
da se štampa u prvoj dojdućoj knjizi Rada govor pr.
čl. T. Smičiklasa o zaslugah pokrovitelja biskupa Stros-
majera za postanak akademije i sveučilišta i o drugih
kulturnih djelih velikoga hrvatskoga dobrotvora.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se štampa u
Radu razprava pr. čl. dr. Fr. Račkoga: ob odnošaju
medju crkvom i državom u Hrvatskoj prije XII.
stoljeća.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se štampa u
„Starinah“ predloženi od pr. čl. Račkoga priepis listine
bosanskoga bana Tvrtka od 11. augusta 1366.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se štampa od
dop. čl. L. Zime obznana o metrici narodnih pjesama,
u kojoj se osvrće na nekoje prigovore i tvrdnje W.
Wolnera u arkivu za slavensku filologiju.

57

2.

Odobrena bi odluka filosofičko - juridičkoga razreda, da se štampa u Radu nastavak i svršetak razprave pr. čl. A. Vebera : o istini.

3.

Čitan bi dopis preuzvišenoga pokrovitelja biskupa Strosmajera, kojim zahvaljuje, što je akademija proslavila petdesetgodišnjicu pokroviteljeva misničtva. Evo dopisa:

„Slavnoj jugoslavenskoj akademiji znanosti i umjetnosti! Hvala liepa na krasnoj čestitki, koju mi povodom moga svećeničkoga jubilea slavna akademija u ime svoje i u ime svojih dičnih članova prikaza Bog blagoslovio slavnu akademiju i sve njezine članove; Bog ju blagoslovio i svakom svojom milosti obilno obdario! Akademija nam je svojim vrlo krasnim i vrlo plodovitim radom upravo dika i ponos i u vanjskomu i u domaćemu svietu. Meni je pako napose najveća čast, utjeha i radost, koju mi akademija svakim danom i svakim svojim radom podvostručava. Akademija nas upoznaje sa stranim svietom, koj ocjenjujuć rad njezin već sada na sva usta veli: hrvatsko-srpski je narod vele darovit i duhovit, on svakim danom u znanosti i svakoj umjeći tako napreduje, da je očevidno, te ga je providnost na podpunu slobodu i na najviše i najsvetije svoje svrhe pozvala i opredielila. Akademija nas u današnjih okolnostih bodri, hrabri i kriepi, ona nam je svima danas najpreči zalog bolje nade, boljega života i bolje budućnosti. Bog dakle još jedanput blagoslovio slavnu akademiju i sve njezine dične članove! Ovo iz dna srdca svoga i u znak vječite svoje zahvalnosti va-

58

pijem. Neka mi je medjutim ovom prilikom dozvoljeno osobito se zahvaliti, osim vriednoga i dostojnoga predsjednika akademije, momu staromu prijatelju i bratu, bivšemu do sad predsjedniku akademije, koj je svetu i neumrlu žrtvu za me u crkvi Sv. Katarine prikazao. Hvala mu vječita! Njegove su zasluge za akademiju i za našu domaću znanost neizrecive. On je njekim načinom duša akademije, njegovo će ime u narodu našemu neumrlo ostati, njim bi se i kano svećenikom i kano učenjakom svaki i najnapredniji narod ovoga svieta ponosio. Hvala osobita i rektoru sveučilišta a ujedno i dičnomu članu akademije, koji je u javnoj akademičkoj sjednici iz plemenite duše i srdca svoga vadio krasna čuvstva i krasne misli, ter jih na moju uspomenu prenio. Hvala mu! Poviest je oko naroda, ona je temelj, na komu se bolja budućnost naroda snuje i gradi.DKlegod je našega naroda, dotle će se isti sa zahvalnošću i slavom sjećati, da je sadašnji rektor sveučilišta prvi znanstvenu poviest svoga naroda napisao i da i nadalje krasnim upravo načinom historička svoja studia nastavlja. Još dakle i po treći put hvala vam i slava vam!

J. J. Strosmajer v. r.

biskup i pokrovitelj akademije.

4.

Akademijski računi o prihodu i razhodu za 1887 godinu, izpitani i odobreni po financijalnom odboru, uzimlju se uz izvještaj predstojnikov na znanje i ravnanje, predstojniku pako podjeljuje se absolutorij i izriče mu se velika zahvalnost za njegov neumorni trud. Evo njegova izvještaja:

59

„Slavna akademijo! Podastirući račun o prihodu i razhodu za god. 1887 čast mi je nadovezati sliedeće primjetbe:

a) naprama odobrenom u glavnoj skupštini od 21. studenoga 1886 proračunu sa 20.270 for. prihod je za 913 for. 97¹/₂ nč. bio manji, i to s razloga, što su ²/₃ čistoga prihoda akademijske zaklade, koje su na 15.350 for. prema 15.337 for. 32 nč. god. 1886 proračunane bile, izniele samo 13.971 for., dakle poprieko 2.300 fr. manje, jer se je ono, što je pometnjom više doznačeno bilo god. 1886, moralo god. 1887 akademijskoj zakladi povratiti, zatim, što se je od prodaje akademijskih knjiga manje dobilo. Što nije još veća razlika izmedju oba računa, uzrok je taj, što je u račun god. 1887 iz god. 1886 prešao ostatak u iznosu od 1.422 for. 46¹/₂ nvč. i što je prihod od najma kuća nešto izdašniji bio.

b) Ukupnim prihodom od 19.356 for. 02¹/₂ nvč. podmireni su troškovi oko izdavanja publikacija, koje su u proračun uvrštene, dapače se je god. 1887 za tisak i nagrade izdalo više nego li god. 1886, i to za tisak i vez 1.339 for. 24 nč., za nagrade 266 for. 69 nč. više, a tako i za sakupljanje rječničke gradje 232 fr. 86 nč. više. Osim toga izvele su se u akademičkoj palači dvie poboljšice, naime nastavilo se i dovršilo nabijanje ilovačom i cementom oko sgrade, čim je podzemlje postalo suho, i prenapravio se je stan akademičkoga podvornika, tako da se je odanle svaka vlaga uklonila; oboje troškom od 576 for. 26 nvč. Sve je to učinjeno bez uštrba znanstvene i književne radnje, jer su, kako je rečeno, djela u proračunu naznačena izašla na svjetlo, naime Rada knj. 83, 84, 85, 86 i 87, Starina knj. XIX, historijskih spomenika (Monumenta) knj. XVIII. rječnika

60

svezak IX (1 sv. III diela), zatim knj. VII. posebnih
djela i sv. II ljetopisa, dakle ukupno 10 knjiga. Po-
sebno djelo akademika S. Brusine nije ugledalo svieta,
jer rukopis nije predan bio za štampanje; ali su tablice
brojem 21 dogotovljene troškom od 1.207 for., te leže
sada u pohrani u knjižnici čekajući na tekst, koji će
se predati pod tisak, čim bude uručen akademiji.

c) Podmirivši sve ove izdatke preostaje još 181 for.
53 novč., koji prelaze u dobodak tekuće god. 1888.
Ostatak je doduše za preko 300 for. manji nego li je
uvršćen u ovogodišnji proračun; ali za to neće poreme-
titi ostalih stavaka, samo ako one ne izdaju.

d) Uprava nije popustila bditi, da se ustanovljeni
proračun čim svjestnije provede; ali ne može zapriečiti,
da se u ovoj ili onoj stavci gdješto prekorači, a drugdje
opet uštedi, jer sve okolnosti nisu u njezinoj vlasti; pak
kod štampanja ne može uviek i svagdje sve na arak
proračunati, osobito kada ne ima gotov rukopis pred
sobom. Ovom prilikom dajem slavnoj akademiji na
uvaženje, kako bi dobro bilo, da se kod Rada pazi na
ustanovu poslovnika § 29 sl. a), pak da se razprave od
15 i više araka izdadu u nizu posebnih djela, a raz-
prave veće od 6 araka po dvie u jednoj knjizi „Rada",
čim bi manje razprave t. j. one izpod 6 araka brže na
red dolazile, a veće ne bi se povlačile kroz više svezaka.
O tom pitanju valjalo bi razmišljati.

U Zagrebu početkom ožujka 1888. Za predsjednika
dr. Fr. Rački s. r. predstojnik“.

5.

Prihvaća se predlog, da se izabere deputacija (po
jedan član svakoga razreda), koja će preuzvišenomu

63

Prema tomu izkazuje se

A. Prihod sa 19.356 for. 02¼ novč.

B. Razhod sa 19.174 for. 49¼ novč.

dakle suvišak od 181 for. 53 nč., koj prelazi
u prihod god. 1888.

Pronašli smo u redu račune za god. 1887.

U Zagrebu dne 10. marta 1888.

Financijalni odbornici :

Dr. K. Zahradnik v. r. Tade Smičiklas v. r.

Na 4. Ovim izdatkom izašla su na svjetlo sliedeća
djela:

a) Rad knj. 83, 84, 85, 86, 87.

b) Starine knj. XIX.

c) Monumenta spectantia historiam Slavorum meridi-
onalium tom. XVIII.

d) Rječnik hrvatskoga ili srpskoga jezika III. diela
sv. 1 (sv. 9).

e) Nekoje većinom sintaktične razlike izmedju ča-
kavštine, kajkavštine i štokavštine. Napisao L. Zima.

f) Ljetopis sv. 2.

65

Sjednica filolog.-historičkoga razr. 24. ožujka 1888.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; članovi razreda: M. Valjavec, P. Budmani, T. Sničiklas, dop. čl. dr. T. Maretić; drugih razreda: dr. P. Muhić, a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Predstojnik javlja prežalostnu viest, da je akademija smrću izgubila dopisujućega člana u razredu matematično-prirodoslovnom, dra. Josipa Pančića, predsjednika kr. srbske akademije nauka, koji je 7. ožujka t. g. u Biogradu preminuo. Akademija žaleć smrt svojega člana, izreče pokojniku: slava!

2.

Dopisujući član dr. T. Maretić čita izvod iz svojega djela „historija hrvatskoga pravopisa“, za koje bi odlučeno, da se izda kao posebna knjiga.

Sjednica matem.-prirodoslov. razr. 10. travnja 1888.

Predstojnik: J. Torbar; prisutui: dr. K. Zahradnik, dr. Gj. Pilar, dr. G. Janeček, Sp. Brusina, dr. M. Kišpatić, P. Budmani, Gj. Bauer, Iv. Stožir, Jos. Janda, dr. J. Domac.

Predstojnik čita dopis predsjedničtva akademije, u kom se matematično-prirodoslovni razred pozivlje, da se pobrine, kako će se sve novije rieči iz matematičnih i prirodoslovnih nauka pokupiti, pobilježiti, te tako za po punak akademijskoga rječnika prirediti.

Pošto su se u sporazumku sa gosp. Budmanijem, urednikom akademijskoga rječnika, ustaňovila načela za sakupljanje i bilježenje rieči, porazdielio se je cio posao evo ovako:

5

66

1. Za matematiku dogovoriti će se i skupiti potrebitu literaturu gg. Zahradnik i Bauer, te će za bilježenje i prepisivanje uzeti u pomoć slušatelja sveučilišta Varićaka.

2. Za fiziku preporučiše sveučilištnoga slušatelja Varićaka, koga će za taj posao pripraviti g. J. Torbar.

3. Za meteorologiju pobrinuti će se g. J. Torbar, da ju pregleda i pobilježi učitelj zagr. realke A. Gavazzi.

4. Za kemiju će gg Janeček i Domac u sporazumku urediti cio posao.

5. Za astronomiju preporučuje Gj. Pilar svoga slušatelja Slavika, komu će dati potrebite naputke.

6. Za gospodarstvo i šumarstvo zaključilo se je, da se akademija obrati na ravnateljstvo križevačkoga zavoda, da joj ono po naputku potrebit materijal pobilježi.

7. Za zoologiju izjavljuje Sp. Brusina, da ima skupljenu svu literaturu, pa da će se sa Budmanijem dogovoriti, kako će se najlaglje potrebite rieči pobilježiti.

8. Za botaniku preuzimlje svu brigu na se prof. J. Janda.

9. Za mineralogiju skupiti će svu literaturu profesor Pilar, te će za sakupljanje rieči uzeti svoga pomoćnika, g. Streina. Sa mineralogijom obaviti će se zajedno i geologija.

10. Za ljekarstvo staviti će se prof. Domac u sporazumak sa ljekarnici: Tomajem i Selakom, te odrediti, što bude potrebito, da se rieči skupe.

11. Za liečničtvo bje zaključeno, da se akademija obrati na liečnički zbor u Zagrebu, da joj on u tom pogledu pomogne.

67

Sjednica matem.-prirodoslov. razr. 14. travnja 1888.

Predstojnik: J. Torbar; članovi razreda: Sp. Brusina, dr. Gj. Pilar, dr. G. Janeček; drugih razreda: dr. P. Muhić, a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Pravi član dr. B. Šulek čita razpravu: „Područje materijalizma“; odlučeno, da se štampa u Radu.

2.

Predložena bi razprava g. Drag. Šoštarića: „Prilog poznavanju sladkovodnih korepnjaka Hrvatske, Slavonije i Dalmacije“; odlučeno, da se štampa u Radu.

Sjednica filolog.-historičkoga razr. 17. travnja 1888.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; pravi članovi: S. Ljubić, M. Valjavec, P. Budmani, N. Nodilo, T. Smičiklas; dop. čl. dr. T. Maretić, a dr. P. Matković kao tajnik.

Predmetom sjednice bijaše dopis akademijske uprave glede rječničke gradje, koliko se odnosi na skupljanje neologizama, kojimi se po zaključku akademije imade akademijski rječnik popuniti. U to ime nuždno je, da se naznače one knjige iz novije hrvatske i srpske literature poslije Gaja i Vuka, koje bi trebalo izcrpsti. Potrebito je nadalje, da bilježenje takovih rieči preuzmu sami strukovnjaci, koji znaju što valja u rječnik uvrstiti, dočim se izpisivanje na cedulje može prepustiti mladjim silam.

Pošto su nazočni članovi glede neologizama izmienili svoje misli, složio se razred i zaključio: da se pregledaju beletristički časopisi počam od Danice, Neven, Zora Dalmatinska, Vila, Vienac i dr., pa se tačnije prodju znatniji novi pisci, sbirke pjesama, priča itd.,

*

68

pa da se kod bilježenja vrlo oprezno postupa „cum grano salis“. Ove će časopise i knjige pjesničke i prozaičke popisati članovi razreda Valjavec, Budmani i Maretić, koji će takodjer pobilježiti one rieči i fraze, koje će se dati mladjim silam izpisati.

Pr. član T. Šmičiklas svratio je pažnju na Drobnićev rječnik, koji je pokojni V. Babukić priredjujuć drugo izdanje popunjivao, a taj Drobnićev po Babukiću popunjivan rječnik čuva se u kr. sveučilištnoj biblioteci.

Glede tehničkih izraza odnosno terminolagije zaključeno bi, da se gramatička terminologija, koliko nije u Šulekovu terminologijskom rječniku sadržana, pobilježi i izpiše, a to je rečeno i glede geografijske terminologije, koju treba, koliko je neima u Šuleka, iz geografijskih razprava u Radu i Glasniku izpisati.

## Skupna sjednica od 22. travnja 1888.

Predsjednik: dr. P. Muhić; pravi članovi: dr. Fr. Rački; Š. Ljubić, P. Budmani, I. Tkalčić, dr. G. Janeček, dr. Fr. Vrbanić, a dr. P. Matković kao tajnik.

### 1.

Tajnik čita odpis predsjedničtva visoke kr. zemaljske vlade od 3. ožujka t. g. br. 823, kojim se javlja, da je Njegovo cesarsko i kraljevsko apoštolsko Veličanstvo blagoizvoljelo previšnjim riešenjem od 2. ožujka t. g. premilostivo potvrditi izbor odjelnoga predstojnika u miru, dra. Pavla Muhića, za predsjednika jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti.

Potvrdjeni predsjednik zahvalivši se akademiji na povjerenju moli, da mu akademija, a osobito njegov predšastnik, svojim savjetom i djelom pomognu u obavljanju

69

akademijskih posala, da budu što koristniji po napredak
ovoga naučnoga zavoda.

2.

Odobrena bi odluka filologičko-historičkoga razreda,
da se štampa: historija hrvatskoga pravopisa od dop. čl.
dra. T. Maretića kao posebno djelo.

3.

Odobrena bi odluka matematično-prirodoslovnoga raz-
reda, da se štampa u Radu razprava pr. čl. dra. B.
Šuleka: područje materijalizma.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se štampa u
Radu razprava g. Šoštarića: prilog poznavanju sladko-
vodnih korepnjaka Hrvatske, Slavonije i Dalmacije.

4.

Odobrena bi odluka filologičko-historičkoga razreda,
da se štampa u Starinah „bosanska kronika", koju pre-
pisa o. Fermendžiu.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se štampaju
od otca Zlatovića prilozi za Starine, naime, kratki ne-
krolog iz 15. vieka u rukopisnom časoslovu bribirskoga
samostana, sada u šibeničkom franjevačkom samostanu,
zatim ljetopis o. Pavla Šilibodića za g. 1662—82., na-
pokon izvještaj o. Pavla iz Rovinja o viziti bosanskih
manastira god. 1640.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se od arhi-
mandrite N. Dučića štampa u Starinah opis slovenskih
rukopisa narodne knjižnice u Parizu.

5.

Čitan bi i uzet na znanje izvještaj izaslanika, koji
su zastupali akademiju kod svečane proslave zlatne mise
njezina pokrovitelja (Gledaj niže).

70

Zatim bi pročitan dopis preuzvišenoga pokrovitelja
na predstojnika akademije dra. Fr. Račkoga, u kojem
preuzvišeni pokrovitelj na spomen proslave svoje zlatne
mise darova akademiji 10.000 for. u banknotah kao
vječitu zadušbinu, da prihod ove glavnice akademija
upotriebi u svrhu galerije slika (Gledaj niže taj dopis).
Za ovaj novi velikodušni dar neizcrpive prema akade-
miji brige i ljubavi izriče akademija velikodušnomu
svomu utemeljitelju i dobrotvoru najusrdniju hvalu.

S tim u savezu javlja uprava, da je za tih 10.000 for.
po predloženom računu nabavljeno za 10.100 for. hrv.
slav. zemljištno odkupnih obveznica, koje su visokoj
kr. zemaljskoj blagajni na pohranu priposlane. Ova bi
operacija jednoglasno uzeta na znanje i odobrena.

6.

Prihvaća se predlog, da se stupi u zamjenu publika-
cija s redakcijom časopisa „Athenaeum“ u Pragu i
s redakcijom časopisa „Ruske starine“ u Petrogradu.

7.

Visoka kr. zemaljska vlada, odjel za bogoštovje i na-
stavu, s dopisom od 13. travnja t. g. br. 3600, dosta-
vila je izkaze o stanju akademijske zaklade koncem
1887 godine i proračun za 1888 godinu. Uslied toga
iznosila je glavnica akademijske zaklade 386.621 for.
27 nč. u nominalnoj vriednosti; a proračun zaklade za
1888 g. iznosi 16.170 for.

Ovom prilikom bi opet predloženo, da bi akademijski
financijalni odbor škontrirao zakladu, a predsjednik da
bi u visoke zemaljske vlade izhodio za to potrebitu
dozvolu.

71

8.

Kr. javni bilježnik dr. Hofman traži 150 for. u ime nasljedne pristojbe za doživotnoga uživatelja Lovru Brežnjaka glede zapisa pokojnoga Guide Klobučarića, a ta bi se svota Brežnjaku mjesečno po 5 for. odbijala. Uprava se ovlaštuje da izplati traženu svotu, koja će se Brežnjaku mjesečno odbijati.

9.

Čitani su i uzeti na znanje zapisnici razreda matematično-prirodoslovnoga i filologičko-historičkoga glede skupljanja rječničke gradje.

10.

Prihvaća se predlog, da se nabave slike dobrotvora, koji su poklonili preko 5000 for. akademijskoj zakladi.

11.

Prihvaća se predlog uprave, da se od Vida Vuletića kupi rukopis: historija Korčule od dra. Paulina, i da mu se zato ustupe nekoje akademijske publikacije.

Izvještaj izaslanikâ za proslavu zlatne mise pokrovitelja.

Slavna akademijo! Prema podieljenom nam častnom nalogu zastupali smo slavnu akademiju kod svečane proslave zlatne mise njezina uzvišena pokrovitelja biskupa J. J. Strosmajera dne 19. ožujka u Djakovu. Kano što preuzv. pokrovitelj kod svake prilike daje jasan izraz svoje ljubavi i naklonosti prama našoj akademiji, koja je kroz preko dvadeset godina znala naprama njemu podržavati jednako čuvstvo svoje harnosti.

72

i odanosti: tako je i u ovom za svoj život svečanom
trenutku osobito toplim osjećajem primio na naša usta
njezinu u adresi sadržanu čestitku, te se na njoj oso-
bito vruće zahvalio. Poruku njegove hvale mi evo do-
nosimo slavnoj akademiji. Ali preuzv. pokrovitelj nije
ni taj put ostao kod samih rieči, koje su inače našoj
akademiji, proizlazeće iz takova srdca, mile i drage;
već je htio veledušnim činom ostaviti u akademiji vječnu
uspomenu ove uzvišene svečanosti. Priloženim naime
pismom darovao je i odmah predao deset tisuća for.
(10.000) kao vječitu zadušbinu, da prihod ove glavnice
akademija po svojem razboru u svrhe galerije slika
upotrebljuje. Za ovaj novi dokaz neizcrpive naprama
akademiji brige i ljubavi njezini su se zastupnici odmah
u ime njezino najusrdnije zahvalili. U Zagredu dne 25.
ožujka 1888. Dr. Fr. Rački v. r. Dr. Franjo Marković
v. r. Dr. Gj. Pilar v. r.

Pismo preuzvišenoga g. biskupa pokrovi-
telja na presv. g. dra. Fr. Račkoga.

Presvietli gospodine kanoniče i predstojniče jugosla-
venske akademije znanosti i umjetnosti u Zagrebu!
Želeći prigodom svetkovanja moga petdesetgodišnjega
svećeničtva ljubav i štovanje moje prama akademiji
znanosti i umjetnosti pokazati, oviem Vam deset hiljada
(10.000) forinti u banknotama, kano vječitu zadužbinu
predajem s tiem, da prihod ove glavnice akademija po
svojem razboru u svrhu galerije slika upotrebljuje. U
Djakovu dne 19. ožujka 1888. na Josipovo kao na pet-
desetgodišnjicu moga misnikovanja. Josip Juraj s. r.,
biskup i pokrovitelj akademije znanosti i umjetnosti.

73

Sjednica filozofičko-juridičkoga razr. 23. travnja 1888.

Predstojnik: dr. Fr. Marković; članovi razreda: dr. P. Muhić, J. Jurković i dr. Fr. Vrbanić.

Predstojnik predlaže na razpravu: sabiranje riečih novije literature za rječnik akademički, te bude zaključeno glede toga, obratiti se na pravničko družtvo u Zagrebu za sabiranje riečih juridičko-političke struke; a sabiranje riečih u filozofičkih znanosti povjereno bude akademikom dr. Fr. Markoviću, A. Veberu i J. Jurkoviću, koji će si u pripomoć uzeti profesora gimnazistijskoga Arnolda, a po razsudbi svojoj i potrebi još i druge osobe.

Sjednica filologičko-historičkoga razr. 12. svibnja 1888.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; pravi članovi: dr. P. Muhić, M. Valjavec, a dr. P. Matković kao tajnik.

Pravi član M. Valjavec čita razpravu: o prievodu psalama u njekim rukopisima hrvatsko-bugarsko-slovenske recenzije; odlučeno, da se štampa u „Starinah“.

Sjednica matem.-prirodoslov. razr. 26. svibnja 1888.

Predstojnik: J Torbar; članovi razreda: Sp. Brusina, dr. Gj. Pilar i dr. G. Janeček; drugih razreda: dr. P. Muhić, M. Valjavec, a dr. P. Matković kao tajnik.

Pravi član dr. Gj. Pilar čita svoju razpravu Rude iz granita Motajice planine; odlučeno, da se štampa u Radu.

74

Skupna sjednica 3. lipnja 1888.

Predsjednik: dr. P. Muhić; pravi članovi: dr. Fr. Rački, dr. Fr. Marković, Š. Ljubić, M. Valjavec, P. Budmani, I. Tkalčić, T. Smičiklas, dr. G. Janeček, dr. Fr. Vrbanić, dr. M. Kišpatić, a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Odobrena bi odluka filologičko-historičkoga razreda, da se štampa u Starinah razprava pr. čl. M. Valjavca o prievodu psalama u njekim rukopisima hrvatsko-i bugarsko-slovenske recenzije.

2.

Odobrena bi odluka matemačno-prirodoslovnoga razreda, da se štampa u Radu razprava pr. čl. dra. Gj. Pilara: Rude iz granita Motajice plavine.

3.

Odobren bi zapisnik filozofičko-juridičkoga razreda o skupljanju rječničke gradje.

4.

Prihvaća se predlog, da se nabave od Duška iz Jozefova u Češkoj nekoji rukopisi, koji se odnose na godinu 1848 i 49.

Sjednica filologičko-historičkoga razr. 25. lipnja 1888.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; pravi članovi: M. Valjavec, I. Tkalčić, P. Budmani, N. Nodilo, T. Smičiklas i dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Dopisujući član M. Ban priposla akademiji junačku dramu: knez Nikola Zrinski, koja, ako nebi bila za

75

Rad, da se pohrani u akademijskoj knjižnici. Odlučeno
bi, buduć da se u akademijske publikacije neprimaju
spisi ove vrsti: da se drama po želji akademikovoj po-
hrani medju rukopisi akademijske knjižnice, ili, ako je
vriedna, da se ustupi za publikaciju Matici hrvatskoj.

2.

Počastni član I. Kukuljević Sakcinski predao je aka-
demiji za štampanje svoja regesta 13. vieka, koja su
regestralni nastavak Kukuljevićeva Kodeksa diploma-
tica. Predstojnik, koji je pregledao gradju, predlaže :
da se Kukuljevićeva regesta 13. vieka za štampu pri-
hvate, i da se izdaju po malo u Starinah.

Sjednica filologičko-historičkoga razr. 12. srpnja 1888.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; članovi razreda: P. Bud-
mani i dop. čl. dr T. Maretić; drugih razreda: dr. P.
Muhić i dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Čitana bi razprava dop. člana L Zore „Alegorije u
Gundulićevu Osmanu"; odlučeno, da se štampa u Radu.

2.

Predana bi razprava dop. čl. dr. T. Maretića pod
naslovom „Sitni prilozi slavenskoj gramatici"; odlučeno,
da se štampa u Radu.

Sjednica filozofičko-juridičkoga razr. 14. srpnja 1888.

Predstojnik: dr. Fr. Marković; članovi: dr. P. Muhić i dr. Fr. Vrbanić.

Predstojnik postavlja na razred pitanje: hoće li u
glavnoj skupštini akademije predložiti nove članove od

76

strane ovoga razreda. Zaključeno je, da razred za ovaj
put neće predložiti nikoga.

Sjednica o predaji galerije Strosmajerove 15. lipnja 1888.

Prisutni: dr. Fr. Rački; dotadanji ravnatelj galerije dr
I. Kršnjavi, i dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Gosp. dr I. Kršnjavi predaje sve slike po popisu po
kojem ih je on u Djakovu primio, sastavljenom 13. srpnja
1883. Vrh toga pet novih slika, tri od Mašića, jedna
od Rubena i jedna od Alex. Seitza. Osim toga potvrdu
restauratora o predanih po Kršnjavom šest slika njemačke
škole iz Vrbovca.

2.

G. dr. Kršnjavi predaje bakroreze po popisu i sva
djela medjutim prispjela.

Skupna sjednica 15. srpnja 1888.

Predsjednik: dr. P. Muhić; pravi članovi: dr. Fr. Rački,
J. Torbar, dr. Fr. Marković, S. Ljubić, dr. K. Zahrad-
nik, P. Budmani, I. Tkalčić, T. Smičiklas, dr. G. Ja-
neček, dr. Fr. Vrbanić, a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Odobrena bi odluka filologičko-historičkoga razreda,
da se štampa u Radu razprava dop. čl. L. Zore: ale-
gorije u Gundulićevu Osmanu.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se štampa u
Radu razprava dop. čl. dra. T. Maretića: sitni prilozi
za slavensku gramatiku.

188

lungs- und Lebensgeschichte von Chaitophorus aceris Koch, Chaitophorus testudinatus Thornton, und Chaitophorus lyropictus Kessler. Von Dr. H. F. Kessler. Halle 1886. — Bd. LI. Nr. 5. *Ueber die Schutzeinrichtungen der Laubknospen dicotyler Laubbäume während ihrer Entwickelung, von Aug. Feist. Halle 1887.* — Nr. 6. *Untersuchungen über den Bau der Speicheldrüsen und des dazu gehörenden Nervenapparets von Blatta, von Bruno Hofer. Halle 1887.* — Bd. LII. Nr. 5. *Beitrag zur Kenntniss des Pferdegebisses mit Rücksicht auf die fossilen Equiden von Maragha in Persien. Von Dr. M. Wilckens. Halle 1888.* — *Beiträge zur Kenntniss der Compositen. Beschreibung neuer Arten und Bemerkungen zu alten. Von Dr. F. W. Klatt. Halle 1884.* — *Historisch-kritische Studien über das Ozon, von C. Engler. Halle 1879.* — *Das Problem des Serapeums von Pozzuoli, von Prof. Dr. D. Brauns. Halle 1888.*

Hamburg: Prirodoslovno družtvo.

*Verhandlungen des Vereines für naturwissenschaftliche Unterhaltung zu Hamburg. 1883—1885. VI. Band. Hamburg 1887.*

Harkov: Carska universa.

Труды общества изпытателей природы при пип. харьковьскомъ университетѣ. Том. VIII. Харъковъ 1874. Т. IX 1875. Т. X 1876. Т. XI. 1877. Т. XII. 1878. Т. XIII. 1879. Т. XIV. 1880. Т. XV. 1881 Т. XVI. 1882. Т. XVII. 1883. Т. XVIII. 1884. Т. XIX. 1885. Т. XX. 1886. Т. XXI. 1887. — Горницкій К. С. Замѣтки объ употребленіи въ народномъ быту нѣкоторыхъ дикорастущихъ и разводимыхъ растеній Украинской флоры. Харъковъ 1887. — Чернявски Владимир. Прибрежныя десятиногія ракообразныя Понта. Харъковъ 1884. — Горницкій К. С. Списокъ русскихъ и немногихъ пнородческихъ названій растеній. Харъковъ 1886.

189

**Hermanstadt:** Sedmogradsko historijsko družtvo.

*Archiv des Vereines für Siebenbürgische Landeskunde:* Neue Folge. Band XXXI. Heft 1. 2. Hermanstadt 1887. Heft 3. Hermanstadt 1888. — *Jahresbericht des Vereines für siebenbürgische Landeskunde für das Jahr 1885/8.* Hermanstadt 1886. — *Das Archiv der Stadt Hermanstadt.* und der Sächsischen Nation, von Franz Zimmermann. Hermanstadt 1887. — *Historischer Festzug zur Feier der Einwanderung der Sachsen nach Siebenbürgen und Volksfest im Jungenwalde, abgehalten am 24. August 1884.* Hermanstadt 1884. — *Kronstädter Drucke* 1535—1886. Ein Beitrag zur Kulturgeschichte Kronstadts, von Julius Gross. Kronstadt 1886. — *Verzeichniss der Kronstädter Zunft-Urkunden.* Kronstadt 1886. — *Die Grabdenksteine in der Westhalle der evang. Stadtpfarrkirche in Kronstadt, von Christoff Gusbeth.* Kronstadt 1886. — *Die Siebenburger Sachsen, von Albert Schirl.* Prag 1886.

**Kassel:** Prirodoslovno družtvo.

XXII und XXIII. *Bericht des Vereines für Naturkunde zu Cassel über die Vereinsjahre 1884—1886.* Cassel 1886. — *Festschrift des Vereins für Naturkunde zu Cassel. Cassel 1886.*

**Krakov:** Akademija znanosti.

*Rozprawy i sprawozdania z posiedzien:* a) wydziału matematyczno-przyrodniczego. Tom X. Krakow 1883. T. XI. 1884. T XII. 1884. T. XIII. 1886. T. XIV. 1886. T. XV. 1887. T. XVI 1887. b) wydziału historyczno-filozoficznego. Tom. XVIII. Krakow 1885. Tom. XIX. XX. Krakow 1887. c) wydziału filologicznego: Tom X. Krakow 1884. T. XI. Krakow 1886. Tom. XII. Krakow 1887. — *Zbiór wiadomości do antropologii krajowej.* Tom. IX. Krakow 1885. Tom. X. Krakow 1886. T. XI. Krakow 1887. — *Acta historica res gestas Poloniae illustrantia.* Tom. VIII. vol. I. II. Leges, privilegia statutaque civitatis Cracoviensis 1507—1586. Cracoviae 1885. Tom. IX. Cardinalis Hosii epistolae, tom. II. pars I. 1551—1558. Cracoviae 1886. Tom. X. Lauda conventuum particularium terrae Do-

190

brinensis. Cracoviae 1887. Tom. XI. Acta Stephani regis. 1576—1582. Cracoviae 1887. — *Monumenta* medii aevi historica res gestas Poloniae illustrantia. Tom. X. Codicis diplomatici Poloniae minoris, pars III. 1333—1386. Cracoviae 1887. — *Starodawne* prawa polskiego pomniki. Tom. VIII. cześć II. Antiquissimi libri iudiciales terrae Cracoviensis ab. an. 1394—1400. Cracoviae 1886. — *Scriptores* rerum Polonicarum: Tom. IX. Collectanea ex archivo collegii hist. Cracoviensis. Cracoviae 1886. Tom. X. Historici diarii domus professae S. J. ad s. Barbaram Cracoviae ab anno 1600—1608. Cracoviae 1886. — *Archiwum* do dziejów literatury i oświaty w Polsce: Tom. IV. Liber diligentiarum facultatis artisticae universitatis Cracoviensis. pars I 1487—1563. Cracoviae 1886. Tom. V. Pamiętnik zjazdu historyczno-literackiego imienia Jana Kochanowskiego. Krakow 1886. — *Pamiętnik* akademii umiejetności: a) wydziały filologiczny i historyczno-filozoficzny. Tom V. Krakow 1887. b) wydział matematyczno-przyrodniczy. Tom XIII. Krakow 1887. — *Sprawozdania* komisyi do badania historyi sztuki w Polsce. Tom. III. zeszyt IV. Krakow 1887. *Wewnętrzne* dzieje Polski za Stanislawa Augusta (1764—1794). Tom. IV. cześć I. przez Tadeusza Korzona. Krakow 1885. — *Pauli Crosnensis* Rutheni atque Joannis. Visliciensis carmina, edidit Dr. Bronislavus Kruczkiewicz. Cracoviae 1887. — *Modlitwy Wacława* zabytek języka polskiego z w. XV. wydał Dr. Lucyjan Malinowski. Krakow 1887. — *Rocznik* zarządu akademii umiejetności w Krakowie, rok 1886. Krakow 1887.

Kiev: C. universitet sv. Vladimira.

Универзитетская ізвѣстія: Годъ 1886. nr. 1—12.
Киевъ 1886. — Годъ 1887. nr. 1—12. Киевъ 1887.
— Годъ 1888 nr. 1—7. Киевъ 1888.

Kiev: Društvo izpitateljah prirode.

Записки общества естествоиспитателей: Томь VII.
вып. 1. 2. Приложеніе къ VIII. тому (1886). — Томь
IX. вып. 1. 2.

191

Križevci: Gospodarsko i šumarsko učilište.

Viestnik za gospodarstvo i šumarstvo. God. 1887. sv.
II., III. i IV. Križevci 1887. God. 1888 sv. I—IV. Kri-
ževci 1888.

Lavov: Zavod Ossolinskich.

*Katalog rękopisów biblioteki zakladu narodowego imienia Ossolinskich. Zeszyt IV. Lwow 1886. — Sprawozdanie z czynności zakladu narod. imien. Ossolinskich za rok 1885. Lwow 1886.*

Lavov: Galičko-ruska matica.

Литературный сборник. Год. 1888. Львовь 1888.

Lipsko: Kr. Sasko učeno družtvo.

*Berichte über die Verhandlungen der kön. Sachsischen Gesellschaft der Wissenschaften zu Leipzig. Philologisch-historische Classe 1886. 1886/7. (1887.) Nr. I—IV. Leipzig 1887/8. (1888. Nr. I. II. Leipzig 1888). — Abhandlungen der philologisch-historischen Classe: Band X. Nr. III. Über die staatsrechtliche Possesio und den ager compascuus der römischen Republik, von Moritz Voigt Leipzig 1887. Nr. IV. Die handschriftliche Ueberlieferung der Briefe Cicero an Atticus, G. Cicero, M. Brutus in Italien, von Otto Eduad Schmidt. Leipzig 1887. Nr. V. Scholien zur Sphaerik des Theodosios, von Friedrich Hultsch Leipzig 1887. Nr. VI. Ueber die Verbalformen mit dem Charakter R im Arischen, Italischen und Celtischen, von Ernst Windisch. Leipzig 1887. Nr. VII. Ueber die Bankiers, die Buchführung und die Literalobligation der Römer, von Moritz Voigt. Leipzig 1887. Nr. VIII. Beiträge zur Chinesischen Grammatik. — Die Sprache des Cuang-Tsi-, von Georg von der Gabelentz. Leipzig 1888. Nr. IX. Umrisse zur Naturlehre des Cäsarismus, von Wilhelm Roscher. Leipzig 1888. Band XI. Nr. 1. Kurzgefasstes Verzeichniss der Originalaufnahmen von Goethes Bildniss, von Friedrich Zarncke. Leipzig 1888. — *Berichte über die Verhandlungen der kön. Sächsischen Gesellschaft der Wissenschaften zu Leipzig. Mathematisch-physische Classe (1887).* Nr. I. II. Leipzig 1888. — Ab-

192

*handlungen* der mathematisch-physikalischen Classe: Band XIII. Nr. VIII. Neue Beiträge zur Kenntniss des Baues und der Lebensgeschichte der Nematoden von Rud. Leuckart. Leipzig 1887. Nr. IX. Ueber die Methode des arithmetischen Mittels. (Erste Abhandlung), von C. Neumann. Leipzig 1887. Band XIV. Nr. 1 Ueber die räumliche Anordnung der Atome in organischen Molekulen und ihre Bestimmung in geometrisch-isomeren ungesättigten Verbindungen, von Johannes Wislicenus. Leipzig 1887. Nr. II. Untersuchungen über die Gelenke des menschlichen Armes. 1. Theil. Das Ellenbogengelenk, von O. Fischer. 2. Theil. Das Handgelenk, von W. Braune und O. Fischer. Leipzig 1887. Nr. III. Die Blut- und Lymphwege im Dünndarm des Hundes, von J. P. Mall. Leipzig 1887. Nr. IV. Das Gesetz der Bewegungen in den Gelenken an der Basis der mittleren Finger und im Handgelenk des Menschen, von W. Braune und O. Fischer. Leipzig 1887. Nr. V. Untersuchungen über die Papillae foliatae et circumvallatae des Kaninchen und Feldhasen, von O. Drasch Leipzig 1887. Nr. VI. Elektrische Untersuchungen (18. Abhandlung). Fortsetzung der Versuche über das elektrische Verhalten der Quarz- und der Boracitkrystalle, von W. G. Hankel. Leipzig 1887. Nr. VII. Zur Geschichte des Gehirns sowie der centralen und periphereischen Nervenbahnen beim menschlichen Embryo, von Wilhelm His. Leipzig 1888. Nr. VIII. Ueber den Antheil den die einzelnen Gelenke des Schultergürtels an der Beweglichkeit des menschlichen Humerus haben, von W. Braune und O. Fischer. Leipzig 1888. Nr. IX. Beiträge zur Kenntniss des Einflusses des Respirationsbewegungen auf dem Blutlauf im Aortensysteme, von G. Heinricius und H. Kronecker, Leipzig 1888.

**Ljubljana: Matica slovenska.**

*Ljetopis* matice slovenske za leto 1886. Uredil Fr. Levec. Ljubljana 1886. Za leto 1887. Uredil Fr. Levec. Ljubljana 1887. Za leto 1888. Uredil dr. Lovro Požar. Ljubljana 1888. Ljubljanski meščanje v minulih stoletjih. Spisal Iv. Vrhovac. Ljubljana 1886. — Uvod v modroslovje. Spisal France Lampe. Ljubljana 1887. — Zabavna knjižnica

193

sv. I. Koča za vaso, s ruskoga preložil L. Podgoriški. Ljubljana 1886. sv. II. Mrtve duše, s ruskoga preložil L. Podgoriški. Ljubljana 1887. Sv. III. Prihajač, spisal Fr. Dolinar. Ljubljana 1888. Sv. IV. Erjavčevi izbrani spisi. Ljubljana 1888. Slovenci in leto 1848, spisal Jos. Apih. Ljubljana 1888. — (Naknadno poslano): *Slovenska slovnica* po Miklošičevi primerjalni. Spisal J. Šuman. Ljubljana 1881. — *Znanstvena* terminologija s posebnim ozirom na srednja učilišta. Spisal M. Cigale. Ljubljana 1880. — *Telegrafija*. Zgodovina njena in današnji njen stan. Spisal dr. Simon Šubic. Ljubljana 1875. — *Schoedler*. Fizika. Poslovенil Ivan Fuček. Ljubljana 1869. — *Vodnikove pesni*. Uredil France Levstik. Ljubljana 1869. — *Vojvodstvo* Koroško, v zemljepisnem, statističnem in zgodovinskem spregledu. Ljubljana 1866. — *Vojvodstvo* Kranjsko v zemljepisnem, statističnem in zgodovinskom spregledu. Ljubljana 1866. — *Zgodovina* slovenskega naroda. Spisal Janez Trdina. Ljubljana 1866. — *Vpliv* vpijančljivih pijač na človeški organizem. Dr. M. Samec. Ljubljana 1880. — *Slovenska* bibliografija. Ivan Tomšić. Ljubljana 1883. — *Geometrija* za učiteljišča. L. Lavtar. Ljubljana 1882. — *Zgodovina* avstrijsko-ogerske monarhije. Janko Krsnik. Ljubljana 1877. — *Nauk* o telovadbi. Ljubljana 1869. — *Somatologija*. Dr. Ivan N. Woldřih. Ljubljana 1881.

**Mexico: Zvjezdara Tacabaya.**

*Annuario* del osservatorio astronómico nacional de Tacabaya: para di anno de 1887. Mexico 1886 — para di anno de 1888. Mexico 1887.

**Monakov (München): Kr. bavarska akademija znanosti.**

*Sitzungsberichte* der philosophisch-philologischen und historischen Classe: 1885. Heft IX. — 1886. Heft I—IV. — 1887. Heft I—III. 1888. Heft I. II. — *Sitzungsberichte* der mathematisch-physikalischen Classe. 1885. Heft IV. — 1886. Heft I—III. — 1887. Heft I—III. — 1888. Heft I. — *Gedächtnissrede* auf Carl Theodor v. Siebold, von

13

194

Richard Hertwig. München 1886. — Ueber historische Dramen der Römer. Festrede von Dr. Karl Meiser. München 1887. — Gedächtnissrede auf Leopold v. Ranke, von Wilhelm v. Giesebrecht. Münschen 1887. — Gedächtnissrede auf Joseph v. Fraunhofer, von Karl Max von Bauernfeind. München 1887. — Ueber die Molekularbeschaffenheit der Krystalle, von Dr. Paul Groth. München 1888. — Inhaltsverzeichniss der Sitzungsberichte der philosophisch-philologischen und historischen Classe, und der matematisch-physikalischen Classe, von 1871—1885. München 1886.

### Moskva: Duhovnaja akademija.

Творенія святихъ отцевъ: Годь. XXIII. кн. 1—3. Москва 1870. Год. 1871. кн. 1—4 Москва 1871. Год. 1872. кн. 1—4. Москва 1872. Год. 1880. кн. 1—4. Москва 1880. Год. 1881. кн. 1—4. Москва 1881. Год. 1882. кн. 1—4. Москва 1882. Год. 1883. кн. 1—4. Москва 1883. Год. 1884. кн. 1—4. Москва 1884. Год. 1885. кн. 1—4. Москва 1885. Год. 1886. кн. 1—4. Москва 1886. Год. 1887. кн. 1—4. Москва 1887. Год. 1888. кн. 1. 2. 3. Москва 1888.

### Moskva: Imp. obščestvo jestestvoznanija, antropologije i etnografije.

Извѣстія имп. общества любителей естествознанія, антропологіи и етнографіи: Томъ XLVI. вып. 1. Зоологическій садъ и акклиматизація. Москва 1885; вып. 2. Строеніе махровыхъ цвѣтовь. П. Маевски. Москва 1886. — Томъ XLVII, вып. 1. Воскресныя объясненія коллекцій политехническаго музея. (Годъ восьмой 1884—85). В. д. Левински. Москва 1885. Вып. 2. Вокресныя объясненія коллекцій политехническаго музея. (Годъ девятый 1885—86). В. д. Левински. Москва 1886. — Томъ. XLVIII, вып. 1. Труды етнографическаго отдѣла импер. общества любителей естествознанія, антропологіи и етнографіи. Книга VII). Москва 1886. — Томъ XLIX. вып. 1. Антропологическая выставка 1879 года. Томъ че-

195

твердый. Часть вторая. Москва 1886. Вып. 3. Протоколы засѣданій антропологическаго отдѣла общества. (1881—1886). Москва 1886. — Томъ L, вып. 1. Протоколы засѣданій зоологическаго отдѣла общества томъ I. вып. 1. Москва 1886. — Вып. 2. Протоколы засѣданій зоологическаго отдѣленія общества, томъ I. вып. 2. Москва 1887. — Томъ LI. вып. 1. Протоколы засѣданій импер. общества любителей естествознанія, антропологіи и етнографіи 1886 года. Москва 1887. — Томъ LII. Труды лабораторії зоологическаго музея московскаго университета: вып. 1. Н. В. Насонов. Къ исторіи развитія ракообразныхъ Balamus и Artemia. Къ морфологіи низшихъ насѣкомыхъ Lepisma, Campodaa и Podura. Москва 1887. Вып. 2. А. Н. Корчалинь. Фауна московскихъ окрестностей: I. Ракообразныя. Москва 1887. Вып. 3. Н. Ю. Зографь. Матеріалы къ познанію организаціі стерляди (Accipenser Ruthenus L. Москва 1887.)

**Moskva:** Družtvo historijsko i arheologičko.

Чтенія въ импер. обществѣ исторіи и древностей россійскихъ: Годъ 1861. кн. 1—4. Москва 1861. Годъ 1863. кн. 1—4. Москва 1863. Годъ 1865. кн. 1—4. Москва 1865. Годъ 1872. кн. 1—4. Москва 1872. Годъ 1881. кн. 1—4. Москва 1881. Год. 1882. кн. 1—4. Москва 1882. Годъ 1883. кн. 1—4. Москва 1883. Годъ 1884. кн. 1—4. Москва 1884. Годъ 1885 кн. 1—4. Москва 1885. Годъ 1886. кн. 1—4. Москва 1886.

**Moskva:** C. moskovsko arheoložko družtvo.

Древности. Труды импер. московскаго археологическаго общества: томъ XI. вып. 2. Москва 1886. вып. 3. Москва 1887. Томъ XII. вып. 1. Москва 1888.

**Moskva:** C. prirodoslovno družtvo.

*Bulletin* de la société imperiale des Naturalistes de Moscou: Tome LXII. Nr. 1—4. Moscou 1886. Tome LXIII. Nr. 1. 2. 4. Moscou 1887. Tome LXIV. Nr. 1. 2. Moscou

*

196

1888. — *Meteorologische Beobachtungen* ausgeführt am meteorologischen Observatorium der landwirtschaftlichen Akademie bei Moskau. Das Jahr 1887. 1. 2. Hälfte. Moskau 1887.

**Moskva: Matematičeskoe obščestvo.**

*Математический сборник*. Томъ I. Москва 1886. Т. II. вып. 1—4. Москва 1867. Т. III. вып. 1—4. Москва 1868. Т. IV. вып. Москва 1869. Т. V. вып. 1—4. Москва 1870—72. Т. VI. вып. 1—4. Москва 1872—73. Т. VII. вып. 1—4. Москва 1874—75. Т. VIII. вып. 2—4. Москва 1876—77. Т. IX. вып. 1. 2. 4. Москва 1878—81. Т. Х. вып. 4. Москва 1883. Т. ХІ. вып. 1—4. Москва 1884. Т. ХІІ. вып. 1. 2. 3. Москва 1885. Т. ХІІІ. вып. 1—4. Москва 1886—87. Т. XIV. вып. 1. Москва 1888.

**Moskva: C. moskovsko obščestvo seoskoga gospodarstva.**

*Труды импер. московскаго общества сельскаго хозяйства*. Вып. III. Москва 1879. Вып. IV. Москва 1880. Вып. V. VI. VII. VIII. Москва 1881. Вып. IX. XI. XII. Москва 1882. Вып. XIV. Москва 1884. Вып. XV. XVI. XVII. Москва 1885. Вып. XVIII. Москва 1886. Вып. XIX. XX. Москва 1887. Вып. XXI. XXII. XXIII. XXIV. Москва 1888. — *Русское сельское хозяйство*. Годъ II, томъ V. nr. 1—6. Москва 1870. Годъ VII, томъ XX—XXIII. nr. 1—12. Москва 1875. Годъ VIII. томъ XXIV—XXVII. nr. 1—12. Москва 1876.

**Napulj: Historijsko družtvo.**

*Archivio storico per le province Napolitane*. Anno I. fasc. 1—4. Napoli 1876. An. II. fasc. 1—4. Napoli 1877. An. III. fasc. 1—4. Napoli 1878. An. IV. fasc. 1—4. Napoli 1879. An. V. fasc. 1—4. Napoli 1880. An. VI. fasc. 1—4. Napoli 1881. An. VII. fasc. 1—4. Napoli 1882. An. VIII. fasc. 1—4. Napoli 1883. An. IX. fasc. 1—4. Napoli 1884. An. X. fasc. 1—4. Napoli 1885. An. XI. fasc. 1—4. Napoli 1886. An. XII. fasc. 1—4. Napoli 1887.

197

An. XIII. fasc. 1—4. Napoli 1888. — *Monumenta ad Neapolitani ducatus historiam pertinentia*. Edidit Bartholomaeus Capasso. Serie I. Chronache. Tomus I., Napoli 1881. Serie II. Documenti. Tom. II. pars I. Napoli 1885.

**Novi Sad:** Matica srpska.

Лемопис матице српске. Књ. 148. Новисад 1886. Књ. 149. 150. 151. 152. Новисад 1887. Књ. 153. 154. 155. Новисад 1888.

**Odesa:** C. novoruski universitet.

Записки имп. новороссійскаго университета. Томъ XLIII. Одесса 1885. Т. XLIV. Одесса 1886. Т. XLVI. XLVII. Одесса 1888.

**Odesa:** Imp. arheoložko družtvo.

Записки импер. одесскаго общества исторії і древностій. Том XIV. Одесса 1886.

**Pariz:** Ministarstvo nastave.

*Revue de travaux scientifique:* Tome III. Nr. 10—12. Paris 1883. Tome IV. Nr. 1—12. Paris 1884. Tome V. Nr. 1—12. Paris 1885. Tome VI. Nr. 1—12. Paris 1886. Tome VII. Nr. 1—4. Paris 1887. — *Bulletin du comité des travaux historiques et scientifiques:* a) Section des sciences économiques et sociales: Année 1885. Paris 1885. Année 1886. Paris 1887. b) Section d'histoire et de philologie. Année 1885. Nr 3—4. Paris 1885. Année 1886. Nr. 1. 2. Paris 1886. Nr. 3. 4. Paris 1887. c) Section d'archéologie. Année 1886. Nr. 1—4. Paris 1887. — *Bulletin des bibliothèques et des archives.* Année 1886. Nr 1—3. Paris 1886. Année 1887. Nr. 1. 2. Paris 1887. — *Répertoire des travaux historiques, contenant l'analyse des publications sur l'histoire, le monuments et la langue de la France.* Année 1883. Tome III. Nr. 1—3. Paris 1884. Nr. 4. Paris 1886. — *Mission scientifique au Mexique et dans l'Amerique centrale. Parte III. Etudes sur les reptiles et les batraciens, par M. M. Auguste Duméril et Bocourt*

198

Paris 1886. Mélanges historiques. Choix de documents.
Tome V. Paris 1886. Negociations diplomatiques de la
France avec la Toscane. Tome VI. (Index historique).
Paris 1886. Lettres du cardinal Mazarin pendant son mi-
nistère. Tome IV. (1651). Publiées par M. M. Chérnel.
Paris 1887. — Lettres de Catherine de Medicis. Tome III.
(1567-1570). Publiées par M. Le C. Hector de la Fer-
rière. Paris 1887.

### Pariz: Francezka akademija.

*Mémoires de l'académie des sciences morales et politiques de l'institut de France. Tome XVI. Paris 1888. — Comptes rendus des séances de l'académie des inscriptions et belles-lettres. Année 1888. IV. Serie. Tome XVI. Bulletin de Janvier — Juni. Paris 1888.*

### Pariz: Francezko geoložko družtvo.

*Annuaire géologique universel et guide du geologie. Tome I. Paris 1885. Tome II. Paris 1886. Tome III. Paris 1887.*

### Pariz: Francezko matematičko družtvo.

*Bulletin de la société mathématique de France. Tome XV. Nr. 1-7. Paris 1887. Tome XVI. Nr. 1-3. Paris 1888.*

### Pariz: Redakcija „Revue de linguistique“.

*Revue de linguistique et de philologie comparée. Tome XX. Nr. 1-4. Paris 1887. Tome XXI. Nr. 1-4. Paris 1888.*

### Petrograd: Ministarstvo narodnoga prosveštenja.

*Журнал министерства народного просвещения: част: ССХЛІХ—ССЛІВ. Январь-декабрь г. 1887. С. Петербургъ 1887. Часть: ССЛЯ—ССЛХ. Январь-Ноябрь г. 1888. С. Петербургъ 1888.*

199

Petrograd : Carska akademija.

Записки импер. академіи наук. Томь LII. вып.
1. 2. Т. LIII. вып. 1. 2. С. Петербургъ 1886. Т. LIV.
С. Петербургъ 1887. Т. LV. вып. 1. 2. LVI. вып.
1. 2. С. Петербургъ 1887. LVII. С. Петербургъ 1888.
— Сборникъ отдѣленія русскаго языка и словесности.
Том XXIII. XXXIV. XXXV. С. Петербургъ 1884. Т.
XXXVI. XXXVII. С. Петербургъ 1885. Т. XXXVIII.
XXXIX. XL. С. Петербургъ. 1886. Т. XLI. XLII.
С. Петербургъ 1887. Т. XLIII. С. Петербургъ 1888.
— Сборникъ статей читанныхъ въ отдѣленіи русскаго
языка и словесности Томъ V. вып. II С. Петербургъ
1873. Т. VI. С. Петербургъ 1869. Т. VII. С. Петер-
бургъ. 1870. — Mémoires de l'académie imper. des
sciences de St. Péterbourg. VII. Serie. Tome XXXIII. Nr.
6. Arktische Triasfaunen, von Dr. Edmund Mojsisovics. St.
Pétersbourg 1886. Nr. 7. Die Inoceramen-Schichten an dem
Olenek und der Lena, von J. Lahusen. St. Petersbourg
1886. Nr. 8. Revision der Ostbaltischen Silurischen Trilo-
biten, von Fr. Schmidt. St. Pétersbourg 1886. Томе XXXIV.
Nr. 1. Materialien zur Kenntniss der Fauna der Devonischen
Ablagerungen Sibiriens, von Alexander Stuckenberg. St. Pe-
tersbourg 1886. Nr. 2. Untersuchung der Repsold'schen
Theilung des Pulkowaar Vertikalkreises, von Magnus Nýren.
St. Petersbourg 1886. Nr. 3. Ueber die Absorptionscoeffi-
cienten der Kohlensäure, von Setschenow. St. Petersbourg
1886. Nr. 4. Syrische Grabinschriften aus Semirjetsche, von
D. Chwolson. St. Petersbourg 1886. Nr. 5. Ueber die all-
gemeine Beugungsfigur in Fernröhren, von Hermann Struve.
St. Petersbourg 1886. Nr. 6. Ueber die Schichtenfolge in
den Carbonablagerungen im südlichen Theil des Moskauer
Kohlenbeckens, von A. Struve. St. Petersbourg 1886. Nr.
7. Bestimmung der Inductionscoefficienten von Stahlmagneten,
von H. Wild. St. Petersbourg 1886. Nr. 8. Comet Encke
1865—1885, von O. Backlund. St. Petersbourg 1886. Nr.
9. Zur Kenntniss der Adephagen Coleopteren, von August
Morawitz. St. Petersbourg 1886. Nr. 10. Die etwas näheren
Bestimmungen der Waluewit-Krystalle von der Grube Niko-

200

laje-Maximilianowsk, von N v. Kokscharow. St. Petersbourg
1886. Nr. 11. Der magnetische Bifilar-Theodolith, von H.
Wild. St. Petersbourg 1886. Nr. 12 Untersuchungen über
einen speciellen Fall des Problems der drei Körper, von
Paul Harzer. St. Petersbourg 1886. Nr. 13. Kritische Ver-
suche zur ältesten Griechischen Geschichte: I. Kypros und
der Ursprung des Aphroditekultus, von Alex. Enmann. St
Petersbourg 1886. Tome XXXV. Nr. 1. Untersuchungen
über die Geschichte des Königreichs Osroëne, von Alfred
v. Gutschmid. St. Petersbourg 1887. Nr. 2. Bemerkungen
über die Geckoniden-Sammlung im zoologischen Museum der
kais. Academie der Wissenschaften zu St. Petersbourg, von
Dr. Alexander Strauch. St. Petersbourg 1887. Nr. 3. Be-
stimmung der Constante der Praecession und der eigenen
Bewegung des Sonnensystemes, von Ludwig Struwe. St. Pe-
tersbourg 1887. Nr. 4. Die Blutgefässkeime und deren Ent-
wickelung bei einem Hühnerembryo, von Dr. N. Uskow.
St. Petersbourg 1887. Nr. 5 Beschreibung der Vogelbastarde,
von Theodor Pleske. St. Petersbourg 1887. Nr. 6. Das
türkische Sprachmaterial des codex Comenicus. Manuscript
der Bibliothek der Marcus-Kirche in Venedig, von Dr. W.
Radloff. St. Petersbourg 1887. Nr. 7. Weiteres über das
Anwachsen der Absorptionscoefficienten von CO₂ in den
Salzlösungen, von J. Setschenow. St. Petersbourg 1887.
Nr. 8. Zur Geschichte der Kaukasischen Ture, von Eug.
Büchner. St. Petersbourg 1887. Nr. 9 Die Dampftensionen
der Lösungen, von Gustav Tammann. St. Petersbourg 1887.
Nr. 10. Diluviale Europäisch-Nordasiatische Säugethierefauna
und ihre Beziehungen zum Menschen, von Johann Woldrich.
St. Petersbourg 1887. Tome XXXVI. Nr. 1. Neuer magne-
tischer Unifilar-Theodolith, von H. Wild. St. Petersbourg
1888. Nr. 2. Ueber eine neuentdeckte Untercambrische
Fauna in Estland, von F. Schmidt. St. Petersbourg 1888.
Nr. 3. Revision der Turkestanischen Ornis von Theodor
Pleske. St. Petersbourg 1888. — Nr. 4. Eine vorläufige
Mittheilung über die Wirkung des Schlangengiftes auf den
thierischen Organismus, von Dr A. E. Feoktistow. St. Pe-
tersbourg 1888. Nr. 5 Ueber einige arktische Trias-Ammo-
niten des nördlichen Sibirien, von Dr. Edmund Mojsisovics.

201

St. Petersbourg 1888. — *Bulletin* de l' académie des sciences
de St. Pétersbourg. Tome XXXI. Nr. 1—4. St. Pétersbourg
1886., 1887. Tome XXXII. Nr. 1. 4. Pétersbourg 1888. —
*Beiträge* zur Kenntniss des Russischen Reiches und den an-
gränzenden Ländern Asiens. Zweite Folge, Band IX. St.
Peterburg 1886. Dritte Folge, Band I. II. III. St. Peterburg
1886. 1887.

Petrograd : Redakeija crkvenoga vjestnika.

Христианское чтение: Годъ 1866. Январь-Декабрь.
Годъ. 1867., 1868., 1870., 1872—1880., 1881—1886.

Petrograd: Histor.-filoložki fakultet c. universiteta.

Записки историко-филологическаго факултета им-
пер. С. Петербургскаго университета. Томъ II. С.
Петербургъ 1877. Т. Х. ХІ. С. Петербургъ 1882.
Т. ХІІ ХІІІ. XIV. С. Петербургъ 1884. Т. XV. С.
Петербургъ 1885.

Petrograd : C. arheologičesko obščestvo.

Записки импер. русскаго археологическаго об-
щества. Томъ II. (новая серія). С. Петербургъ. 1887.
— Записки восточнаго отдѣленія имп. русскаго ар-
хеологическаго общества. Томъ I. вып. I—IV. С.
Петербургъ 1886—1887. Томъ II. вып. I. II. С. Пе-
тербургъ 1887. — Изв. Румеліи. Архимандритъ Ан-
тонин. С. Петербургъ 1886.

Petrograd: C. obščestvo ljubitelej drevnej pismenosti.

Памятники древней письменности: Стихиры, Тво-
реніе царя Юанна деспота россійскаго. С. Петер-
бургъ 1886 Строгановскіе вклады въ Сольвычегод-
скій благовѣщенскій соборъ по надписямъ на нихъ.
Записка II Савваитова. С. Петербургъ 1886. По-
сланіе къ неизвѣстному противъ люторовъ. Сообщилъ
архимандритъ Леонидъ. С. Петербургъ 1886. Повѣстъ
о Царьградѣ Нестора-Искандера. Сообщилъ архи-
мандрить Леонидъ С. Петербургъ 1886. LXIV. Извъ
исторіи народной повѣсти. А. Н. Пыпинъ. С. Петер-

202

бургъ 1887. LXV. Житіе преподобнаго Власія мниха. Сообщилъ архимандритъ Леонидъ. С. Петербургъ 1887. LXVI. Отчеты о засѣданіяхъ импер. общества любителей древней письменности въ 1885—1886. года. Е. М. Гаршин. С. Петербургъ 1887. LXVII. Исторія и описаніе святой земли и святаго града Ёрусалима, 1728 года. Сообщилъ архимандритъ Леонидъ. С. Петербургъ 1887. — LXX. Житіе преподобнаго Нифонта, вып. 3. С. Петербургъ 1885. LXXII. Житіе Өедора Едесскаго, вып. 3. С. Петербургъ 1885. LXXXV. Путешествіе по сѣверу Россіи въ 1791. году. Дневникъ П. Н. Челищева, издалъ Л. Н. Майков. С. Петербургъ 1886. LXXXVI. Книга глаголемая Козмы Индикоплова. С. Петербургъ 1886. LXXXVII. Александрія, вып. 2. С. Петербургъ 1887. LXXXVII. Житіе Барлаама и Ёоасафа, твореніе Ёанна Дамаскина. С. Петербургъ 1887.

Petrograd : C. rusko geografičesko obščestvo.

Извѣстія имп. русскаго географическаго общества: Томъ XXII. вып. I—VI. С. Петербургъ 1886. Том. XXIII. вып. I—VI. С. Петербургъ 1887. Томъ XXIV. вып. I. II. С. Петербургъ 1888. — Отчетъ импер русскаго географическаго общества: за 1885 годъ. С. Петербургъ 1886. За 1886 годъ. С. Петербургъ 1887; за 1887 годъ. С. Петербургъ 1888. — Записки имп. русскаго географическаго общества: а) по общей географіи: Томъ XIII. Орографическій очеркъ Памирской горной системы. Н. А. Сѣверцовъ. С. Петербургъ 1886. Том. XIV. Россія дальняго востока. Францъ Шперко. С. Петербургъ 1885. Том. XV. Nr. 1. Результаты Сиопрской нивел.провки отъ станицы Звѣриноголовской до озера Баікала. В. Фусъ. С. Петербургъ 1885. Nr. 2. Снѣжный покровъ его вліяніе на климатъ и погоду и способи извѣдованія. А. И. Воейковъ. С. Петербургъ 1885. Nr. 3. О результахъ извѣдованія озера Баікала. Н. Д. Черски. С. Петербургъ 1886. Nr. 4. Верхнее и среднее те-

203

ченіе судоходной Аму. Н. Зубовъ. С. Петербургъ 1886. Nr. 5. О причинахъ обваловъ обрывистаго морскаго берега въ окрестностяхъ Одессы. Д. Ф. Жаринцовъ. Петербургъ 1886. Nr. 6. Объ установкѣ термометровъ для опредѣленія температуры и влажности воздуха. Р. Савельев С. Петербургъ 1886. Nr. 7. Поѣздка въ сѣверо-восточную Персію и засапійскую область. А. М. Никольски. С. Петербургъ 1886. Nr. 8. Нѣкоторыя приложенія теоріі вѣроятностей къ метеорологіі. І. А. Клейбер. С. Петербургъ 1887. Томъ XVI. Nr. 1. Поѣздка по Лапландіи. Д. Н. Бухаровъ. С. Петербургъ 1885. Nr. 2. Физико-географическое описание юго-восточной части Одоленцкой губерніи. И. С. Поляковъ. С. Петербургъ 1886. Томъ XVII. Nr. 1. Сѣверно-Уссурійскій край. И. Надаров. С. Петербургъ 1887. Nr. 2. Засуха 1885 года по свѣдѣніямь полученными имп. русс. географическимъ обществомъ. А. И. Воейков. С. Петербургъ 1887. Nr. 3. Метеорологическія сельскохозяйственнія наблюдения въ Россіи въ 1885 и 1886 года. А. И. Воейковъ. С. Петербургъ 1888. Nr. 4. Древнѣйшія русла Аму-Дарьи. А. В. Каульбарс. С. Петербургъ 1887. Nr. 5. Объ опредѣленіи географической широты по соотвѣтственнымъ высотамъ двухъ звѣздъ. М. В. Пѣцовъ. С. Петербургъ 1887. Томъ XVIII. Nr. 1. Барометрическія наблюдения на уделенныхъ метеорологическихъ станціяхъ и во время путешествій. Р. Н. Савельев. С. Петербургъ 1888. Nr. 3. Укрѣпленіе и облѣсеніе летучихъ песковъ въ западной Европѣ. С. Ю. Раунер. С. Петербургъ 1888. — б) по отдѣленію етнографіи: Томъ Х. вып. 2. Посольство къ зюнгарскому Хунь-Тайчжи Цеванъ Радману капитана оть артиллеріі Ивана Унковскаго 1722–1724 года. Н. Ив. Веселовскі. С. Петербургъ 1887. Томъ XIV. вып. 2. Вотяки Сосновскаго края. Гр. Верешагин. С. Петербургъ 1886. Томъ XVI. Очерки быта Буддійскихъ монастырей и буддійскаго духовенства въ Монголіи. А. Позднѣев. С. Петербургъ.

204

1887. — Експедиція имп. географическаго общества: Труды русской полярной станціи на Новой землѣ. К. П. Андреевь. Част І. П. С. Петербургъ 1886. — Труды русской полярной станціи на устьѣ Лены. А. Г. Ейгнер. Часть І. П. С. Петербургъ 1887. — Четвёртое путешествіе въ центральной Азіи. Оть Кяхты на истоки Келтой рѣки. Изслѣдованіе сѣверной окраины Тибета и путь черезъ Лобь-Норь по бассейну Тарима. Н. М. Пржевалски. С. Петербургъ 1888.

Petrograd: Geoložki zavod.

Извѣстія геологическаго комитета: Томъ V. Nr. 1—11. С. Петербургъ 1886. Томъ VI. Nr. 1—12. С. Петербургъ 1887. Томъ VII. Nr. 1—5. С. Петербургъ 1888. — Русская геологическая библиотека за 1886 годъ. С. Петербургъ 1887. За 1887 годъ. С. Петербургъ 1888. — Труды геологическаго комитета: Томъ II. Nr. 4. Описание остатковъ растеній Арминскихъ и Пермскихъ отложенных. И. Шмальгаизен. С. Петербургъ 1887. Nr. 4. Самарская лука и желудки. А. Павлов. С. Петербургъ 1857. Томъ III. Nr. 3. Фауна средняго и верхняго девона западнаго склона Урала. О. Чернышев. С. Петербургъ 1887. Томъ IV. Nr. 1. Общая геологическая карта Россіи листъ 138. А. Зайцев. С. Петербургъ 1887. Томъ V. Nr. 2. Слѣды мѣлового периода въ центральной Россіи. С. Никитин. С. Петербургъ 1888. Nr. 3. Головоногія верхняго яруса среднерусскаго каменноугольнаго известняка. М. Цвѣтаевой. С. Петербургъ 1888. Nr 4. Кораллы и мшанки верхняго яруса среднерусскаго каменноугольнаго павьетняка. А. Штукенбергъ. С. Петербургъ 1888. Томъ VI. Nr. 6. вып. І. П. Геологическія изслѣдованія на западномъ склонѣ Соликамскаго и Чердынскаго Урала. П. Кротов. С. Петербургъ 1888. Томъ VII. Nr. 1. Общая геологическая карта Россіи листъ 92. Н. Синцов. С. Петербургъ 1888. Nr. 2. Заволоклы въ области 92–20 листа общей геологи

205

ческой карти Роҫсіи. С. Никитин и И. Ососковь. С. Петербургъ 1888.

**Petrograd:** Slavjansko blagotvoritelnoe obščestvo.

Извѣстія Петербургскаго благотворительнаго об-
щества: Годъ 1885. (Годъ ІІ). Nr. 9—12. С. Петер-
бургъ 1885. Годъ 1886. (Годъ III). Nr. 1—12. С. Пе-
тербургъ 1886. Годъ 1887. (Годъ IV). Nr. 1—12. С.
Петербургъ 1887. Годъ 1888. (Годъ V.) Nr. 1—8. С.
Петербургъ 1888.

**Petrograd:** Uredničtvo „Ruskaja starina“.

Русская старина ежемѣсячное историческое из-
даніе. Годь XX. кн. 1—XII. С. Петербургъ 1888.

**Petrograd:** Redakcija „Ruskoga vjestnika“.

Русскій вѣстник, журнал литературный и полити-
ческій. Годь 1886. Nr. 1—12. Москва 1886. Годь 1887.
Nr. 1—10. Москва 1887. Nr. 11. 12. С. Петербургъ
1887. Годь 1888. Nr. 1—12. С. Петербургъ 1888.

**Poreč:** Istarsko arheoložko i historijsko društvo.

*Atti e memorie della società istriana di archeologia e
storia patria. Vol. II. fasc. 1-3. Parenzo 1886. Vol. III.
fasc. 1-3. Parenzo 1887. Vol. IV. fasc. 1, 2. Parenzo 1888.*

**Poznanje:** Družtvo prijateljah nauke.

*Slownik rytownikow Polskich tudzież obcych w Polsce*
*osiadłych lub czasowo w niej pracujących; przez Edwarda*
*Rastawieckiego. Poznań 1886. — Sprawozdanie z czyn-*
*ności towarzystwa przijaciol nauk za rok 1884. Poznań 1885.*
*— Roczniki towarzystwa przyjaciół nauk. Tom. XV. Po-*
*znań 1887.*

**Poznanje:** Arheoložko društvo.

*Zapiski arheologiczne Poznańskie. Rok 1887. Zesz. I.*
*Poznań 1887. — Posener archaeologische Mittheilungen.*
*Jahrgang 1887. Lief. I. Posen 1887.*

206

**Prag:** Zemaljski odbor kraljevine Česke.

*Archiv česky čili staré pisemné památky české i moravské sebrané z archivů domácích a cizích. Redaktor Josef Kalousek. Dil VII. Praha 1887. Dil VIII. Praha 1888. — *Regesta* diplomatica nec non epistolaria Bohemiae et Moraviae. Opera Jos. Emler. Pars IV. vol. 2–5. (1333–1346). Pragae 1885. 1886.*

**Prag:** Kr. česka „společnost nauk“.

*Rozprawy třídy mathematicko-přirodovědecké kr. české společnosti nauk z roku 1885—86. VII. řady. svaz. 1.*

**Prag 1886.** Třídy pro filosofii, dějepis a filologii kr. české společnosti nauk z roku 1885—86. VII. řady, svaz 1.

**Prag 1886.** — *Zprávy* o zasedání kr. české společnosti nauk: a) třída filos.-histor.-filologicka. Ročník 1885. **Prag 1886.** b) třída mathemat.-přirodovědecká. Ročník 1885.

**Prag 1886.** — *Věstník* kr. české společnosti nauk: a) třída filos.-histor.-filologicka. Ročník 1886. **Prag 1887.** b) třída mathemat.-přirodovědecka. Ročník 1886. **Prag 1887.**

— *Výroční zpráva* kr. české společnosti nauk, roku 1886. 1887. — Zrání, oplození a rýhování vajička. Fr. Vejdovski. **Prag 1888.**

**Prag:** Poglavarstvo gl. grada Praga.

*Zpráva* o zdravotnych poměroch kral. hlavniho města Prahy za leta 1884 a 1885; a činnosti městkeho fysikatů za rok 1885. Praha 1887. — *Zpráva* o činnosti městske zdravotni rady Pražske v roce 1885. Praha 1887.

**Prag:** Kr. česki muzej.

*Časopis* muzea království českého. Ročník LX sv. 1–4. Praha 1886. Roč. LXI. sv. 1–4. Praha 1887. Roč. LXII. sv. 1. 2. Praha 1888. — *Novočeská bibliothèka*. Číslo XXVII. Cesty po Bulharsku. Konst. Jireček. Praha 1888.

**Prag:** Matica česka u Pragu.

*Památky* staré literatury české. Číslo 9. Svatovitský rukopis. Praha 1886.

207

Prag: Jednota českíh matematika.

*Časopis* pro pěstování mathematiky a fysiky. Ročnik XVI.
Čislo I—VI. Praga 1886. Ročnik XVII. č. I—VI. Praga
1887.

Rim: Kr. akademija dei Lincei.

*Atti* della r. accademia dei Lincei: *Serie seconda*. Vol-
lume I. 1873—74. Roma 1875. Vol. II. 1874—1875.
Roma 1875. Vol. III. 1875—76. Roma 1876. Vol. VIII.
1876—77. Roma 1883. a) Memorie della classe di scienze
morali, storiche e filologiche: *Serie seconda*. Vol. III, parte
3. 1875—76. Roma 1876. *Serie terza*. Vol. I. 1876—77.
Roma 1877. Vol. III. 1878—79. Roma 1879. Vol. IV. V.
1879—80. Roma 1880. Vol. VI. VII. 1880—81. Roma
1881. Vol. VIII. 1882—83. Roma 1883. Vol. IX. 1880—81.
Roma 1881. Vol. X. XI. 1882—83. Roma 1883. Vol. XIII.
1883—84. Roma 1884. *Serie quarta*. Vol. I. 1884—85.
Roma 1885. Vol. II. 1886. Roma 1886. Vol. III. 1887.
Roma 1887. b) Memorie della classe di scienze fisiche,
matematiche e naturali: *Serie seconda*. Vol. III. parte 2.
1875—1876. Roma 1876. *Serie terza*. Vol. I. disp. 1.
1876—77. Roma 1877. Vol. II. disp. 1. 2. 1877—78.
Roma 1878. Vol. III. IV. 1878—1879. Roma 1879. Vol.
V. VI. VII. VIII. 1879—80. Roma 1880. Vol. IX. X.
1880—81. Roma 1881. Vol. XI. XII. XIII. 1881—82.
Roma 1882 Vol. XIV. XV. XVI. 1882—83. Roma 1883.
Vol. XVII. XVIII. XIX. 1883—84. Roma 1884. *Serie
quarta*. Vol. I. II. 1884—85. Roma 1885. c) Transunti.
Vol. I. 1876—77. Roma 1877. Vol. II. 1877—78. Roma
1878. Vol. III. 1878—79. Roma 1879. Vol. IV. 1879—80.
Roma 1880. Vol. V. 1880—81. Roma 1881. Vol. VI.
1881—82. Roma 1882. Vol. VII. 1882—83. Roma 1883.
Vol. VIII. 1883—84. Roma 1884. d) Rendiconti. Vol. I.
1884—85. Roma 1885. Vol. II. 1885—86. Roma 1886.
Vol. III. 1886—87. Roma 1887. Vol. IV. 1887—88.
Roma 1888. — *Codex* Astensis qui de Malabayla commu-
niter nuncupatur. Vol. II. III. IV. Edidit Quintinus Sella.
Roma 1880.

208

Rim: Akademija historijsko-juridička.

*Studi* e documenti di storia e diritto. Anno I. fasc. 1—4. Roma 1880. Anno II. fasc. 1—4. Roma 1881. Anno III. fasc. 1—4. Roma 1882. Anno IV. fasc. 1—4. Roma 1883. Anno V. fasc. 1—4. Roma 1884. Anno VI. fasc. 1—4. Roma 1885. Anno VII. fasc. 1—4. Roma 1886. Anno VIII. fasc. 1—4. Roma 1887. Anno IX. fasc. 1—3. Roma 1888. — *Biblioteca* dell'accademia storico-giuridica: Volume III. Gattano Marini. Iscrizioni antiche doliari publicate dal comm. G. R. de Rossi. Roma 1884. Vol. V. Statuti delle gabelle di Roma publicati da Sigismondo Malatesta. Roma 1886.

Rio de Janeiro: Narodni muzej.

*Archivos* do museu nacional de Rio de Janeiro. Vol. VI. Rio di Janeiro 1885.

Sredec (Sofija): Bugarsko književno društvo.

Периодическое списание на бьлгарското книжовно дружество. Година V; книжка XIX. XX. Сръдецъ 1886. Година V; книжка XXI. XXII. Сръдецъ 1887. Година V. книжка XXIII. XXIV. Сръдецъ 1888. Година VI. книжка XXV. XXVI. Сръдецъ 1888.

Sofija: Statistički ured kneževine Bugarske.

*Статистика* за търговасята на бьлгарското княžeство за 1882 година. София 1884. — *Статистически извѣстія* за год. 1886. Nr. 1—7. Софія 1888.

Turin: Kr. akademija znanosti.

*Atti* della r. accademia delle science di Torino. Vol. XXII. disp. 1—15. Torino 1886, 1887. Vol XXIII. disp. 1—15. Torino 1887, 1888. — *Bolletino* del osservatorio della regia università di Torino Anno XX. Torino 1885 Anno XXI. Torino 1886.

Varšava: C. univerza.

Варшавскія университетскія известія: Годъ 1886. Nr. 1—9. Варшава 1886. Годъ 1887. Nr. 1—9. Вар-

209

шава 1887. Годъ 1888. Nr. 1—6. Варшава 1888. —
Каталогъ библиотеки импер. варшавскаго универси-
тета: юридическій факултетъ. Вып. I—IV. Варшава
1887.

Varšava: Kasa pomocy imienia Józefa Mianow-
skiego.

Sprawozdania z piśmiennictwa naukowego Polskiego
w dziedzinie nauk matematycznych i przyrodniczych. Rok
I. 1882. Warszawa 1883. Rok II. 1883. Warszawa 1885.
Rok III. 1884. Warszawa 1886. Rok IV. 1885. War-
szawa 1887. — Biblioteka matematyczno-fizyczna: Seryja
I. Tom I. Początki arytmetyki. Napisał Michał Berkman.
Warszawa 1884. Tom II. III. Wiadomości początkowe
z fizyki. Napisał Stanisław Kramsztyk. Warszawa 1886.
Tom IV. Wiadomości początkowe z giografii fizycznej i
meteorologii. Napisał August W. Witkowski. Warszawa
1884. Seryja III. Tom I. Arytmetyka. Napisał Maryjan
A. Baraniecki. Warszawa 1884. Tom V. Początkowy wy-
kład syntetyczny własności przecięć stożkowych. Napisał
Maryjan A. Baraniecki. Warszawa 1885. Tom IX. Kosmo-
grafija. Napisał Jan Jędrzejewicz. Warszawa 1886. Seryja
IV. Tom II. Rozwiązywanie równań liczebnych. Napisał
Dr. Julijan Sochocki. Warszawa 1884. Tom IV. Gieome-
tryja analityczna. Napisał Władisław Zajączkowski. War-
szawa 1884. — Prace filologiczne. Tom I. zeszyt I. II.
III. Warszawa 1885. 1886. — Rocznik pedagogiczny.
Tom II. 1882—1883. Warszawa 1884. — Biblioteka za-
pomnianych poetów i prozaików polskich. Zesz. I. Wenecya;
poemat historyeczno-polityczny z konca XVI. wieku. Teodor
Wierzbowski. Warszawa 1886. Sz. II. Mówi Krzysztofa
Warszewickiego miane w roku 1602. Warszawa 1885. —
Wybor greckich i lacińskich autorów. Korneliusa Neposa
żywoty znakomitych mężow. A. Mierzyński. Warszawa 1883.
Uchańsciana czyli zbiór dokumentów Jakóba Uchańskiego
† 1581. wydal Teodor Wierzbowski. Tom I. II. Warszawa
1884. 1885. Dr. Juliusza Cohnheima odczyty z patologii
ogólnéj. Tom I. II. III. Warszawa 1884. S. Jaccoud.

14

210

Wykład patologii szczegółowego. Tom I. II. III. Warszawa 1884. H. Haeser. Historya medycyny. Tom II. Warszawa 1886. Z dziedziny statystyki matematycznnej. Napisał Bolesław Danielewicz. Warszawa 1884. Krótki przewodnik z botaniki mikroskopowego. Dr. Edward Strasburger. Warszawa 1887. Analiza kształtów architektury. Kazimierz Kleczkowski. Warszawa 1885. Dr. F. V. Birsch-Hirschfeld. Wykład anatomii patologicznej, przełożyl Dr. Wacław Mayzel. Warszawa 1884. Matematyczne podstawy ubezpieczenia na wypadek niezdolności do pracy w zastosowaniu do urządzenia kas emerytalnych. Teofil Rozmarynowicz. Warszawa 1886. O wexlach. Zieliński Dominik. Warszawa 1884. Krzysztofa Warszewickiego niewydane pisma. Teodor Wierzbowski. Warszawa 1883. Krzysztof Warszewicki 1543—1603 i jego dzieła. Teodor Wierzbowski. Warszawa 1887. Rzeki i jeziora dawniej Slowiańskczyzny. W. K. Warszawa 1883. Gramatyka czeska. J. Szastecki. Warszawa 1884. Początek i rozwój umysłości w przyrodzie. Dr. W. Szokalski. Warszawa 1885. Prof. I. D. Everett. Jednostki i stałe fizyczne. Warszawa 1885. T. H. Huxley. Wykład biologii praktycznej. Warszawa 1883. Jakób Sobieski Królewic, Dyaryusz wyprawy Wiedeńskiej w 1683 r. wydał Teodor Wierzbowski. 1883. Wiadomości początkowe z Botaniki. Dr. Kazimierz Filipowicz. Warszawa 1884. Iliada Homera przetłomaczył Augustyn Szmurlo. Warszawa 1887. Platon. Obrona Sokratesa, przełożyl Adam Maszewski. Warszawa 1885. Kondyllak. Traktat o wrażeniach zmysłowych, przełożyl Antoni Lange. Warszawa 1887. Kartezyusz. Rozmysłania nad zasadami filozofiji, przełożyl Ignacy Dworzaczek. Warszawa 1885. Powstawanie gór i lądów. W. Boberski. Warszawa 1883.

**Varšava:** Redakcija časopisa Atenea.

*Ateneum*, pismo naukowe i literackie. Rok XI. Warszawa 1886. Rok XII. Warszawa 1887. Rok XIII. Warszawa 1888.

211

**Varšava:** Redakcija filologičeskoga Viestnika.

*Русскій филологическій вѣстникъ: Годъ 1886. nr. 4. Варшава 1886. Годъ 1887. nr. 1—4. Варшава 1887. Годъ 1888. nr. 1—2. Варшава 1888.*

**Venezia:** Kr. zavod znanosti i umjetnosti.

*Atti del reale istituto Veneto di scienze, lettere ed arti. Tomo III. serie VI. disp. 10. Venezia 1884—1885. Tomo IV. ser. VI. disp. 1—10. Appendice. Venezia 1885—1888. Tomo V. ser. VI. disp. 1. Venezia 1888.*

**Voronež:** Redakcija „Filologičeskija zapiski“.

*Филологическія записки. Годъ XXVI. вып. I—VI. Воронеж 1887. Годъ XXVII. вып. I—IV. Воронеж 1888.*

**Washington:** Učeni zavod „Smithsonian Institution“.

*Annual report of the board of regents of the Smithsonian Institution, for the year 1883. Washington 1885. For the year 1884, part I. II. Washington 1885. For the year 1885. part. I. II. Washington 1886.*

**Zagreb:** Vis. kr. zemaljska vlada.

*Izvješće o stanju školstva u Hrvatskoj i Slavoniji svršetkom školske godine 1884—85. Zagreb 1887. — Narodne pjesne Muhamedovaca u Bosni i Hercegovini. Sabrao Kosta Hörmann. Knj. I Sarajevo 1888.*

**Zagreb:** Predsjedničtvo sabora kr. Hrv.-Slav.-Dalm.

*Saborski dnevnik kraljevinah Hrvatske, Slavonije i Dalmacije god. 1881—84. Svez. I. II. Zagreb 1884. God. 1884—87. svez. I. II. Zagreb 1888.*

**Zagreb:** Statistički ured kr. zemaljske vlade.

I. Statistički ljetopis za godinu 1874. Zagreb 1876. — II. Miena žiteljstva god. 1875. 1876. 1877. Zagreb 1879. — III. Financijalno gospodarstvo hrv.-slav. krajine god. 1872—76. Priredio Milovan Zoričić. Zagreb 1879. — IV.

*

212

*Statistika* kaznenoga pravosudja za god. 1863—1876. Napisao dr. Fran Vrbanić. Zagreb 1879. — V. *Statistika* vjeresijskih zavoda za god. 1847—1877. Priredio Milovan Zoričić. Zagreb 1879. — VI. *Miena* o posjedu i teretih nekretnina. Napisao dr. Fran Vrbanić. Zagreb 1880. — VII. *Miena* žiteljstva god. 1878. 1879. 1880 Zagreb 1883. — VIII. *Nekoji* rezultati popisa žiteljstva od 31. prosinca 1880. Zagreb 1882. — IX. *Popis* žiteljstva od 31. prosinca 1880. Sv. VIII. Županija sriemska. Sv. XIV. Okružje Petrovaradinsko. Zagreb 1882. — XI. *Rudarska* produkcija god. 1874—1881. Napisao dr. Fran Vrbanić. Zagreb 1883. — XII. *Popis* žiteljstva i stoke od 31. prosinca 1880. Priredio Milovan Zoričić. Zagreb 1883. — XIII. *Miena* žiteljstva god. 1881. 1882. 1883. Zagreb 1888. — *Demographische Arbeiten* in Kroatien und Slavonien, von Milovan Zoričić. Agram 1887. — *Statističke crtice* o kraljevinah Hrvatske i Slavonije. Sastavio Milovan Zoričić. Zagreb 1885. — *Statistische Skizze der Königreiche Kroatien und Slavonien*. Von M. Zoričić. Agram 1885.

**Zagreb: Poglavarstvo glavnoga grada Zagreba.**

*Zapisnik* skupštinah zastupstva sl. i kr. grada Zagreba god. 1882—86. — Zagreb 1887.

**Zagreb: Pravničko družtvo.**

*Mjesečnik* pravničkoga družtva u Zagrebu. Godina XIV br. 1—12. Zagreb 1887. God. XV. br. 1—12. Zagreb 1888.

**Zagreb: Hrv. pedagogični književni sbor.**

*Knjižnica* za učitelje knj. XVIII. Jana Amosa Komenskoga informatorium za školu materinsku, preveo V. Mařik. Zagreb 1886. Pjevanka, uredio Fr. Š. Kuhač. Zagreb 1886. — *Fabković Škender*. Ob uzgoju. Misli Nikole Tomazea. Zagreb 1887. — *Širola Iran*. Emil ili ob uzgoju, napisao I. I. Rousseau. I. Dio. Zagreb 1887. — *Tomić Janko*. Sielo za zabavu i pouku. Zagreb 1887. — *Napredak*, Časopis za učitelje, uzgojitelje i sve prijatelje mladeži. Tečaj XXVIII. Zagreb 1887. Tečaj XXIX. Zagreb 1888. — *Književna smotra*. Tečaj V. Zagreb 1887. Tečaj VI. Zagreb 1888.

213

Zagreb: Društvo sv. Jeronima.

*Pučka knjižnica*: LXIX. Životinje. Diel V. Ptice, na-
pisao Davorin Trstenjak. Zagreb 1888. LXX. Pripovijedke
za puk Lava Nikolajevića Tolstoga. Preveli Ivan Gojtan i
Stjepan Lukić. Zagreb 1888. LXXI. Život svetaca i sve-
tica božjih. Za mjesec prosinac. Napisao dr. Franjo Iv-
ković. Zagreb 1888. LXXII. Danica. Koledar za g. 1889.
Zagreb 1888.

Pokloni od pojedinih osoba.

*Nj. sv. Leon III.* Al somo pontefice Leone XIII. omaggio
giubilare della biblioteca Vaticana. Roma 1888.

*Amruš Emil dr.* Ueber eine Zoogloea-Form der Tu-
berkel-Organismen Wien 1886.

Бан Матуја Моралне и политичке искрице из
словенске историје. Београд 1888.

*Benussi B. dr.* Santo Stephano al Quieto. Trieste 1888.

*Bošković Stojan*. L'empereur Étienne Douchan de Serbe et la péninsule Balkanique, au XIV. siècle. Florence 1886.

Вошковић Јован. Скупљени списи. II. о српском
језику. Београд 1888. — О народности и о неговању
српске народности. Београд 1887. — Вук Стеф. Ка-
раћић. Београд 1888.

*Chiudina Giacomo*. Santuario della beatissima vergine Maria di Poisan presso la città di Spalato. Venezia 1887.

Цветић Милош. Немања, историјска драма. Бео-
град 1887.

*Črnčić Ivan dr.* Imena Slovjenin i Ilir u našem go-
stinju u Rimu. Zagreb 1887.

Душић Н. Технички термини у законодавству од
дра. В. Богишића. Београд 1887. — Поводом црно-
горскога грађанског законика неколико ријечи. Бео-
град 1888.

Фаминцын А. С. Скоморохи на Руси. С. Петер-
бургъ 1889.

*Gasparini Rikardo*. Secondo contributo alla conoscenza
geologica del diluviale dalmato. Spalato 1887. — Relazione
sugli scavi fatti nella spelonca di Grabak. Spalato 1888.

214

Gebauer I. Poučení o padělanych rukopisich Králowé-dvorském a Zelenohorském. Prag 1888.

Головацки Яков. Замѣтки и дополненія к статьямь г. Пыпина. Вилна 1888.

Hanusz Jan. Opisanie i ocenienie listów Cycerónskih „ad familiares“. Krakow 1881. — O zakończeniu instru-mentalu i locativu singul. masc.-neutr. Krakow 1880. — Przegląd nowszych prac lingwistycznych. Krakow 1885. — Kilka słów o sanskrycie z powodu nowej publikacyi. Kra-kow 1884. — Sur la langue des Arméniens Polonais. Krakow 1886. — Materyjali do historyji form deklinacyj-ných w jęziku staropolskem. Krakow 1881. — Ueber das allgemeine Umsichgreifen der „n“ Declination im Altin-dischen. Wien 1885.

Hlava Jar. dr. Dalši přispěvek ku seznáni haemo-rrhagicke infekce. Praha 1888.

Језберља Ф. Всероссійскій музей. Варшава 1879.

Ježa T. T. Lat temu dwieście. Opowieść na tle dziejów Kroacyi. Krakow 1887.

Kaučić Fridolin. Georg Freiherr von Vega. Laibach 1886.

Lusčanski Jur. Nowy zakon. Zešiwk 1. 2. Budyšin 1887.

Любеновъ Петрь. Ваба Ега или сборник отъ различни пъванія. Търново 1887.

Милићевић М. Омер и Челеоја, приповијетка из живота српскога народа. Београд 1885. — Ђорђе Крашовац светитељ српски. Београд 1885. — Поменик знаменитих људи у српског народа новијега доба. Београд 1888.

N. N. Zur Steuer der Wahrheit. Wien 1888. Die Aufklärung und die Wahrheit. Wien 1887. — O церкви, Историческій очеркъ. Берлин 1888.

Omega С. Nowa Judea, czyli praktyczne załawtienie kwestyi žydowskiej i otwarty list do p. t. patryotow Irlandyi. Kolomyja 1887.

Первый Йосиф. Славяне ихъ въаимныя отношенія и свяан. І. ІІ. Варшава 1887. 1888.

Петрушевіћ А. С. Сводная галичко-русская лѣто-пись 1700 до конца авг. 1782 годъ. Часть І Львовь

b) STROSMAJEROVA AKADEMIJSKA
GALERIJA SLIKA.

Umnožala se je ove godine *slikami*, koje su poklonili pokrovitelj biskup J. J. Strosmajer i knez L. Odescalchi v. str 85—6.

Sbirka kartona v. str. 85. 114.

Nadalje sbirka mjedoreza i reprodukcija darom preuzv.
pokrovitelja, naime

*Die graphischen Künste*, tečaj V sv. II, III, IV. tečaj VI sv. I—IV. tečaj VII sv. I—IV. t. VIII sv. I—IV. Predjašnji tečaji poslani su prije. Od istoga izdanja kartoni br. VI, VII i VIII

*Künste der Gegenwart*. Neue Folge. VIII. IX. Predjašnji prije.

*Ausw. Galerien*. Kartoni, sv. V. VI. Predjašnji prije.

*Kais. Gemälde-Galerie. Cart XIX—XXV*. Predjašnji prije.

*Landes-Gemälde Galerie in B.-Pest.*

*Bilderlese*. Dva svezka.

*Denkmale des Holz- und Metallschnitzes*. Sv. I—V.

*Trachten und Kunstwerke*, sv. 19—59. Predjašnji prije.

*Mjedorezi*. Allerheiligstenbild od A. Dürera, i portrait pape Lava XIII od J. Manciona.

*Reprodukcije izdane po londonskoj Arundel-Society:*
Proroci i Sibile od P. Perugina, Andjeli klanjajući se od Benozza Gozzolia, visia sv. Dominika od Fra Bartolomea, liečenje sv. Bernarda od Fior. di Lorenzo, dvie madone i Bacho od Filipa Lippia. Ukupno 7 komada Predjašnji predani su prije.

*Kronprinz-album*, zatim još Album sv. IV—V (predjašnji prije), te Album autografa kardinala i biskupa vatkanskoga sabora.

# I. PRAVILA I POSLOVNIK AKADEMIJE.

## a) Pravila.

(Potvrdjena prev. riešenjem od 4. ožujka 1866. godine.)

### Članak 1.

Ona podtiče i podpomaže djela inih, zajamčuje korištena znanja i izkustva, dočim napredke i izume izpituje i poučne radnje oglašuje, a podupire svrhe vladine odgovarajuća na zadaće i pitanja, tičuća se strukah znanosti i umjetnosti.

### Članak 2.

### Članak 3.

Glavne struke akademije jesu:

II. Mudroslovje i pravoslovje, ovo sa osobitim obzirom na poviest prava u Jugoslavenah;

*

4

## Članak 4.

Ona oglašuje radnje svojih članova kao i razprave i djela inih spisatelja, ako su iz koje opredieljene joj struke i vriedna da ih primi, ter ih zato nagradjuje, ili kao što sama za pravedno pronadje, ili kao što je za dotičnici dogovorila.

Ona daje u časopisu, prema materijalu izlazećem, necrestan pregled o svom poslovanju i oglašuje u njem priobćene joj stvari.

Ona podpomaže članove pri znanstvenih i umjetničkih poduzećih savjetom i novcem, podupire mladiće nade pune, koji se za umjetnike naobraziti žele, iz akademičke, naročito u tu svrhu opredieljene zaklade, po glasu dotičnoga zakladnoga lista.

5

Članak 5.

Akademija ima:

pokrovitelja;

trideset i dva prava člana;

predsjednika;

dva tajnika;

Članak 6.

Pokrovitelj i članovi izabiru se doživotno, predsjednik i tajnici pako, koji se imadu uzeti izmedju pravih članovah, na tri godine, poslje kojih se opet za takove izabrati mogu.

Članak 7.

U svih slučajevih, u kojih akademija uztreba podporu žemaljskoga zastupstva ili dvorske kancelarije, ima pokrovitelj posredovati.

Članak 8.

Predsjednik nosi ponajprije brigu, da poslovi akademije idu u redu i da se njezi na pravila obdržavaju.

6

## Članak 9.

## Članak 10.

Svaki član obvezuje se već svojim pristupom u akademiju, da će njezine svrhe promicati.

7

Članak 11.

Članak 12.

Svaki razred izabira si svake godine predstojnika iz-
medju pravih članova akademije.

Članak 13.

Članak 14.

Pri svih izborih, koje bi akademija obavljala, i pri
svih zaključcih, koje bi stvarala, imadu pravo glasa
samo pravi članovi, predsjednik i tajnici.

8

## Članak 15.

Akademija razpolaže sa četiri petine svojih godišnjih dohodaka svake vrsti; jedna petina dohodaka ima se svake godine pridodati glavnici.

Dokle se o upravi zemaljskih zaklada putem ustavnim što inoga odredilo nebude, ima se glavnica akademije sa posebnom za naobraženje umjetnika opredieljenom zakladom (čl. 4.) upravljati od namjestničkoga vieća sa dvojicom pravih članova, koje akademija u to svrhu naznači.

Glavnica, ne smije se u nikojem slučaju uzkratiti svrhi, za koju je po pravilih opredieljena, a može se načeti samo na predlog sabora sa privoljenjem krune.

## Članak 16

Akademija može, držeć se zakonitih ustanovich, stupiti u savez sa innimi znanstvenimi i umjetničkim družtvima i šnjimi dopisivati, ako joj se svidi za shodno.

Akademija ima svoj vlastiti pečat sa zemaljskim grbom i napisom: „Jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti“.

9

Članak 17.

Akademija može dakle i sbirke inih književnih i znanstvenih družtvah sebi pridružiti, ako ova u to pravole, i ako su u tom slučaju zakonite ustanove obdržavane; akademija može i pozive na dobrovoljne primeske u novcu, knjigah, umotvorinah i starinah izdavati i takve stvari sabirati.

Članak 18.

Članak 19.

Članak 20.

10

Prelazne ustanove.

Članak 21.

Članak 22.

Pravila jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti jesn
previšnjim Njegovog cesarko kraljevskog apoštolskog
posvećenog Veličanstva reskriptom od 4. ožujka t. g.
1866 premilostivo potvrdjena.

11

b) Poslovnik.

§ 1.

Akademija ima počastnih, pravih i dopisujućih članova. Počastnih članova ima do 16, pravih 32, dopisujućih do 60 (gled. čl. 5. tem. prav.).

§ 2.

Članove bira sama akademija u glavnoj skupštini (gled. čl. 6. t. pr.), i to ovim načinom (gl. čl. 9. t. pr.):

a) Barem dva mjeseca prije glavne skupštine stavlja se u razredih pitanje, imaju li se novi članovi birati; zatim koliko ih i kakovi, da li pravi, dopisujući ili počastni. Nakon zrela razmatranja izriče razred odluku, prema kojoj predlaže ukupnoj akademiji za svako mjesto pravoga člana po trojicu, koji se imadu poimence navesti, dodavši u kratko i razloge, zašto ih razred predlaže. Za počastne i dopisujuće članove predlaže se po jedan za svako mjesto.

12

predložene za svako mjesto pravoga člana trojice iza-
brati po jednoga i napisati mu ime na posebnu cèdulju.
Tajnik skuplja cedulje i čita na glas imena.

Kod počastnih i dopisujućih članova prima se ili od-
bija absolutnom većinom onaj jedan za svako mjesto
predloženi.

Ovaj način biranja valja i za prvi predstojeći izbor,
samo što se ne veže na vrieme od dva mjesecima, spo-
menuto pod a).

§ 3.

Poslije toga dobija diplomu, podpisanu od predsjed-
nika i tajnika.

§ 4.

§ 5.

14

Novčana podpora za poduzeća znanstvena daje se
samo pod uvjet, da će dotičnik svoje resultate akade-
miji saobćiti. Ovakova se podpora daje samo na godinu
dana, a poslije valja ju ižnova moliti.

§ 9.

§ 10.

U skupnih sjednicah predsjeda predsjednik, u razred-
nih predstojnik dotičnoga razreda. Kad je predsjednik
zapriečen, zamjenjuje ga najstariji izabrani razredni
predstojnik.

Tajnici sjede uz predsjednika. Do njih se redaju
s jedne i druge strane članovi po vremenu imenovanja;
medju članovi u isto vrieme izabrani odlučuje doba.

§ 11.

15

§ 12.

§ 13.

Zapisnike skupnih sjednica podpisuju: predsjednik i dotični tajnik; zapisnike razrednih sjednića dotični razredni predstojnik i jedan tajnik.

§ 14.

Razredne sjednice diele se na javni i nejavni diel. U javnom se dielu čitaju znanstvene razprave i za javnost prikladni dopisi; čine se primjetbe na upravo pročitane razprave; vieća se o prédlozih pojedinih članova i o ostalih znanstvenih poslovih.

U nejavnom se dielu razpravlja sve, što ne, spada pred javnost.

K javnomu dielu razredne sjednice prosto je doći sva-komu: Pravo glasa imaju samo pravi članovi istoga razreda, a od drugih razreda oni članovi, koji su na-ročito pozvani u tu sjednicu.

16

§ 15.

§ 16.

Umah poslije glavne skupštine (dan dva kasnije) drži akademija svečanu sjednicu. Ovdje govori pokrovitelj ili zamjenik mu, predsjednik, svečani govor; prvi tajnik čita glavno izvješće o stanju i djelovanju akademije, spominje iste godine preminule članove. Ovdje se pro-glasuju izbori glavne skupštine; imena onih pisaca, kojim su djela nagradjena, i novi razpis nagrada. Na-pokon čita jedan član svečanosti, primjerenu razpravu, koja je već odprije u skupnoj sjednici odobrena bila.

§ 17.

17

§ 18.

Stalnim odborom povjerava se:

a) izradjivanje ili izdavanje povećih djela. U takov odbor izabiru se vještaci dotičnoga razreda izmedju pravih, dopisujućih ili počastnih članova;

Privremeni odbor (ad hoc) izriče sud o djelih, koja su stigla akademiji na priesudu: izpituje predane mu predloge, da o njih svoje mnienje budi razredu budi skupnoj sjednici podnese.

§ 19.

Odbori sastaju se prema potrebi, te izabiru izmedju
sebe prvaka i izvjestitelja. Nakon dovršena posla odprema
se izradjeni predlog akademiji.

§ 20.

2

18

izvješće o sjednicah akademičkih i o stanju akademije;
osmrtnice članova; kritike svih znamenitih domaćih iinostranih knjiga;

§ 21.

§ 22.

Djela, koja se natječu za nagradu, da neimaju za-
pisana imena piščeva, već da su s vana obilježena nekim
prirječjem. Rukopisu neka je piloženo zapečaćeno pismo
s tim prirječjem s vana, a u pismu da je zapisao pisac
svoje ime.

Nagrada se dosudjuje jednomu rukopisu u glavnoj
skupštini, a u svečanoj srjednici otvara pokrovitelj ili
zamjenik mu, predsjednik, zapečaćeno pismo onoga djela,
kojemu bješe nagrada dosudjena, te proglasuje ime pisca.
Ostala se pisma spale, a rukopisi vrate onim, koji ih
po njihovu obilježju uzištu.

§ 23.

20

§ 27.

§ 28.

§ 29.

Novci se dižu za sada u zemaljskoj blagajni uz pod-
pis predsjednika, tajnika i jednoga od one dvojice čla-
nova akademičkih, koji dogovorno s kr. namjestničkim
viećem upravljaju glavnicom akademičkom (§ 15. prav.).

§ 30.

§ 31.

Nagrade za razprave, koje se štampaju u spisih. aka-
demičkih, ustanovljuje skupna sjednica na predlog do-
tičnoga razreda.

21

Podpore za izdavanje samostalnih djela kao i za ina znanstvena i umjetnička poduzeća ustanovljuju se takodjer u skupnoj sjednici po predlogu odbora.

### § 32.

Račune o godišnjem dohodu i razhodu, kao i priegled svega imutka akademičkoga sastavljaju na izmaku svake godine ona dvojica članova, kojim je po čl. 15. t. pr. povjerena novčana uprava. U tom neka su im na ruku oba tajnika.

### § 33.

U glavnoj se skupštini ustanovljuje proračun za buduću akademičku godinu. Proračun sastavljaju predsjednik, tajnici i oba člana, koji po čl. 15. sudjeljuju kod uprave akademičkog imutka; i to prema obrazloženim predlogom, koje pojedini razredi donose najkasnije u posljednju skupnu sjednicu prije dotične glavne skupštine.

### § 34.

### § 35.

a) svim počastnim članovom;

b) svim pravim članovom;

22

§ 36.

§ 37.

Broj 218/42 1867.

Kussevich, m. p.

(L. S.)

II.

PRAVILA ZA KNJIŽNICU.

Glava I.

Uprava knjižnice.

§ 1.

§ 2.

§ 3.

Kad bude knjižničar zapriečen, ili za vrieme, kad
knjižničara ne bi bilo, odredjuje predsjednik, da koji
tajnik preuzme nadzor nad knjižnicom.

§ 4.

24

§ 5.

Glava II.

Uzdržavanje i čuvanje knjižnice.

§ 6.

Ponajglavnija briga knjižničara treba da bude ču-
vanje knjižnice od vatre, vlage, truhleža, moljaca, praha
i svega što bi moglo oštetiti knjige ili pokućtvo knjižnice.

§ 7.

§ 8.

U dvorane, u kojih su knjige smještene, nije prosto ulaziti s gorećom sviećom, nego za nevolju samo, i to uz najveći oprez, s pokrivenom svjetiljkom.

§ 9.

U prostorijah knjižnice mora biti uviek sve čisto.
Jedan put uz godinu, za vrieme akademijskih praznika,
treba sve prosto ije, ormare i knjige pomnjivo oprašiti.

§ 10.

Na sve knjige, rukopise i umjetke treba na sgodno
mjestu udariti biljeg akademije, a tim je označiti kao
njezinu svojinu. Od toga se iznimlju književne ried-
kosti i dragocjenosti, koje će se u posebnom uviek za-

25

§ 11.

§ 12.

§ 13.

§ 14.

Tko si prisvoji knjige ili druge stvari pripadajuće
knjižnici, mora se prijavići dotičnoj oblasti, da ga pri-
sili na povratak; a tko ošteti što, mora štetu podpuno
nadoknaditi. Ako bi se opazilo, da to tko češće ili ho-
tomice čini, može mu knjižničar i dalnju porabu knjiž-
nice uzkratiti.

§ 15.

Glava III.

Poraba knjižnice.

§. 16.

1) u čitaonici;

26

2) kod kuće u Zagrebu;

3) izvan Zagreba.

§ 17.

Čitaonica je otvorena one dane i vrieme, kada i kako odredi akademija.

§ 18.

Ako je zahtievana knjiga komu već posudjena, a drugi čitalac bi ju silno trebao: naznačit će mu se vrieme, kada će se knjiga povratiti. Povraćena čekat će na njega tri dana u čitaonici; kad mine ovo vrieme, neće se više na njega obzirati.

§ 19.

§ 20.

Čitatelji se imaju u čitaonici pristojno vladati, to jest mirno sjediti, nesmetati nikomu ni razgovorom, ni štropotom, a paziti, da se knjige ne oštete.

§ 21.

27

mjestu; nu ako dotičnik ne dodje uz dva dana u čitao-
nicu, odniet će se knjiga na svoje mjesto.

§ 22.

§ 23.

§ 24.

Nije prosto precrtavati slike, osobito pomoću nauljena
papira, zatim črčkati po knjigah, prelamati njihove li-
stove, pisati na njih kao na podlozi i drugčije zlo upo-
triebiti.

§ 25.

3) profesorom i suplentom hrvatskih gimnazija i re-
alka uz podpis njihova ravnatelja;

5) književnikom, koji sn se izkazali znanstvenim ra-
dom, ili koji se nanj spremaju;

28

6) sveučilišnim gradjanom uz jamstvo kojega sveučilišnoga profesora.

§ 26.

Učiniv to, dobit će od knjižničara podpisanu posudbenu cedulju, u kojoj će se, uz vlastoručno podpisano ime, stališ i stan dotičnika, naznačiti njegovo právo ili jamstvo, koje ga ovlašćuje na posudjivanje knjiga izvan knjižnice.

§ 27.

§ 28.

§ 29.

Za svaku posudjenu knjigu odgovara dotičnik sve dotle, dok je njegova prijamnica kod knjižničara. Zato neka svatko vraćajuć knjigu potraži svoju prijamnicu, a knjižničar neka zabilježi onda u posudbenoj knjizi, da je posudjena knjiga povraćena.

29

§ 30.

Knjige se posudjuju obično na mjesec dana; nego
posudjena knjiga može se i dulje kod koga ostaviti,
kad to čitalac naročito zaželi, a nije nitko uz minuli
mjesec iste knjige zatražio. Svaka dalnja posudba smatra
se kao nova, zato se onda mora prijamnica obnoviti i
u posudbenu knjigu iznova uvrstiti.

§ 31.

Ako dotičnik niti na ovu opomenu ne povrati knjige,
odniet će mu podvornik treću opomenu uz dostavinu
od 20 nč.

§ 32.

§ 33.

30

§ 34.

Kad mine posudbeni rok, zatim na potražbu knjižničara i na izmaku akademijske godine moraju se sve posudjene knjige vratiti, i to u potonjem slučaju poradi revizije knjižnice. Kad se svrši revizija, mogu se te knjige opet posuditi.

§ 35.

Rukopisi i dragocjena djela mogu se samo uz naročitu privolju akademije izvan knjižnice posuditi. Da se poraba rukopisa u knjižnici olakoti, može knjižničar njihovu porabu takodjer izvan redovitih ura (§ 17.) uz potrebit oprez dozvoliti. Jedinim se članovom akademije, a sveučilištnim profesorom i sveuč. knjižničaru uz naročitu dozvolju akad. knjižničara, dozvoljuje poraba rukopisa i kod kuće; al i njim se preporučuje, da se rukopisî čim više služe u čitaonici.

§ 36.

Izvan trojedne kraljevine posudjuju se knjige i rukopisi takodjer samo uz naročitu dozvolju akademije.

III.

PRAVILA

§ 1.

Sbirke slika i umjetnina, koje je akademiji njezin
pokrovitelj biskup J. J. Strossmayer veledušno poklonio,
zvati će se na vjekovitu uspomenu njezina utemeljitelja
akademijska „galerija Strosmajerova“.

§ 2.

§ 3.

Na predlog toga odbora imenuje akademija ravna-
telja na toliko godina, na koliko s njim ugovori; a
može ga i doživotno imenovati.

Ako se je ravnatelj nakani, zahvaliti na službi, ima
to prijaviti akademiji tri mjeseca prije.

32

§ 4.

§ 5.

Odbor će po predlogu ravnateljevu svake godine prije akademičke glavne skupštine sastaviti na vrieme proračun o potrebštinah galerije za sliedeću godinu; te će ga predati predsjedniku akademije, da ga uvrsti u proračun akademički, o kojem razpravlja glavna skupština (§ 15. poslovnika).

§ 6.

U granicah ustanovljenoga proračuna (§ 5.) razpo-
laže odbor na temelju ravnateljevih predloga samostalno
s odredjenimi za galeriju sredstvi, uz obvezu, da o iz-
datcih položi akademiji račun najkašnje do kraja siečnja
sliedeće godine.

§ 7.

U tu će svrhu ravnatelj a) ponajprije sastaviti toćan
i podpun opis predanih si umjetnina i umjetno-znan-
stvenih djela; pak u nj uvrstiti svaki predmet, koji bi
galeriji pridolazio. Isto tako sastaviti će znanstven opis
umjetnina, b) paziti, da se umjetnine ne oštete, a ošte-

33

ćene da se poprave; c) prema sredstvom (§ 6.) nasto-
jati, da se sbirke sustavno popune.

§ 8.

§ 9.

3

38

1885., 16/12. Dr. DIONIZ ŠTUR, ravnatelj c kr. geoložkoga zavoda u Beču.

Umrli (s godinom smrti).

KARLO JAROMIR ERBEN, pražki arkivar, 1871. u Pragu.

Dr AMI BOUÉ, geolog, 2/11 1881. u Beču.

IVAN KUKULJEVIĆ SAKCINSKI, umir. veliki župan 1/8. 1889. u Puhakovcu.

## 2. Pravi članovi po razredih redom izbora.

### a) U razredu historičko-filologičkom:

1866., 9/5 Dr. FRANJO RAČKI, predstojnik razredu, opat i kanonik prvostolne crkve u Zagrebu.

— Dr. VATROSLAV JAGIĆ, profesor na sveučilištu u Beču.

39

— ŠIME LJUBIĆ, ravnatelj arheol. muzeja u Zagrebu.

1867., 25/7. Dr. PETAR MATKOVIĆ, profesor na sveučilištu u Zagrebu.

1874., 23/11. ARMIN PAVIĆ, prof. na sveučilištu u Zagrebu.

1879., 21/11. MATIJA VALJAVEC, profesor na gimnaziju u Zagrebu.

1882., 5/12. Dr. FRANJO MAIXNER, kr. zemaljski nadzornik za srednje škole u Zagrebu.

1883., 21/11. PERO BUDMANI, profesor na gimnaziju u Zagrebu.

— IVAN TKALČIĆ, nadarbenik provostolne crkve u Zagrebu.

— NADKO NODILO, profesor na sveučilištu u Zagrebu.

— TADIJA SMIČIKLAS, profesor na sveučilištu u Zagrebu.

Umrli:

IVAN BRČIĆ, profesor. 1870. u Zadru.

FRAN KURELAC, pisac, 1874. u Zagrebu.

MATO MESIĆ, sveučilištni profesor, 5/12 1878. u Zagrebu.

Dr. GJURO DANIČIĆ, profesor slovenske filologije na velikoj školi u Biogradu i redaktor akademijskoga rječnika, 15/11 1882. u Zagrebu.

Dr. LAVOSLAV GEITLER, sveučilištni profesor u Zagrebu, 2/6 1885. kod Beča.

b) U razredu filozofičko-juridičkom:

1866., 9/5. MIRKO BOGOVIĆ, umir. ministarski savjetnik.

— Dr. PAVAO MUHIĆ, umir. predstojnik kr. vladnoga odjela za bogoštovje i nastavu u Zagrebu, predsjednik.

1867., 25/7. Dr. VALTAZAR BOGIŠIĆ, profesor na sveučilištu u Odesi

1874., 23/11. Dr. JAROMIR HANEL, profesor na sveučilištu u Pragu.

42

1889., 27/11. Dr. KONSTANTIN JIREČEK, profesor kr. sveučilišta u Pragu.

Umrli:

IVAN ERASMO VOCHEL, sveučilišni profesor, 1871. u Pragu.

ALEKSANDER F. GILFERDING, državni podtajnik c. ruskoga ministarstva, 1872. u Petrogradu.

KAPITON NOVOSTRUJEV, profesor duhovne akademije, 1873. u Moskvi.

Dr. JANKO ŠAFAŘIK, član drž. savjeta, 20/7. 1876. u Biogradu.

AUGUST BIELOVSKI, historiograf, 10/11. 1876. u Lavovu.

SERGIJ MIHAJLOVIĆ SOLOVJEV, c. ruski tajni savjetnik, profesor na sveučilištu, 16/10. 1879. u Moskvi.

ALEKSANDER VASILJEVIĆ GORSKI, rektor duhovne akademije, 23/10. 1885. u Moskvi.

PETAR ALEKSIJEVIĆ LAVROVSKI, školski popečitelj, 19/2. 1886. u Petrogradu.

JOSIP JIREČEK, umirovljeni c. kr. austrijski ministar za bogoštovje i nastavu, predsjednik kr. češkoga učenoga družtva u Pragu, 25/11 1888.

b) U razredu filozofijsko-jurističkom:

1867., 25/7. MATIJA BAN, činovnik u ministarstvu spo ljašnjih djela u Biogradu.

— Dr. GUSTAV WENZEL, umir. prof. sveučilišta u Pešti.

1. SJEDNICE.

a) IZVADCI IZ ZAPISNIKA.

Sjednica filologičko-historičkoga razr. 21. pros. 1888.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; članovi razreda: Š. Ljubić, M. Valjavec, P. Budmani, I. Tkalčić, N. Nodilo, T. Smičiklas, a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Razred izabra jednoglasno pr. člana dra. Fr. Račkoga svojim predstojnikom.

2.

Odlučeno bi, da se nagradi djelo gosp. člana Fra. Bulića „Kninske starine“ po običaju, kako se nagradjuju posebna djela akademijska, i da se dozvoli, da Bulić može o svom trošku 200 komada tablica preštampati za talijansko izdanje istoga djela, što ga misli izdati.

Sjednica matematično-prirodoslovnoga razreda 21. prosinca 1888.

Predstojnik: J. Torbar; članovi razreda: dr. Gj. Pilar, Sp. Brusina, dr. M. Kišpatić, dr. G. Janeček, dr. B Šulek i Lj. Vukotinović.

1.

Preduzet bi izbor predstojnika za iduću godinu 1889. Izabran je većinom glasova dr. Gj. Pilar.

48

2.

Prijavljene su dvie razprave: od Gavazzi-a: Vransko jezero u Dalmaciji, i od profesora Mohorovičića: kretanje oblaka i njihova vertikalna komponenta — koje su obje po razredu prihvaćene, da se u Radu tiskaju.

Sjednica filologičko-historičkoga razreda 29. prosinca 1888.

Predstojnik: dr. Fr. Rački, članovi razreda: Š. Ljubić, M. Valjavec, I. Tkalčić, N. Nodilo, T. Smičiklas i dop. član dr. T. Maretić; drugih razreda: Sp. Brusina, a dr. P. Marković kao tajnik.

1.

O predloženoj razpravi Dragutina Hirca: Jugozapadna visočina hrvatska u oro- i hidrografijskom pogledu odlučeno bi, da se štampa u Radu.

2.

Buduć da je akademija zaključila, da se sakuplja tradicionalna narodna literatura, koja će se s vremenom izdavati. u to ime izabran bi odbor od gg. članova naime: dr. Fr. Rački, M. Valjavec, N. Nodilo, T. Smičiklas i dr. T. Maretić. Ovaj će odbor ponajprije imati nacrtati kratka pravila o sakupljanju, uredjivanju i izdavanju pomenute literature.

Sjednica filozofsko-juridičkoga razreda 10. siječnja 1889.

Predstojnik: dr. F. Marković, članovi razreda: dr. P. Muhić i dr. Fr. Vrbanić.

Na dnevnom je redu izbor predstojnika razreda, te je pravi član dr. Fr. Vrbanić izabran.

49

Skupna sjednica 13. siečnja 1889.

Predsjednik: dr. P. Muhić; pravi članovi: dr. F. Rački,
Š. Ljubić, dr. Gj. Pilar, dr. F. Marković, M. Valjavec,
P. Budmani, I. Tkalčić, T. Smičiklas, dr. Fr. Vrbanić,
a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Predsjednik javlja prežalostnu viest, da je akademija
smrću izgubila dopisujućega člana u razredu filologičko-
historičkom Josipa Jirečka, predsjednika kr. češkoga
učenoga družtva itd., koj je 25. studenoga 1888 u Pragu
preminuo, što je jur u tajničkom izvještaju u svečanoj
sjednici javljeno. Nad tim nenaknadivim gubitkom izriče
akademija „slava pokojniku“.

2.

Odobrena bi odluka filologičko-historičkoga razreda,
da se štampa u Ljetopisu nekrolog dop. članu Nikolaju
Ivanoviću Kostomarovu, što ga napisa pr. čl. dr. Fr.
Rački. U buduće nekrolozi, kano što je kazano u izvje-
štaju tajničkom, tiskati će se u „Ljetopisu“.

3.

Odobrena bi odluka filologičko-historičkoga razreda,
da se štampa u „Radu“ razprava Dragutina Hirca: ju-
gozapadna visočina hrvatska u oro- i hidrografskom
pogledu.

4.

Filologičko-historički razred izabrao je svojim pred-
stojnikom opet dra. Fr. Račkoga, filozofičko-juridički
razred izabrao je dra. Fr. Vrbanića, a matematično-pri-
rodoslovni razred izabrao je svojim predstojnikom dra.
Gj. Pilara.

4

51

Sjednica filologičko-historičkoga razreda 9. veljače
1889.

Predstojnik: dr F. Rački; članovi razreda: Š. Ljubić,
M. Valjavec, I. Tkalčić, T. Smičiklas; drugih razreda:
dr. Fr. Marković, dr. Gj. Pilar, dr. G. Janeček, a dr.
P. Matkorić kao tajnik.

1.

Pravi član dr. Fr. Rački čita razpravu o državnom
uredjenju Hrvatske za vladanja domaće narodne dina-
stije, odlučeno, da se štampa u „Radu“.

2.

Pravi član S. Ljubić predao je priepis kodeksa „Po-
lychorion“; odlučeno, da se štampa u „Starinah“.

3.

Prihvaća se predlog, da se proslavi petstogodišnjica
boja kosovskoga, u to ime biti će 15. lipnja o g. javna
akademijska sjednica, u kojoj će akademik dr. Fr. Rački
čitati historijsku razpravu, a dop. član dr. T. Maretić
čitati će razpravu o boju kosovskom u narodnoj tradi-
diciji. Prihvaća se predlog, da se takodjer ove godine
proslavi dvjesto-godišnjica oslobodjenja Slavonije: u to
ime biti će javna akademijska sjednica, u kojoj će pr.
čl. T. Smičiklas čitati historijsku razpravu o oslobo-
djenju Slavonije.

4.

Pr. član T. Smičiklas predlaže, da bi se prihod od
razprodaje knjige Bulićeve o kninskih starina poklonio
kninskomu družtvu kao prilog za nastavak daljih izko-
pavanja. Ovaj predlog bi većinom glasova prihvaćen.

*

52

Sjednica matematično-prirodoslovnoga razreda 20.
veljače 1889.

Predstojnik: dr. Gj. Pilar; članovi razreda: dr. G.
Janeček; drugih razreda: dr. Fr. Rački, I. Tkalčić,
dr. Fr. Vrbanić, a dr. P Matković kao tajnik.

1.

Profesor dr. I. Kiseljak kao gost čita razpravu: Kon-
gerijske okamine okolice zagrebačke: odlučeno, da se
štampa u „Radu“.

2.

Predložena bi razprava prof. Mohorovičića: kretanje
oblaka i njihova vertikalna komponenta; odlučeno, da
se štampa u „Radu“.

Skupna sjednica 24. veljače 1889.

Predsjednik: dr. P. Muhić; pravi članovi: dr. Fr Rački,
Š. Ljubić, dr. Fr. Marković, M. Valjarec, I. Tkalčić,
P. Budmani, J Torbar, T. Smičiklas, dr. G. Janeček,
dr. Fr. Vrbanić, dr. M. Kišpatić, a dr. P. Matković
kao tajnik.

1.

Odobrena bi odluka filologičko-historičkoga razreda,
da se štampa u „Radu“ razprava pr. čl. dr. Fr. Rač-
koga: o državnom uredjenju Hrvatske za vladanja do-
maće narodne dinastije.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se štampa u
„Starinah“ od pr. čl. Š. Ljubića priepis kodeksa zadar-
skoga arkiva Polychorion, koji je bio nekada svojina
benediktinske opatije sv. Ivana u Rogovi.

2.

Odobrena bi odluka matematično-prirodoslovnoga raz-
reda, da se štampaju u „Radu“ razprave: a) od prof.

53

dra. Iv. Kiseljaka: kongerijske okamine okolice zagrebačke, i b) od prof. Mohorovičića: kretanje oblaka i njihova vertikalna komponenta.

3.

Odobrena bi odluka filologičko-historičkoga razreda, da se na uspomenu petstogodišnjice kosovskoga boja drži dne 15. lipnja (po starom) javna akademijska sjednica, u kojoj će akademik dr. Fr. Rački čitati historijsku razpravu o toj sgodi, a dop. čl. dr. T. Maretić, što se je o njoj u narodnoj tradiciji sačuvalo.

Prihvaća se predlog istoga razreda, da se takodjer proslavi dvjestogodišnjica oslobodjenja Slavonije: u to ime držati će se javna akademijska sjednica, u kojoj će pr. čl. T. Smičiklas čitati historijsku razpravu o oslobodjenju Slavonije.

4.

Prihvaća se predlog filologičko-historičkoga razreda, da se prihod od razprodaje knjige Bulićeve o kninskih starih pokloni kninskome družtvu kao prilog za nastavak daljih izkopavanja.

5.

Dopisujući član arhimandrita II. Ruvarac zahvaljuje, što je izabran dopisujućim članom ove akademije.

6.

Prihvaća se predlog, da se stupi u zamjenu publikacija s matematičkim družtvom u Moskvi, a slati će mu se „Rad“ matematično-prirodoslovnoga razreda.

7.

Akademijska knjižara Hartmann (Kugli-Deutsch) podnesla je račune o razprodanih akademijskih knjiga g.

54

1888. Financijalni odbor izpitavši račune na tanko,
pronašao ih je u redu, te predlaže, da se postojeći
ugovor po običaju na dalnju godinu dana produži.
Predlog financijalnoga odbora bi jednoglasno prihvaćen.

Sjednica filosofičko-juridičkoga razreda 9. ožujka
1889.

Predstojnik razreda: dr. Fr. Vrbanić; članovi razreda:
dr. Fr. Marković; drugih razreda: dr. Fr. Rački, Š.
Ljubić, Sp. Brusina, dr. Gj. Pilar, P. Budmani, N.
Nodilo, T. Smičiklas, a dr. P. Matković kao tajnik.

Profesor dr. K. knez Vojnović kao gost čita razpravu:
Opšti imovinski zakonik za Crnu Goru s obzirom na
ostalo crnogorsko zakonarstvo; odlučeno da se štampa
u „Radu“

Sjednica filologičko-historičkoga razreda 23. ožujka
1889.

Predstojnik: dr. Fr. Rački, članovi razreda: dr. Fr.
Maixner i dop. član dr. T. Maretić; drugih razreda:
dr. P. Muhić, dr. Fr. Marković, a dr. P. Matković
kao tajnik.

1.

Predstojnik javlja prežalostnu viest, da je akademija
smrću izgubila pravoga člana Janka Jurkovića, koj je
20. ožujka t. g. u Zagrebu preminuo. Akademija žaleć
smrt svojega pravoga člana, izriče pokojniku: „slava“!

2.

Prof. dr. M. Šrepel čita kao gost razpravu: „Skup“
M. Drzića prema Plautovoj Aululariji; odlučeno da se
tiska u „Radu“.

55

Sjednica filologičko-historičkoga razreda 27. travnja
1889.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; članovi razreda: Š. Ljubić, M. Valjavec, P. Budmani, I. Tkalčić, N. Nodilo; drugih razreda: dr. P. Muhić, Sp. Brusina, dr. Fr. Marković, dr. Fr. Vrbanić, a dr. P. Matković kao tajnik.

Pravi član i predstojnik dr. Fr. Rački čita svoju
razpravu o starom bosanskom grbu; odlučeno, da se
štampa u „Radu“.

Sjednica skupna 28. travnja 1889.

Fredsjednik: dr. P. Muhić, pr. članovi: dr. Fr. Rački, Š. Ljubić, J. Torbar, M. Valjavec, I. Tkalčić, N. Nodilo, dr. G. Janeček, dr. Fr. Vrbanić, a dr. B. Šulek i dr. P. Matković kao tajnici.

1.

Odobrena bi odluka filozofičko-juridičkoga razreda,
da se štampa u prvoj dojdućoj knjizi „Rada“ razprava
prof. dr. K. kneza Vojnovića: Opšti imovinski zakonik za
Crnu Goru s obzirom na ostalo crnogorsko zakonarstvo.

2.

Odobrena bi odluka filologičko-historičkoga razreda,
da se štampa u „Radu“ razprava prof. dr. M. Šrepela:
„Skup“ Marina Držića prema Plautovoj Aululariji.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se štampa u
„Radu“ razprava pr. čl. dr. Fr. Račkoga: o starom
bosanskom grbu.

3.

Akademik dr. Fr. Rački podastire popis bakroreza i
djela o umjetnosti što je preuzvišeni pokrovitelj poslao.
Bakrorezi navedeni su u stavku o galeriji. Djela o
umjetnosti predana su u knjižnicu.

56

Akademijska se je uprava za ovaj liepi dar veliko-
dušnomu dobrotvoru najučtivije zahvalila.

4.

Prihvaća se predlog, da se stupi u zamjenu publi-
kacija s redakcijom časopisa „Kola“ u Biogradu, a slati
 će joj se „Rad“ filol. histor. razreda.

5.

Prihvaća se predlog, da se odkupi rukopis trogir-
skoga statuta za 50 for. i vrlo riedki rukopis Barako-
vičeve „Drage rabske pastirice“ za 100 for.

6.

Akademijski računi o prihodu i razhodu za 1888. godinu, izpitani i odobreni po financijalnom odboru, uzimlju se uz izvještaj predstojnika dr. Fr. Račkoga na znanje i ravnanje, predstojniku pako podjeljuje se ab-solutarij i izriče mu veliku zahvalnost za njegov neu-morni trud. — Izvještaj glasi:

Slavna akademijo!

S priloženimi računi o prihodu i razhodu akademij-
ske zaklade za g. 1888 počekalo se, dok se je mogao
uvrstiti i izdatak za 19. knjigu historijskih spomenika,
koje je doštampavanje bez krivnje uprave zategnulo,
ali je dogotovljeno u toliko, da se je i štamparski tro-
šak podmiriti i nagrada odmjeriti mogla, a sama knjiga
doći će skoro u promet.

Prihod g. 1888 izkazuje se sa 21.181 for. 30 nč. a
razhod sa 20.201 for. 73 nč., tako da na tekuću go-
dinu 1889 prelazi višak od 979 for. 57 nč. Prema tomu
prihod bijaše naprama neposredno predidućoj godini 1887
za 1.825 for. 28 nč. a razhod takodjer veći za 1.027 fr.
24 nč. Prihod je narasao većim izbitkom akademijske

57

glavnice, a osobito izdašnijom skoro za 1000 for. pro-
dajom knjiga.

Ovim većim prihodom mogla je akademija podmiriti
sve izdatke oko naučnih djela, koja je bila odredila
izdati, obielodanila je pače jednu knjigu Rada više, na
ime šest knjiga (88, 89, 90, 91, 92 i 93) mjesto u ra-
čunu ustanovljenih pet. Podmirila je nadalje troškove
za knj. XV. starih pisaca, XX. knj. Starina, 10. svezak
rječnika, posebno djelo: Hrvatske spomenike kninske
od akademika Fr. Bulića, knj. XIX. historijskih spo-
menika, i sv. III. ljetopisa ili ukupno za 12 knjiga. Uz
to pojedine od ovih knjiga dobile su obseg veći nego li
se je predvidjelo u proračunu, s koga su i troškovi veći.
Uslied toga može se g. 1888 ubrojiti medju književno
najplodnije.

Pošto ni prošle godine nije izašla fosilna fauna, za
koju su table gotove, a i trošak pripravan; to se je
mogeo izvesti zaključak, po kojem je svota od 300 fr.
akademiku dru. G. Janečeku izplaćena za podporu nje-
gova kemičnoga naučnoga djela. Na galeriju slika po-
trošeno je nešto više, jer je trebalo kartone i novo po-
klonjene slike providiti okviri i stakli; ali je već ove
gođine galerija dobila dio svoga posebnoga prihoda,
čim je pripomoć iz obćenitoga budgeta spala na svotu
od 369 for. 07 nč. I stan za muzealnoga podvornika u
prizemlju je uredjen, pak tim i ovaj vanredni izdatak
podmiren.

I tako se i ovim rezultatom potvrdjuje, što je tečajem
tolikih godina prokušano, da se za naš čedan rad na
naučno-književnom polju nadju i dovoljna sredstva; nu
da bi se i onaj dao razmaknuti, kada bi ova obilatija
postala. Osobito je žaliti, što ne može akademija iz
svoga vlastitoga prihoda podupirati naučna iztraživanja

60

Prema tomu izkazuje se sveukupan

A. Prihod 21.181 for. 30 nč.
B. Razhod 20.201 for. 73 nč.
---
ostaje dakle višak 979 for. 57 nč.

t. j. devet sto sedamdeset i devet for. 57 nč., koji pre-
lazi na god. 1889, te će se u njezin prihod uvrstiti.

U Zagrebu koncem travnja 1889.

Dr. Fr. Rački (v. r.)

Pronašli smo u redu račune za god. 1888.

U Zagrebu, 25. travnja 1889.

Financijalni odbor:

Dr. Fr. Vrbanić (v. r.)

Tade Smičiklas (v. r.)

62

Sjednica filologičko-historičkoga razreda
11. svibnja 1889.

Predstojnik: dr. F. Rački; članovi razreda: Š. Ljubić, I. Tkalčić, N. Nodilo, dop. član dr. T. Maretić; drugih razreda: dr. Gj. Pilar, dr. Fr. Vrbanić, a dr. P. Matković kao tajnik.

Pravi član dr. P. Matković čita svoju razpravu o putopisu Marka Antuna Pigafette ili o drugom putovanju A. Vrančića u Carigrad g. 1567; odlučeno, da se štampa u „Radu“.

Isti član predlaže, da se tekst rukopisa Pigafette naštampa u Starinah g. 1890. Ovaj predlog bi jednoglasno odobren

Sjednica matematičko-prirodoslovnoga razreda
25. svibnja 1889.

Predstojnik: dr. Gj. Pilar; članovi razreda: J. Torbar, dr. K. Zahradnik i dr. Drožak, drugih razreda: dr. F. Rački, P. Budmani, a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Pravi član dr. V Dvořak čita svoje razprave: a) o uplivu vlastite indukcije kod elektro-magnetičnih prekidala i b) o mjerenju jakosti zvuka; odlučeno, da se štampa u Radu.

2.

Predložene su razprave: od Antuna Gavazza: Vransko jezero; od dr. E. Kramera a). Bos priscus i njegov odnošaj prema nekim drugim bovidam; i b) Iztraživanja o postanku tako zvane terre rosse. Odlučeno, da se štampaju u „Radu“

63

Sjednica filologičko-historičkoga razreda
od 8. lipnja 1889.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; članovi razreda: M. Valjavec, T. Smičiklas, a dr. P. Matković kao tajnik.

Pravi člau M. Valjavec čita razpravu: Prinos k naglasu u (novo)- slovenskom jeziku i to naglas u imperativu; odlučeno, da se štampa u „Radu“.

Sjednica odbora za izdavanje historijskih i juridičkih spomenika od 14. lipnja 1889.

Predstojnik: dr. F. Rački; članovi: I. Tkalčić, N. Nodilo, T. Smičiklas, R. Lopašić, a dr. P. Matković kao tajnik.

Prihvaćeni su ovi predlozi:

1. Da se na račun g. 1890 dade u štampu jedna knjiga historijskih monumenta i to od pr. člana Š. Ljubića nastavak listina iz mletačkoga arkiva.

2. Da se pr. čl. I. Tkalčić odašalje u Dalmaciju, da za kodeks diplomaticus prepisanu gradju kolacionira i da novu prepiše.

3. Buduć da pr. čl. T. Smičiklas putuje u naučnih poslovih u Beč, da mu se na račun dozvoli 100 fr, da u Beču dade prepisivati gradju za acta dictalia naših kraljevina.

Skupna sjednica 16. lipnja 1889.

Predstojnik: dr. F. Rački; pravi članovi: Š. Ljubić, dr. B. Šulek, J. Torbar, M. Valjavec, dr. F. Marković, P. Budmani, I. Tkalčić, N. Nodilo, T. Smičiklas, dr. F. Vrbanić, a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Odobrena bi odluka filologičko-historičkoga razreda, da se štampa u Radu razprava pr. čl. dr. P. Matkovića o putopisu Marka Antuna Pigafette ili o drugom puto-

64

vanju A. Vrančića u Carigrad g. 1567, a tekst putopisa da se štampa u Starinah g. 1890.

Odobrena bi odluka istoga razreda da se štampa u „Radu“ razprava pr. čl. M. Valjavca: „Prinos k. naglasu u (novo)-slovenskom jeziku i to naglas u imperativu.“

2.

Odobrena bi odluka matematično-prirodoslovnoga razreda, da se štampaju u Radu razprave pr. čl. dr. V. Dvořaka „o uplivu vlastite indukcije kod elektro-magnetičnih prekidala i o mjerenju jakosti zvuka“; Artura Gavazza: „Vransko jezero“ i dra. E. Kramera: Bos priscus i njegov odnošaj prama nekim drugim bovidam, pak i iztraživanja tako zvane „terre rosse“.

3.

Buduć da je mjesto akademijskoga podvornika smrću Karlovićevom izpražnjeno, za popunjenje toga mjesta u smislu § 27. akad. poslovnika donieti će se predlog u buduću skupnu sjednicu.

4.

Počastni član I. Kukuljević-Sakcinski poklonio je galeriji Klovijevu sliku „Ganimeda oteta od Jupitera“. Akademijska se je uprava za taj dar presv. darovatelju zahvalila. Slika je predana galeriji.

5.

Odobrene su odluke odbora za izdavanje historijskih i juridičkih spomenika: 1) da se na račun g. 1890. štampa jedna knjiga. „Monumenta“ i to od pr. čl. Š. Ljubića nastavak listina iz mletačkoga arkiva, b) da se pr. čl. I. Tkalčić odašalje u Dalmaciju da sakupi gradju, za codex diplomaticus.

65

6.

Prihvaća se predlog, da se stupi u zamjenu publi-
kacija s historičkim družtvom u Kijevu, a slati će mu
se Rad historičko-filologičkoga razreda i „monumenta
historica“.

7.

Visoka kr. zem. vlada javlja, da je nabavljeno za
akademijsku zakladu papirne rente u iznosu od 1400 f.

8.

Pokojni major u miru Karlo Knežić zapisao je aka-
demiji hrv.- slav. razteretnicu od 100 fr. koju je jur
javni bilježnik Dr. Crnčić upravi predao. Ovaj se zapis
uzimlje sa zahvalnošću na znanje.

Sjednica na spomen 500-godišnjice boja kosovskoga
27. lipnja 1889.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; pravi članovi: Š. Ljubić,
J. Torbar, S. Brusina, dr. Gj. Pilar, dr. Fr. Marković,
I. Tkalčić, P. Budmani, N. Nodilo, T. Smičiklas, dr.
G. Janeček, dopisujući članovi: R. Lopašić i dr. T. Ma-
retić, a dr. P. Matković kao tajnik.

Pravi član dr. Fr. Rački čita razpravu: o stanju
Srbije neposredno prije kosovskoga boja, o kosovskom
boju na Vidov dan g. 1389. i o njegovih posljiedica.

Za tim čita dop. član dr. T. Maretić razpravu o ko-
sovskih junacih i dogadjajih u narodnoj epici.

Odlučeno, da se obje razprave štampaju u prvoj doj-
dućoj knjizi Rada.

5

66

Sjednica filologičko historičkoga razreda
3. srpnja 1889.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; pravi članovi: Š. Ljubić, P. Budmani, I. Tkalčić, T. Smičiklas, i dr. P. Matković kao tajnik.

Prihvaća se predlog, da se štampa u „Radu“ razprava
dra. M. Murka: „Bugarski i srpski prievod knjige o
sedam mudraca“ njen izvor i kratak obzir na druge
slovenske redakcije.

Sjednica matematično-prirodoslovnoga razreda
6. srpnja 1889.

Predstojnik: dr. Gj. Pilar, članovi razreda: S. Brusina, dr. K. Zahradnik, dr. G. Janeček; drugih razreda: dr. Fr. Rački, N. Nodilo, a dr P. Matković kao tajnik.

Pravi član dr. Gj. Pilar predložio je uz obrazložbu
svoje djelo geografske koordinate Hrvatske, Slavonije i
Dalmacije i susjednih zemalja, odlučeno, da se napose
štampa.

Sjednica odbora za galeriju 10. srpnja 1889.

Predstojnik: dr. Fr. Rački, odbornici: Š. Ljubić, T. Smičiklas i dr. F. Marković.

Odbor se konstituirao izabravši predsjednikom: dr. F. Račkoga. Predsjednik priobćuje novčano stanje galerije naime 469 for. 64 novč. vlastitoga prihoda i 300 for. iz obćega budgeta. Od proračuna galerijskog izdano je za okvire na slikah poklonjenih od kneza Odescalchi-a 327 for. 10 novč. Stakla na kartonih Overbeckovih stajahu 90 for. Okviri na darovane slike „Novice“ od Kikerca i „Okoliš“ od Siemiradskoga stajahu 17 f. 10 nč. Izvješćuje nadalje, da je 6 tabla sa 13 slika staro-

67

njemačke škole na restaurovanju u Beču (u belvederskoj školi restauracionoj) uz pogodjenu nagradu od 600 for.

Na predlog predsjednikov zaključuje odbor, da se naruče tri stalka od tvrdog drva kod Jokuša za tri poprsja po 12 for., a još će se dati bojadisati u primjerenu cjenu.

Na predlog predsjednikov zaključuje odbor, da se naruči ormar za miniature kod Budickoga, a izplatiti će se bud iz ovogodišnjega budgeta bud iz onoga za buduću godinu. — Predsjednik izvješćuje, da je preuzv. gospodin pokrovitelj poklonio mnogo bakroreza i djela o umjetnosti (vidi zapisnik skupne sjednice 28. travnja o. g.) onda neimenovani: sliku Siemiradskoga. prizor iz rimske kampagne“ i portrait „vojvode Novice“ od Kikerca. Slike su već u galeriji smještene. Darovateljem zahvalio se odbor.

Po predlogu g. Š. Ljubića zaključuje odbor predložiti akademiji, da se uvede počem od 1. oktobra o. g, ulaznina za galeriju (za sve dane osim nedelje) i to 30 nč. a za djecu i djake polovica.

## Skupna sjednica 14. srpnja 1889.

Predsjednik: dr. P. Muhić, pravi članovi: dr. F. Rački, Š. Ljubić, J. Torbar, S. Brusina, dr. Gj. Pilar, dr. Fr. Marković, M. Valjavec, dr. K. Zahradnik, P. Budmani, I. Tkalčić, N. Nodilo, T. Smičiklas, dr. G. Janeček, dr. Fr. Vrbanić, dr. V. Dvořak, dr. M. Kišpatić i dr. P. Matković, kao tajnik.

### 1.

Odobrena bi odluka filologičko-historičkoga razreda, da se štampaju u prvoj dojdućoj knjizi Rada razprave čitane u javnoj sjednici držanoj na spomen 500-godišnjice boja kosovskoga, na ime a) od dra. Fr. Račkoga

*

68

razprava o stanju Srbije neposredno prije kosovskoga boja, o kosovskom boju na Vidov dan 1389. godine i o njegovih posljedicah. b) cd dop. čl. dr. T. Maretića razprava: o kosovskih junacih i dogodjajih u narodnoj epici.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se štampa u „Radu“ razprava dra. M. Murka: Bugarski i srpski prevod knjige o sedam mudraca, njezin izvor i kratki obzir na druge slavenske redakcije.

2.

Odobrena bi odluka matematično-prirodoslovnoga razreda, da se štampa napose medju djeli od pr. čl. dra. Gj. Pilara: „popis geografskih koordinata Hrvatske, Slavonije i Dalmacije i susjednih zemalja.“

3.

Kr. zem. vlada, odjel za bogoštovje i nastavu, odpisom od 17. lipnja o. g. br. 5501 pronašla je u redu akademijske račune o prihodu i razhodu za godinu 1888.

4.

Prihvaća se predlog, da se odkupe od gimn. katekete u Kotoru Srećka Vulovića njekoji rukopisi, za koje će mu se ustupiti Rječnik srpskoga ili hrvatskoga jezika i II. knjiga Theinerovih „monumenta Slavorum meridionalium“.

5.

M. Bantić izabran je za akademijskoga podvornika, a
tu će službu imati nastupiti 1. listopada o. g.

8.

Čitan bi zapisnik matem. prirodoslovnoga razreda od 6/VII o. g. odnoseći se na gore spomenuto djelo Pilarovo, o kojem bi zaključeno, da se štampa u 500 exemplara.

69

Sjednica filozofičko-juridičkoga razreda
16. listopada 1889.

Predstojnik: dr. F. Vrbanić, član razreda: dr. F.
Marković, drugih razreda: dr. Fr. Rački, P. Budmani,
a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Zamjenik predsjednika, predstojnik dr. Fr. Rački,
javlja prežalostnu viest, da je akademija smrću izgubila
počastnoga člana Ivana Kukuljevića Sakcinskoga i pra-
voga člana u razredu filozofsko-juridičkom kanonika
Adolfa Vebera, koji su u kolovozu ove godine preminuli.
Akademija žaleć smrt svojih članova izreče pokojnikom:
„Slava“.

2.

Pravi član dr. Fr. Vrbanić čita razpravu: Rad hr-
vatskoga zakonarstva na polju uprave od g. 1861. do
najnovijega vremena, odlučeno, da se štampa u Radu.

Sjednica filologičko-historičkoga razreda
26. listopada 1889.

Predstojnik: Fr. Rački, članovi razreda: Š. Ljubić,
M. Valjavec, P. Budmani, T Smičiklas a dr. P. Mat-
ković kao tajnik.

1.

Predmet razpravljanja bijahu predlozi razreda za pro-
račun g. 1890. Buduć da nijedan od članova nije najavio
odnosno predložio razredu posebnoga djela za štampanje,
za to neima razred za akademijski proračun g. 1890,
glede štampanja posebnih djela nikakova predloga.

2.

Na to prihvati rieč predstojnik razreda za sliedeći
predlog:

70

Čini mi se, da se znanstvenoj radnji naše akademije ne odazivlje mladji naraštaj u onoj mjeri, u kojoj imalo bi se željeti, da se budućnost našega zavoda u svakom pogledu osjegura, da on pače sve to više napreduje. Uzroka neću ovdje izpitivati, već je mnogo probitačnije tražiti sredstva, kojimi bi se mladji naraštaj na naučan rad poticao.

Jedno od ovih sredstava, kojimi se akademije i učena družtva drugdje obilno služe, naznačeno je već u čl. 4. naših akademijskih pravila, a to je razpis nagradnih zadaća za riešenje putem javnoga natjecanja. Ovim se sredstvom naša akademija nije do sada služila, nešto za to, što ne ima ni jedne posebne u tu svrhu zaklade, kano što imadu druge akademije, a nešto i za to, što nije valjda osjećala nužde takova poticaja.

Ja scienim, da je takova potreba već nastala. Nu pošto akademija ne može iz svoga proračuna u jednoj godini izlučiti primjerne nagradne svote, to predlažem, da se u proračun za g. 1890. uvrsti prva polovica a u proračun za g. 1891. druga polovica nagrade od stotine carskih dukata u naravi, pak ujedno predlažem, da se nagrada prema §§ 16 22-25 poslovnika razpiše već iz ovogodišnje svečane sjednice za 1890 i to tako, da ove godine zadaću za natjecanje dade razred filologičko-historički, iza kojega sliediti će svake druge godine razredi filozofičko-historički i matematičko-prirodoslovni, kojim ostaje slobodno ustanoviti red nauka, kojimi se bave i kojim će se iz njih nagrada razpisivati. Pobliže uvjete ustanoviti će razred. dr. Fr. Rački (v. r.)

Ovaj predlog bi jednoglasno prihvaćen.

71

Sjednica odbora za izdavanje historijskih i junačkih spomenika 26. listopada 1889.

Predsjednik: dr. Fr. Rački, članovi: Š Ljubić, T. Smičiklas i dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Prihvaća se predlog, da se g. 1890 umjesto „Starih pisaca hrvatskih“ izda jedna knjiga juridičkih spomenika kojih izdavanje je potonjih godina zapelo. Što da se izda, to će odbor u svoje vrieme predložiti.

2.

Pravi čl. T. Smičiklas javlja, da je minulih praznika u Beču prepisao veliko obilje arkivalnih izprava, odnosćih se na oslobodjenje Slavonije od turskoga gospodstva. Te gradje bilo bi preko 20 štampanih araka i jedna velika izvorna karta. Štampanje ovih znamenitih spomenika prihvaća se u načelu, a potanji odborov predlog sliediti će u svoje vrieme.

3.

Napokon bi zaključeno, da se na račun proračunske stavke, koja iznosi za ovu godinu 500 for., dadu za naučne svrhe prepisati izkazi o ekonomičnom stanju Slavonije za prielaza u austrijski posjed i historički spomenici dobe Ferdinanda I. pohranjeni u c. tajnom arkivu u Beču, te su za „acta dietalia“ i druge historičke prilike onoga doba vrlo znatni. Ako se trošak iznosom proračuna ove godine nebi mogao namiriti, preostatak prieći će na proračun dojduće godine.

72

Sjednica filologičko-historičkoga razreda
30. listopada 1889.

Predsjednik: dr. Fr. Rački, članovi pravi: M. Valjavec, P. Budmani; drugih razreda: dr. P. Muhić, dr. Gj. Pilar, dr. Fr. Vrbanić, a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Profesor dr. M. Šrepel čita kao gost svoju razpravu: Analogije u gramatičnim padežima latinskoga i hrvatskoga jezika; odlučeno, da se štampa u „Radu“.

2.

Pravi član M. Valjavec predade razpravicu: adverbi na, ke, ce, ice, u kajkavaca; odlučeno, da se štampa u Radu.

Skupna sjednica 3. studenoga 1889.

Zamjenik predsjednikov: dr. Fr. Rački; pravi članovi: S. Ljubić, J. Torbar, dr. Fr. Marković, M. Valjavec, P. Budmani, I. Tkalčić, N. Nodilo, T. Smičiklas, dr. G. Janeček, dr. Fr. Vrbanić, dr. M. Kišpatić a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Odobrena bi odluka filologičko-historičkoga razreda, da se štampa u „Radu“ razprava pr. čl. M. Valjavca: Adverbi na ice, ce, ke u kajkavaca.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se štampa u „Radu“ razprava dra. Milivoja Šrepela: Analogija u gramatičnim padežima latinskoga i hrvatskoga jezika.

3.

Pojedini razredi pozvani su od uprave, da stave svoje predloge za proračun g. 1890. Razredi filologičko-historički i filosofičko-juridički odgovoriše, da neimaju posebnih predloga.

73

4.

Čitan bi zapisnik filologičko-historičkoga razreda od 26. listopada t. g, u kojem predlaže akademik Rački, da bi akademija pristupila k udjelotvorenju čl. 4. svojih pravila, te da bi svake druge godine razpisivala u svečanoj sjednici za riešenje nagradom zadaću putem javnoga natjecanja. Pošto je predlagatelj svoj predlog svestrano obrazložio, prihvaćen bi predlog.

6.

Pročitan bi zapisnik odbora za izdavanje historijskih i juridičkih spomenika i uzet na znanje i ravnanje.

7.

Prihvaća se predlog, se da stupi u zamjenu publikacija s kanadskim institutom (Canada Institute) u gradu Toronto, a slati će mu se Rad matem. prirodosl. razreda, i s redakciom časopisa „Krok“ u Pragu, a slati će joj se Rad obaju razdjela.

8.

Pokojni pravi član Adolfo Veber zapisao je ovoj akademiji 1000 for. u papirnoj renti. Na ročištu u to ime obdržavanom zastupao je tajnik dr. P. Matković akademiju, koja je zapis prihvatila.

Sjednica filologičko-historičkoga razreda
11 studenoga 1889.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; članovi razreda: Š. Ljubić, M. Valjavec, P. Budmani, I. Tkalčić, N. Nodilo i T. Smičiklas, a dr. P. Matković kao tajnik.

Buduć da je posljednja skupna sjednica od 3. o. m. odobrila predlog ovoga razreda o razpisivanju nagradnih zadaća, na ovom je razredu ovaj put red, da ustanovi tu nagradnu zadaću, koja će se u svečanoj sjednici objaviti.

74

Nakon povedene razprave, koji odjel razreda da ju stavi, prihvaćeno bi, da se odjelu historičkomu ovaj put prepusti, da označi dotičnu zadaću. Poslie razprave o samom predmetu, prihvatio je razred zadatak, koji je sastavio akademik dr Fr. Rački, a taj glasi ovako:

Etnografijski odnošaji balkanskoga poluotoka od najstarijih vremena do turskoga osvojenja.

Glavna skupština 27. studenoga 1889.

Predsjednikov zamjenik: dr. Fr. Rački; pravi članovi: dr. Gj. Pilar, dr. Fr. Vrbanić, Š. Ljubić, J. Torbar, Sp. Brusina, dr. Fr. Marković, M. Valjavec, dr. K. Zahradnik, P. Budmani, I. Tkalčić, N. Nodilo, T. Šmičiklas, dr. Gj. Janeček, dr. V. Dražak, a dr. B. Šulek i dr. P. Matković kao tajnici.

1.

Tajnik dr. P. Matković konsatuje, da je u skupštini svih skupa sabrano 17 pravih članova. Buduć da akademija danas broji 27 pravih članova, tim bi bio prema § 11. akad. poslovnika za držanje glavne skupštine dovoljan broj članova.

2.

Proračun za g. 1890. ustanovljen akademijskom upravom i s odobrenjem financijalnoga odbora bi pročitan i uzet na pretres. Tajnik čita proračun od stavke do stavke koje su i prihvaćene, a tim je prihvaćen i predloženi proračun za 1890 godinu uz ove dodatke:

1. Prvi obrok nagrade, koja će se za g. 1891 razpisati u iznosu od 280 for., podmiriti će se iz viška god. 1889., a ostatak toga viška, kakav i kolik bude, pridodati će se prihodu, te će o njem odrediti akademija.

2. Djelo akademika dr. Gj. Pilara o „koordinatah" preuzeto je na račun g. 1889., nu ako se nebi sav trošak podmirio iz njezina prihoda, ostatak preuzeti će proračun god. 1890.

75

3. „Fauna“ akademika Sp. Brusine uvrštena je i u proračun g. 1890. u nadi da će gotov rukopis predan biti najposlije do travnja g. 1890., inače odrediti će akademija sa svotom od 1400 for. posebnom odredbom.

3.

Napokon se pristupilo k izboru predloženih članova.
Izabrani su za dopisujuće članove:

u razredu filologičko-historičkom: dr. Konstantin Jireček, redoviti profesor kr. českoga sveučilišta u Pragu.

u razredu filozofičko-juridičkom: dr. Marijan Derenčin, predstojnik pravosudnoga odjela u miru i odvjetnik u Zagrebu.

dr. Blaž Lorković, redoviti profesor kr. sveučilišta u Zagrebu.

dr. Kosta konte Vojnović, redoviti profesor kr. sveučilišta u Zagrebu.

Svečana sjednica 30. studenoga 1889.

Predsjednikov zamjenik: dr. Fr. Rački; pravi članovi: dr. Gj. Pilar, dr. Fr. Vrbanić, S. Ljubić, I. Torbar, Sp. Brusina, M. Valjavec, dr. Fr. Marković, dr. K. Zahradnik, P. Budmani, I. Tkalčić, dr. G. Janeček i dr. V. Dvořak, a dr. B. Šulek i dr. P. Matković kao tajnici.

1.

Akademik dr. Fr. Rački, kao predsjednikov zamjenik, čita svečano slovo.

2.

Tajnik dr. P. Matković čita izvještaj o radu akademije minule akademijske godine,

3.

Pravi član dr. V. Dvořak čita razpravu o Peltiet-ovoj teoriji atmosferičke munjine.

b) SVEČANA SJEDNICA.

I.

SVEČANO SLOVO.

PREDSTOJNIKA DRA. FR. RAČKOGA.

Gospodo akademici!

Vele poštovana skupštino!

U zamjeni našega vriednoga predsjednika, zastupajući preuzvišenoga pokrovitelja, izručujem vam njegov srdačan pozdrav, te u njegovo ime otvaram ovu svečanu sjednicu.

Riedka zaista sreća pada mi u dio, da po dvadeset i treći put bez prekidanja mogu govoriti s ovoga odličnoga mjesta, te upućujući vas na našu godišnju književnu privredu, nanizati kakovu obćenitu misao, koja padši na dobru zemlju nije ostala bez ploda.

Što je naša akademija tečajem ove godine uradila, što li zasnovala, to će u kratko načrtati izvještaj tajnikov. Odatle će se razabrati, da se naša naučna radnja dostojno prislanja na radnju prošlih godina i da naša akademija polagano, nu stalno, koraca k uzvišenoj meti, koju joj ustrojna pravila propisuju, te da prema svojim silam nastoji zadovoljiti onoj zadaći, koja joj je na prosvjetnom polju u južnom Slavenstvu namienjena. Što je naučan i književan napredak u jednih strukah veći nego li u drugih, ima se pripisati našim okolnostim, uslied kojih silom svoga duševnoga razvitka spremniji smo za jedne nego li za druge, pak u taj čas imamo više radnika za ove nego li za one: nu i tu će razliku vrieme

77

izravnati. A da to bude čim skorije, mnogo visi o na-
ših mladjih silah, kojim se nemože dosta preporučiti i na
srne staviti, da čim upornije prionu uz naš zavod.

I prošle je godine skoro glavni trud položen u
skupljanje i izdavanje znanstvene gradje. Ja držim, da
je to jedna od glavnih zadaća svakoga učenoga družtva,
jer taj posao zahtieva više ruku, trajniji napor i obilnija
sredstva, čega svega u pojedinca jedva može biti, dočim
on punim pravom od skupa strukovnjaka očekuje, da
mu prirede gradju za naučno obradjivanje. Pa s tim
dielom svoje radnje može akademija već do sada upravo
zadovoljna biti; tà veća obsegom polovina njezinih do-
jakošnjih publikacija obuhvaća samu gradju za proučanje
jezika, povjesti državne, erkvene, književne, pravne i
prirodnih odnošaja naše sveukupne domovine.

U tom smjeru nastavit će naša akademija sabi-
ranje i izdavanje te naučne gradje, pak ju učiniti pri-
stupnom radnikom na polju domaće znanosti. Nu zna-
jući, da gradja crpljena većim dielom iz pisanih spo-
menika nije dostatna za svestrano i podpuno izučenje
naroda, obratila je tečajem ove godine svoju pažnju na
drugu, onu prvu popunjujuću gradju, koja leži u ži-
votu, u predaji samoga naroda, te od prve nije mnogo
manje važna, a njezino je sabiranje, prebiranje i izda-
vanje mnogo teže. Mislim t. zv. folklorističku gradju.

Pošto će akademija kod sakupljanja ove gradje
trebati mnogo više podpore obrazovanoga rodoljubnoga
obćinstva, nego li je treba kod sakupljanja pisane gra-
dje: biti će opravdano, što ovu priliku upotrebljujem,
da ovu nakanu njezinu na javnost iznesem i o tom nje-
zinom novom podhvatu njekoliko rieči prozborim, koje
neće biti, gospođo akademici, upravljene toliko na vas,
koliko na šire književne i obrazovane krugove.

78

Poznato je, kolik se trud u obrazovanom svietu posljednjih decenija ulaže u skupljanje i obradjivanje narodoslovne i narodopisne gradje. Taj su posao ne samo starija učena družtva preuzela, nego su se za nj i nova posebna stvorila ili su novi posebni organi osnovani. U tom natjecanju oko nove znanosti otvori kolo, može se reći, velika Britanija, potaknuta svojimi vrstnimi strukovnjaci J. Lubbockom, Tylorom, Langom i drugimi, a izazvana svojim položajem u svih dielovih svieta, pa kano takova najprikladnija za proučavanje naroda i plemena raznih ljudskih obitelji, stojećih na raznolikom stupnju čovječanskoga razvitka. Ondje je osnovano učeno družtvo „the folklore society", zanimajuće se sakupljanjem i u posebnom glasilu „the folklore journal" izdavanjem spomenika traditionalne literaturu, sabiranih po ogromnom prostranstvu svjetske britanske države od 24,036 449 km. sa 320 milijuna žiteljstva. Za Englezkom nisu zaostali ni drugi veliki narodi. U Francezkoj izlazi više časopisa, koji se folklorom izključivo bave, kano što: „Melusine", „Revue des traditions populaires", „la Tradition", kojih je prvi osobito vrstan, te rado priobćuje priloge i iz slovjenske tradicionalne literature, kano što dokazuju prilozi ruskoga odličnoga stručnjaka A. N. Veselovskoga i našega dra. V. Bogišića. U Njemačkoj ovu struku obradjuju etnografska družtva, pa se s njom bavi cieli niz stručnih časopisa, kano što „Zeitschrift für Völkerpsychologie", „Zeitschrift für Ethnologie" itd. U Italiji osnovan je u novije doba poseban „Archivio per le tradizioni populari". U Rusiji, koja uz veliku Britaniju nalazi u svojoj ogromnoj državi, naseljenoj raznimi narodi različitoga porietla i prosjednoga stupnja, najizdašniji izvor za tu struku, uzeše ju u novije doba učena družtva osobitom pomnjom obra-

79

djivati. Carsko geografsko družtvo u Petrogradu, jedan
od prvih zavoda te vrsti u učenom svietu, ima već od
god. 1867 poseban odjel za etnografiju, te svoja iztra-
živanja „по отдѣленію етнографій“ priobćuje u po-
sebnom organu: „Записки“. U Moskvi „общество лю-
биţелей естествознанія, антропологій и етнографій“,
prem je i do sada sabiralo gradju za etnografiju, počelo
je ove godine pod redakcijom svoga tajnika N. A. Jan-
čuka izdavati poseban organ za folkloru pod naslovom
„Етнографическое общество“, koji je napose namie-
njen izučavanju narodnosti u Rusiji, njihova dušev-
noga života, vjerovanja, običajnoga prava, obreda,
pučkih tvorina itd. Za ovimi velikimi narodi poveli su
se i manji, te se oko etnografije i folklore radi u Španjol-
skoj, Portugalskoj, Švajcarskoj. Od manjih slovjenskih
naroda Poljaci osvojili su si prvenstvo. U akademiji
znanosti u Krakovu postoji posebna antropologijska ko-
misija, pod koje brigom i redakcijom izlazi poseban
zbornik: „Zbiór wíadomósci do antropologii krajowéj“,
u kojem se u tri odjela izdaje gradja arheoložko-antro-
položka, antropoložka u užem značenju i etnoložka ili t.
zv. folkloristička, tičuća se dakako zemalja poljskih. Od
godine 1887 izdaje se pače u Varšavi pod naslovom
„Wisła“ nov poljski organ folkloristički. Napokon spo-
minjem, da je i za Ugarsku počeo god. 1887 u Buda-
pešti izlaziti u njemačkom jeziku pod naslovom:
„Ethnologische Mittheilungen aus Ungarn“, a ured-
ničtvom profesora dra. A. Hermanna, nov organ za
folkloru, koji je donio njekoliko priloga i iz južno-
slovjenskih zemalja.

Sve ovo, što se u posljednje doba radi po svietu
za narodoslovje, pokazuje, kolika mu se važnost daje u
nauci. I zaista od davna se osjeća, da praznine, koje u

80

poznavanju naroda ostavljaju pisani ili umjećom proiz-
vedeni spomenici, valja izpuniti tvorinami puka, koje iz
raznolikih ogranaka njegova života na površinu izbijaju,
a koje su od onih spomenika obično i starije i razno-
vrstnije. Tek jedni i drugi pružaju na širokih razmjerjih
izdašnu etnoložku gradju.

Kada je dakle naša akademija nakanila povući u
naučno svoje područje i pučke tvorine našega naroda,
samo se je u primjer drugih naprednijih učenih i knji-
ževnih družtava ugledala, da što su ova jurve na tom
polju uradila, pokuša i ona učiniti. Ona će dakako
svoje djelovanje ograničiti samo na svoj rod i dom;
nu dobro će učiniti, ako u pomoć pozove i ostala učena
i književna družtva hrvatska i srbska, jer su hrvatske
i srbske pučke tvorine zajednička imovina cielokupnoga
hrvatskoga i srbskoga naroda. A svakomu je misaonu
jasno, da se taj posao nebi smio na dugo odlagati, jer
u vieku sve izjednačujuće obće prosvjete stradaju po
najviše narodne osebine, pučke tvorine; a to se za nas
utvrdjuje činjenicom što su one i bogatije i čišće i
življe u iztočnom dielu naroda, do kojega je ona izjed-
načujuća sila doprla slabije.

Naša akademija neće moći, bar za sada, ni prema
svojim silam, ni prema svojim sredstvom, obradjivati
sve grane domaćega narodoslovja; tako valja joj fisio-
logijsku granu odložiti, dok se prirodne te vrsti struke
usavrše; dok zavodi, na koje takova opažanja spadaju,
postanu, i dok se javna vlast i kod nas, kano što drug-
dje, osjećala bude pozvanom ići na ruku takvim iztra-
živanjem. S toga imati će se za sada ograničiti više na
psihologijski dio domaćega narodoslovja, t. j. na tvo-
rine, koje se smatraju proizvodom duha, nutarnje sile
jednoga naroda. U tu se skupinu, kako je poznato, uz

81

jezik broje pjesme, pripovjedke ili priče, bajke, gatke, basme, podrugačice, poslovice, zagonetke, običaji ne samo pravni nego glavno oni, koji prate razne zgode i miene pučkoga života; a u kojih su se upravo sačuvale uspomene pradavnih vremena. Tom se ponajviše skupinom, timi tvorinami nutarnje narodnje sile zanima i bavi folklora ili t. zv. tradicionalna literatura, obuhvaćajuća one spomenike narodne, koje, ne pismom, već ustmenom predajom prelazeći od jednoga koljena na drugo ostaše u pameti naroda.

Kod spomena ovih pojedinih česti folklore sjetiti ćete se, veleštovana gospodo, što je za nje kod nas do sada uradjeno; te će se možebit s koje strane prigovoriti, da ipak ni ovo polje književne privriede ne leži ni kod nas na ugaru. Šta se tiče jezika, toga — kako ga J. Grimm zove — „puna daha čovječe duše": tuj se osobito iztiče blago pučkoga govora u Vukovu rječniku, koje naš akademički još popunjuje. Nu neće se zanijekati, da se je jezik do sada izpitivao više sa formalnoga nego li sa realnoga gledišta, te da se je, ako izuzmemo Miklošićeve i još njeke druge radnje, u nauci manja pažnja obraćala na sadržinu jezika, u koliko bi mogla razsvjetliti duševan život naroda starije dobe. A za narodoslovje toli važna dialektologija kano da je još zanemarenija ostala. Tuj dakle namiće se dosta posla. — Najviše se je gradje kod nas sakupilo za dio tradicionalne literature obuhvaćajući narodne pjesme. I tuj je u sabiranju narodnih umotvorina nedostiživi Vuk Stefanović Karadžić, već u trećoj desetini našega stoljeća, stao svim nasljednikom prednjačiti. A što su predjašnji sabirači te gradje propustili, da na ime pobilježe i napjeve, koji su ipak sustavni dio ove narodnje tvorine, to je u novije doba Fr. Kuhač obilno nadoknado.

6

82

Dopunitba pako te gradje željno se očekuje od izdanja, koje „Hrvatska matica" priredjuje. Što će za taj dio naše folklore u oči tih činjenica naša akademija preduzeti, odlučiti će onda, kada stane poblije izvadjati svoju osnovu; nu oko znanstvenoga obradjivanja gradje te vrsti ostaje joj još uviek široko polje. — Mnogo manje, čini mi se, učinjeno je kod nas za sakupljanje, a još manje za proučanje, narodnih pripovjedaka, priča, prem i tuj možemo pokazati na trud Vuka, Stojanovića, Valjavca, Vojnovića, Plohla. Vrčevića, Mikuličića, Tordinca i drugih. Pa ipak jedva je od ove zanimivija koja čest u tradicionalnoj literaturi. Pripovjedke, kažu braća Grimm, jesu divni posljednji odjeci prastarih mitova, koji su po cieloj Evropi korjen pustili. One su ostanci najstarije vjere, koja se u slikovitom shvaćanju nadčuvstvenih stvari izrazuje. Nu što je u njih mitičkoga, to je nalik na komadiće razbijenoga dragoga kamena, koji leže na zemlji obrašćenoj travom i cviećem, te jih samo oštrije oko odkriti može. One nisu nikada samo igra boja prazne mašte. A koli nije zanimivo pitanje o postanku pripovjedaka, kojemu je povod dala tvrdnja, da je svim pripovjedkam kod arijskih naroda zajedničko vrelo u Indiji? Nas zanima pitanje o pripovjedkah i s historičko-literarnoga stanovišta, jer, kako je poznato, imade ih i naša sredovječna knjiga, iz koje je njeke i ustmena predaja crpila. Na paralele izmedju njekih priča u staroj knjizi i drugih u ustmenoj predaji pokazali su već Daničić, Jagić i drugi; a ova sveza pronaći će se i u više slučajeva, kada se obilnija gradja prikupi i dublje prouči. — Glede dojakošnjih izdanja ostale folkloristične gradje, da ne budem odviše dugačak, neću vas ni sjećati, te ću samo nuzgredno spomenuto Vukovu, Stojanovićevu i Daničićevu

83

sbirku narodnih poslovica; Novakovićevu zagonetaka;
Ilićevu, Ljubićevu, Medakovićevu, Vukovu, Milojevićevu,
Petranovićevu, Vrčevićevu i najnoviju Jastrebovljevu
narodnih, pak obilnu Bogišićevu pravnih, običaja.

Naprama svemu tomu koja će biti zadaća naše
akademije? Po mojem mnienju onakova kakova joj je
naprama pisanim spomenikom, na ime pribrati i kri-
tički urediti obielodanjenu i popuniti ju gradjom, koja
se tek sakupiti ima, te sabiranje rukovoditi; pak pri-
premiti izdanje, koje svim zahtjevom znanosti odgovara;
napokon obradjivati pojedine djelove tradicionalne li-
terature.

Takova radnja dostojna je svakoga učenoga dru-
štva; a učeno društvo. može ju preuzeti s izgledom na
veći uspjeh, jer ju može medju stručnjake podieliti i
jer se može nizom mnogih godina takovim poslom ba-
viti. Ako je nuždno poznati sama sobe, te bez toga po-
znanja ne ima usavršivanja za pojedinca, nije ne manje
nuždno poznati svoj narod, proniknuti mu u dušu, pro-
učiti njegov način mišljenja i shvaćanja, poroke i krie-
posti. Nu to nije tako lagan posao. Može se reći, da
duh naroda stoji pod uplivom dviju uzporedice tekućih
struja: davnih predaja i novih misli. One prve, koje
izrazuju osebinu njegovu, ostale su mu tako priliepljene,
da ih ni svemirska kršćanska religija nije izkorienila,
koja pače nije svagdje niti za tim išla, gdje god starije
od nje predaje nisu došle u sukob sa suštinom njezina
nauka. Odavle u mnogih običajih i obredih narodnoga
života opaža se njeki kompromis izmedju davnih na-
rodnih predaja i kršćanstva.

Neka dakle akademija naša uz pisane spomenike,
oko kojih izdanja već si je do sada nepriepornih za-
sluga stekla, uzme pod svoje okrilje uštene i život-

*

84

nje narodne; pak neka jih polagano, bez uštrba za
drugu svoju radnju, sabire, proučava i iznosi na svjetlo
u tvrdom uvjerenju, da će kroz nje ne manje nego li
kroz one prve promicati poznavanje naroda, pak mu
se i tim odužiti za ljubav, koju joj izkazuje.

Čast mi je izviestiti o novom zaključku naše
akademije.

Medju sredstvi, koja može akademija upotrebiti
za promicanje nauke, navodi se u čl. 4 pravila od 4.
ožujka godine 1866 takodjer razpis nagradnih zadaća
za riešenje putem javnoga natjecanja. Akademija nije
se do sada tim sredstvom poslužila. Prem ni sada ne
ima, kano što imadu od nje sretnije družice, posebne u
tu svrhu zaklade, te sveudilj očekuje na dobrotvornu
ruku; i prem u svojem skromnom prihodu ne ima
viška, pa bi i veći dohodak umjela na korist znanosti
potrošiti: to je ipak obzirom na to, da mladje struč-
njake na sudjelovanje potakne i da pripomogne stvoriti
si znanstveni podmladak, odlučila za sada svake druge
godine razpisati nagradu tako, da zadaću ustanove nje-
zini razredi po redu, svaki iz struke, kojimi se bavi.

Nagradna zadaća, koju stavlja akademija po filo-
logičko-historičkom razredu, glasi:

Etnografski odnošaji balkanskoga
poluotoka od najstarijih vremena do
turskoga osvojenja.

Za nagradu odredjuje se stotina carskih dukata u
zlatu, a pismen izradak ima se poslati akademiji u srp-
nju godine 1891; sastavljen može biti samo u hrvat-
skom ili srbskom jeziku, latinicom ili cirilicom po volji.
Nagrada će se u smislu § 22 poslovnika dosuditi u
glavnoj skupštini a proglasiti u svečanoj sjednici rečene

85

godine. Za ovu nagradu ne mogu se po §. 24 poslov-
nika natjecati pravi članovi jugoslavenske akademije
znanosti i umjetnosti. Rukopis, koji se šalje za natje-
canje, ne smije nositi ime pisca, već neka bude izvana
obilježen njekim prirečjem, izrekom; a priloženo ima
mu biti zapečaćeno pismo s istim prirečjem izvana a
s imenom pisca u nutri. Ovo pismo uz radnju, kojoj
će glavna skupština na temelju strukovne ocjene dopi-
tati nagradu, biti će otvoreno u svečanoj sjednici, te će se
ime pisca proglasiti. Ostala pisma spaliti će se, a ruko-
pisi povratiti onim, koji ih po njihovu obilježju za-
traže. Nagradjeno djelo ostaje i na dalje svojinom
pisca, koji ga je dužan uz godinu dana štampati; inače
vlastna je to učiniti akademija, tako da podmiriv svoje
troškove čist dohodak predade nagradjeniku. Za obaviest
još i to, da se nagrada od 100 dukata ne može nikako
medju dvojicu ili više natjecatelja podieliti.

Akademija će se radovati, ako izmedju više vrst-
nih radnja bude mogla najvrstnijoj dosuditi ovu čednu
nagradu za riešenje u znanosti toli zanimive a u našoj
naučnoj književnosti malo izpitane zadaće.

II.

IZVJEŠTAJ

TAJNIKA DRA. P. MATKOVIĆA.

Izvješćujuć o stanju jugoslavenske akademije zna-
nosti i umjetnosti za prošle akademijske godine, pripo-
menuti mi u obće valja, da je ova akademija prema
svojemu zadatku i minule godine nastavljala svoje
književno poslovanje, koje je obuhvaćalo, prvo, znan-
stvena iztraživanja u pojedinih strukovnih razpravah i

86

drugih člancih, a drugo, izdavanje gradje za izpitivanje
jezika, književnosti, historije, prava i prirodnih odno-
šaja naše domovine. Iztraživanja priobćivala je u svojem
organu „Radu“, gradju pako izdavala je na svjetlo u
posebnih sbornicih i knjigah. Iz istoga pako oblika
ovoga izvještaja razabrati će se, da akademija na utr-
venom putu dalje koraca i da svagda nepromienjenim
smjerom k svojemu cilju teži, naime k unapredjenju
znanosti u svih granah, koje si je preduzela gojiti.

Počimajuć s prvim dielom akademičke radnje,
čast mi je najprije spomenuti po razredih razprave i
druge članke, koje je akademija iznosila na svjetlo u
„Radu“ i u „Starinah.“

U razredu filologičko-historičkom pravi član dr.
Franjo Rački, nastavljajuć svoja obširna iztraživanja o
nutarnjem stanju Hrvatske za vladanja domaće na-
rodne dinastije, razpravlja dalje u četvrtom odsjeku o
državnom uredjenju, te govori najprije o središnjoj na-
rodnoj vlasti, onda o teritorijalnih vlastih. Na temelju
suvremenih izprava dokazuje akademik, da je hrvatski
vladalac, kao i u drugih državah one dobe, pripada-
juću mu vlast vršio lično i neposredno. Vladalac pako
u vršenju svoje vlasti bijaše osim obćenitimi kršćan-
skimi načeli vezan zakoni zemlje i pravnimi običaji.
Akademik je postavio zatim pitanje: je da li se nalazi
kakav trag rimskomu pravu kao dopunjujućemu zako-
niku, te odgovara, da se trag „legis romanae“ nalazi
u njegdašnjih rimskih dalmatinskih gradovih, gdje je
ona imala kriepost pridržati. Za tim je akademik raz-
pravljao o pravih krune glede javnih danaka, te pro-
govorio o blagajni, komori dvorskoj i njezinoj upravi.
Pošto bi pojedine grane državnoga prihoda nabrojio,

87

govori na šire o kovanju novca, te na tanko razpravlja
pitanje, imade li traga domaćemu novcu? i dolazi do
zaključka, da kao što trgovačka Mletačka, Srbija i
Bugarska nisu do XII. vieka kovale svoga novca, da
ga nije ni Hrvatska kovala, nego da se pod onimi na-
zivi, koji se spominju u suvremenih listinah (libra auri,
solidi, denarii etc.) razumievaju strani, imenito bizan-
tinski zlatni i srebrni novci. — Isti akademik u svojoj
razpravi o starom bosanskom grbu iztražuje ponajprije
kritički tobožnje heraldičke izvore, te se ustavi kod
heraldičkih zbornika, grbovnika, rodoslovja, pošto su
oni pitauje ovo zamršili. Nakon toga izpituje prave
heraldičke izvore, a to su stari bosanski novci, pečati
banova i kraljeva Bosne i kameni spomenici. Odatle
dokazuje akademik, da je na novcih, koje je Tvrtko
kao kralj (poslije 1376) kovao, izražen podpun heral-
dički grb: trouglasti štit, a u njem lierasta kruna kao
heraldički lik, monograma T, nad štitom šljem, a nad
njim opet lierasta kruna s čelenkom na vršku kao znak
kraljevstva. Ovaj grb dolazi na svih ostalih novcih ne
zuzam ni onih Stjepana Tomaša, kao i na pečatu kr.
Stjepana Ostojića od g. 1419. Taj je grb napram dru-
gomu (štit, kosom popriečnom prugom u dva polja raz-
dieljen, sa lierovi i bez njih) heraldički podpuniji i sa-
vršeniji, posvećen porabom od blizu stotine godine. Isti
se grb nalazi uklesan u kamen nad vratima negdaš-
njega kraljevskoga dvora u Jajcu, zatim na grobnom
spomeniku bosanske kraljice Katarine († 1378) u Rimu.
Kad se pako radi o uzpostavi, valja prisnovati na ovaj
heraldički savršeniji, koj je bio grb ili vladalačkoga
doma ili kraljevine, a nipošto na grb, što ga je
ugarska tradicija usvojila, jer se nenalazi ni na novcih
ni na pečatih bosanskih banova i kraljeva.

88

Pravi član Šime Ljubić čitao je minule godine u svečanoj šjednici razpravu o hrvatskih novcih. Razprava je razdieljena na 16 glava. Pošto bi spomenuo, da se do danas nije ušlo u trag hrvatskim novcem iz doba hrvatske samostalnosti, priedje na kovaoce hrvatskih novaca, te iztiče kao prvoga kralja Mirka, koj ga je počeo kovati dok je još bio hrvatskim vojvodom (1184 do 96). Za tim navodi sve ostale kraljeve i vojvode do kralja Ljudevita I, koji su kovali hrvatske novce, utvrdjujući navode svjedočanstvom samih novaca. Dalje nabraja banove, koji su kovali banski novac, počamši od bana Stjepana (godine 1245 do godine 1259) do bana Nikole, koj je godine 1344 dozvoljom sabora dao na godinu dana u zakup pravo kovanja novca. Nakon toga govori o kovnicah banskih novaca; prvu je podignuo ban i vojvoda Stjepan malo prije g. 1256; dalje razpravlja o tvari i tipu hrvatskih novaca, pa o vrstih kovanih novaca i o njihovih imenih; kako se u Hrvatskoj ono doba novac dielio i brojio; o mjedenih hrvatskih novcih, i o dobi kad se prestalo kovati banski novac u Hrvatskoj. — Isti priobći priepis kožnoga kodeksa s imenom „Polychorion“ iz XIV. vicka, koj je njekada pripadao opatiji u Rogovu, utemeljenoj za kralja Petra Krešimira, a sada se čuva u zadarskom namjestničkom arkivu, te sadržaje izprave o posjedu one glasovite hrvatske zadužbine. Pojedine izprave bile su već štampane prije od Farlata, a u novije doba od J. Kukuljevića i dra. Fr. Račkoga; ali kodeks kao cjelina nije još izdan.

Pravi član Nadko Nodilo, nastavljajuć svoja iztraživanja o religiji Srba i Hrvata na glavnoj osnovi pjesama, priča i govora narodnoga, prinosi ovaj put razpravu o Pokojnicih. Razlazuć religiju groba kod

89

davnih Srba i Hrvata, akademik se najprije bavi poj-
mom duše u njih. Hrvatom i Srbom duša je bezsmrtna
i podpuno razstavljena od tiela. Kad usliedi smrt, ona
lieće okolo po zemlji u obliku uzplahirene ptice. Ovo
vjerovanje, što je slavenstvo ostavilo u našoj pučkoj
tradiciji znatnih tragova, akademik redom izpituje.
Dalje govori o dvojakom svietu, o tamošnjem paklu i
raju, što su praslavenske rieči te i praslavenski poj-
movi. Za tim razpravlja pogrebne daće i vrieme za te
daće starom vjerom odredjeno. Napokon govori i o
krsnom imenu, u kom nailazi preminule oce, što po-
stadoše domaćimi bogovi.

Pravi član Matija Valjavec prinese razpravu o
naglasu u imperativu u slovenskom jeziku i hrvatskoj
kajkavštini. Buduć da se imperativ gradi od osnove
presenta, razdielio je akademik razpravu po nastavcima
u presentu. Razpravljao je, kako je naglas u glagolah
1) s nastavkom e u osnovama a) od dva b) od jednoga
sloga; 2) s nastavkom je u osnovama, u kojih ima pred
je a) samoglasno b) suglasno; 3) s nastavkom ne;
4) s nastavkom i a) nenaglašenim b) naglašenim u pre-
sentu; 5) s nastavkom a i b) bez nastavka u presentu.
Sve je akademik podupro primjerima to iz knjige, to
iz bilježaka učinjenih medju narodom. — Isti predao
je razpravicu o adverbima na ke, ce, ice kod kajkavaca.
Akademik tumači stvar različno od Miklošića i Mare-
tića. On ove nastavke nedieli od nastavaka ćeskی (ski):
slovenski (словѣнскі), što drži, da je stari lokal od no-
minativa -ьска gradjen tvorkom ām, koji lokal jeziku
kod nomina služi za genitiv, a kod adverba je pridržao
svoje staro lokalno značenje. Nastavci ke, ce, ice su mu
isti lokal od nominativa ka, ca, ica, koji su od onda u
jeziku, od kada je gen. ribe zamienio oblik ribi od
pъыъы.

90

Ja nastavljajuć svoja studija „o putovanjih po
Balkanskom poluotoku XVI. vieka“ ovaj sam put raz-
pravljao o putopisu Marka Antuna Pigafette ili o drug-
gom putovanju A. Vrančića u Carigrad g. 1567. Pošto
sam o povodu putovanja odnosno poslanstva Vrančićeva
i o putopiscu potrebi a kazao, prelazim na putopiščev
opis puta od Carigrada do Beča razsvjetljujuć ga pred-
jašnjimi putopisi i suvremenimi geografijskimi izvori.
Na druge pako glave putopisa osvrćem se toliko, ko-
liko ima u njih geografijskih i etnografijskih bilježaka,
osnovanih na autopsiji putopiščevoj. Napokon izričem
svoj sud o putopisu, da spada medju najsavršenije onoga
doba. Buduć da je Pigafettin putopis danas tako rie-
dak, da se smatra kao rukopis, da bude za naučne
poslove pristupniji, štampati će se novo izdanje toga
putopisa u „Starinab“.

U razredu filozofičko-pravoslornom pravi član dr.
Fran Vrbanić prinese razpravu, u kojoj nastavlja svoja
razpravljanja o radu hrvatskoga zakonarstra na polju
uprave od godine 1861 do najnovijega doba. Akademik,
govoreć o djelovanju hrvatskih sabora, odnosećem se
na nutarnju upravu, a napose na upravu osobnoga ži-
vota, razlikuje u ovoj grani uprave dvovrstan rad, je-
dan mu se proteže na život fizični, a drugi na život
duševni. Spominjuć pojedine zakone, koji su stvoreni
o upravi fizičnoga života, zaustavlja se osobito kod za-
kona o uredjenju zavičajnih odnošaja. Nakon toga raz-
pravlja o poslovanju na polju zdravstva, te završuje
ovaj dio sa zakoni redarstvenimi, a napose sa zakonom
o „pravu sakupljati se“ U drugom dielu osvrće se na
pregledbu duševnoga života, opažajuć, da poslovanje hr-
vatskoga sabora oko občega obrazovanja nije bilo ni

202

**Napulj:** Historijsko društvo.

*Archivio storico per le provincie Napoletane. Anno XIV.*
Fasc. I—IV. Napoli. 1889.

**Novi Sad:** Matica srpska.

*Летопис матице српске.* Кн. 156. Новисад 1888.
кн. 157—159. Новисад 1889.

**Odesa:** Imp. arheoložko obščestvo.

*Записки имп. одесскаго общества исторіі и древ-
ностей. Томъ XV. Одесса 1889. — *Историческій
черкъ пятидесятіятия имп. одесскаго общества*
*исторіі и древностей 1839—1889. Одесса 1889.*

**Odesa:** C. novorossijska universiteta.

*Записки имп. новороссійскаго университета. Томъ*
*XLVIII. Одесса 1888. Томъ XLIX. Одесса 1889.*

**Paris:** Ministarstvo nastave.

*Revue des travaux scientifiques. Tome VII. Nr. 5—12.*
Paris. 1887. Tome VIII. Nr. 1—9. Paris 1888. — *Bul-
etin du comité des travaux historiques et scientinques:*
а) *lection des sciences économiques et sociales.* Année 1887.
Paris. 1888. b) *Section d'histoire et de philologie.* Année
1887. Nr. 1—4. Paris. 1887/8 Année 1888. Nr. 1—2.
Paris. 1888. c) *Section d'archéologie.* Année 1887. Nr.
2—3. Paris. 1887. Année. 1888. Nr. 1—2. Paris, 1888.
— *Bulletin des bibliothèques et des archives.* Année 1887.
N. 3. Paris. 1887. Année 1888. Nr. 1—2. Paris. 1887/8.
— *Mission scientifique au Mexique et dans l'Amérique
centrale.* III. Partie. Études sur les reptiles et les batra-
ciens, par M. M. Auguste Duméril et Bocourt. Paris. 1888.
— *Repertoire des travaux historiques de l'année 1883.*
Tome III. Supplement. Paris. 1888. — *Mission scientifique
au Mexique et dans l'Amérique centrale.* VII. Part. Études
sur les mollusques terrestres et fluviatiles, par M. M. F.
Fischer et H. Crosse. Paris. 1888. — *Recueil des chartes
de l'abbaye de Cluny, par Alexandre Bruel.* Tome IV.
(1027—1090). Paris. 1888.

203

**Pariz: Franceska akademija.**

*Comptes rendus des séances de l' académie des inscriptions et belles lettres. Année 1888. IV. Serie. Tome XVI. Bulletin de Juillet-Décembre. Paris. 1888. — Année 1889. IV. Serie. Tome XVII. Bulletin de Janvier-Juin.*

**Pariz: Francesko geoložko društvo.**

*Annuaire géologique, universel revue de géologie et paléontologie. Tome IV. Paris. 1888.*

**Pariz: Redakcija „Revue de linguistique“.**

*Revue de linguistique et de philologie comparée. Tome XXII. Nr. 1-4. Paris. 1889.*

**Petrograd: Ministarstvo narodnoga prosveščenija.**

*Журналъ министерства народнаго просвященія. Часть CCLX. Декабрь г. 1888. С. Петербургъ 1888. Часть CCLXI-CCLXVI. Январь-Декабрь г. 1889. С. Петербургъ 1889.*

**Petrograd: Carska akademija nauk.**

*Записки ишпер. академіи наукъ. Томъ LVIII. С. Петербургъ 1888. Томъ LIX. кн. I II. С. Петербургъ 1889. Томъ LX. С. Петербургъ 1889. — Сборникъ отдѣленія русскаго языка и словесности. Томъ XLIV. XLVII. С. Петербургъ 1889. — *Mémoires de l' académie imp. des sciences de St. Petersbourg. VII. Série. Tome XXXVI. Nr. 6. Ueber die Sclerotienkrankheit der Vaccinieen-Beeren. Von Dr. M. Woronin. Nr. 7. Ueber die Herleitung der im achten Bande der „Observations de Poulkova“ enthaltenen Stern-Cataloge nebst einigen Untersuchungen über den Pulkowaer Meridiankreis. Von O. Backlund St. Pétersbourg 1888. Nr. 8. Ueber eine mit dem Problem der drei Körper verwandte Aufgabe. Von Dr. C. V. L. Charlier. St. Pétersbourg 1888. Nr. 9. Ueber das dritte Auge bei Petromyzon fluviatilis nebst einigen Bemerkungen über dasselbe Organ bei anderen Thieren. Von Ph. Owsiannikow. St. Pétersbourg 1888.*

204

Nr. 10. Beiträge zur Kenntniss der Krystallisation des Klinochlors, und über das Krystallsystem und die Winkel des Kotschubeits. Von N. v. Kokscharow. St. Pétersbourg 188. Nr. 11. Koptische Fragmente zur Patriarchengeschichte Alexandriens. Von Dr. O. v. Lemm. St. Pétersbourg 1888. Nr. 12. Beitrag zur Anatomie des Ausführungsganges der weiblichen Geschlechtsproducte einiger Acanthocephalen. Von Paul Knüpfer. St. Pétersbourg 1888. Nr. 13. Ueber fossile Fische vom oberen Jenissei. Von Dr. med. I. V. Rohon. St. Pétersbourg 1889. Nr. 14. Die Dendrodonten des Devonischen Systems in Russland. Von Dr. med. Josef Viktor Rohon. Nr. 15. Fossile Insekten aus der Juraformation Ost-Sibiriens. Von Fried. Brauer, Jos. Redtenbacher und Ludw. Ganglbauer. Nr. 16. Beitrag zur Symbiose von Algen und Thieren. Von A. Famintzin. Nr. 17. Untersuchungen über das Absorptionsspectrum des Jodgases. Von Dr. B. Hasselberg. St. Petersbourg 1889. Tome XXXVII. Nr, 1. Mémoire sur l' integration des équations différentielles symétriques par B. Jmchenetsky. St. Pétersbourg 1889. — *Bulletin* de l' académie imp. des sciences de St. Pétersbourg. Nouvelle serie I. (XXXIII). Nr. 1. St. Pétersbourg 1889. — *Beiträge* zur Kenntniss des Russischen Reiches und der angrenzenden Länder Asiens. Dritte Folge. Band IV. V. VI. St. Petersburg 1888. 1889.

Petrograd: Duhovna akademija.

Христианское чтение. Годъ 1889. Январь-Декабрь.

Petrograd: C. rusko geografičko obščestvo.

Известія имп. русскаго географческаго общества: Томъ XXIV. 1888. вын. III-VI. С. Петербургъ 1889. Томъ XXV. 1889. вын. I-V. С. Петербургъ 1889. — Записки имп. русскаго географческаго общества: а) по общей географии: Томъ XVIII. Nr. 2. Снѣжный покровъ, его вліяніе на почву, к.шматъ и погоду. А. И. Воейковъ. С. Петербургъ 1889. Nr. 5. Метеорологическія селскохозяйственныя наблюдения въ Россіи въ 1887. г. А. Н. Воейковъ. С. Петербургъ 1889. Томъ XIX. Опытъ петорш развитія

205

Флоры южной части восточного Тянь-шаня. А. Н. Краснов. С. Петербургъ 1888. Томъ XXI. С. Петербургъ 1888. — в) по отдѣленію етнографіи: Томъ XIII. вып. II. Гомельскія народныя пѣсни. (бѣлорусскія и малорусскія). С. Петербургъ 1888. — с) по отдѣленію статистики. Томъ VI. С. Петербургъ 1889. Томъ VII. вып. 1. О географическомъ разпредѣленіи роста мужскаго населенія Россіи за 1874 до 1883. Д. Н. Анучинъ. С. Петербургъ 1889. — Отчетъ имп. русскаго географическаго общества за 1888 годъ. С. Петербургъ 1889. — Программа для собиранія народныхъ юридическихъ обычаевъ. С. Петербургъ 1889. — Aperçu des travaux geographiques en Russie. Par le Baron Nicolas Kaulbars. St. Pétersbourg 1889.

**Petrograd:** Geoložki zavod.

Труды геологическаго комитета. Томъ III. Nr. 4. Общая геологическая карта Россіи. (Листъ 139). Описаніе центральной части Урала и западнаго его склона. Составилъ Θ. Чернышевъ. С. Петербургъ 1889. Томъ VIII. Nr. 1. Ауцеллы вѣрѣчающіяся въ Россіи. Статья З. Лагузена. С. Петербургъ 1888. — Пзвѣстія геологическаго комитета 1888 годъ. Томъ VII. Nr. 6—10. Томъ VIII. Nr. 1—5. С. Петербургъ 1889. — Русская геологическая библіотека за 1888 годъ. Томъ VIII. С. Петербургъ 1889.

**Peterburg:** С. arheologičesko obsčestvo.

Записки импер. археологическаго общества. Томъ I. (новая серия). С. Петербургъ 1886. Томъ III. вып. I—IV. С. Петербургъ 1887. 1888. Томъ IV. вып. I. — Записки восточнаго отдѣленія имп. русскаго археологическаго общества. Томъ II. вып. II. III. Томъ III. вып. I—VI. С Петербургъ 1888. — Труды восточнаго отдѣленія имп. русскаго археологическаго общества. Частъ XII. вып. I. Ч. XV. С. Петербургъ 1887. 1888. — Василій Васильевичъ Григорьевъ по его письмамъ и трудамъ 1816—1881 Составилъ Н.

206

И. Веселовскій. С. Петербургъ 1887. — Записки отдѣленія русской и славянской археологіи импер. русскаго археологическаго общества. Томъ IV С. Петербургъ 1887.

**Petrograd:** Slavjanskoe blagotvoritelnoe obščestvo.

Извѣстія С. Петербургскаго славянскаго благо- творительнаго общества. 1888. (Годъ V.) Nr. 9—12. С. Петербургъ 1888. Годъ 1889. Nr. 1—48. С. Пе- тербургъ 1889.

**Poreč:** Arheoložko i historijsko društvo.

*Atti* e memorie della società istriana di archeologia e storia patria. Volume IV. Fasc. 3. 4. Parenzo. 1889. Vol. V. Fasc. 1. 2. Parenzo. 1889.

*Rozpravy* třídy mathematicko-přirodovědecké kral. české společnosti nauk z roku 1887—1888. VII. řady svazek 2. Prag. 1888. — Třídy pro filosofii, dějepis a filologii kr. české společnosti nauk z roku 1887—1888. VII. řady. sv. 2. Prag. 1888. — Věstník kral. české společnosti nauk: a) třída filosof. histor. jazykozpytná. Ročnik 1887. Prag. 1888. Ročnik 1888. Prag. 1889. b) třída mathematicko- přirodovědecká. Ročnik. 1887. Prag. 1888. Ročn. 1888. Prag. 1889. Ročnik 1889. sv. 1. Prag. 1889. — Výroční zpráva kral. české společnosti nauk za rok. 1888. Prag. 1889. — *Jahresbericht* der könig. böhm. Gesellschaft der Wissenschaften, für das Jahr 1888. Prag. 1889. — *Ma- nualnik* M. Václava Korandy t. ř. Vydal Josef Truhlař. Prag. 1888. — *O theoriei* forem bilinearnych. Sepsal Eduard Weyr. Prag. 1889.

**Prag:** Sl. gradsko poglavarstvo.

*Páta* výroční zpráva městského fisikátu o zdravotních poměrech kr. hl. města Prahy za rok 1886. Praha 1889.

207

**Prag:** Jednota českih matematikah.

*Časopis* pro pěstováni mathematiky a fysiky. Ročnik XVIII. Čislo I—VI. Prag 1888/89. Ročnik XIX. čislo I—II. Prag. 1889.

**Prag:** Kr. česki muzej.

*Časopis* musea království českého. Ročnik LXII. sv. 3. 4. Prag. 1888. — *Zpráva* jednatelská podaná ve valném shromáždění společnosti musea království českeho. Prag. 1889.

**Prag:** Uredničtvo časopisa Athenea.

*Atheneum*, listy pro literaturu a kritiku vědeckou. Ročnik VI. Prag. 1888—1889. Ročnik VII. Prag. 1889.

**Prag:** Uredničtvo časopisa Kroka.

*Krok*. Časopis věnovaný veškerým potřebám středniho školstva. Ročnik III. Šešit 1—10. Prag. 1889.

**Prag:** Uredničtvo Osvěte.

*Osvěta*, listy pro rozhled v uměni, vědě a politice. Ročnik 19. 1889. Čislo 1—12. V Praze. 1889.

**Rim:** Kr. akademija dei Lincei.

Atti della reale accademia dei Lincei. *Serie seconda*. Volume IV. Roma. 1887. Serie quarta. Vol. IV. Romae. 1888. a) *Memorie della classe di scienze morali, storiche il filologiche*. Serie terza. Vol. XII. Roma. 1884. b) *Memoriae della classe di scienze fisiche, matematiche e naturali*. Serie quarta. Vol. III. IV. Roma. 1886. 1887. c) *Rendiconti*. Serie quarta. Vol. IV. Fasc. 5—12. Roma. 1888. Vol. V. 1-o Semestre. Fasc. 1—12. Roma. 1889. II-o Semestre. Fasc. 1—4.

**Rim:** Historijsko-juridička akademija.

*Studi e documenti di storia e diritto*. Anno IX. Fasc. 4. Roma. 1888. — Anno X. Fasc. 1—3. Roma. 1889.

208

**Sarajevo:** Zemaljski muzej.

*Glasnik zemaljskog muzeja u Bosni i Hercegovini.* Godina 1889. Knj. I. II. III. IV. Sarajevo, 1889.

**Sredec (Sofija):** Bugarsko književno društvo.

Периодическо списание на българското книжовно дружество въ Срѣдецъ. Год. VI. книжка XXVII. XXVIII. XXIX. XXX. Срѣдецъ 1889. Г'од. VII. книжка XXXI. Срѣдецъ 1889.

**Tiflis:** Kavkazki učebni okrug.

Етнографія Кавказа. Языкознаніе. III. Аварскій языкъ. Барон II. К. Усларъ. Тифлисъ 1889.

**Toronto:** Kanadski znanstveni zavod.

*Proceedings of the Canadian institute. III. Ser. Vol. VI. Fasc. 1. Toronto. 1889.*

**Turin:** Kr. akademija znanosti.

*Atti della r. accademia delle scienze di Torino. Vol. XXIV. disp. 1—15.* Torino. 1889. — *Elenco degli accademici residenti, nazionali non residenti, stranieri e corrispondenti.* Torino. 1889. — *Bollettino del osservatorio della regia università di Torino.* Anno XXII. (1887). Torino. 1889.

**Varšava:** C. universa.

*Вартавскія университетскія извѣстія.* Год. 1888. Nr. 7—12. Варшава 1888. Годъ 1889. Nr. 1—11. — К. Гротъ. Извѣсторін Угрін і Славянства въ ХІІ. вѣкъ. (1141—1173). Варшава 1889.

**Varšava:** Redakcija filologičkoga vjestnika.

*Русскій филологический вѣстник.* Годъ 1889. Nr. 1—4. Варшава 1889.

*Ateneum, pismo naukowe i literackie.* Rok XIV. Zeszyt 1—12. Varszawa, 1889.

209

**Varšava:** Kassa pomocy dla osob pracujących na polu naukowém imienia Dr. Józefa Mianowskiego.

A. Korneliusza Celsa o leczniectwie ksiąg ośmioro. Przełożyl Dr. Med. i Chir. Henryk Luczkiewicz. Warszawa. 1889.

**Venecija:** Kr. zavod znanostih i umjetnostnih.

*Atti* del reale istituto veneto di scienze, lettere ed arti. Tomo V. ser. VI. disp. 10. Venezia. 1888. — Tomo VI. ser. VI. disp. 1—9. Venezia. 1889.

**Voronež:** Redakcija „Filologičeskih zapisaka“.

Филологическія записки. Годъ XXVII. вып. V. VI. Воронежъ 1888. Годъ XXVIII. вып. I—V. Воронежъ 1889.

**Zagreb:** Sl. predsjedništvo sabora kr. Hrv. Slav. Dalm.

*Stenografički zapisnici* sabora kralj. Hrvatske, Slavonije i Dalmacije, petogodište 1887—1892. Sv. I. Godina 1887. Zagreb. 1888. — Sv. II. Godina 1888. Zagreb. 1889.

**Zagreb:** Sl. gradsko poglavarstvo.

*Zagreb* godine 1887 ili izvješće gradskoga poglavarstva o sveobćoj upravi sl. i kr. glavnoga grada Zagreba. Zagreb. 1888. — *Zagreb* godine 1888 ili izvješće itd. Zagreb. 1889. — *Zapisnici* skupštinah zastupstva sl. i kr. glavnoga grada Zagreba.

Sv. XIV. Prilozi statistici ratarske produkcije godinâ 1885—1887. u kraljevinah Hrvatskoj i Slavoniji. Priredic jih Milovan Zoričić. Zagreb. 1889. — Političko i sudbeno razdieljenje kraljevinâ Hrvatske i Slavonije i repertorij mjestâ. Zagreb 1889.

**Zagreb:** Pravničko društvo.

*Mješčanik*. Br. 1—12. Zagreb. 1889.

14

210

**Zagreb:** Hrvat. slav. šumarsko društvo.

*Šumarski list.* Organ hrvat. slav. šumarskoga družtva.
Tečaj XIII. br. I—XII. Zagreb. 1889.

**Zagreb:** Hrv. pedagogični književni sbor.

*Emil ili ob uzgoju.* Napisao I. I. Rousseau, preveo Ivan Širola. II. dio. Zagreb. 1888.

**Zagreb:** Društvo sv. Jeronima.

*Danica*, koledar za g. 1890. Zagreb. 1889. — *Zbirka* koristnih pouka u kućanstvu i gospodarstvu. Priredio Ivan Cerovski. Zagreb. 1889. — *Dobro diete*. Napisao Cvjetko Gruber. Zagreb. 1889. — *Pripovijedke* za puk Lava Nikolajevića Tolstoga. Preveli Ivan Gojtan i Stjepan Lukić. Zagreb. 1889.

b) ŠKOLSKI PROGRAMI (IZVJEŠĆA).
za god. 1888/89.

Kraljev. velike gimnazije u Zagrebu. — „Dva priloga k estetskoj ocjeni Mažuranićeve epske pjesni „Smrt Smailage Čengijića“. Napisao Jos. Pasarić.

Kr. velike gimnazije u Zadru. — „Storia della Dalmazia dal 1797 al 1814“. Tullio Erber.

C. kr. velike državne gimnazije u Dubrovniku. — „Čakavske osobine u današnjem dubrovačkom dijalektu“. M. Kušar. — „Neke primjedbe Vukovu pravopisu“. M. Kušar. — „Paljetkovanje“. Luko Zore.

Velike gimnazije u Sarajevu. — Назруштвеног и државног устроства Босне, Херцеговине у средњем вијеку. Написao Ем. и.Шек.

Kr. velike gimnazije na Rieci. — „Kada je i kojim povodom pisao Platon dialog Phaidros“. Razpravlja Mirko Rastić.

Српске велике гимназије Карловачке. — „Каласична настава. Написао В. Вијин.“

Kr. velike gimnazije u Požegi. — „O sinkretizmu latinskoga ablativa“. Piše prof. Petar Marković.

C. kr. mornarske škole u Dubrovniku. — „I conti di Tuhelj, contributo alla storia della Marina Dalmata. A prof. G. Gelčich.“

211

Kr. male realne gimnazije u Senju. — „Opis antiknih novaca nadjenik malo ne izključivo na hrvatskom tlu“. Opisao Vinko Žanić.

Kr. realne gimnazije u Rakovcu. — „Osebine današnjega Stativskoga narječja“. Napisao prof. R. Strohal.

C. kr. velike realke u Splitu. — „Njekoliko rieči, izreka i poslovica“. Sabrao G. Kolombatović.

Kr. male realke u Petrinji. — „Kratak načrt poviesti matematike i fizike.“ Napisao dr. Ivan Zoch.

Kr. učiteljske škole i vježbaonice u Zagrebu. — „Crtice o razvoju crkvene glasbe.“ Razpravio Vjenceslav Novak Trgovačke sborne učione u Zagrebu.

d) KNJIGE POKLONJENE OD DOBROTVORAH.

Nj. Preuzvišenost g. pokrovitelj biskup J. J. Strosmajer
— Les nationalités Slaves Lettres au reverend P. Gagarin
(S. I) par Xavier Korczak-Branicki. Paris. 1879. — Franz
von Assisi und die Anfänge der Kunst der Renaissance in
Italien, von Henry Thode. Berlin 1885. — Les historiens
et les critiques de Raphael (1483—1883). Par M. Eugène
Müntz. Paris 1883. — De l' art Chretien, par A. F. Rio.
Tome I—IV. Paris 1874. — Das weibliche Modell in
seiner geschichtlichen Entwicklung. Von I. E. Wessely.
Leipzig. 1884.

Klassiker-Bibliothek der bildenden Künste: I. Kunst des Orients. Von Th. Seemann und Rob. Schütte. Leipzig. II. Bau-kunst des Mittelalters. Band I. von Cornelius. Gurlitt. Leipzig. 1884. Band II. Von Hermann Schmidt. Leipzig. — III. Italienische Renaissance. Von Dr. G. Galland und G. Rosenkranz. Leipzig. — IV. Sansovino u. s. w. Von Mosler. — V. Antike Plastik. Von I. E. Wessely Leipzig. 1883. — VI. Moderne Plastiker. Von Th. Seemann. Leipzig. 1884. — VII. Klassiker der Malerei: Venezianische Schule. Band. I. Von I. E. Wessely. Leipzig. 1882. Band II. Venezianische Schule. Von C. Xaver Siloti. Leipzig. VII. Raphael Santi. Von I. E. Wessely. Leipzig. — VIII. Holländische Schule. Von I. E. Wessely und Rob. Schütte. Leipzig. — IX. Spanische Schule. Von Hans Moser. Leipzig. — X. Französische Maler des 18. u. 19. Jahrhunderts.

*

212

Von dr. H. A. Müller. Leipzig. 1884. — XI Englische und Amerikanische Schule. Von Hans Moser. Leipzig. — XII. Deutsche Schule. Band I. Von I. E. Wessely. Leipzig. 1884. — XIII. Vlämische Schule. Von I. E. Wessely. Leipzig. 1884.

*Mara Cop Marlet.* Südslavische Frauen. Budapest 1889. Pra-sławianie i Pra-łotwa. Badał Szcześny Morawski, Krakow, 1882. — Seconde periode. Année XXXVIII—XLIII* (1868 do 1873)*. Paris 1868-1873. — Troisième poriode. Année XLIV—XLIX. (1874-1879). Paris 1874-1889.

*Presv. gosp. dr. Franjo Rački.* Vladimir Soloviev. La Russie et l'église universelle. Paris, 1889.

*Preč. g. opat Pavvo Miler.* Chronicorum turcicorum, in quibus Turcorum origo, principes, imperatores, bella, proelia etc. percensentur, libri tres, collegit Philippus Lonicero. Francoforti 1578.

c) KNJIGE

koje je dobila na dar cd pisacah.

*Богишић Валтазар.* Општи имовински законик за кнежевину Црну гору. На Цетињу. 1888.

*Bogusławsky Edward.* Lito-windyjske i windyjske nazwy gor, rzek, jezior i osad w Europé Kraków. 1889. — Historyja Polski. Kraków. 1889. — Historyja Słowian przed sądem w Berliner Krakow. 1889

*Bulić F. prof.* Inscriptiones quae in c. r. museo archeologico Salonitano Spalati asservantur. Spalati. 1886.

*Czarnowski Stanislav.* Cywilizacja i Żydzi. Krakow, 1884. — Szkice z wędrowki po ziemiach Słowiańskich. Krakow. 1884.

*Душић Н.* Балкански полуострв. Београд. 1889. Примјетбе на пројекат закона о црквеним властима источно православне цркве у краљевини Србији. Београд. 1889.

*Борђевић Псра II.* Прилози за синтаксу српскога језика. I. О падежима без предлога. Београд. 1889.

*Ivčević Matteo.* Lettere preparatorie per la beatificazione di Stefano Cupilli, arcivescovo di Spalato. Spalato. 1888.

*Kopernicki Izydor.* Na Vidovdan Piešni serbskie o Kosowskim boju. Krakow. 1889.

213

Ламбл.Д. Критический разборъ учения о вывихахъ пятаго поясначнаго позвонка.

Lopašić Radoslav. Dva hrvatska junaka: Marko Mesić, Luka Imbrišinović Zagreb. 1889.

Marković Petar. O sinkretizmu latinskoga ablativa. Požega 1889

Martinov R. P. La littérature Slave (1878—1888). Paris. 1828.

Медић Мојо. Последња грофица Бранковићка. У Земνу. 1889.

Меншуткин Н. Анолитическая химия. С. Петербургъ. 1888. — Очеркъ развитія химическихъ воззрѣній. С. Петербургъ. 1888.

Милићевић М. Школица за грађанска права и дужности Београд. 1888.

N. N. Joseph Jireček. Biographisch-literarische Skizze. Wien. 1889. — Jovan Ristić. Erster Regent des Königreichs Serbien. Semlin. 1889.

Новаковић Стојан. Језик старе српске цркве. Београд. 1889

Pawiński Adolf. Dzieje ziemi Kujawskiēj oraz akta historyczne do nich słužące. Tom I—V. Warzsawa. 1888.

Первый Н. Отчетъ о научныхъ занятіяхъ за границею. Варшава. 1889.

Петрушевић А. С. Критико историческія рассудженія о надднѣстрянскомѣ городѣ Гамічѣ и его достопамятностяхъ. Львовъ. 1888.

Polivka Dr. Jiři. Dvě povědky v česke literatuře XV. stol. V Praze 1889.

Ruvarac Ilarion. О пећким патријарсима од Мака-рија до Арсенija III. (1557—1690). Zadar. 1889.

Стојановић Г. Бранич српскога језика. Београд, 1889.

Šavor Josip. Život svetoga Franje Serafskoga ili Asiškoga. Zagreb, 1889.

Šulek Dr. Bogosl. Antikritika razprave o području materijalizma. Zagreb. 1889.

Tkalčić Ivan. Povjestni spomenici sl. kr. glavnoga grada Zagreba. Sv. I. Zagreb. 1889.

Unterforscher Aug. Zur slavischen Namenkunde aus Ost- Pusterthal. Leitmeritz. 1889.

214

*Varkovski Jean.* Hypothèse cinétique de la gravitation universelle en connexion avec la formation des éléments chimiques. Moscou, 1888.

*Vučetić Antun.* Lokrum i odnošaji Dubrovnika sa Mletcima u XVII. vieku iz izvještaja poslanika M. Sorga. Spljet, 1889.

*Woldřich Dr. Joh.* Beiträge zur Urgeschichte Böhmens. (Vierter Theil). Wien, 1889.

*Željeznički odbor u Senju.* Senjsko-bihaćka željeznica po svojem narodno-gospodarstvenom znamenovanju za Senj sku luku itd. Senj, 1889.

*Живановић Јован.* Српска синтакса. Нови Сад 1889.

Umnožila se je ove godine:

Sa šest slika staronjemačke škole XV - XVI vijeka. koje su prije bile u župnoj crkvi u Vrbovcu, te ih je akademija dala u Beču u belvederskoj restauracionoj školi popraviti (gl. str. 104). Prikazuju pako: 1. Porodjenje spasitelja, na drugoj strani jednoga opata u ladjici. 2. Smrt bl. bogorodice. 3. sv. biskupa i mučeničtvo jednoga svetca. 4. krunitbu bogorodice. 5. i 6. dva krila jednoga oltara sa dva svetca na svakom (od g. 1522.)

Darom Ivana Kukuljevića Sakcinskoga: sličicom prikazujućom Ganimeda ugrabljena Jupitrom, 'koju darovatelj pripisuje Juliju Kloviju.

Darom odlična rodoljuba u slavu pokrovitelja: nacrtom kista Siemiradzkoga, prikazujućim okolicu rimske Campagne; te portraitom Novice Cerovića od F. Kikerca.

Darom pokrovitelja biskupa J. J. Strosmajera, na ime za zbirku mjedoreza izdanje N. Masalova (Lipsko 1872) glavnih umjetnina c. eremitaže u Petrogradu u mjedorezu. Tuj su: Leonardo da Vinci, madonna Litta Rafael Sanzio, sv. obitelj. Tizian, Danae. Bonvicino (Montretto da Brescia), Judita. Michael Angelo, Ecce homo. C. Maratti, papa Klemente IX. Murilo, mladi seljak. Rubens, madona s Isusom. Rubens, portrait Jelene Forment. Van Dyck, slikar Snyders s obiteljom. Bol, mudrac. P. de Hoogh, zubarica. Terburg, ulak. Metzer, bolestnica. G. Dow, čitateljica. F. v. Miervi, holandezkinja. A. Coyp, marva na paši. P. Potter, krave. C. du Jardin, marva. — Na dalje Rembrandtove slike u istoj galeriji u mjedorezih na 40 tabla: Abraham. Žrtva Abrahama Odielo Josipovo. Putifarova supruga tužeći Josipa. Pad Amana. Sveta obitelj. Povratak sina raz-

216

sipnoga. Priča o težacih u vinogradu. Zataja sv. Petra.
Skinuće s križa. Nevjera sv. Tome. Danae. Benedicite. Rembrandtova majka. Portrait kaligrafa Coperiola.
Portrait mladoga vojnika. Portrait starca židova. Portrait nepoznatoga (misli se Sobieskoga). Mlada židovka. Portrait njekoga Turčina. Portrait staroga vojnika. Portrait staroga židova (opet). Portrait starca (patriarka Jakova).
Djevojka. Starac. Židov iz Amstrdama. Mlada žena.
Portrait nepoznatoga. Duvna i diete. Starica. Starac.
Mladić. Balajezkinja. Nepoznat čovjek. Mladić. Žena.
Prizor rajnske okolice. Ukupno 60 komada. Na dalje:
A. Mame et fils, Exposition de Rome 1870. Liturgie romaine s 9 tabla mjedoreza.

Više djela o umjetnosti, kano Müllera: Klassiker-Bibliothek der bildenden Künste (Lipsko) 103 svezka. — A. F. Rio: De l'art chretien (Paris 1874. sv. I—IV).
E. Münz: Les historiens et le critiques de Raphael (Paris 1883). — H. Thode: Franz von Assisi und die Aufänge der Kunst der Renaissance in Italien (Berlin 1885.) — J. E. Vessely: Das weibliche Modell in seiner geschichtlichen Entwickelung (Berlin 1884.), koja su predana akademijskoj knjižnici.

Napokon izložena su na stalcih ova poprsja od karrskoga mramora: „Ecce homo“ od vojvodkinje Castiglione (pseudonim Marcello), Julio Clovio po originalu u Rimu od J. Plančića rodom iz Staroga grada na Hvaru, i lik biskupa J. J. Strosmajera od Ivana Donegana rodom Hrvata iz Rieke. Prvo i drugo poprsje postavljeno je u galerijskoj arkadi, treće u ulaznoj sobi galerije. Sva tri jesu dar preuzv. pokrovitelja; za prvi je dao 7.000 franaka.

Ukupno sa 9 slika, 69 mjedoreza, tri mramorna kipa i više djela o umjetnosti.

## a) Pravila.

### Članak 1.

Ona podtiče i podpomaže djela inih, zajamčuje koristna znanja i izkustva, dočim napredke i izume izpituje i poučne radnje oglašuje, a podupire svrhe vladine odgovarajuć na zadaće i pitanja, tičuća se strukah znanosti i umjetnosti.

### Članak 2.

Akademija je naprema državnoj upravi tielo samostalno.

### Članak 3.

Glavne struke akademije jesu:

4

### Članak 4.

Ona oglašuje radnje svojih članova kao i razprave i djela inih spisatelja, ako su iz koje opredieljene joj struke i vriedna da ih primi, ter ih zato nagradjuje, ili kao što sama za pravedno pronadje, ili kao što je sa dotičnici dogovorila.

Ona razpravlja o pitanjih, stavljenih od državnih oblastih, i daje o njin zahtievana mnienja.

5

Članak 5.

Akademija ima:

pokrovitelja;

trideset i dva prava člana;

predsjednika;

dva tajnika;

Članak 6.

Članak 7.

Članak 8.

6

On zastupa akademiju kod oblastih i trećih osobah. On zamienjuje odsutnoga pokrovitelja u javnih svečanih go-dišnjih sjednicah, ter, ako je pokrovitelj zapriečen, preuzima posredovanje, koje po predjašnjem članku ovoga ide.

### Članak 9.

### Članak 10.

7

Članak 11.

Poslove i dužnosti tajnika ustanovit će akademija u
svojem poslovnom redu.

Članak 12.

Članak 13.

Članak 14.

8

Pri glasovanju o pitanjih, tičućih se znanosti i umjetnosti, dopuštaju se zaključci relativnom većinom; pri izborih, naimenovanjih i pri svih inih pitanjih potrebna je absolutna većina glasovah, da zaključak valja.

### Članak 15.

Računi o rukovodjenju dohodaka akademije imadu se koncem svake godine pregledati od pravih članova, koje akademija u tu svrhu izabere, a posliedak te. pregledbe ima se predložiti namiestničkomu vieću, ter onda skupa sa preglednim izkazom o glavnici akademije jošte oglasiti u časopisih.

### Članak 16.

Akademija može, držeć se zakonitih ustanovich, stupiti u savez sa inimi znanstvenimi i umjetničkimi družtvi i šnjimi dopisivati, ako joj se svidi za shodno.

10

Prelazne ustanove.

Članak 21.

U svrhu sastavljenja akademije prepušta se saboru,
da on sastavi povjerenstvo iz muževah znanosti i umjet-
nosti, koje će šestnaest redovitih, po smislu pravilah
sposobnih članovah akademije za potvrdjenje naznačiti
nj. c. kr. apošt. Veličanstvu.

Članak 22.

Pravila jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti jesu
previšnjim Njegovog cesarsko kraljevskog apoštolskog
posvećenog Veličanstva reskriptom od 4. ožujka t. g.
1866 premilostivo potvrdjena.

Milan Barun Kussevich m. p.

(L. S.)

11

b) Poslovnik.

§ 1.

Akademija ima počastnih, pravih i dopisujućih čla-
nova. Počastnih članova ima do 16, pravih 32, dopi-
sujućih do 60 (gled. čl. 5. tem. prav.).

§ 2.

c) Predsjedniku je dužnost, da izborne listove još prije glavne skupštine porazdieli medju svekolike prave članove, koji će u sliedećoj zatim glavnoj skupštini od predložene za svako mjesto pravoga člana trojice iza-

13

§ 6.

Svakoga mjeseca drži akademija po jednu ili više
razrednih i skupnih sjednica. Broj, način i red sjednica
odredjuje i oglasuje akademija prema okolnostim; nu
svaki mjesec da se drži barem po jedna skupna i dvie
razredne sjednice.

U razrednih se sjednicah može i više razreda sa-
stati zajedno, kad u kojem razredu ima premalo mjestnih
članova.

§ 7.

§ 8.

14

§ 9.

§ 10.

Tajnici sjede uz predsjednika. Do njih se redaju
s jedne i druge strane članovi po vremenu imenovanja ;
medju članovi u isto vrieme izabrani odlučuje doba.

§ 11.

Da se može izreći zaključak, treba da je u glavnoj
skupštini barem polovica svih pravih članova; u skupnoj
sjednici barem polovica pravih zagrebačkih članova: a
u razrednoj sjednici barem polovica pravih članova do-
tičnoga razreda.

15

§ 12.

§ 13.

O svakoj sjednicì piše jedan od tajnika zapisnik, koji se u sliedećoj isto onakvoj sjednici predlaže na odbrenje. U zapisnik dolaze samo dopisi, predlozi i zaključci. U zapisnicih razrednih sjednica spominju se i razprave, koje su bile čitane.

§ 14.

16

§ 15.

Akademija drži svake godine po jednu glavnu skupštinu pod predsjedom samoga pokrovitelja, ili ako je ovaj zapriečen, predsjednika.

U glavnu skupštinu dužni su doći i oni pravi članovi, koji nežive u Zagrebu. Ovdje se biraju članovi, pokrovitelj, predsjednik i tajnici; razpisuju pitanja i dosudjuju nagrade; ovdje se vieća o čitavom stanju akademije, o promjeni pravila ili poslovnika i ob ostalih načelnih pitanjih.

§ 16.

§ 17.

Svi govori i čitanja u akademiji treba da su na hrvatskom (ili srbskom) jeziku; nu ako akademija pronadje, može učiniti koji put iznimku. Nijedno čitanje ne traje redovito preko jedne ure. Kratki izvadci od akademičkih čitanja priobćuju se u hrvatskih novinah, koje akademija odredjuje. I od onih razprava, koje nisu bile čitane, priobćuju se u novinah izvadci, ako ih sami pisci sastave; inače spominje se samo naslov razprave.

17

§ 18.

Stalnim odborom povjerava se:

a) izradjivanje ili izdavanje povećih djela. U takov odbor izabiru se yještaci dotičnoga razreda izmedju pravih, dopisujućih ili počastnih članova;

§ 19.

Svakomu je odboru prosto, da pozove u pomoć vještake, ma i ne bili članovi akademije.

§ 20.

a) časopis ili akademička izvješća, u kojih se štam-paju razprave, čitane u sjednicah, ako nisu veće od šest štampanih araka; spomenici starinarski i umjetnički;

2

18

§ 21.

§ 22.

Djela, koja se natječu za nagradu, da neimaju za-
pisana imena piščeva, već da su s vana obilježena nekim
prirječjem. Rukopisu neka je priloženo zapečaćeno pismo
s tim prirječjem s vana, a u pismu da je zapisao pisac
svoje ime.

Nagrada se dosudjuje jednomu rukopisu u glavnoj
skupštini, a u svečnoj sjednici otvara pokrovitelj ili
zamjenik mu predsjednik zapečaćeno pismo onoga djela,
kojemu bješe nagrada dosudjena, te proglasuje ime pisca.
Ostala se pisma spale, a rukopisi vrate onim, koji hi
po njihovu obilježju uzištu.

§ 23.

19

§ 24.

Ža nagrade, koje razpisuje sama akademija iz svojih
novaca, ne mogu se natjecati pravi članovi akademije;
ali mogu onda, kada nagradu daje zemaljska vlada ili
tko drugi.

§ 25.

Djela, koja i nisu nagradjena, ali su vriedna da se
štampaju, štampat će akademija, ako pisac zaželi, po
smislu čl. 4. t. pr. ak.

§ 26.

Tajnika su dva: prvi i drugi tajnik oba s godišnjom
plaćom, koju akademija ustanovljuje.

*

§ 27.

Tajnicima pridano je pomoćno osoblje, koje imenuje
i plaću mu određjuje akademija na predlog prvoga
tajnika.

§ 28.

§ 29.

§ 30.

§ 31.

21

Podpore za izdavanje samostalnih djela kao i za ina znanstvena i umjetnička poduzeća ustanovljuju se ta-kodjer u skupnoj sjednici po predlogu odbora.

§ 32.

§ 33.

U glavnoj se skupštini ustanovljuje proračun za buduću akademičku godinu. Proračun sastavljaju predsjednik, tajnici i oba člana, koji po čl. 15. sudjeluju kod uprave akademičkog imutka; i to prema obrazloženim predlogom, koje pojedini razredi donose najkasnije u posljednju skupnu sjednicu prije dotične glavne skupštine.

§ 34.

Ugovore za štampanje, vezanje, prodaju i razašiljanje akademičkih spisa sastavljaju tajnici uz odobrenjo skupne sjednice

§ 35.

a) svim počastnim članovom;

b) svim pravim članovom.

22

c) svim dopisujućim člunovom spise dotičnoga razreda;

e) onim, koji su jugoslavenskoj akademiji barém
2000 for. poklonili i položili;

§. 36.

§ 37.

Svaka promjena podnosi se kr. 'dvorskoj kancelariji
na potvrdjenje.

Broj $\frac{218}{42}$ 1867.

Kussevich, m. p.

(L. S.)

II.

PRAVILA ZA KNJIŽNICU.

Glava I.

Uprava knjižnice.

§ 1.

§ 2.

§ 3.

§ 4.

24

§ 5.

Glava II.

§ 6.

Ponajglavnija briga knjižničara treba da bude čuvanje knjižnice od vatre, vlage, truhleža, moljaca, praha i svega što bi moglo oštetiti knjige ili pokućtvo knjižnice.

§ 7.

Osobito vriedne, pak i one knjige, koje se puno upotrebljavaju, treba, dogovorno s predsjednikom akademije, vezati dati.

§ 8.

§ 9.

§. 10.

Na sve knjige, rukopise i umjetke treba na sgodnu mjestu udariti biljeg akademije, a tim je označiti kao njezinu svojinu. Od toga se iznimlju književne riedkosti i dragocjenosti, koje će se u posebnom uviek za-

25

§ 11.

§ 12.

§ 13.

§ 14.

Tko si prisvoji knjige ili druge stvari pripadajuće
knjižnici, mora se prijaviti dotičnoj oblasti, da ga pri-
sili na povratak; a tko ošteti što, mora štetu podpuno
nadoknaditi. Ako bi se opazilo, da to tko ćešće ili ho-
tomice čini, može mu knjižničar i dalnju porabu knjiž-
nice uzkratiti.

§ 15.

Na izmaku svake akademijske godine pregleda pred-
sjednik s odborom što se može točnije svu knjižnicu,
je li sve u njoj prema ovim pravilom.

Glava III.

Poraba knjižnice.

§. 16.

1) u čitaonici;

25

2) kod kuće u Zagrebu;

3) izvan Zagreba.

§ 17.

§ 18.

Tko želi u čitaonici kakvu knjign čitati, ima napisati na cedulju naslov željene knjige, svoje ime i stališ. Zahtievana knjiga predat će mu se odmah, ako je pri ruci, ili ako je ne čita tko drugi.

§ 19.

§ 20.

Ako uztreba, izdat će se i potanki propisi za čitanicu.

§ 21.

27

§ 22.

§ 23.

§ 24.

§ 25.

28

§ 26.

§ 27.

§ 28.

§ 29.

29

§ 30.

§ 31.

Ako ne udovolji ovoj opomeni uz tri dana, odniet će mu podvornik glavom drugu opomenu, za koju ga ide u ime dostavine 10 novč.

§ 32.

§ 33.

30

§ 34.

§ 35.

Rukopisi i dragocjena djela mogu se samo uz naročitu privolju akademije izvan knjižnice posuditi. Da se poraba rukopisa u knjižnici olakoti, može knjižničar njihovu porabu takodjer izvan redovitih ura (§ 17.) uz potrebit oprez dozvoliti. Jedinim se članovom akademije, a sveučilištnim profesorom i sveuč. knjižničaru uz naročitu dozvolju akad. knjižničara, dozvoljuje poraba rukopisa i kod kuće; ali i njim se preporučuje, da se rukopisi čim više služe u čitaonici.

§ 36.

III.

PRAVILA

§ 1.

Sbirke slika i umjetnina, koje je akademiji njezin
pokrovitelj biskup J. J. Strosmajer veledušno poklonio,
zvati će se na vjekovitu uspomenu njezina utemeljitelja
akademijska „galerija Strossmajerova“.

§ 2.

§ 3.

Na predlog toga odbora imenuje akademija ravna-
telja na toliko godina, na koliko s njim ugovori; a može
ga i doživotno imanovati.

Ako se je ravnatelj nakanio zahvaliti na službi, ima
to prijaviti akademiji tri mjeseca prije.

32

§ 4.

§ 5.

§ 6.

§ 7.

U tu će svrhu ravnatelj a) ponajprije sastaviti točan
i podpun opis predanih si umjetnina i umjetno-znan-
stvenih djela; pak u nj uvrstiti svaki predmet, koji bi
galeriji pridolazio. Isto tako sastaviti će zanstven opis
umjetnina, b) paziti, da se umjetnine ne oštete, a ošte-

Pokrovitelj:

Predsjednik:

Dr. PAVAO MUHIĆ.

Predstojnici razredni :

Dr. FRANJO RAČKI, ujedno zamjenik predsjednika, a
predsjednik od g. 1867—1886.

Dr. FRAN VRBANIĆ.

Dr. SPIRO BRUSINA.

Tajnici:

Dr. PETAR MATKOVIĆ (od god. 1874.)

Knjižničar i arkivar.

IVAN TEKALČIĆ.

Pomoćno osoblje:

ŠIME MATKOVIĆ, pisar.

MARKO BANFIĆ, podvornik.

Članovi redom izbora :

1. Počastni.

1870., 24/11. ARISTO ARISTOVIĆ KUNIK, č. ruski tajni savjetnik i akademik u Petrogradu.

1879., 21/11. JAKUB KARLOVIĆ GROT, č. ruski tajni savjetnik i akademik u Petrogradu.

38

1882., 5/12. DIMITRIJ IVANOVIĆ MENDELEJEV, sveučilišni profesor u Petrogradu.

1885., 16/12. Dr. DIONIZ ŠTUR, ravnatelj c. kr. geolož-koga zavoda u Beču.

— STJEPAN SCHULTZER MÜGGENBURŽKI, c. kr. umirov-ljeni satnik u Vinkovcih.

Umrli (s godinom smrti).

Dr. JAN EMANUEL PURKYNĚ, profesor na sveučilištu, 1869 u Pragu.

Dr. FRANJO PALACKY, češki historiograf, 26/5. 1876. u Pragu.

JOVAN GAVRILOVIĆ, bivši srbski regent, 10/8. 1877. u Biogradu.

ROBERTO VISIANI, senator talijanski i profesor sveučilišni, 4/5. 1878. u Padovi.

ISMAIL IVANOVIĆ SREZNEVSKI, profesor na sveučilištu, 20/2. 1880. u Petrogradu.

Dr. AMI BOUË, geolog, 2/11. 1881. u Beču.

ALEKSANDER VACLAV MACIEIOWSKI, profesor na sveučilištu, 10/2. 1883. u Varšavi.

IVAN KUKULJEVIĆ SAKCINSKI, umir. veliki župan, 1/8. 1889. u Puhakovcu.

1866., 9/5. Dr. FRANJO RAČKI, predstojnik razredu, opat i kanonik prvostolne crkve u Zagrebu.

— Dr. VATROSLAV JAGIĆ, prof. na sveučilištu u Beču.

39

— SIME LJUBIĆ, ravnatelj arheol. muzeja u Zagrebu.

1882., 5/12. Dr. FRANJO MAIXNER, kr. zemaljski nadzornik za srednje škole, u Zagrebu.

— IVAN TKALČIĆ, nadarbenik prvostolne crkve u Zagrebu.

Umrli:

IVAN BRČIĆ, profesor, 1870. u Zadru.

MATO MESIĆ, sveučilišni profesor, 5/12. 1878. u Zagrebu.

Dr. GJURO DANIĆIĆ, profesor slovenske filologije na velikoj školi u Biogradu i redaktor akademijskoga rječnika, 15/11. 1882. u Zagrebu.

Dr. LAVOSLAV GEITLER, sveučilišni profesor u Zagrebu, 2/6. 1885. kod Beča.

1866., 9/5. MIRKO BOGOVIĆ, kr. umir. ministarski savjetnik.

1867., 25/7. Dr. VALTAZAR BOGIŠIĆ, profesor na sveučilištu u Odesi.

40

1876., 20/11. Dr. FRANJO MARKOVIĆ, profesor na sveučilištu u Zagrebu.

1886., 21/11. Dr. FRAN VRBANIĆ, profesor na sveučilištu u Zagrebu, predstojnik razredu.

Umrli:

Dr. Božidar PETRANOVIĆ, c. kr. dvorski savjetnik i prisjednik prizivnoga suda u Zadru, 1874. u Mletcih.

Dr. JOVAN SUBOTIĆ, odvjetnik, 28/1. 1886. u Zemunu.

Janko JURKOVIĆ, odsječni savjetnik kod kr. zemaljske vlade, 20/3. 1889. u Zagrebu.

ADOLFO VEBER, kanonik prvostolne crkve, 6/8. 1889. u Zagrebu.

Dr. MIRKO ŠUHAJ, prisjednik kr. stola sedmorice, 30/11. 1889. u Budimpešti.

1866., 9/5. Dr. BOGOSLAV ŠULEK, pisac u Zagrebu.
— JOSIP TORBAR, ravnatelj kr. velike realke u Zagrebu.

1867., 1/1. L JuDEVIT VUKOTINOVIĆ, veliki župan u miru.

1874., 23/11. SPIRIDION BRUSINA, profesor na sveučilištu u Zagrebu, predstojnik razredu.

1875., 22/11. Dr. GJURO PILAR, profesor na sveučilištu u Zagrebu.

1883., 21/11. Dr. GUSTAV JANEČEK, profesor na sveučilištu u Zagrebu.

Umrli:

42

1889., 27/11. Dr. KONSTANTIN JIREČEK, profesor na sveučilištu u Pragu.

Umrli:

Dr. JANKO ŠAFARIK, član drž. savjeta, 20/7. 1876. u Biogradu.

NIKOLA IVANOVIĆ KOSTOMAROV, član arheografijske komisije, 19/4. 1885. u Petrogradu.

JOSIP JIREČEK, umirovljeni c. kr. austrijski ministar za bogoštovje i nastavu, predsjednik kr. češkoga učenoga družtva u Pragu, 25/11. 1888.

b) U razredu filozofičko-jurističkom:

— Dr. GUSTAV WENZEL, umir prof. sveučilišta u Pešti.

43

1875., 22/11. Dr. ROMUALD HUBE, carsko-ruski pravi tajni savjetnik i senator u Varšavi.

1882., 5/12. LUKA ZIMA, profesor na gimnaziju u Varaždinu.

1889., 27/11. Dr. MARIJAN DERENČIN, predstojnik pravosudnoga odjela u miru i odvjetnik u Zagrebu.

— 27/11. Dr. BLAŽ LORKOVIĆ, profesor na sveučilištu u Zagrebu.

— 27/11. Dr. KOSTA knez VOJNOVIĆ, profesor na sveučilištu u Zagrebu.

Umrli:

MILOŠ POPOVIĆ, pisac, 8/8. 1879. u Biogradu.

MEDO PUČIĆ, vlastelin, 1/7. 1882. u Dubrovniku.

1867., 25/7. Dr. ŠIME ŠUBIĆ, profesor na sveučilištu u Gradcu.

— Dr. BOGOSLAV JIRUŠ, sveučilišni profesor u Pragu.

— Dr. FR. STUDNIČKA, sveučilišni profesor u Pragu,

1885. 16/12. Dr. FR. VEJDOVSKI, sveučilišni profesor u Pragu.

1886., 16/12. J. M. ŽUJOVIĆ, profesor velike škole u Biogradu.

— NIKOLAJ ALEKSANDROVIĆ MENŠUTKIN, profesor na c. rus. sveučilištu u Petrogradu.

Umrli:

FRANJO ERJAVEC, profesor c. kr. velike realke u Gorici.
13/1. 1887.

Dr. J. PANČIĆ, profesor velike škole u Biogradu, predsjednik kr. srpske akademije nauka, 7/3. 1888. u Biogradu.

1. SJEDNICE.

a) IZVADCI IZ ZAPISNIKA.

Sjednica filologičko-historičkoga razreda 21. prosinca 1889.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; članovi razreda: Š. Ljubić, M. Valjavec, P. Budmani, I. Tkalčić; drugih razreda: dr. Fr. Marković, dr. Gj. Pilar, dr. Fr. Vrbanić, dopisnik član dr. K. Vojnović, a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Pravi član i predstojnik dr. Fr. Rački čita nastavak razprave o nutarnjem stanju Hrvatske prije XII. vieka, a osobito o „državnom uredjenju u onom razdobju"; odlučeno, da se štampa u „Radu".

2.

Predloženi su od prof. Iv. Milčetića: „Prilozi za literatuру hrvatskih glagolskih spomenika"; odlučeno bi, da se štampaju u „Starinah".

Sjednica filozofičko-juridičkoga razr. 22. pros. 1889.

Predstojnik: dr. Fr. Vrbanić; članovi: dr. P. Muhić i dr. Fr. Marković.

Jednoglasno je razred zaključio, da se dosadanji predstojnik razreda prof. dr. Fr. Vrbanić izabira predstojnikom za nastajuću godinu.

48

Sjednica filologičko-historičkoga razreda 28. prosinca 1889.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; pravi članovi: Š. Ljubić, M. Valjavec, T. Smičiklas i dr. P. Matković kao tajnik.

Predmet sjednice bijaše izbor predstojnika za tekuću akademijsku godinu. Akademik i predstojnik dr. Fr. Rački bi opet predstojnikom jednoglasno izabran.

Sjednica financijalnoga odbora 31. prosinca 1889.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; pravi članovi: dr. Fr. Vrbanić, a dr. P. Matković kao tajnik.

Predmet viećanja bijaše realiziranje odkazanih ugarskih i erdeljskih razteretnica, pripadajućih zakladi ove akademije, koje će se 1. siečnja o. g. izplatiti.

Premda je akademija u svoje vrieme zaključila, da se za pomenute ugarske i erdeljske razteretnice, koje će se početkom ove godine unovčiti, nabavi zajednička austro-ugarska papirnata renta od 4²/₁₀"/₀; nego budući da je ova renta posljednje vrieme u kurzu tako visoko poskočila, da prihod unovčiti se imajuće svote od 135.750 for. odnosno 142.537 for. a. vr. nosio bi prema sadašnjemu burzovnomu kurzu zaj. rente oko 200 for. godišnje manje nego kad bi se za tu svotu nabavili državni papiri, koji nose bar 5% čista prihoda:

Uslied toga akademijska je uprava pozvala akademijski financijalni odbor i predložila mu današnje stanje stvari uz poziv, da se sporazumno odredi, koji vrjednostni papirir da se za gore pomenutu svotu nabave, koji bi po prihod akademije bili najizdašniji.

Nakon svestranog pretresivanja bi jednoglasno prihvaćeno, da se obzirom na nastali visoki kurs zajedničke papirne rente odustane od odluke, da se nabavi

49

zajednička renta za gore pomenutu svotu, nego da se
pogledom na sadašnji kurs vriednostnih papira nabavi 5%
ugarska papirna renta, jer je glede prihoda razmjerno
najpovoljnija.

Ovaj se zaključak ima bezodvlačno visokoj kr. zemaljskoj vladi priobćiti uz molbu, da izvoli naložiti kr. zemalj. blagajni, neka ona bezodvlačno kod kr. državne blagajne u Zagrebu izvoli dignuti svotu odpadajuću za ugarske i erdeljske razteretnice koje pripadaju zakladi ove akademije, te neka kod ovdješnje eskomptne banke, koja je do sada akademiji na ruku išla, za tu svotu nabavi 5% ugarsku papirnu rentu.

Skupna sjednica 5. siečnja 1890.

Zamjenik predsjednikov: dr. Fr. Rački; pravi članovi:
dr. Gj. Pilar, dr. Fr. Vrbanić, Š. Ljubić, dr. B. Šulek;
I. Torbar, M. Valjavec, dr. Fr. Marković, P. Budmani,
I. Thalčić, T. Smičiklas, a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Predstojnik javlja, da je akademija smrću izgubila
pravoga člana u razredu filozofičko-juridičkom dr. Mirka
Šuhaja, koj je 30. studenoga 1890. u Pešti preminuo.

2.

Odobrena bi odluka filologičko-historičkoga razreda,
da se štampa u „Radu“ nastavak razprave pr. člana
dr. Fr. Račkoga „o državnom uredjenju Hrvatske prije
XII. stoljeća, a osobito o župah i gradovih“.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se štampaju
u „Starinah“ „Prilozi za literaturu hrvatskih glagolskih
spomenika“ od prof. I. Milčetića.

3.

Razred filologičko-historički izabrao je za svoga pred-
stojnika opet pr. čl. dr. Fr. Račkoga.

4

50

Razred filozofičko-juridički izabrao je za svoga pred-
stojnika opet pr. člana dr. Fr. Vrbanića.

4.

Akademija je čestitala preuzvišenomu pokrovitelju na
imenovanju za biskupa prije 40 godina, a preuzv. je
pokrovitelj na čestitci liepo zahvalio.

5.

Novoizabrani članovi ove akademije: prof. N. A. Men-
šutkin u Petrogradu, prof. dr. K. Jireček u Pragu, prof.
dr. Blaž Lorković i prof. dr. K. knez Vojnović u Za-
grebu zahvaljuju, što su izabrani za članove ove aka-
demije.

6.

Preuzvišeni gospodin ban, dopisom od 22. studenoga
1889. br. 3638. Pr. uzimlje na znanje izbor dr. D.
Štura u Beču, i Stjepana Schulzera-Migenburžkoga u
Vinkovcih za počastne članove, a dr. Fr. Vejdovskoga
u Pragu za dopisujućega člana; ujedno odobrava izbor
I. M. Žujovića, prof. u Biogradu, i Nikolaja Alexan-
drovića Menšutkina, prof. u Petrogradu, za dopisujuće
članove.

7.

Gospodarsko društvo u Moskvi pozivlje na svetkovinu
(19./I. 1890.) 25-godišnjega predsjednikovanja svoga pred-
sjednika I. N. Matilova.

8.

Prihvaća se predlog, da se stupi u zamjenu publi-
kacija s redakcijom etnografijskoga časopisa „Visla“ u
Varšavi, a slati će joj se „Rad“ filolog.-histor. i filosof.-
juridičkoga razreda.

51

9.

Akademijski odbori od minule godine odobreni su i za ovu godinu, na ime: za financijalni odbor gg. pr. članovi: T. Smičiklas i dr. Fr. Vrbanić. U odbor za izdavanje historijskih i juridičkih spomenika: dr. Fr. Rački, Š. Ljubić, dr. P. Matković, N. Nodilo, T. Smičiklas, I. Tkalčić i dop. čl. R. Lopašić. U odbor za izdavanje starih pisaca. hrvatskih: dr. Fr. Rački, A. Pavić, dr. Fr. Marković, Petar Budmani i dop. čl. dr. T. Marretić. U odbor za galeriju slika izabrana su gg. članovi: dr. Fr. Rački, Š. Ljubić, dr. Fr. Marković i T. Smičiklas. U odbor za sakupljanje tradicionalne literature: dr. Fr. Rački, M. Valjavec, N. Nodilo, Tade Smičiklas, i dop. čl. dr. Tomo Maretić.

U potresni odbor: Ljud. Vukotinović, dr. Gj. Pilar, I. Torbar, dr. K. Zahradnik, dr. G. Janeček, dr. V. Dvořak, dr. M. Kišpatić i prof. I. Stožir.

10.

Čitan bi zapisnik sjednice financijalnoga odbora u poslu realiziranja ugarsko-erdeljskih razteretnica pripadajućih zakladi ove akademije, koje će se razteretnice u iznosu od 135.750 for. k. n. ili 142.537 for. a. vr. izplatiti prvih dana siečnja 1890. (gl. zapisnik istoga odbora od 31. prosinca 1889.)

U toj sjednici nakon svestrana pretresivanja bi jednoglasno odlučeno, da se obzirom na nastali visoki kurs papirne rente odustane od odluke da se za gore pomenutu svotu nabavi zajednička 4 2/10 % papirna renta, nego da se pogledom na sadašnji kurs vriednostnih papira nabavi 5% ugarska papirna renta; jer je glede prihoda razmjerno najpovoljnija.

Ova odluka bi bezodvlačno priobćena visokoj kralj. zemaljskoj vladi, koja odpisom svojim od 2. siečnja

*

52

t. g. br. 51. javlja, da je u smislu pomenute odluke
naloženo kr. zem. blagajni, da se za realizirane ugarsko-
erdeljske razteretnice nabavi pomenuta ugarska 5% pa-
pirna renta, i da je provedenje toga posla povjereno
ovdješnjoj hrvatskoj eskomptnoj banci. Ovaj posao finan-
cijalnoga odbora i akademijske uprave bi jednoglasno
odobren.

Sjednica matematično - prirodoslovnoga razreda 8.
siečnja 1890.

Predstojnik: dr. Gj. Pilar; članovi razreda: dr. Dr.
Zahradnik, dr. G. Janeček, dr. V. Dvořak, dr. Mijo
Kišpatić.

Za predstojnika ovoga razreda bi izabran gosp. prof.
Spiridion Brusina.

Sjednica filologičko-historičkoga razreda 5. veljače
1890.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; članovi: M. Valjavec, dop.
član dr. T. Maretić, a dr. P. Marković kao tajnik.

Pravi član M. Valjavec čita razpravu o akcentu u
participima, infinitivu i supinu u kranjskoj i ugarskoj
slovenštini i hrvatskoj kajkavštini; odlučeno, da se
štampa u „Radu“.

Sjednica filologičko-historičkoga razreda 18. veljače
1890.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; članovi razreda: S. Ljubić,
P. Budmani, N. Nodilo, dop. čl. dr. K. Vojnović, a dr.
P. Matković kao tajnik.

1.

Pravi član N. Nodilo čita posljednji dio svoje raz-
prave o „religiji Srba i Hrvata“, naime o „Mjesecu“ i

53

„Danici“; odlučeno, da se štampa u prvoj dojdućoj knjizi „Rada“.

2.

Predana bi razprava prof. dr. M. Šrepela: „Latinski izvor i ocjena Kašičeve gramatike“; odlučeno da se štampa u „Radu“.

Skupna sjednica 23. veljače 1890.

Predsjednikov zamjenik: predstojnik dr. Fr. Rački; pravi članovi: Š. Ljubić, J. Torbar, Sp. Brusina, dr. Gj. Pilar, M. Valjavec, dr. K. Zahradnik, P. Budmani, I. Tkalčić, T. Smičiklas, dr. G. Janeček, dr. Fr. Vrbanić, a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Odobrena bi odluka filologičko-historičkoga razreda, da se štampa u „Radu“ razprava pr. čl. N. Nodila o „Mjesecu i Danici“.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se štampa u „Radu“ razprava sveučil. profesora dr. M. Šrepela: Latinski izvor i ocjena Kašičeve gramatike.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se štampa u „Radu“ razprava pr. člana M. Valjavca o akcentu u participima, infinitivu i supinu u kranjskoj i ugarskoj slovenštini i hrvatskoj kajkavštini.

2.

Povodom javljene smrti pokojnoga akademika dr. M. Šuhaja (gl. zapisnik skupne sjednice od 5. siečnja 1890.) pita pr. član T. Smičiklas: da li je prigodom smrti Šuhajeve bila na akademijskoj zgradi izvješena crna za-

54

stava. Predstojnik odgovori: crna zastava, koja se prigodom svakoga akademika bez razlike izvjesi, bila je takodjer prigodom smrti Šuhajeve izvješena. Ovaj odgovor predstojnikov mnogi su pritomni akademici posvjedočili.

3.

Razred matematično-prirodoslovni izabrao je pr. člana S. Brusinu za svoga predstojnika.

4.

Predstojnik javlja: da je dne 9. veljače t. g. preminuo u Hitzingu kod Beča veliki hrvatski rodoljub i dobrotvor ove akademije Metel barun Ožegović.

S obzira na velike pokojnikove zasluge akademijska je uprava, potaknuta primjerom gradske obćine i hrvatske Matice, da izrazi pokojniku počast, koju mu je dužna ova akademija kao svomu dobrotvoru i prijatelju, dala položiti mu vienac na odar i odaslala je tajnika dr. P. Matkovića u Beč k sprovodu. Uprava moli, da sl. akademija izvoli ovu odredbu uprave i u to ime izdane troškove odobriti. Odobravajuć sve to što je učinjeno izriče akademija pokojniku: „Slava“

5.

Dopisujući članovi: dr. M. Derenčin i prof N. Žujović u Biogradu, zahvaljuju, što su izabrani za članove ove akademije.

6.

Gospoja Zdenka Švrljuga rodj. pl. Čačković poklonila je za galeriju slika dvie slike-pastella Samuela Botschilda od g. 1692. Prem da je akademijska uprava veledušnoj darovateljici jur zahvalila, opetuje tu zahvalnost i sva akademija.

55

7.

Velečastni gospodin župnik J. Beruta, upravljatelj akademijske imovine u Koprivnici, dostavio je kupoprodajni ugovor sklopljen s Terezom Hadun glede njeke akademijske sgrade nasliedjene od pokojnoga Kosa, a prodane na javnoj dražbi za 243 for. Akademijska je uprava ugovor podpisala i jedan primjerak za dalju porabu pridržala.

8.

Visoki kr. vladni odjel za bogoštovje i nastavu javlja odpisom svojim od 30./I. t. g. br. 1935., da se za go-
tovinu unišlu realiziranjem ugarsko-erdeljskih razteretnica
spadajućih zakladi jugoslavenske akademije u skupnoj
nominalnoj vriednosti od 135.750 for. sr. ili 142.537 for.
50 novč. a. vr. u iznosu od 140.437 for. 50 novč. na-
bavilo kod mjenjačnice hrv. eskomptne banke zadužnica
5% ugarske papirne rente u nominalnoj vriednosti od
142.200 for. i izdalo se za nje kupovnina po tečaju od
99.675 s 141.737 for. 85 novč., uz naknadu kamata
s 730 for. 75 novč., dakle ukupno 142.461 for. 60 nč.
Ovaj izvještaj visoka kr. odjela bi sa zahvalnošću uzet
na znanje i ravnanje.

Sjednica odbora za galeriju 13. ožujka 1890.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; odbornici: Š. Ljubić, T. Smičiklas i dr. Fr. Marković.

1.

Odborski predsjednik dr. Fr. Rački prikazuje sliku
N. Mašića predstavljajuću „Ličanina", koja je sada
vlastničtvo gospodje Laure udove Jurkovićeve, a voljna
ju je prodati za galeriju propustiv odboru, da ustanovi
cienu. Predsjednik zagovara kupnju obzirom na umjetnu

56

vriednost slike i što će se njom pomnožiti broj Mašičevih slika naše galerije. Predlaže, da se za nju ponudi stotina forinti, koja će se podmiriti iz prihoda galerije. Odbor prihvaća jednoglasno taj predlog.

2.

Odborski predsjednik obavješćuje, da je na molbu uglednih domoljuba uz naknadno odobrenje odbora dozvolio, da slovenska umjetnica Ivana Kobilca izloži svoje slike u dvorani kartona bezplatno pod jednim uvjetom, da se dvorana poslije izložbe očisti; dozvolio je tim pripravnije, što je umjetnica čisti prihod od ulaznine namienila zakladi liečničkoga fakulteta ovdješnjega sveučilišta.

Uzima se s odobrenjem na znanje.

Sjednica filologičko-historičkoga razreda 15. ožujka 1890.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; članovi razreda: P. Budmani i dop. čl. dr. T. Maretić; drugih razreda: dr. K. Vojnović, a dr. P. Matković kao tajnik.

Dopisujući član dr. T. Maretić čita obznane o trima najznačajnim linguističnim djelima g. 1889. Isti predao je razpravu: slavenski i litavski nominalni akcenat; odlučeno, da se oboje štampa u „Radu“.

Sjednica matematično-prirodoslovnoga razreda 16. travnja 1890.

Predstojnik: Sp. Brusina; članovi razreda: J. Torbar, dr. Gj. Pilar i dr. M. Kišpatić; drugih razreda: M. Valjavec, P. Budmani, a dr. P. Matković kao tajnik.

Pravi član dr. M. Kišpatić čita svoju razpravu: Kloritni škriljevac iz Psunja; odlučeno, da se štampa u „Radu“.

57

Isti čita izvještaj potresnoga odbora za 1888. i 1889. godinu; odlučeno da se štampa u „Radu“.

Skupna sjednica 20. travnja 1890.

Predsjednikov zamjenik: predstojnik dr. Fr. Rački; pravi članovi: S. Ljubić, dr. Gj. Pilar, dr. Fr. Marković, M. Valjavec, P. Budmani, I. Thalčić, T. Smičiklas, dr. G. Janeček, dr. Fr. Vrbanić, a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Odobrena bi odluka filologičko-historičkoga razreda, da se štampa u „Radu“ razprava dop. čl. dr. T. Maretića: Slavenski i litavski nominalni akcenat.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se od istoga člana Maretića štampaju u „Radu“ obznane o trima najznatnijim linguističnim djelima g. 1889.

2.

Odobrena bi odluka matematično-prirodoslovnoga razreda, da se štampa u „Radu“ razprava pr. člana dr. M. Kišpatića: Kloritoidni škriljevac iz Psunja.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se od istoga člana Kišpatića štampa u „Radu“ izvještaj potresnoga odbora za god. 1888. i 1889.

3.

Čitan bi i odobren zapisnik za galeriju slika (gl. zapisnik sjednice istoga odbora od 13./III. t. g.). (Gledaj niže.) K tomu javlja predstojnik, da je preuzv. pokrovitelj poklonio galeriji liepu kopiju u akvarelu od E. Kaisera slike Andrije del Sarto: „porodjenje bogorodice, koje se matica nalazi u arkadah crkve Anunziate u Fiorenci. Slika će se smjestiti u dvorani kartona, a velikodušnomu dobrotvoru izriče akademija za ovaj liepi dar najučtiviju hvalu.

58

4.

Preuzvišeni pokrovitelj zahvaljuje akademiji, što mu
je čestitala k imendanu.

5.

Barun Ljudevit Ožegović zahvaljuje akademiji, što je izaslala svoga člana k sprovodu i što je položila vienac na odar pokojnoga mu otca Metela.

6.

Visoka kr. zemaljska vlada priobćila je računarske
izkaze o zakladi ove akademije koncem god. 1889. Za-
klada je imala ukupno 398.040 for. 26 nč. u nominalnoj
vriednosti. Financijalna operacija provedena početkom
g. 1890. još nije u izkazih izkazana. Proračun zaklade
za g. 1890. proračunan je na 15.772 for. Uprava je
dostavila ove izkaze financijalnomu odboru, koji jih je
bez primjetbe povratio.

S tim u savezu javlja visoka kr. zem. vlada (27./III.
t. g. br. 2501.), da je 5-postotna ugarska papirna renta
za akademijsku zakladu vinkulirana u jednu zadužnicu
od 142.200 for. br. 3629 od 7./II. 1890.).

Sjednice filologičko-historičkoga razreda 10. svibnja
1890.

*Predstojnik: odsutan; članovi razreda: M. Valjavec, dr. Fr. Maixner, T. Smičiklas, a dr. P. Matković kao tajnik.*

1.

Prof. dr. M. Šrepel kao gost čita razpravu o postanju
latinskoga b-imperfekta i b-futura; odlučeno, da se štampa
u „Radu“

2.

Predložena bi razprava g. M. Milasa o današnjem tr-
panjskom dialektu; odlučeno, da se štampa u „Radu“.

59

Sjednica odbora za galeriju 14. lipnja 1890.

1.

Odborski predsjednik dr. Fr. Rački javlja, da su galeriji poklonili: a) pokrovitelj biskup J. J. Strossmayer sliku kupljenu u Firenci, koja je u trgovini umjetnina i starina kod Gagliardia izložena bila pod imenom Petra Perugina, a koju profesor i restaurateur starih slika kod tamošnje galerije akademije umjetnosti Cambi pripisuje Francescu Fracii. b) akademik I. Tkalčić prvotisak s miniaturami.

Ovi se darovi primaju sa zahvalnošću, te je slika fiorentinska prikazujuća madonu smještena u II. dvorani galerije, a prvotisak s miniaturami postavljen u ormar u sbirku miniatura u VI. dvorani.

2.

Odborski predsjednik predlaže, da se za posjet galerije stranaca ustanovi vrieme od 12–1 sata svaki dan uz prijavu kod akademijskoga podvornika; pošto je ovaj dužan obavljati i druge akademijske poslove, koje bi zanemario, kada bi cielo jutro stajao na uslugu stranim posjetnikom galerije, a ovim je dovoljno providjeno, ako se ono vrieme za posjet odredi.

Predlog se prima, te ima za obaviest priobćiti na tabli.

3.

Slikar Metudi moli dozvolu, da smije kopirati sliku I. Čermaka: Ranjeni Crnogorac.

Dozvoljava se, razumieva se u samoj galeriji.

60

4.

Pošto je prvo izdanje popisa slika galerije razpačano:
zaključuje se, da se štampa II. popunjeno i izpravljeno
izdanje.

Sjednica filozofičko-juridičkoga razreda 19. lipnja
1890.

Predstojnik: dr. Fr. Vrbanić; članovi razreda: dr. Fr.
Marković; dop. čl.: dr. K. knez Vojnović i dr. B. Lor-
ković; drugih razreda: dr. Fr. Rački, dr. Gj. Pilar,
P. Budmani, T. Smičiklas, a dr. P. Matković kao tajnik.

Dopisujući član dr. Kosta knez Vojnović čita razpravu
o državnom ustrojstvu republike dubrovačke; odlučeno,
da se štampa u „Radu“.

Skupna sjednica 22. lipnja 1890.

Predsjednikov zamjenik: predstojnik dr. Fr. Rački; pravi
članovi: dr. Fr. Vrbanić, S. Ljubić, M. Valjavec, dr.
Fr. Marković, P. Budmani, dr. K. Zahradnik, T. Smi-
čiklas, dr. G. Janeček, a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Odobrena bi odluka filogičko-historičkoga razreda, da
se štampa u „Radu“ razprava prof. dr. M. Šrepela o
postanju latinskoga b-imperfekta i b-futura.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se štampa u
„Radu“ razprava M. Milasa o današnjem trpanjskom
dialektu.

2.

Odobrena bi odluka filozofičko-juridičkoga razreda,
da se štampa u „Radu“ razprava dop. člana dr. Kost.
kneza Vojnovića o državnom ustrojstvu republike du-
brovačke.

61

3.

Kod glavne skupštine osjegurajuće zadruge „Croatie“
zastupao je akademiju tajnik dr. P. Matković.

4.

Uzimlje se sa zahvalnošću na znanje, da su izplaćeni
zapisi: pokojnoga akademika A. Vebera u hrv.-slav.
zemljišno-odkupnoj obveznici od 1000 for., a pokojnoga
opata Ivana Fiamina u iznosu od 500 for.

5.

Visoka kr. zemaljska vlada javlja, da je nabavljena
za akademijsku zakladu jedna obveznica zajedničke pa-
pirne rente od 100 for.

6.

Poglavarstvo kr. i sl. grada Zagreba javlja, da je iz-
vučena drž. srećka od god. 1860. (ser. 2900 br. 14—1),
pripadajuća zakladi ove akademije, u iznosu od 100 for.,
koju svotu je gradsko poglavarstvo kr. zem. blagajni
predalo.

7.

Presvietli gosp. Ljudevit barun Ožegović poklonio je
akademiji pisma svoga pokojnoga otca Metela. Isti je
poklonio takodjer tri sanduka knjiga, kojimi će se aka-
demijska knjižnica popuniti.

Za jedan i drugi dar izriče se veledušnomu darova-
telju najučtivija hvala.

8.

Čitan i bi odobren zapisnik odbora za galeriju slika
(GL. gore zapisnik sjedn. istoga odbora od 14. lipnja t. g.).
Veledušnomu dobrotvoru preuzvišenomu pokrovitelju i
akademiku Tkalčiću izriče akademija najučtiviju hvalu.

62

9.

Akademijski računi o prihodu i razhodu za 1889. godinu, izpitani i odobreni po financijalnom odboru, uzimlju se uz izvještaj predstojnika dr. Fr. Račkoga na znanje i ravnanje, predstojniku pako podjeljuje se absolutorij i izriče mu akademija veliku zahvalnost za njegov neumorni trud. — Izvještaj glasi:

### Slavna akademijo!

Pokle je tek prije tri dana dotiskana posljednja knjiga izdana troškom prihoda godine 1889., mogli su tek sada zaključeni biti njezini računi.

Ukupan se prihod izkazuje sa 19.313 for. 76 novč. a ukupan razhod sa 19.825 for. 59 nč. te prema tomu zaključuju se računi s manjkom od 511 for. 83 novč., koji se imade pokriti iz prihoda godine tekuće. Prihod minule godine je manji od prihoda predprošle godine za 1867 for. 54 nč. i to ponajglavnije s toga, što je iz prihoda akademijske zaklade doznačeno bilo za 1536 for. manje nego li godine 1888. i što je akademijska knjižara za 1122 for. 13 nč. manje knjiga razprodala. Dakle ove dvie stavke iznosile su za 2658 for. 13 nč. manje. Pošto je proračun za g. 1889. sastavljen bio na osnovu prihoda g. 1888., to se taj manjak nije mogao predvidjeti. Uz to njeka su djela izašla obširnija, po tom skupocjenija, nego li je u proračunu predvidjeno bilo.

Premda je prihod manji bio, to se je u književne svrhe izdalo više nego li godine 1888. Tako za tisak 8262 for. 41 nč. prema 7862 for. 19 nč. god. 1888., za nagrade samo za 15 for. 30 nč. manje. Nu zato se je kod neknjiževnih izdataka prištedilo. Šta se prihoda kuća tiče, zagrebačka nosi prilično jednako; nu koprivnička je od malene koristi.

65

<table><tr><td>A. Prihod</td><td>19.313 for. 76 nč.</td></tr><tr><td>B. Razhod</td><td>19.825 „ 59 „</td></tr><tr><td>dakle manjak</td><td>511 for. 83 nč.</td></tr></table>

t. j. pet stotina i jedanaest for. 83 nč., koji prelazi u izdatak godine 1890.

Pregledani i nadjeni u redu
U Zagrebu, 21. juna 1890.

Financijalni odbor:
Dr. Fr. Vrbanić v. r. Tade Smičiklas v. r.

Iz prihoda god. 1889. izašlo je na svjetlo jedanaest knjiga, naime „Rada“ knj. XCIV, XCV, XCVI, XCVII, XCVIII. Starina knj. XXI, starih hrvatskih pisaca knj. XVII, Monumenta spectantia historiam Slavorum meriadionalium vol. XX, rječnika hrvatsko-srpskoga jezika sv. XI, istorija hrvatskoga pravopisa (posebnih djela IX) od akademika dr. T. Maretića i Ljetopisa sv. IV.

5

67

Sjednica matematično-prirodoslovnoga razreda 23.
lipnja 1890.

Predstojnik: S. Brusina; članovi razreda: J. Torbar,
dr. Gj. Pilar, dr. G. Janeček, dr. M. Kišpatić, dr. K.
Zahradnik.

Razred predlaže dopisujuće članove.

Akademik dr. Gj. Pilar javlja, da je njegovo djelo
„O geografskim koordinatama“ gotovo doštampano, samo
još naslov te uvod da treba.

Isto javlja akademik dr. G. Janeček, da je prva po-
lovica njegovog spisa o fizikalnoj kemiji doštampana,
te da će ovih dana na svjetlo izaći.

Sjednica odbora za izdavanje historijskih i juridičkih spomenika 1. srpnja 1890.

Predsjednik: dr. Fr. Rački; članovi: Š. Ljubić, I. Tkalčić,
T. Smičiklas, a dr. P. Matković kao tajnik.

O historijskoj gradji, koja je dosele sakupljena, iz-
vješćuje se ovo:

1.

Listine iz mletačkoga arkiva, koje uredjuje akademik
S. Ljubić, imaju se nastaviti do propasti kraljevine
Bosne, odnosno do god. 1470. Ove tekuće godine štam-
pati će se 30 araka, a ono što će preostati, štampati
će se sliedeće 1891. godine.

2.

Akademik dr. Fr. Rački izvješćuje o sakupljanju
gradje za „Codex diplomaticus et epistolaris“.

Pošto su listine XII. vieka izdane u Kukuljevićevu
„Codex diplom.“ knj. II., te će se za taj viek listine

*

68

kolationovati i popuniti: to se je veća pažnja obratila na XIII. viek i djelomice na prvu polovinu XIV. vieka. Prije svega, da se imade podpun pregled svih izdanih izprava, izpisane su listine onoga razdobja iz velikih zbornika: Lučića, Farlata, Krčelića, Fejera, izdanja kr. magjarske akademije itd. (s oznakom kod svake, gdje se ili matica ili priepis nalazi). Započeto je i kolacionovanje; tako je dr. Fr. Rački dotična izdanja prispodobio s izpravami, koje se čuvaju u dvorskom arkivu bečkom; dr. Jeliću, stanujućemu sada u Rimu. povjereno, da listine pape Inocencija III. i slijećih po Theineru u djelih: Monumenta Hungariae i Slavorum meridionalium sravni i izpravi po regestih vatikanskoga arkiva, što je on i učinio sve do regesta Grgura IX. uključivo. Izdanja listina I. Tkalčića nisu ni izcrpana ni prispodobljena, jer se dielom držalo površnim, dielom odgodjeno na kašnje vrieme. — Misli se u obće, da se sakupljanje gradje nalazeće se u zagrebačkih arkivih, koje se svaki čas može započeti, odgodi; pa da se najprije prikupi gradja stranih arkiva. Uz prispodabljanje izdane gradje spomenuti Rački i Jelić izpisali su izprave još neobielodanjene, u koliko su im došle pod ruku. — Zadarski profesor Brunelli prepisao je 42 listine XIII. vieka iz tamošnjega zem. arkiva, a I. Tkalčić do 103 iz domaćih arkiva.

Od stranih arkiva, pošto je gradja mletačkih izcrpana po akademiku Ljubiću, obratiti će se pažnja osobito na vatikanski, dalmatinski i budim-peštanski.

Vatikanski obećaje obilnu žetvu, odkada se veledušnošću sadašnjega pape Lava XIII. učeni sviet smije slobodnije služiti historijskim blagom ondje zakopanim. S toga bi akademiji imalo ležati na srcu, da prema svojim sredstvom pomogne čim više, kako bi se Jeliću

69

boravak u Rimu omogućio. Odanle mogao bi pabirkovati
i po arkivih i knjižnicah Napulja i Firence, a kada se
desi u Dalmaciji ljetnih mjeseci, takodjer u zadarskom
i spljetskom arkivu, radi čega se s njim dogovara. Što
je već do sada sakupljeno gradje, kada bi se kritički
obradila, dalo bi dvie tiskane knjige.

Isti akademik izvješćuje, da je akademija preporučila
predstojničtvu arkiva vatikanskoga svećenika dr. Jelića,
koji za akademiju radi.

3.

Akademik T. Smičiklas izvješćuje o sakupljanju gradje
za „acta diaetalia“. Izvještaj glasi:

Vele slavnoj akademiji u pogledu *acta diaetalia* —
čast mi je izviestiti:

1. Prepisani su zapisnici do god. 1600. iz originala
do sada manjkavo izdani od Fraknoja, prepisani od ne-
vješta čovjeka iz jednoga staroga prepisa.

2. Iz tajnoga bečkoga arkiva dobio sam do sada
samo do god. 1530. prepisa, ali sam pobilježio sve do
god. 1600., te se marljivo prepisuje.

3. Gosp. Lopašić prepisao je i za sabore i za acta Habsburgica, koja sam nakanio izdavati pored sabora, veoma krasnih stvari iz ljubljanskoga arkiva, a prepisao je i one zanimive ali veoma loše izdane stvari od Krčelića za g. 1529—1530., korespondenciju Kacijanerovu, biskupa Šimuna Erdeda, Karlovića itd.

Za sada ne kanim prekoračiti god. 1600., a u to ime
polazim jošte u Gradac i u Ljubljanu, a prema okol-
nostima i u Innsbruck i u Budimpeštu. Tekar kada do-
vršim 16. vijek za štampu, nastojati ću i dalje po mo-
gućnosti.

70

4.

Akademik Smičiklas predlaže sbirku listina i pisama glagolskih, što je sakupio R. Lopašić. Izvještaj glasi:

Čast mi je predložiti zbirku „Croatica“ od gosp. R. Lopašića za 15. i 16. vijek. Spomenici su svi pisani najprije i najviše glagolicom, a ima ih i cirilicom i latinicom.

Predlažem, da ih akademija u posebnom tomu „Monumenta“ štampa. Ali imam primietiti:

1. Spomenici su prepisani latinicom, a ja sam za to, da se štampaju cirilicom, osim onih, koji su pisani latinicom.

2. Da se dopune i poveljama, kojih ima i gosp. Lopašić, ima ih i akademija, a njeke ima presv. gosp. dr. Rački, a možda bi se još gdjekoja dobila.

3. K ovim spomenicima pribrojio bih ja i urbare, naročito onaj frankopanski hrvatski 15. vijeka, koji je u gosp. Lopašića.

4. U obće neka bude ovo II. tom iza Kukuljevićevih „Acta Croatica“.

Odluka o toj sbirci sliedit će, kad se sbirka od drugih članova pregleda i drugimi listinami popuni.

5.

Predlažu se od o. E. Fermendžina „acta Bosnae ecclesiastica“, o kojih će takodjer sliediti u svoje vrieme odluka.

6.

Kod predlaganja nastavka ili III. knjige od „acta Ragusina“ odlučeno bi, da se stvari od manje vriednosti priobće u kratkom izvodu i da se samo znatnije „commissiae štampaju per extensum.

Ovi su izvještaji uzeti na znanje i ravnanje.

71

Sjednica odbora za tradicionalnu literaturu 10.
srpnja 1890.

Predsjednik: dr. Fr. Rački; članovi: N. Nodilo, T.
Smičiklas, M. Valjavec i dr. T. Maretić.

Pojedini članovi u kratko navedoše razloge za svoja
mnienja, koja se razlikuju od mnienja što su izražena
u izratku odborskog člana dr. T. Maretića:

1. Da se skuplja gradja za tradicionalnu literaturu
ne samo hrvatska i srpska, već takodjer slovenska.

2. Da se u krug ovoga posla uzmu jezik, imenito
nariečja, za tim predaje i uspomene prošlosti sačuvane
u pripovietkah, pjesmah, poslovicah, basnah, gatkah itd.

3. Da uži odbor, sastavljen od dr. Fr. Račkoga, T. Smičiklasa i N. Nodila, sastavi pitanja i naputak za skupljanje gradje u području folkloristike; za tijem uži odbor od M. Valjavca i dr. T Maretića da izradi potanji naputak za sabiranje dijalektologičke gradje. Ovaj drugi pododbor može uzeti u pomoć takodjer akademika P. Budmania.

Skupna sjednica 20. srpnja 1890.

Predsjednikov zamjenik: predstojnik dr. Fr. Rački;
pravi članovi: dr. Fr. Vrbanić, Š. Ljubić, M. Valjavec,
P. Budmani, dr. K. Zahradnik, Iv. Tkalčić, N. Nodilo,
T. Smičiklas, dr. G. Janeček, a dr. P. Matković kao
tajnik.

1.

Odobrena bi odluka matematično-prirodoslovnoga raz-
reda, da se štampa u „Radu“ razprava prof. A. Moho-
rovičića: „Njekoji rezultati opažanja oblaka na kr. nau-
tičkoj školi u Bakru“.

72

3.

Čitan bi i odobren zapisnik odbora za izdavanje hi-
storičkih i juridičkih spomenika (gl. zapisnik sjednice
istoga odbora od 1. srpnja t. g.).

4.

Čitan bi i odobren zapisnik odbora za sakupljanje
tradicionalne literature (gl. zapisnik sjedn. istoga odbora
od 10. srpnja 1890.).

Sjednica matematično-prirodoslovnoga razreda 11.
listopada 1890.

Predstojnik: Sp. Brusina; članovi razreda: J. Torbar, dr. Gj. Pilar, dr. K. Zahradnik, dr. G. Janeček i dr. M. Kišpatić; drugih razreda: dr. Fr. Rački, dop. čl. dr. K. kn. Vojnović, a dr. P. Matković kao tajnik.

Čitana bi razprava prof. A. Mohorovičića: „Njekoji rezultati opažanja oblaka na kr. nautičkoj školi u Bakru“; odlučeno, da se štampa u „Radu“

Sjednica filologičko-historičkoga razreda 22. listo-
pada 1890.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; članovi razreda: S. Ljubić, M. Valjavec, P. Budmani, I. Tkalčić, a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Pravi član Ivan Tkalčić čita razpravu: Parnice proti vješticam u Hrvatskoj; odlučeno, da se štampa u „Radu“.

2.

Predan bi prilog otca Eusebija Fermendžina: Listovi o izdanju glagolskih crkvenih knjiga i drugih književnih prilikah u Hrvatskoj g. 1620—48.; odlučeno, da se štampa u „Starinah“.

73

3.

Predan bi prilog Julija Jankovića, profesora u Varaždinu: Ustanove nekih cehova u Varaždinu; odlučeno, da se odkupi rukopis od pisca za poseban odjel historičko-juridičkih spomenika.

Sjednica filozofičko-pravoslovnoga razreda 5. studenoga 1890.

Predstojnik: dr. Fr. Vrbanić; članovi razreda: dop. član dr. Bl. Lorković i dr. Kosta knez Vojnović; drugih razreda: Sp. Brusina, a dr. P. Matković kao tajnik.

Dopisujući član dr. Bl. Lorković, čita svoju razpravu: Sadanje stanje gospodarske nauke; odlučeno, da se štampa u „Radu“.

Skupna sjednica 9. studenoga 1890.

Predsjednikov zamjenik: Dr. Fr. Rački; pravi članovi: Šime Ljubić, J. Torbar, Lj. Vukotinović, Spiro Brusina, dr. Gj. Pilar, M. Valjavec, dr. K. Zahradnik, P. Budmani, I. Tkalčić, N. Nodilo, T. Smičiklas, dr. G. Janeček, dr. Fr. Vrbanić, a dr. P. Matković, kao tajnik.

1.

Odobrena bi odluka filologičko-historičkoga razreda, da se štampa u „Radu“ razprava pravoga člana I. Tkalčića: Parnice proti vješticam u Hrvatskoj.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se štampa u „Starinah“ prilog otca E. Fermendžina naime: Listovi o izdavanju glagolskih crkvenih knjiga i drugih književnih prilika u Hrvatskoj god. 1620. do 1648.

Odobrena bi odluka istoga razreda, da se odkupi od Julija Jankovića, profesora u Varaždinu rukopis: ustanove njekih cehova u Varaždinu, koj će se s vremenom

74

štampati u posebnom odjelu historičko-juridičkih spo-
menika.

2.

Odobrena bi odluka filologičko-pravoslovnoga razreda, da se štampa u radu razprava dopisnika-člana dra. Bl. Lorkovića: Sadanje stanje gospodarske nauke.

3.

Akademija je čestitala preuzvišenomu pokrovitelju pri-
godom 40-godišnjice njegova biskupovanja, a akademici
Rački, Matković, Smičiklas i Vojnović čestitali su na ime
akademije preuzv. pokrovitelju na dan svetkovine u
Djakovu.

4.

Akademija je čestitala odboru za odkriće Kačičeva
spomenika, a akademik Smičiklas zastupao je akade-
miju kod te svečanosti. Buduć da je isti akademik o
svom trošku u Dalmaciju putovao, izriče mu akademija
u to ime veliku hvalu.

5.

Prihvaća se predlog, da se stupi u zamjenu publika-
cija sa zavodom „Specula vaticana“ u Rimu, a slati će
mu se publikacije matematično-prirodoslovnoga razreda.

6.

Odvjetnik dr. G. Bulat izvješćuje o sadašnjem stanju
družtva „Associazione Dalmata“ u Spljetu. Predstoj-
nikovo razlaganje o izvještaju i predmetu uzeto bi s iz-
vještajem na znanje.

7.

Visoki kr. vladni odjel za bogoštovje i nastavu javlja,
da su akademijski računi za g. 1889. od računarskoga
ureda kr. zemaljske vlade odobreni.

75

8.

Izvještaj predstojnikov o popravcih na krovu akade-
mijske palače uzimlje se s odobrenjem na znanje.

9.

Predstojnik izvješćuje o stanju akademijske kuće u
Vlaškoj ulici i predlaže, da bi se odredio mali odbor,
koji će sa strukovnjaci izpitati predloženu dogradnju,
te akademiji u svoje vrieme konkretan predlog poda-
strieti. Odbor će sastojati od predstojnika dra. Franje
Račkoga i članova financijalnoga odbora.

10.

Preuzv. pokrovitelj poklanja akademijskoj galeriji sliku
oca Medovića: Sv. Bonaventura, a akademija izriče vele-
dušnomu darovatelju najučtiviju hvalu.

11.

Predstojnik dr. Fr. Rački poklanja galeriji sliku:
„poklonstvo maga", za taj liepi dar izriče akademija
darovatelju najučtiviju hvalu

12.

Uprava pozivlje predstojnike razreda, neka sazovu
sjedricu, u kojoj će razpravljati, imade li koje gotovo
djelo, kojega bi se trošak uvrstio u proračun za g. 1891.

13.

U savezu s odlukom skupne sjednice od 23. veljače
o. g. čitan bi obrazloženi predlog financijalnoga odbora,
da se odkaže knjižari Hartmanovoj (Kugli i Deutsch)
postojeći ugovor o razprodavanju akademijskih knjiga.
Većinom glasova zaključeno je, da se knjižari odkaže
postojeći ugovor o razprodaji akad. knjiga prema odredbi
ugovora, i da se knjižara pozove, da zaključi račune o
razprodanih akad. knjigah, a da nerazprodane povrati.

76

Sjednica odbora za izdavanje starih pisaca 18. studenoga 1890.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; odbornici: P. Budmani i dr. T. Maretić.

1.

Predsjednik spominje, da je sazvao sjednicu, da o
tom vieća, bi li se u proračun, koji se za buduću go-
dinu sastavlja i koji će se glavnoj skupštini predložiti,
uvrstila njeka svota za izdanje kojega staroga pisca.

Zaključeno, da bi svakako bilo dobro, da se buduće
godine, pošto tekuće nije nijedan pisac izdan, izda
XVIII. knjiga starih pisaca.

2.

Pošto je već od prije izražena želja, da se kod izdavanja nastoji popuniti doba prije Ivana Gundulića:

Zaključeno, da se za štampu prirede djela Dinka Ra-
njine, pjesnika trajne vriednosti, neobzirući se na to što
su i u novije doba izdana. O samom izdanju pridržava
si odbor poseban zaključak.

Sjednica javna 20. studenoga 1890. na spomen 200-
godišnjice oslobodjenja od Turaka.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; pravi članovi: S. Ljubić,
Spiro Brusina, dr. Gj. Pilar, M. Valjavec, dr. Fr.
Maixner, T. Smičiklas, P. Budmani, dr. G. Janeček,
dr. Fr. Vrbanić, dop. član dr. K. Vojnović, a dr. P.
Matković kao tajnik.

Pravi član prof. Tade Smičiklas čita svoju razpravu
„Oslobodjenje Slavonije od Turaka“; odlučeno, da se
štampa s izpravami i kartom kao posebno djelo 1891.
godine.

77

Sjednica matematično-prirodoslovnoga razreda 26.
studenoga 1890.

Predstojnik: S. Brusina; članovi razreda: dr. Gj. Pilar,
J. Torbar, dr. K. Zahradnik, dr. G. Janeček, dr. M.
Kišpatić.

1.

Pravi član dr. Gj. Pilar predaje u rukopisu 2. dio
radnje prof. Mohorovičića: „Njekoji rezultati opažanja
oblaka u Bakru“.

Zaključeno, da se štampa u „Radu“.

2.

Predstojnik S. Brusina predlaže akademiji prispjeli
otisak matematičke radnje od Fr. Lesske iz Debrecina.

Ustupa se akad. knjižnici.

3.

Predstojnik pita, ima li tko od prisutnih članova djelo,
za koje bi trebalo zatražiti pokriće u dogodišnjemu prora-
čunu. Pošto nitko ne pripravlja nikakova samostalna djela
za tisak, predložiti će se za uvrštenje u proračun samo
opet djelo akademika i predstojnika S. Brusine „Fauna“.

Skupština glavna 4. prosinca 1890.

Predsjednikov zamjenik dr. Fr. Rački; pravi članovi:
Sp. Brusina, dr. Fr. Vrbanić, S. Ljubić, J. Torbar, dr.
Gj. Pilar, dr. Fr. Marković, M. Valjavec, dr. K. Za-
hradnik, P. Budmani, I. Tkalčić, N. Nodilo, T. Smiči-
klas, dr. G. Janeček, a dr. B. Šulek i dr. P. Matković
kao tajnici.

1.

Tajnik dr. P. Matković konstatuje, da je u skup-
štini sabrano 16 pravih članova. Buduć da akademija

78

danas broji 26 pravih članova, tim bi bio prema § 11. akad. poslovnika za držanje glavne skupštine dovoljan broj članova.

2.

Proračun za god. 1891. ustanovljen akademijskom upravom s odobrenjem financijalnoga odbora bi pročitan i uzet u pretres. Tajnik čita proračun od stavke do stavke. Buduć da je kod stavke 1. a) (uprava) uvršten u proračunu samo jedan tajnik u mjesto dojakošnje dvojice, pita se za razjašnjenje predstojnika, koji predlaže, da bi se za sada (pošto je tajnik Matković molio, da ga se više nebi biralo) ostalo kod jednoga tajnika; a pokaže li se potreba, da će se predložiti u svoje doba još drugi tajnik. Ovaj predlog bi većinom glasova prihvaćen.

Kod proračuna za knjižnicu izvješćuje akademik dr. G. Janeček na ime odbora o stanju knjižnice, te predlaže, da bi se knjižnica, dok se savršeno neuredi, vanjskoj publici zatvorila i da bi se katalog o uredjenom dielu knjižnice autografirao i po malo popunjivao. Nakon svestrana razpravljanja bi napokon zaključeno, da se akademijska knjižnica, dok se savršeno neuredi, za vanjsku publiku zatvori i da se sadašnji „Zetel-katalog“ autografira, a u to ime da se u proračun uvrsti pod 5. a) svota od 100 for. Tim bi potreba za knjižnicu iznosila g. 1891. ukupno 1000 for. i tim bi savkoliki razhod iznosio 21.465 for. 25 nvč., a višak 404 for. 40 nvč. Ostale stavke proračuna prihvaćene su bez prigovora, a tim je prihvaćen i predloženi proračun za g. 1891. uz ove dodatke:

a) Ako svota pod 7. c) nebude izdana, što će se znati do velikih praznika, onda bi ostao višak od 958 for. 48 nvč.

79

b) Taj višak može se upotriebiti: 1. za dopunjak većih izdataka, koji bi se kod pojedinih književnih izdanja prekoračili; 2. za povišenje izdataka pod 14. c) i 3. za djelomično pokriće troška knj. XXIII. historijskih spomenika, koji su već predani i u rukopisu pravljeni za štampu.

c) Svaki dopunjak ili promjena ovoga proračuna podastrieti će se akademiji na riešenje.

3.

Zatim se pristupilo k izborom. Buduć da ovom godinom iztiču tri godine, na koje si u smislu § 6. pravila akademija bira predsjednika, pristupilo se k izboru, te bi izabran dr. Franjo Rački predsjednikom akademije. Nu pošto se dr. Fr. Rački akademiji na tom opetovanom odlikovanju i povjerenju usrdno zahvalio, izjaviv, da izbora s važnih razloga primiti ne može: akademija uvidiv ovu odlučnu volju njegovu, a uvrstiv mu u zapisnik na predlog pr. čl. dra. Fr. Vrbanića svoju harnost za neprestanu njegovu neumornu radnju oko napredka ovoga učenoga zavoda, predje na novo biranje, te bude izabran pravi član Josip Torbar predsjednikom za dojduće tri godine.

Pošto su nadalje ovom godinom minule tri godine, na koje jugoslavenska akademija u smislu § 5. poslovnika bira sebi tajnika: s toga je u istoj glavnoj skupštini izabrala i opet prema odobrenom predlogu za tajnika dra. B. Šuleka.

Prihvaća se predstojnikov predlog da se odstupajućemu tajniku dru. P. Matkoviću radi mnogogodišnjega službovanja uvrsti u zapisnik priznanje.

Napokon se pristupilo k izboru predloženih članova (u smislu § 2. poslovnika). Izabrani su pako:

80

Za počastnoga člana commendatore Ivan K. de Rossi, nadzornik papinskih muzeja u Rimu.

Za prave članove: dopisujući članovi: dr. Tomo Matretić, dr. Blaž Lorković i dr. Kosta knez Vojnović.

Za dopisujuće članove u razredu filol.-historičkom: dr. Milivoj Šrepel, sveučilištni profesor u Zagrebu; Nikifor Dučić, predsjednik srpskoga učenoga družtva u Biogradu; Teodor Ivanović Uspenski, profesor na sveučilištu u Odesi; Timotej Florinski, profesor na sveučilištu u Kijevu; Adolfo Pavinski, profesor na sveučilištu u Varšavi; Eusebij Fermendžin, otac franjevac u Rimu.

Za dopisujuće članove u razredu matematičko-prirodoslovnom: dr. Emil Weyr, profesor na sveučilištu u Beču; Dimitrija Nešić, profesor na velikoj školi u Biogradu; Gjorgje Zlatarski, načelnik geologijskoga zavoda u Sofiji.

## Svečana sjednica 6. prosinca 1890.

*Predsjednikov zamjenik: Dr. Fr. Rački; pravi članovi: Sp. Brusina, dr. Fr. Vrbanić, S. Ljubić, J. Torbar, dr. Gj. Pilar, M. Valjavec, dr. K. Zahradnik, P. Budmani, I. Thalčić, dr. G. Janeček, dop. član dr. K. knez Vojnović, a dr. B. Šulek i dr. P. Matković kao tajnici.*

1.

Predsjednikov zamjenik dr. Fr. Rački govorio svečano slovo. (Gl. Ljetopis.)

2.

Tajnik dr. P. Matković čitao izvještaj o radnji akademije minule godine. (Gl. Ljetopis.)

3.

Pravi član dr. Fr. Vrbanić čitao je svoju razpravu Demografski izvidi u Hrvatskoj. (Gl. Rada knj. CIII.)

81

Sjednica filologičko-historičkoga razreda od 18. prosinca 1890.

Predstojnik: dr. Fr. Rački; pravi članovi: S. Ljubić, I. Tkalčić, T. Smičiklas, dr. T. Maretić, a dr. P. Matković kao tajnik.

1.

Razred je jednoglasno izabrao za svoga predstojnika opet dra. Fr. Račkoga.

2.

Predstojnik javlja, da je kninsko starinarsko družtvo poslalo nacrte za drugu knjigu kninskih starina; uprava je te nacrte poslala dop. čl. Buliću, da prema njim izradi tekst.

Sjednica filosof.-jurid. razreda dne 19. prosinca 1890.

Predstojnik: dr. Fr. Vrbanić; pravi članovi: Dr. P. Muhić, dr. Bl. Lorković, dr. Kosta Vojnović, dr. Fr. Marković i dr. Fr. Rački, predstojnik 1. razreda.

1.

Aklamacijom izabira razred za predstojnika svoga dosadanjega predstojnika g. dra. Fr. Vrbanića.

2.

Što se tiče druge točke dnevnoga reda, naime pitanje o tom kako bi razred svoju znanstvenu radnju u god. 1891. udesio i pomaknuo, očituju novi razredni članovi, da će čitati tiekom godine 1891., a član dr. Fr. Marković obećaje tiekom te godine nekrolog Janka Jurkovića čitati. Gosp. predstojnik i drugi članovi ponukovati će strukovnjake, na čitanje razpravâ svojih u akademiji tiekom godine. Gosp. pr. čl. dr. Lorković

6

82

umoljen je, da požuri sakupljanje juridičke termino-
logijske gradje. za akademički rječnik.

Sjednica matematično-prirodoslovnoga razreda 20.
prosinca 1890.

Predstojnik: Sp. Brusina; pravi članovi: Dr. Zahradnik, J. Torbar, dr. Gj. Pilar, dr. M. Kišpatić.

1.

Izbor predstojnika. Jednoglasno bje izabran za pred-
stojnika razreda dr. Dragutin Zahradnik.

2.

Na drugu točku dnevnoga reda, kako bi razred una-
predio svoj znanstveni rad, izjavljuju članovi, da će po
najboljoj volji i znanju učiniti sve, da ni u tom ovaj
razred nezaostane, a osim toga, da se u proračun uvrsti
njeka svota, koja je potrebita za skupljanje gradiva, da
se unapriedi znanstveno iztraživanje zemlje.

b) SVEČANA SJEDNICA.

I.

SVEČANO SLOVO

PREDSJEDNIKA DRA. FR. RAČKOGA.

Gospodo akademici!

Veleštovana skupštino!

U ime preuzvišenoga pokrovitelja, kojega Vam
srdačni pozdrav i blagoslov izručujem, otvarajući da-
našnju svečanu sjednicu, dopustite, da svoju radost oči-
tujem, što po dvadeset i četvrti put mogu takovom pri-
likom s ovoga mjesta progovoriti.

Još jedna godina, pa će naša akademija proživjeti
prvu četvrt prvoga stoljeća svoga života. Koliko i je to
vrieme za zavode kratko, ako znanstven rad naše aka-
demije i prilike, u kojih se je kretao, uzmemo u obzir,
možemo se bez laskanja i samoobmame poradovati, jer
je i to kratko razdoblje iznielo dosta dokaza životne
snage njezine. A to znači mnogo za naučan zavod u
narodu nerazvijenu; u zemlji, koja osjećajući tolike od
prošlosti preuzete praznine u svojem duševnom biću
jedva dospieva izpuniti je — za zavod, koji niknuvši
iz srca velikoga narodnoga dobrotvora nalazi odziva
više u dolnjih nego li u visokih slojevih — za zavod,
koji bez prislona na domaću znanstvenu knjigu imao
si svojim trudom otvoriti pristup u literarnu republiku.

Prepuštajući akademiji, da odluči, hoće li se na
godinu osvrnuti na svoj dvadeset i pet godišnji rad,
danas iznosi u izvještaju tajnikovu, koji će se odmah

*

84

pročitati, što je ove minule akademijske godine na polju
znanosti i domaće književnosti privriedila. Odanle će
se svaki, kojega naš rad zanima, osvjedočiti, da je on
i ove godine jednako plodan i uspješan bio. Akademija
nije se mogla upustiti u nove znanstvene i književne
podhvate, jer joj za takove nedotječu ni umne ni tvarne
sile; a s druge strane čini joj se probitačnije nastavljati,
popunjivati i usavršivati u dojakošnjem pravcu svoje
radnje.

Iz tajnikova izvještaja razumjet će poštovana skup-
ština i to, da je akademija novimi imenovanji krug
svojih poslenika proširila, imajući i taj put kod podie-
ljivanja akademijske počasti pred očima, da je našoj
akademiji već njezinim ustrojstvom uz obćeniti poseban
u slavenskoj nauci znanstven zadatak namienjen. A uz
to potvrdjuje joj izkustvo, da slavenski učeni sviet naj-
pomnjivije prati njezinu radnju, da ju duševno najiz-
dašnije podupire i vrela znanosti svojimi prinesci naj-
obilnije obogaćuje.

S toga gledišta shvaćajući položaj naše akademije
u učenom svietu mislim, da ću Vam, gospodo akade-
mici, samo ugoditi, ako ovom prilikom izjavim svoju i
sviju nas iskrenu radost, što je slavenska nauka u novo-
osnovanoj českoj akademiji znanosti stekla nov hram
za jednu veoma darovitu granu prostranoga slavenskoga
stabla. Ako se u tom hramu znanosti svekolike učene sile
českoga naroda, koji je svjetskoj prosvjeti dao toliko
umnika, skladno ujedine: tada će se za cielo izpuniti nade,
koje slavenska nauka polaže u novu česku akademiju.

Kada je poseban zadatak naše akademije toli sliven
s cielokupnim narodnim bićem, i kada ona prema tomu
ne propušta ni jedne u životu našega naroda iole zna-
menite zgode a da joj ne dade znanstvenoga izraza:

85

dopustite danas odušak mojemu osjećaju, kada sam na-
umio sjetiti Vas jednoga veoma važnoga dogodjaja u
hrvatskoj prošlosti, koji po dobi pripada davnoj davnini
a u svojih zamašnih posljedicah do nas dosiže.

Taj veliki dogodjaj jest izumrće vladalačke poro-
dice sa sinovcem Petra Kresimira kraljem Stjepanom
II. Pošto je posljednja njegova datovana izprava iz go-
dine 1089, a po zadarskoj izpravi od godine 1091, već
je tada kralj ugarski Ladislav, provalivši u Posavinu,
nametnuo bio Hrvatskoj za kralja svoga bratića
Alma: može se pod izviestno tekuća godina uzeti za
osamstogodišnju Stjepanove smrti. Istina je, da je hr-
vatska kruna tek poslije 12 godina za stalno i ko-
načno prešla na Arpadovce; nu ovaj konačni prienos
vrhovne državne vlasti u Hrvatskoj bijaše samo po-
viestna posljedica dogodjaja, koji se je godine 1090
svršio. Ovu dakle godinu možemo punim pravom sma-
trati onom epohalnom preokretnom tačkom u hrvatskoj
poviesti, koja je prelomila javne odnošaje hrvatskoga
naroda i dala jim nov, prije možebit neslućeni pravac.

Ne očekujte, gospodo, od mene danas, da ću vam
o samom dogodjaju i o razvoju njegovu razpravljati, jer
je oboje poznavaocem naše povjesti i onako prilično po-
znato. Ne očekujte ni toga, da ću Vam pragmatizam toga
dogodjaja na široko i u svih potankostih razložiti, jer
je za to vrieme, odmjereno mojoj besjedi, prekratko. Ja
ću s vašom dozvolom samo u krajnih crtah prikazati
značenje toga dogodjaja, kako se je u svojih posljedicah
u životu hrvatskoga naroda očitovao kroz sliedeće
vjekove.

Vi znate, gospodo, što je u monarkijah srednjega
vieka značilo prenieti vladalačku moć na vladaoca strane
države — značilo je prenieti bilo narodnoga života izvan

86

njegove periferije. Nije kod toga od tolikoga značenja
pitanje, u koji je odnošaj stupila Hrvatska s Ugarskom,
sudbonosnija je za nju činjenica, da je godine 1090 sa
njezina zemljišta nestalo predstavnika vrhovne državne
vlasti i u nutri i naprama vanjštini; tiem pako da je
težiště cielokupnoga javnoga života pomaknuto preko
granica. Hrvatska postala je tielo bez vlastitoga središta
gravitacije, tielo izloženo jačoj privlačnoj sili.

Hrvatska i Ugarska bijahu tada dvie države posve
različitoga nutarnjega ustrojstva. Sve družtvene i dr-
žavne uredbe, za više stoljeća starije, Hrvatske počivale
su na slavenskom plemenskom sustavu. Vrhovna državna
glava bijaše samo prvakom medju plemenskimi prvaci,
na nje upućen u vršenju najbitnijih preimućtva svoje
vlasti. A tako i po cielom okrugu državnom težište
upravne i sudstvene vlasti bijaše u plemenskom ustroju.
Krvne sveze svuda bijahu jače od zemljištnih. Usuprot
Ugarska bijaše već od prvoga njezina kralja Stjepana pod
odlučnim uplivom njemačkih uredaba uredjena ne na ple-
menskom nego na zemljištnom osnovu. Ugarska uprava u
bitnosti počiva na suvremenoj njemačkoj državnoj pod-
lozi i njezin županijski ustroj, prislanjajući se na stariju
slavensku razdiobu, uz što su i slavenski nazivi pridr-
žani, nije u stvari ništa drugo nego snimak uredbe nje-
mačkih grofija. U same zakone prešle su i glede su-
kromno-pravnih odnošaja ustanove crpljene iz njemačkih
narodnih prava, iz kapitularija i crkvenih sabora. Uz to
je i sav družtveni život proniknut njemačkim feudalnim
sustavom. I ugarski kralj je sasvim drugačiji od hrvat-
skoga nosioc vrhovne državne vlasti; župani i biskupi,
koji sjede u njegovu vieću, po njem su postavljeni; dočim
u hrvatskom kraljevskom vieću sjede plemenski starje-

87

šine, ne od vladaoca postavljeni, i biskupi, birani od svećenstva i puka.

Koji je od ta dva sustava za državne ciljeve prikladniji bio, u to se ne upuštam; već samo sa ono njekoliko rieči iztičem onu bitnu razliku u samih družtvenih i državnih osnovih medju dvie zemlje, koje su poslije 1090. godine osobom jednoga vladaoca došle u dodir. U tom dodiru ležao je zametak preobražaja cieloga hrvatskoga državnoga sustava. Plemenski sustav ustupa pod uplivom krune polagano i postupice zemljištnomu. Vojvoda i ban nisu više samonikli izliev plemena već vladalačke moći; plemenske župe pretvaraju se u teritorialne sa župani predstavnici ne plemenske volje nego vladalačke moći. Ova, osobito potonja, preobrazba uvlači se najprije u posavsku Hrvatsku, kano bliže stojeću Ugarskoj, pa se s oslabljenjem plemenskoga sustava rano i feudalni ugnjezduje. Hrvatski plemić u Posavini kraljevskimi darovštinami, koje su u plemensko doba nepoznate bile, postaje feudalnim vlastelinom s kmetovi i neslobodnjaci.

Tim je nastao dualizam izmedju posavske i primorske Hrvatske. Ovdje kano i u cielom području hrvatske visočine uzčuvale su se plemenske uredbe mnogo duže. S toga su se u XIV. vieku župe u posavskoj Hrvatskoj posvema svojim ustrojstvom razlikovale od onih preko Gvozda. I Šubići u Zrinju nisu više bili predjašnji Šubići bribirski; ovi su ostali starješine svoga plemena, oni su se preobrazili u feudalnu vlastelu. Tako je bilo ne samo sa župami nego i s gradovi. Gradovi u jadranskom primorju razvijali su se na dalje na podlozi svojih davnih romanskih autonomnih institucija, te je dušom njihove prostrane gradske samouprave ostalo gradsko plemstvo. U Posavini udario se temelj tek u XIII. vieku

88

gradjanskoj uredbi, i to po stranimi većinom njemačkimi
priselicami a po obrazcu njemačkom, kano što je i u
susjednoj Ugarskoj bivalo, s mnogo tjesnijom nego u
primorskih gradovih i drugim duhom proniknutom samo-
upravom.

Duhovne takodjer i umne sveze počeše izmeđju
oba diela hrvatske zemlje pucati i slabiti. Tiem što su
novo osnovana zagrebačka, pak u XIII. stoljeću novo
uzkrsnula sriemska a bosanska biskupija s novim sielom
u Djakovu unišle u sklop ugarske hierarhije, dočim su
biskupije onkraj Gvozda ostale u sklopu starodavne hr-
vatske hierarhije pod glavarstvom spljetskoga metropo-
lite, nastade na hrvatskom zemljištu i crkveni dualizam.
Vrhovni duhovnivodje hrvatskoga pravovjernoga puka
u posavskom i u primorskom području nisu više bili u
tiesnijem dodiru i obćenju — a što je to, osobito u
srednjem vieku, značilo, kako se je duševan život stao
u dva pravca razvijati, netreba vam obširnije razla-
gati. Samo na jednu okolnost svraćam vašu pažnju, da
dočim je spoljašnji položaj hrvatskih biskupa u primorju
ostao nepromienjen, bili su hrvatski biskupi u Posavini
feudalna gospoda uz sve dobre i zle strane feudalne
uredbe.

Pokle su se oba diela hrvatske zemlje kroz tri
vieka u dva pravca razvijala, nije čudo, što jim sveza
tako oslabila, da je dalmatinsko primorje u drugoj de-
setini XV. vieka bez velikoga odpora palo u pandže
mletačkoga lava, koji je od stoljeća vrebao na taj liepi
kraj — čudo je tim manje, što je zanimanje za taj
okrajak u zajedničkom hrvatsko-ugarskom dvoru jur od
davno jenjalo. Tiem je odpao od Hrvatske upravo onaj
važan dio njezin, kojega je zaposjednuće i držanje hr-
vatskim vladaocem njekada stojalo toliko truda i brige,

89

te po kojem je njihova država bila pomorskom zemljom, i
stekla njeki ugledan položaj u državnom sustavu sredo-
zemnoga mora. Od tada je Dalmacija putem Mletačke
unišla još dublje u kulturnu sferu romanskoga svieta.

Bitno je takodjer različito u oba diela hrvatske
zemlje učešće kod onoga velikoga duševnoga pokreta,
koji je poznat pod imenom renaissançe i humanisma.
Taj pokret, rodjen i odgojen u Italiji, kojim je ova po
drugi put Evropi dala staroklasičku naobrazbu, oplo-
divši ju sada kršćanskimi idejami, zahvatio je već u
XV. stoljeću naše jadranske obale, te je ondje do danas,
unatoč nepogodam kasnijega vremena, ostavio neizbri-
sivih tragova svoga blagoslovnoga upliva. Osvrnemo li
se na preporodjenu umjetnost, spomenika njezinih i danas
nalazimo u Šibeniku, Trogiru i Dubrovniku. Ogledamo
li se na polje humanističke književnosti, uz prve mle-
tačke humaniste oba Giustiniana i Francesca Barbara,
susretamo suvremene jim naše humaniste Jurja Šišgo-
rića, Elija Crievića, Matiju Andraševića i Andronika
Tihića. A kano što je u Italiji uz klasičnu domaća na-
rodna knjiga, ova pače pod uticajem one, njegovana, te
su se obje često u jednoj osobi sticale, tako je bivalo i
u našoj Dalmaciji. Izvan toga pokreta jedva bi se po-
rodili bili Marulići, Menčetići, Držići, Hektorovići i drugi.
Kako su ideje renaissançe i humanisma djelovale ne samo
na polju umjetnosti i književnosti nego i u području
javnoga i družtvenoga života, pak ondje djelovale na sa-
vršen razvitak nutrnjih i spoljašnjih svojstava čovjeka,
te promicale uljudbu i pojedinca i naroda, za sve to
pružaju najjasnije svjedočanstvo tadanje gradjanske
uredbe naših primorskih obćina. U Italiji nalazili su
renaissança i humanisam najveću podporu u dvorovih
dinasta i u slobodnih gradskih obćinah; u Dalmaciji,

90.

u kojoj onakovih velemoža nije bilo, našle su ondašnje nove ideje odziva u gradskom plemstvu. Odatle i manje gradske obćine, kano Hvar, Trogir, Šibenik, Spljet, Zadar, Dubrovnik, koje se ni veličinom, ni imućtvom ne mogu prispodobiti Rimu, Napulju, Milanu, Mletcima, Paviji, Mantui, Ferrari, Riminu, Pesaru, Urbinu, dale su odličnih novoviekimi idejami opojenih umnika. — Tih uvjeta ne bijaše u našoj Posavini. Tuj ne bijaše pripravljeno zemljište za sjeme, koje su Dante, Petrarca i Boccacio, posijali a Medici, Aragonci, Visconti, Sforze, Gonzage, Esti, Montefeltri i Malateste uzgojili te za priesad preko Alpa usposobili. Tuj je bilo imućnih i moćnih oligarha, ali ne mecena; bilo pojedinaca, koji su se na poluotoku apeninskom ugrievali na novom svjetlu, ali njegova luč nije se mogla razbuktiti u neslobodnom kmetstvu i nerazvijenom te pod skrbničtvom živećem malobrojnom gradjanstvu. S onkraj Drave nije moglo dolaziti Posavini pobude, kano što Dalmaciji s onkraj Adrije; jer je ondje renaissaņa i humanisam našao odziva za razmjerno kratko vrieme samo u dvoru Matije Korvina; pa su i tuj stjegonoše njihovi bili naši Ivan Vitez iz Sredne, Ivan iz Kešinca (Janus Pannonius), Pavao iz Ivanića u knjizi, a iz Dalmacije prizvani Jakov Statilić i Ivan Trogiranin, te Felix Dubrovčanin u umjetnosti. Koliko je naš Janus držao Ugarsku nepripravnom za nove ideje, vidi se iz vlastitih njegovih rieči: „In Latiis scripsi fortasse latinius oris; at nunc barbarico barbara in orbe crepo“ (epigr. I., 35). Odavle nije čudo, što naša Posavina nemože se ni jednim spomenikom umjetnosti i književnosti iz dobe renaissaņće i humanisma ponositi, koji bi se onim našega primorja jadranskoga iole mogao o bok postaviti.

91

Dakle i u tom prielazu iz srednjega u novi viek,
u tom veličanstvenom pokretu, koji je kušao kršćanske
misli duševno i umjetnički nu podjedno tvorno i samo-
svojno na klasičku naobrazbu uciepiti, opaža se spome-
nuti dualizam u hrvatskoj zemlji. Malo ne jedina misao
jedinstvena, koja je do skora oba diela spojila, bijaše
misao obrane kršćanstva od pobjedonosnoga islama. Ova
ih misao vodila pod jednom zastavom na zajedničko
krvavo poprište kroz sliedeće viekove. Tuj se je osjećaj
narodnoga zajedinstva, jer i zajedničke pogibelji, učvr-
šćivao.

Gospodo akademici! Vi znate, da je jezik naravni
osnov narodnosti, nu da joj nije jedini osnov. Istina je,
da ni jedna moć — kako Schelling kaže — ne može iz
skûpa ljudi učiniti naroda, ako nije kano narod rodjen,
i da gdje ne ima prvobitnoga jedinstva i zajedinstva
sviesti, ne može se takovo stvoriti. Skûp ljudi jednoga
jezika, jednih običaja, jednoga životnoga oblika postaju
narodom u pravom značenju rieči, kada doraste do
sviesti svojega duhovnoga jedinstva, kada se osjeća
jednim. A na toj sviesti, na tom osjećaju glodale su kod
hrvatskoga naroda od konca XI. vieka tolike centrifu-
galne sile, od kojih na njeke obratio sam letimice vašu
pažnju u toj besjedi. I kada te sile nebi naišle bile na
žilavi odpor onoga naravnoga osnova narodnosti hrvatske,
bile bi i ovu raztvorile.

Jednu ipak i to važnu zaslugu valja priznati hr-
vatskoj Posavini, što je naime unatoč svim stoljetnim
protivštinam umjela sačuvati toliko samosvojnosti, da se
je mogla u najnovije doba staviti na čelo narodnost-
noga pokreta, te da je stvorila tolika prosvjetna ognjišta,
sa kojih se grije obumrli osjećaj narodnoga jedinstva.
Posavina je pače iz ruku obnemogle Dalmacije u pro-

92

zorju književnoga preporoda primila onu luč, koja je u
hrvatskom primorju u doba renaissance i humanisma upa-
ljena bila, da ju sjajem novih prosvjetnih stečevina ojača.

Od vremena našega duševnoga preporoda nastoji i
podpomaže hrvatska književnost, da se hrvatski narod
dovine do duhovnoga jedinstva; da se osjeća ne samo
po porjetlu i jeziku nego i po prosvjeti, po nadorga-
ničkimi svojstvi, jednim; da bude narodom u etičkom
značenju. Nastoji dakle, da se rieka njegova duhovnoga
bića, koja se od osam stotina godina razlievala u dva
glavna traka, ujedini. Ovo nastojanje ima se pohvaliti
ne samo s posebnoga narodnostnoga nego i s obćega čo-
vjekoljubnoga gledišta. Čovječanstvo sastoji se ne samo
iz naravnih nego i iz duhovnih, prosvjetnih jedinica.
Prirodni bi tok ljudske poviesti bio, da se naravne u
duhovne jedinice preobraze i razviju, pak da svaka
dodje do napona svojih sila, a sve da skladno djeluju
na spas cjeline, i napokon da teže k nadnaravnoj cieli
onoj, za koju su stvorene.

Naša indi radnja na polju nauke i knjige jest go-
spodo akademici! eminentno etična, je radnja evau-
gjeoska, ako je evangjeoskim duhom, duhom istine, sa-
mozataje i požrtvovnosti proniknuta.

Na koncu još jedno. Vi ste, gospodo akademici,
naprama osobi mojoj ostali kroz 24 godine jednaki,
uviek mi skloni i prijazni. I kod prekojučerašnjega iz-
bora u glavnoj skupštini ostali ste u tom osjećaju ne-
promienjeni, kada ste mi dali svoj glas za čast pred-
sjedničku krozgliedeće trogodište. Iz važnih sam se
razloga našao ponukanim, da od sebe odklonim ovo
odlikovanje, moleći Vas, da pouzdanje mojoj osobi tim
izkazano prenesete na drugu jednako dostojnu, koju ću
ja s Vami jednako podupirati u vršenju predsjedničkih

93

dužnosti. Bez obzira na položaj, koji zauzimam u akademiji, ostajem joj uviek vjeran i odan. Tiem ste me ipak obvezali, da Vam se javno za izkazano mi povjerenje najiskrenije zahvalim.

II.

IZVJEŠTAJ

TAJNIKA DRA. P. MATKOVIĆA:

Izvještaji minulih godina o radnji jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti, što su prema akademiskim pravilom na dan svečane sjednice oglašeni, posvuda pokazaše, da jugoslavenska akademija na utrvenom putu dalje koraca i da svagda nepromienjenim smjerom svojemu cilju teži, na ime k unapredjenju znanosti u svih granah, koje si je poduzela gojiti. I moj posliednji godišnji izvještaj, kojim mi je nacrtati književnu radnju jugoslavenske akademije za prošle akademijske godine, pokazati će, da je ova akademija svojemu zadatku vjerna ostala, te da je njezino književno poslovanje od prošle akademijske godine, radnje predjašnjih godina u svojih rezultatih ako ne nadmašilo, a to da jim je bar za cielo ravno.

I prošle godine nastavila je akademija svoje književno poslovanje, koje je obsizalo, prvo znanstvena iztraživanja u pojedinih strukovnih razpravah i drugih člancih, a drugo, izdavanje gradje za izpitivanje jezika, književnosti, historije, prava i prirodnih odnošaja naše domovine. Iztraživanja je priobćivala u svojem organu „Radu“, gradju pako izdavala je na svjetlo u posebnih sbornicih i knjigah.

94

Počimajuć s prvim dielom akademičke radnje, čast
mi je najprije spomenuti po razredih razprave i druge
članke, koje je akademija iznosila na svjetlo u „Radu“
i u „Starinah“.

U razredu filologičko-historičkom pravi član dr. F.
Rački, nastavljajuć svoja obširna iztraživanja „o nu-
tarnjem državnom uredjenju Hrvatske za vladanja do-
maće narodne dinastije“, nadovezuje na prvi odsjek, te
razpravlja ovaj put najprije o vladaočevom odnošaju
prema obrambenoj sili, i dokazuje, da je i vojena sila
osnovana na plemenskoj podlozi, od prilike kano što u
Crnoj Gori. Župani bijahu vojvode četa župe, glavari
rodova četa pojedinih rodova, a satnici manjih odjela,
kralj pako vrhovni vodja ciele vojske. Napokon prispo-
dobi oboružanje hrvatske vojske s oboružanjem suvremenih
susjednih vojska. Zaključivši tim razpravljanja o vlasti
vladaoca, predje na crtanje uredjenja župa i gradova.
Uredjenje župa počivalo je na pomenutoj plemenskoj
podlozi, koja je sav javan i obiteljski život ne samo
Hrvata, nego i svih Slavena u starijem razdoblju njihova
razvitka pronikla. Župe u Hrvatskoj dolaze u trostrukom
značenju, naime u genetičnom, teritorijalnom i admini-
strativnom. Uprava i sudstvo župe bijaše u rukama
župana i satnika, a o boku jim stajahu „dobri ljudi“
ili zastupnici plemena. Sve je ove uredbe akademik
razjasnio jednakimi ili sličnimi uredbami kod drugih
Slavena, a donjekle i srodnimi uredbami na zapadu.
Gradove u Hrvatskoj razlikuje akademik u one, koje
su Hrvati na obali jadranskoj i na otocih našli, od gra-
dova, koje su oni podigli, prvi razviše se od rimskih
kolonija i municipalija, drugi pako usvojili su slično ure-
djenje. S toga je razvoj gradova u Hrvatskoj sasvime

95

drugačiji nego li gradova n. pr. u Njemačkoj ili kašnje
u Posavini. Potonji su gradovi postali na temelju po-
sebnih povlastica krune.

Pravi član Nadko Nodilo u posljednjem dielu
svoje razprave „o religiji Srba i Hrvata“ govori o
Mjesecu i Danici. Dokazujuć da Mjesec u Srba i Hr-
vata bijaše bog, navodi, da mu je poosobljena Munja
bila nevjesta, dočim mu je Danica sestra. Tvrdi, da su
Srbi i Hrvati gledali zviezdu Veneru u dva maha; u
jutro kao Danicu, a kao Predhodnicu na veče. Iz-
pitujuć njeke pjesme o njima, prelazi na potanje pro-
učavanje Mjeseca, kako ga puk shvaća. Mjesec mjeri
vrieme, noćni je putnik i vojnik, a na osobiti način
čobanin. Akademik dalje iztražuje, odkle je ovo potonje
i što to znači. Pošto uz mladoga Mjeseca pristaju mlada
Nedjelja i Petka, prihvaća akademik zgodu, da još
jedan put govori o ove dvie čudne svetice toliko često
spominjane u pučkoj literaturi. O Mjesecu napokon ima
po sudu akademikovu takodjer neizravnoga kazivanja,
o kojem na tanje razpravlja.

Pravi član Matija Valjavec pridonese razpravu o
akcentu u participima, infinitivu i supinu u kranjskoj
i ugarskoj slovenštini i u hrvatskoj kajkavštini. Aka-
demik poče s part. praes. act. Najprije pokaza, kakav
je akcenat u osnovama 1. s prezentskim nastavkom a)
o, b) s nastavkom jo; α) sa samoglasnikom, β) sa su-
glasnim pred jo; 2. u osnovama s prez. nastavkom i
(inf. ê i î). Za temelj uze sing. nominativ masc. indefin.,
koj se završuje na oč, uč, eč. Akademik prispodobi na-
pokon naglas toga participa sa štokavskim naglasom.
Slično obradio je i ostale participe, infinitiv i supin,
navodeći za sve mnogo primjera iz knjige i naroda.

96

Pravi član Ivan Tkalčić svojom razpravom Par-
nice proti vješticam u Hrvatskoj doprinosi znatan prilog
za hrvatsku kulturnu poviest. Na podlozi vještičkih
parnica od g. 1640 do 1752 iznosi ponajprije na vidik,
što se sve smatralo kao zločin, da se koje čeljade okrivi
kao vještica, a to nebijahu samo vračanja i bajanja,
već i jednostavne potvore i sumnje služile su kao nepo-
bitan razlog, da se tko sudbeno progoni. Navedši sve
ovakove zločine, govori dalje o sudbenom postupku,
uslied kojega su imale pravo vještice progoniti i odsu-
diti sl. kr. gradovi, županije i oni plemići, koji su
uživali pravo „juris gladii". Sudbeni progon izvršivahu
u županiji županijski, a u gradovih gradski odvjetnici,
dočim je smrtnu kazan u županijah izrekao županijski
sud, u gradovih gradsko vieće, a kod plemića oni sami
u suglasju sa zupanijskim velikim sudcem. Pošto je
akademik na tanko razpravljao o sudbenom progonu,
vražjem pěčatu, o mučionici i mučilih, govori dalje o
izjavah doznanih na mukah i pobilježenih u zapisnik,
koj bi podnešen gradskomu ili županijskomu odvjetniku,
a ovaj na podlozi ovakovih izjava predloži sudu, da se
okrivljenica na lomači živa spali. Mjesto, na kojem se
spaljivalo vještice, zvalo se „zvedišće". Ovaj progon ne-
dužne čeljadi bi saborskim člankom VI. od god. 1756
znamenito stegnut, a kr. reskriptom od g. 1758 posve
dokinut, a tim se je svršila ona ogavna pošast (dodaje
akademik), uslied koje su tisuće nevine čeljadi žrtvom
lomače postale.

Dopisujući član dr. Tomo Maretić prinese raz-
pravu slavenski i litavski nominalni akcenat, u kojoj
poredi slavenski i litavski akcenat ne samo medju
sobom, već i sa staro-indijskim i grčkim akcentom, te
nastoji uhvatiti neka pravila za slovensku i litavsku

97

akcentuaciju, koja su dosad bila ili nikako ili slabo
poznata. — Isti obznani tri, po njegovu sudu naj-
znatnija djela linguističke struke iz god. 1889; naime
a) „Pluralbildungen der indo-germanischen Neutra von
Joh. Schmidt; b) Sprachvergleichung und Urgeschichte
von A. Schrader, 2. Auflage i c) Die indogermanischen
Verwandschaftsnamen von B. Dellbrück“. U sve ove
tri knjige naći će i slavenski filolog mnogo koješta, što
će svakako povećati njegovo znanje slavenske gram-
tike, a gdje što i slavenske, davnine.

U razredu filozofičko-pravoslovnom dopisujući član
dr. Kosta knez Vojnović doprinese razpravu o državnom
ustrojstvu republike dubrovačke. Akademik iztiče u uvodu
koliko je vriedno iztraživati, kako je slavenska drža-
vica, republika dubrovačka, na moru i kopnu obsjed-
nuta premoćnimi neprijatelji, mogla slavno proživiti
više od jedne tisuće godina, bogata trgovinom i mor-
naricom, a uz to slavna na polju knjige i znanosti,
kako malo koji od najslavnijih talijanskih gradova
srednjega vieka. Akademik dieli svoju razpravu na šest
odsjeka, na ime upliv mletački na državni i upravni
stroj dubrovački, knez i malo vieće, veliko vieće, vieće
umoljenih ili senat, čuvari pravde i državni tajnici. O
svakom svom odsjeku razpravlja akademik na tanko
po izvorih arkivalnih i štampanih.

Dopisujući član dr. Blaž Lorković prinese raz-
pravu Sadanje stanje gospodarske nauke, u kojoj naj-
prije upozoruje na žestoku borbu interesa u području
gospodarstva te na borbu načela u gospodarskoj nauci,
a ta borba da se nemože razumieti, ako se nepoznaje
Smithova nauka. Spominjuć glavna načela ove nauke,
iztiče, da su ideje francezkih Physiokrata znamenito

7

98

djelovale na Smitha, kojega su načela prva četiri dece-
nija našega stoljeća gotovo izključivo vladala, ma da
jih pobijali pojedinci, kao S. de Sismondi, List i dr.
Dalje razpravlja akademik o školi historičkoj i nje-
zinom ogranku historičko-etičkoj, kojih glavna načela
i metodu iztraživanja potanje razloži, kao i pokus, da
se politička ekonomija prelije u socijalnu znanost, što
je već prije August Comte zagovarao. Govoreć na tanje
o socijalističko-komunističnom pravcu, završuje, da ova
borba oko načela nauke najzamašnija je u Njemačkoj,
pojavlja se u Americi, Englezkoj i Italiji, pa se za sada
nemože reći, hoće li konačno pobiediti načela stare ili
nove doktrine.

U razredu *matematičko prirodoslovnom* pravi član
dr. Vinko Dvořak prinese razpravu o *Peltierovoj teoriji*
*atmosferičkoga elektriciteza*, koju je čitao u svečanoj
sjednici minule godine. Najprije je akademik opisao
elementarnu metodu, po kojoj se sada iztražuje zračna
munjina. Pronadjeno je pokusi, koje akademik na tanje
opisuje, da množina vodenih para u zraku upliva u
znatnoj mjeri na atmosfersku munjinu, s toga je po
zimi, kadno ima malo vodenih para, atmosferična mu-
njina puno jača, nego ljeti. Od hipoteza, koje nastoje
protumačiti pojave zračne munjine, najjednostavnija je
Peltierova hipoteza, po kojoj ima naša zemlja jur od
vieka stanovitu množinu negativne munjine. Izparivanjem
dolazi ova munjina s vodenimi parami djelomice u zrak,
a gibanjem zraka i oblaka nastaju razne promjene u
atmosferskom elektricitetu. Pokusi izvedeni na zrako-
plovu, govore u prilog ovoj teoriji.

Pravi član dr. Mijo Kišpatić doprinese razpravu
o kloritoidnom škriljevu iz Psunja kod Gradiške, koj

99

nije bio dosada poznat. Riedki i zanimivi taj kamen
sastoji po petrografijskom iztraživanju od bieloga tinjca,
kremena, rutila i kloritoida. Potonji je tamno-zelene
boje, te nalikuje na alpinski kloritoid od Dürrenschöbera
i na francezki s otoka Groix. — Isti priobćio je iz-
vještaj potresnoga odbora o potresih u naših i susjednih
krajevih god. 1888 i 1889. Izvještaj spominje, da je
god. 1888 bilo u hrvatskih krajevih 37, a god. 1889
ukupno 84 potresa. Ti kao i stariji, pokazuju dosta
jasno, da potresni pojavi nestoje u nikakovom savezu
s mienami mjeseca. Medju timi potresi osobito se iztiče
potres od 30. ožujka 1888, koj je potresao jednim
dielom Slavonije, a izhodište mu je bilo u Krndiji.
Dalje iztiče najobsežniji potres od 20. svibnja 1888;
koj se osjetio po cieloj Bosni, po Hrvatskoj i jednom
dielu Dalmacije, a izhodište mu se ima tražiti u Kozari
planini.

I ove godine poslužilo se više nečlanova organom
ove akademije, da pomognu obraditi domaće polje zna-
nosti, to u filologijsko-historijskom, to u matematično-
prirodoslovnom području.

Ivan Milčetić, gimn. profesor na Rieci, priobći
priloge iz stare hrvatske glagolske literuture, crpene iz
zbornika XIV. vieka; sadržina jim je religiozno-mo-
ralna, a medju njimi i dvie apokrifne poslanice o sv.
Jerolimu.

Dr. Milivoj Šrepel, sveučilišni profesor u Zagrebu,
prinese razpravu, Latinski izvor i ocjena Kašićeve gra-
matike. u kojoj najprije označuje stanje gramatičke
nauke u srednjem vieku i u početku novoga, te doka-
zuje, da se Kašić, pisac gramatike hrvatskoga jezika,
povodio u gramatičnom sistemu za načelima gramatika

*

100

Alda Manucia. Ocjenjujuć pojedine dielove K. knjige pokazuje, da je zbog obilja gradje njegova gramatika važan izvor za poviest hrvatskih oblika. — Isti čitao je kao gost razpravu o postanju latinskoga b-imperfektu i b-futura, u kojoj najprije u kratko ocjenjuje stanje nauke u ovom pitanju, pa nastoji pokazati put, kojim se je mogao razviti u latinskom jeziku ovaj sekundarni oblik imperfekta i futura. Pisac dokazuje, da se u pomenutim oblicima kao i u participu na bundus (a možda i u adjektivima na bilis) krije posebna osnova razširena nominalnim sufiksom bho. Prema ero i eram nastaše oblici „amabo“ od „amabam“. Pisac nastoji ujamčiti, da je „eram“ stariji od „amabam“ i da je nastao analogijom prema „videram“, „fueram“.

Matej Milas, prinese razpravu današnji trpanjski dialekat, vrlo vriedan prilog gradji naše dialektologije, tim više, što trpanjski dialekat stoji u sriedi medju štokavcima i čakavcima, te nije lako odrediti, kojoj strani pripada. Pisac se udubio u sve potankosti fonetičke i morfologijske, te nam daje jasnu i podpunu ideju o onom govoru. Vrlo je koristan i predgovor, u kojem dieli Stonski Rat po govorima.

A. Mohorovičić, profesor nautičke škole u Bakru, pridonese razpravu Njekoji rezultati opažanja oblaku na kr. nautičkoj školi u Bakru. U ovom prvom dielu su rezultati naoblačenja: dnevna perioda pojedinih vrsti oblaka za vrieme od 1. maja 1888 do 31. aprila 1890. Metodom, podanom u svojoj prijašnjoj razpravi, našao je pisac, da se svaki oblak, koj sastoji od kapljica vode, onda diže u vis, kad su mu konture ozgora oštre, a da se spušta na zemlju i izčezava, kad su mu konture razcifrane. Kod oblaka pako, koji se sastoje od ledenih iglica, nemože se iz forme zaključivati na di-