Předmluva.

Dílo, jehož první polovici odevzdáváme
veřejnosti, vzniklo z dávno pociťované po-
třeby velkého německočeského slovníka,
po němž poptávky stále se množily.

Nakladatel odhodlav se vyhověti této po-
třebě, ohlížel se po jednotlivci, jenž by byl
ochoten převziti sám celou namáhavou práci.
Ale nenašel ho; zároveň pak bylo nutno uva-
žovati o tom, že úloha, jež jest tak ob-
jemna, že by mohla zabrati celý život jedno-
tlivcův, vyžadovala by ku provedení mnoho
let, kdežto potřeba vymáhala, aby dílo bylo
v rukou obecenstva co možná nejdříve. Ne-
zbývalo tedy, nežli pokusiti se o prove-
dení díla společnou prací mnoha spolupra-
covníků. Vedení přípravných prací převzal,
nakladatelem byv vybidnut, professor ně-
mecké řeči a literatury na české universitě
Dr. V. E. Mourek. Tento vyzval četné učitele
německé řeči na středních školách českých
k spolupůsobení a vyzvání toto. bylo všude
přijato s největší ochotou. Asi 40 spolu-
pracovníků přihlásilo se hned a většina
z nich shromáždila se před vánocemi r. 1890
v Praze k úmluvě, při níž byly stanoveny
zásady, jimiž se měl každý při práci spra-
vovati.

Nejdůležitější z nich byla, ježto poptávky
děly se výhradně po slovníku praktickém,
že má se vyloučiti předem každé vědecké
vzdělávání materiálu. Jiná, rovněž důle-
žitá, byla, že vzhledem k témuž praktickému
účelu má se každý spolupracovník vystří-
hati příliš zřejmých germa.nismů, ale také
nadsazeného purismu.

Worwort.

Das Werk, dessen erste Hälfte nunmehr vollendet der
Zuffentlichkeit zur Benützung übergeben wird, entsprang
einem längst geführten Bedürfnisse, das in immer
sehr bister werden Nachfragen nach einem gröberen
deutschböhmischen Wörterbuche Ausdruck fand.

Nachdem der Verleger den Entschluß gesagt, diesem Bedürfnisse zu entsprechen, sah er sich zuerst nach einem einzelnen Manne um, der geneigt wäre, die ganze mühevollere Arbeit allein zu übernehmen. Dieser war jedoch nicht zu finden; auch lag die Erwägung nahe, daß die Aufgabe, die umfangreich genug ist, ein ganzes Leben des Einzelnen anzufüllen, viele Jahre zu ihrer Lösung erfordert hätte, während das Bedürfnis nach einer möglichst balsigen Befriedigung drängte. Es blick also nur der Ausweg offen, die Schaffung des Werkes durch gemeinsame Arbeit vieler Mittwirkenden zu versuchen. Die Leitung der vorbereitenden Schritte übernahm, vom Verleger aufgesordert, der Professor der deutschen Sprache und Literatur an der böhmischen Universität Dr. V. E. Mourek. Seine an zahlreiche Vertreter des deutschen Lehrsaches an böhmischen Mittelschulen gerichtete Anforderung zur Mitarbeiterchaft fand überall gute Aufnahme. Gegen vierzig Theilnehmer meldeten sich sogleich und die meisten von ihren traten vor Weihnachten 1890 in Prag zu einer Vorbereitung zusammen, in welcher die bei der Arbeit zu befolgenden Grundsätze festgestellt wurden.

Der wichtigste derselben war, daß, da die Nach-
fragen anschließlich nur einem praktischen Wörter-
buche galten, jegliche wissenschaftliche Behandlung
des zu sammelnden Materials von vornehmest aus-
ziehließen sei. Ein weiterer, daß mit Mücksicht auf den-
selben praktischen Zweck die Arbeit bei sorgfältiger
Vermeidung offenbarnder Germanismen sich doch von
jedem übertriebenen Purismus fernhalten sollte.

Jednak z těchto příčin, jednak ze snaly po úplnosti co největší plynulo další ustanovení, že základem práce má být znamenitý, v praktické příčině osvědčený a bohatost německé řeči co nejhojněji obsahující německofrancouzský slovník Sachs-Villattteŭv. Z díla tohoto měly se převzítí kromě různých jednotlivostí vnějšího velmi praktického zářízení též vzorce časovací a skloňovací v čele díla. k nimž odkazují písmena s číslicemi u každého hesla uvnitř slovníka, jakkoli ovšem přehledy tyto jen prakticky, beze všeho védeckého důvodu jsou sestaveny.

Každý ze spolupracovníků převzal ihned část slovníka Sachs-Villatteova ku předběžnému zpracování, jež záleželo v tom, že měl vypisovati materiál na jednotlivé lístky, a pokud mu bylo možno, zejména podle počtu pomůcek, jež měl po ruce, překládati každé slovo, větu a frasi, nepereložené pak měl i s přeloženým zaslati redakci. Zároveň bylo ustanoveno zříditi redakční kancelář. jež by v době již bylo jednotlivým spolupracovníkům potřebi kzpracování přidělených podilů, shledávala a vyčerpávala nejprve všesky existující německoeské speciální a odborné slovníky a vypisovala potřebné věci z bohatého materiálu ve slovnících Jungmannové a Kottově obsazeného a konečně se starala o terminologii přiměřenou modernímu pokroku ve všech oborech lidského vědění a umění získaním spolupracovníků v jednotlivých těchto oborech.

Redakční kancelář dala se bez prodlení do práce a věnovala bedlivou pozornost všem částem úkolu sobě svěřeného, opatřila si četnou sbírku odborných slovníků a jiných pomůcek, čerpala z velkých německočeských slovníků a získala řadu odborníků k zpracování terminologie odborné.

Ale vedle těchto pokrokův a úspěchů potkala se brzy s různými překážkami a zazíla zklamání menších i větších. Zpracované podily ze slovníka Sachs-Villatteova docházely jen zvolna, veliká část z nich ne přišla vůbec; archy ku práci převzaté byly na doléhání redakce po 2-3letém protahování vráceny nedotknuté (nezřídka i nerozřezané) a bylo třeba zpracovati je v redakci. Pro mnohé důležité odbory nebylo

Theils aus demselben Boransjetzungen, theils auch aus dem Bestreben nach möglichst umfassender Vollständigkeit folgte die weitere Bestimmung, daß bei der Arbeit das anerkannt tüchtige, als eminent praktisch bewährte und das deutsche Sprachgut in reichster Sammlung enthaltende deutschfranzösische Wörterbuch von Sachs-Villatte zu Grunde zu legen sei. Demselben Wörter sollte nebst unterschiedlichen Einzelheiten der äußeren sehr praktischen Einrichtung auch die Tarstellung der Destinationen und Conjugation, sowohl in der allgemeinen Übersicht, als auch bei jedem einzelnen Wörter entnommen werden — troys der Erkenntnis, das dieselbe keinerlei wissenschaftlichen Anforderungen genügt.

Jeder Betheiligte übernahm jedoch eine Partie des Sachs-Villatteischen Werfes zur Vorbearbeitung insfoserne, als er für die Anschreibung des Wörterats auf einzelne Zettel zu sorgen, so weit es ihm mit den üm zu Gebote stehenden Hilfsmitteln möglich war, die Übersetzung beizufüchten, das übrige aber auch unüberseßt sammt dem überleisten an die Redaction einzusetzen latte. Zugleich wurde beibemt, sofern eine Redactionsanzlei zu errichten, die in der Zweitzeitung, welche vis zur Ablieferung der Theilbearbeitungen verstreßen mußte, zunächst alle existierenden deutschböhmischen Special- und Nachwörterbücher zusammenführen und excerpieren, sodann das in den großen Wörterbüchern von Jungmann und Kott bereits verhandene reichhaltige Materiale herausgeben, endlich für die Terminologie des modernen Fortschrittes auf allen Gebieten menchslichen Wissens und Könnens tüchtige Fachmänner als Mitarbeiter zu gewinnen trachten sollte.

Die Redactionenanzlei trat auch unverzüglich in Dichtigkeit. Allen Theilen des vorzugewiesenen Auftrages wurde die vollste Aufmerksamkeit zugewendet, eine reichhaltige Sammlung von Specialwörterbüchern und anderen Hilfsmitteln zustandegebracht, die Excercitation der großen böhm. deutschen Wörterbücher cífrig betrieben und ein zahlreicher Stab von Fachmännern zur Mitarbeiterschaft gewonnen.

Dementgegen fehlte es auch an tleinen und größeren Entwässchungen und Hindernissen nicht. Die Theilbearbeitungen von Sachs-Villatte giengen nur anbergt langsam ein, nicht wenige blieben auch gänzlich aus; die übernommenen Druckbögen wurden nach zwei- und dreijährigem Hinhalten unberührt zurückgeschickt und mussten durch die Redaction selbst bearbeitet werden. Für manche wichtige Specialfächer waren bereitwillige Vertreter nicht leicht zu finden, andere sagten ihre Mithilfe zu und traten später wieder

Ize nalézti ochotných přispěvatelů, jiní při-
slibili přispění a později zas odstoupili a jen
malá část vytrvala, z nichž jen málokteří
byli ochotni sestavovati seznamy odbor-
ných terminů, přispívající jen překladem
materiálu redakčí jim zasilaného. Přes
všecky tyto nesnáze pokračovalo dílo tak,
že se mohlo v říjnu 1893 počíti s vydá-
váním po sešitech a nyní, v srpnu 1895
sešitem 35. jest první díl jako polovina
celého slovníka ukončen.

Ze slovníků a jiných tištěných pomůcek
lylo užito zejména těchto:

Sachs-Villatte, Encyclopädisches Wörterbuch der französischen und deutschen Sprache (große Ausgabe).

Sanders, Wörterbuch der deutschen Sprache.

Adelung, Wörterbuch der deutschen Sprache.

Heine, Wörterbuch der deutschen Sprache.

Pawlowski, Ryniisch-deutschen Wörterbuch.

Kott, Českoněmecký slovník.

Heysc, Fremdwörterbuch.

Rank, Slovník kapesní jazyka českého i německého.

Dr. Herzer-Ibl, Slovník francouzsko-český.

Hořovský, Německo-česko-ruský slovník hornický a hutnický.

Čelakovského Mudroslovi.

Brehm, Život zvírat.

Nečas, Německo-české názvoslovi právnické.

Malát, Slovník hudební.

Lesnický slovník, vydaný Českou lesnickou jednotou.

Špatného Slovníky koželužský, lovecký, bednářský, hodinářský, pro krejčí, ševcovský, názvosloví šicích strojů atd.

Suk, Materiál k slovníku technologickému pro průmysl pivovarnický.

Lékařský slovník. Sestavili prof. dr. Weiss, doc. dr. Janovský, dr. Záhoř.

Příručný slovník lékárnický. Synonyma latinská, česká, polská i německá. Sestavili dr. Lerch, K. Schürer, K. Vaniček.

atd. atd.

Částečným zpracováním slovníka Sachs-
Villatteova přispěli:

uriict und die wenigsten dauernd Gewonnenen waren geneigt, selbst Listen von Nachausdrifden zutammenzustellen, sondern erklärten sich nur bereits, daß von der Redaction gebotene Materiale zu überjagen. Trotz aller diesen Schwierigkeiten nahm doch das Werk einen so günstigen Fortgang, daß im October 1893 mit der beitweisen Herausgabe begonnen werden konnte und daß jetzt (im August 1895) mit dem 35. Heife der erste Bund, d. h. die Hälfte des ganzen Wörterbuches abgebroffen vorliegt.

Von Wörterbüchern und sennstigen gedruckten Hilfs-
mitteln wurden namentlich benutzt:

Mit Theilbearbeitungen von Sachs-Villatte haben
beigetragen:

Prof. F. Dušánek, †Prof. A. Fejta, Prof. J. Frank, Prof. F. Hirsch, Prof. Al. J. Hofman, Prof. J. Honza, †PhC. V. Hurtig, Prof. A. Chmelík, Prof. K. Jirovec, Prof. F. Jizba, Prof. Dr. J. Kosina, Prof. C. Kříž, Prof. Dr. J. Krejčí, Prof. J. Loriš, Prof. J. Masářík, Prof. J. Neudert, Prof. F. Pover, Prof. J. Satranský, Dr. J. V. Sterzinger, Prof. F. Stocký, Prof. F. Strér, Prof. J. Štěpán a prof. J. Pochop, Prof. J. Šulc a prof. E. Malý; Prof. J. Tacl, Prof. J. Tobiášek, Prof. A. Trnka, Prof. J. Vaněček, Prof. Dr. G. Zába.

Odbornými terminy přispěli:

Prof. Dr. Aug. Bělohoubek, Praha (Chemie);

B. Brandejs. spisovatel, Písek (Zbrojířství);

Prof. Dr. F. Čáda, Karlín (Filosofie);

Prof. F. Červený, Praha (Všeobecná technolo-
gie);

Bei der Fachterminologie haben mitgewirkt:

Prof. Dr. Aug. Bělohoubek, Prag (Chemie);

B. Brandejs, Schriftsteller, Písek (Zeugschmiedehandwerf);

Prof. Dr. F. Čáda, Karelínenthal (Philosophie);

Prof. F. Červený, Prag (Allg. Technologie);

Prof. J. Dědeček, Karlín (Botanika);

Řed. V. Dokoupil, Hořice (Sochařství a ka-
menictví);

Řed. K. Fajfr, Humpolec (Textilní odbor);

K. Formánek, Praha (Kloboučnictví);

Slč. E. Frídová, Karlín (Ženské ruč. práce);

Prof. Dr. G. Gruss, Praha (Astronomie);

Řed. L. Haněl, Král. Hradec (Zámečnictví);

Prof. E. Hertík, Praha (Mlynářství);

J. E. Chadt, lesní adjunkt (Lesnictví);

Prof. K. Kordina, Praha (Strojnictví);

Prof. V. Krotký, Kladno (Stavitelství);

Prof. J. Lhota, Praha (Stavitelství);

Prof. K. Mádl, Praha (Malířství);

J. Nečas, c. k. okresní soudce ve Vyškově
na Moravě (Právnictví);

Doc. Dr. F. Pečírka, Praha (Lékařství);

Prof. F. Péro, Praha (Plavectví);

Prof. K. Petrlík, Praha (Stav. vodní);

Řed. F. Rössler, Kladno (Všeob. technologie);

Prof. Dr. E. Sekera, Pelhřimov (Přírodopis);

Em. baron Salomon z Friedbergů Miro-
horský, Praha (Vojenství);

Prof. J. Saska, Praha (Všeob. technologie);

Řed. K. Svoboda, Chrudim (Odb. spracov.
dřeva);

V. Schück, továrník, Praha (Barvy atd.);

Red. Spurný, Praha (Obuvnictví);

J. Šercl, faktor, Praha (Typografie);

Vrchní pošt. rada V. Vanka, Praha (Poštov-
nictví);

Prof. V. Velflík, Praha (Odb. železniční).

V redakční kanceláři zaměstnáno bylo
po čas vydávání dila několik mladých síl,
z nichž některé spoustu nevyhnutelných
mechanických prací se vzornou přesnosti
a vytrvalou píli překonávaly.

Lví podíl této práce však připadal vždy
více PhDru. J. V. Sterzingerovi, jenž z prvu
značnou část slovnika Sachs. Villatteovazpra-
coval a posléze, vpracovav se do spousty
materiálu tak, jak nikomu jinému nebylo
možno, stal se ředitelem celého díla.

Od původního záměru, zříditi několika-
člennou redakci ku provedení závěrečných
prací, bylo upuštěno, protože bylo jisto,
že by tím dílo v postupu spíše se zů-
žovalo.

Ke čtení korrektur byl získán PhDr.
V. Flajšhans, professor gymn. na Král. Vino-

Prof. J. Dědeček, Karolinenthal (Botanik);

Dir. B. Dofenpil, Hořic (Bildhauerei und Stein-
metzerei);

Dir. K. Fajfr, Humpolec (Textilfach);

K. Formánek, Prag (Hutmacherei);

Frl. E. Frida, Karolinenthal (weibliche Handarb.);

Prof. Dr. G. Gruß, Prag (Astronomie);

Dir. R. Haněl, Königgrüß (Schlosserei);

Prof. E. Hertík, Prag (Wüllergewerbe);

J. E. Chadt, Forstadjunct (Forstwissenschaft);

Prof. K. Kordina, Prag (Maschinenweisen);

Prof. W. Krotký, Kladno (Bauweisen);

Prof. J. Lhota, Prag (Bauweisen);

Prof. K. Mádl, Prag (Malerei);

J. Nečas, k. l. Bezirksrichter in Wischau, Mähren
(Rechtskunde);

Doc. Dr. F. Pečírka, Prag (Arzneikunde);

Prof. F. Péro, Prag (Schiffahrt);

Prof. K. Petrlík, Prag (Wasserbau);

Dir. F. Nößler, Kladno (Allg. Technologie);

Prof. Dr. E. Sekera, Pilgram (Naturwissenschaft);

Em. Baron Salomon v. Friedberg-Mirohorský,
Prag (Militärweisen);

Prof. J. Saeta, Prag (Allg. Technologie);

Dir. K. Svoboda, Chrudim (Holzbearbeitung);

A. Zschid, Fabrikant, Prag (Farken 2c.);

Red. Spurný, Prag (Schuhmacherei);

H. Šercl, Factor, Prag (Typographie und Schrift-
gießerei);

Oberpostrath W. Banka, Prag (Postweisen);

Prof. A. Velslik, Prag (Eisenbahnweisen).

In der Redactionskanzlei waren verschiedene junge
kräftete geschäftigt, welche eine Unmaße nicht zu ver-
meidender mechanischer Arbeiten mit mußterhaster
Genauigket und Ausdauer durchführten.

Der Löwentheil der Arbeit fiel aber immer mehr
dem PhDr. J. B. Sterzinger zu, der zunächst
einen bedeutenden Dycil von Zach-Bilatte be-
arbeitete und endlich auch die Funktion des Haupt-
redacteurs übernehmen mußte, nachdem er sich in das
gejammte Materiale so eingearbeitet hatte, wie es
teinem Anderen möglich war.

Von dem ursprünglichen Plange, zur Bewältigung
der Schlussarbeiten eine mehrgliedrige Redaction
einzusetzen, wurde Abstand genommen, weil man
sich der Erwägung nicht verschließen konnte, das
dadurch der Fortgang des Werkes eher verzögert als
gesördert werden müßte.

Für die Wirtschaft der Correcturbëgen wurde
Prof. Dr. W. Flajshans gewonnen, dem nament-

Zatímní předmluva.

Definitivní předmluva připojena bude k poslednímu
sešitu I. dílu.

Dílo toto povstalo z potřeby čím dále tím
více rostoucí. Nemá a nechce býti ničím
více a ničím méně, než prvním opravdovým
pokusem o úplný praktický slovník tlumo-
čící všecko bohatství jazyka německého
češtinou.

Že úkol tento snadným není, netřeba do-
kládati. Neoddáváme se také blahým snům,
že jsme mu dostáli tak, jak by bylo žá-
doucno. Toho však jsme si vědomi, že se
strany naši stalo se vše, co v zájmu věci
samé vzhledem k vážnému úkolu a zodpo-
vědnosti vykonáno býti mohlo.

První krok bývá vždy nesnadný. Víme
dobře, že dílem tímto všem nevyhovíme.
Jedněm bude příliš obsáhlým, druhým
snad co do rozsahu ještě nepostačí. Má-li
slovník býti úplným, roste s úplností jeho
objem. Úplnost je ovšem při slovníku
pojem relativný. Žádná živá řeč nedá
se směstnati v rámec slovníkový.

Že jsme podkladem díla svého učinili
slovník Sachs-Villatte-ův, dílo na výši dokona-
losti moderní jazykové lexikografie stojící,
nikdo nám zajisté za zlé nevezme. Vše, čeho
jsme z něho pro slovník náš užili, bylo vzato
s úmyslem podati čtenářstvu nejen věci
dobré, ale — a to zejména — praktické. Této
stránce praktické vyhověli jsme mnohdy
i tam, kde by se stránky védecké vhodnější
byl postup jiný (na př. při vzorcích časo-
vacích a skloňovacích). Máme za to, že
každé dílo určené praktické potřebě je

Einstweiliges Vorwort.

Die definitiv Vorrede folgt mit der letzten Lieferung
des I. Theiles.

Die Herausgabe dieses Werkes wurde durch ein
immer mehr empfundenes Bedürfnis veranlaßt.
Es soll und will nichts mehr und nichts weniger
darbieten, als den ersten und ersten Versuch, ein
vollständiges, praktisches Wörterbuch herzustellen, das
den Reichthum der deutschen Sprache böhmisch ver-
dolmetschen soll.

Es bedarf keines Beweises, daß die Erfüllung dieser
Aufgabe nicht leicht ist. Wir geben uns auch keines-
wegs der Hoffnung hin, daß wir ste in dem Maße,
als es erforderlich wäre, gelöst hätten. Trotzdem sind
wir uns aber doch der Thatsache bewusst, daß wir
von unserer Seite im Interesse der Sache, der ersten
Aufgabe und Verantwortlichkeit entsprechend, alles
gethan haben, was wir zu thun verzichten.

Der erste Schritt ist immer schwierig. Wir wissen
gut, daß wir mit diesem Werk nicht die For-
derungen Aller befriedigen werden. Den einen wird
das Werk zu umfassend sein, den Anderen wird es be-
treffen des Umfanges noch nicht genügen. Soll ein
Wörterbuch vollständig sein, so nimmt mit seiner Voll-
ständigkeit auch der Umfang zu. Die Vollständigkeit
ist allerdings bei einem Wörterbuche ein relativer
Begriff. Keine der lebenden Sprachen läßt sich in
den Rahmen eines Wörterbuches einschließen.

Dafs wir zur Grundlage unferes Werkes das Wörter-
buch von Sachs-Villatte gemacht haben, ein Buch, das
auf der Höhe der Vollkommenheit der modernen Lexiko-
graphie steht, wird uns, wie wir hoffen, Niemand ille
nehmen. Alles, was wir daraus führen Wörterbuch
entnommen haben, haben wir mit der Absicht gewählt,
unseren Lesern nicht nur das Gute, sondern auch —
und das besouderes — das Praktische zu bieten. Diese
praktische Seite haben wir manchmal auch dort
vorgezogen, wo die wissenschaftliche einen anderen
Vorgang erfordert hätte (z. B. bei den Conjugations-
u. Declinationstabellen). Wir sind der Meinung,

oprávněno, ano povinno přijmouti vše, co dobrého, z děl jiných. Ostatně každý na první pohled sezná, že slovník náš neni ani překladem, ani otrockým napodobením kteréhokoliv jiného, nýbrž dilem úplně samostatným.

Do slovníka vyčerpána byla četná dila cizojazyčná i česká (seznam jich jakož i pp. spolupracovníků viz v posledním sešitu 1. dílu). Terminologii odbornou ob tarávali s nevšední ochotou četní naši odborníci.

Vzájemný poměr jazyka německého a českého žádá slovníka důkladnějšího a správnějšího, nežli kterákoli jiná dvojice jazyků Kterak se slovník náš k tomuto posud ideálnímu slovníku přiblížil, zůstavujeme spravedlivému soudu veřejnosti.

dasjedes praktische Ziele verfolgende Wörterbuch berechtigt, ja verpflichtet ist, anderen derartigen Bilchern alles Gute zu entnehmen. Übrigens wird ein jeder auf den ersten Blick erkennen, dass unser Wörterbuch keine Überseßung, keine Nachahmung eines anderen, sondern ein völlig selbständiges Werk ist.

Für das Wörterbuch wurden viele böhmische und deutsche Werke benutzt; die Fachterminologie wurde von vielen Fachmännern bereitwilligst besorgt. (Das Verzeichnis der Mitarbeiter und die Angabe der Quellen siehe in der letzten Lieferung des I. Theiles.)

Das gegenwärtige Verhältnis der böhmischen und der deutschen Sprache erfordert ein vollständigeres und richtigeres Wörterbuch als irgend ein anderes Sprachenpaar. Inwieweit wir uns mit unserem Wörterbuch diesem noch idealen Wörterbuche angenähert haben, mag dem gerechten Urtheil der Öffentlichkeit überlassen bleiben.

## Upozornění.

Arch předcházející bezprostředně před vlastním textem slovníka obsahuje vzorce grammatické (časovací a skloňovací) a návod k užívání slovníka. Obojí je nutnou součástí díla.

Vzorce jsou umístěny v předu slovníka proto, že výklady grammatické po výslovném přání většiny odborníků ze slovníka samého jsou vyloučeny a pouze zvláštními značkami u jednotlivých slov odkazováno k příslušným vzorcům grammatickým.

Neméně nutný je návod k užívání slovníka, bez něhož bylo by nesnadno vpraviti se v různé kombinace a distinkce, jichžto vyžadovala srozumitelnost a úspora místa.

Listy se vzorci označeny jsou červenými písmeny nahoře i po stranách (A—E). Toto označení po stranách je podkladem indexu těchto listů. Pp. odběratelé račtež si dát při vazbě dilu čášt okraje pod každou z červených písmen vyříznouti, tak že při otevření knihy všecka tato červená písmena zároveň bude viděti a tak snadno bude lze naléztí ten který list vzorců.

## Bur Nachricht.

Der dem eigentlichen Texte des Wörterbuches vorangehende Vogen enthält die Conjugations- und Declinationstabellen, sowie die Anleitung zum Gebrauch des Wörterbuches. Beides bildet einen unentbehrlichen Bestandteil des Werkes.

Die grammatischen Tabellen sind dem Buche deshalb vorangestellt, weil auf anordnenden Wunsch der überwiegenden Mehrzahl der Fachgenossen sämmtliche grammatischen Erklärungen aus dem Innern des Wörterbuches angeschrieben sind.

Die den einzelnen Wörtern im Wörterbuch nachgestellten Zeichen weisen auf das Differier des betreffenden Wortes hin, welches dann vom Leser aufzufinden ist.

Ebenso unentbehrlich ist die Anleitung zum Gebrauch des Wörterbuches, ohne welche es dem Leser schwierig wäre, sich bequem hineinzufinden, zudem das Werk viele Combinationen und Differien enthält, welche durch das Bedürftigkeit der Deutlichkeit und des Raumerparniffes geboten waren.

Die die Tabellen enthaltenden Blätter sind oben und am Ende mit rothen Buchstaben (A—E) verzehen. Diese Rundbuchstaben dienen als Grundlage des Anderes dieser Blätter. Die Herren Abnehmer wollen beim Buchbinder den unter jedem rothen Buchstaben befindlichen Randestheit so herausfehden lassen, daß beim Ausschlagen des Buches sämmtliche rothe Zeitenbuchstaben sichtbar werden, wodurch das bezügliche gesuchte Blatt der Tabellen leichter zu finden sein wird.

## K laskavému povšimnuti

pro každého, kdož by k zdokonaleni tohoto dila mohl přispěti.

Dovolujeme si tímto prosbu ke každému, kdož by jakýmkoli způsobem k obohaceni a zdokonalení slovníka přispěti mohl, aby tak v zájmu věci samé neopominul učiniti. Každý sebe nepatrnější pokyn v této příčině bude nám vítán. Zejména prosíme za laskavé upozornění na vše, co by kdo ve slovníku pohřešoval, jakož i za opravy týkající se textu českého i německého, pokud možno s doklady nebo s udáním místa, kde byly nalezeny, po případě s vysvětlením způsobu užívání toho kterého výrazu, na adresu

Redakce

SLOVNÍKA NĚMECKOČESKÉHO

— knihtiskárna J. Otty —

Praha, Karlovo náměsti č. 34.

## Bur gef. Beachtung

für jeden, der zur Verbollkommnung dieses Werkes beitragen könnte.

Wir erlauben uns hiemit Jedermann, der zur Vereicherung oder Ververbollkommnung des Wörterbuches in irgend einer Weise beitragen könnte, höstlichst zu ersuchen, daß er die betreffende Verbewserung dem Werke zugute kommen lassen. Wir nehmen jeden Vorschlag, auch die geringsten Bemerkungen mit Dank entgegen. Namentlich bitten wir um gef. Angabe von Lücken und um Mittheilung eventueller den deutschen wie den böhmischen Text betreffender Verbewserungen, womöglich unter Beifülgung eines Beleges oder genauer Angabe des Fundortes, bezw. mit der Erklärung der Gebrauchsweise des betreffenden Ausdruckes, an die Adresse der

Redaction

des Deutschböhmischen Wörterbuches

— Buchdruckerei J. Otto —

Prag, Karlsplatz Uro. 34.

# Návod k užívání slovníka.

## Anleitung zum Gebrauch des Wörterbuches.

### Výklad znamének.

◎ výraz technologický;

* nově tvořeno, neologismus;

† zastaralé, archaismus;

ˇ řídké;

+ v češtině zdomácenéle cizí slovo;

↑ v češtině zdomácenéle cizí slovo;

F všední ▪ důvěrný výraz; výraz po domácku;

P výraz mluvy oběrného lidu;

O označení slabiky krátké bezpřízvučné;

— označení slabiky dlouhé bezpřízvučné;

U, † označení slabik přízvučných (je-li ve větce více slabik přízvučných, je přízvuk slabik označených U, † vedlejší);

U, " označení slabik s hlavním přízvukem;

A₁, A₂, A₃, B₁, atd. ukazují k vzorcům časovacím a skloňovacím v předu slovníka. Písmena A, B, C, D, E značí list, číslicky 1, 2, 3 atd. číslo vzorce. Za heslem abūnden na př. stojí značka B₁, jež znamená, že sloveso toču časuje se podle vzoru na listě B číslo 1. atd.

~ zastupuje (tučně tištěné) heslo, t. j. záčáteční slovo odstavce, má-li se opakovati. U odstavce počínajícího heslem Aal značí ~ vždy slovo Aal; u odstavce počínajícího heslem Aal... značí ~ vždy Aal... t. j. první část složenin s Aal (~áhńlich = aaláhńlich).

Velké písmeno s ~ znamená heslo psané velkým písmenem. Na př. u odstavce počínajícího heslem abängstigen znamená ~ pokaždé abängstigen; ale A ~ znamená Abängstigen (subst.);

... naznačuje, že heslo, při němž stojí, jest první částí složenin příslušného slova, které za ním bez přetržení následuji. Heslo Aal... tedy jest první částí (určovacím slovem) všech složenin s Aal;

[ ] skratky v hranatých závorkách znači etymologii slova. Na př. [fr.] = slovo původu francouzského;

( ) oblé závorky, zavírající část slova, náznáčuji dvojí způsob psaní. Smysl zůstává týž, čte-li se obsah jejich nebo vynechá-li se. Aalbefi(ng)e = Aalbefinge i Aalbefie; Aalstreif(en) = Aalstreif i Aalstreifen; m(n)ík = mník i mík;

### Erklärung der Zeichen.

◎ Technologischer Anschluss;

* neu gebildet;

† veraltet;

ˇ selten, wenig gebräuchlich;

+ unrichtig, regelwidrig;

↑ im Böhmischen eingebildertes Fremdwort;

F familäre (vertrauliche) • nachlässige Sprechweise;

P populär, Sprache des (ungebildeten) Volkes;

O Bezeichnung e-r fürgen tonlosen Silbe;

— Bezeichnung e-r langen tonlosen Silbe;

U, ~ Bezeichnung der betonten Silben (kommen mehrere betonte Vokale in demselben Wort vor, haben die mit U, ~ bezeichneten Silben nur den Nebenton);

U, " Bezeichnung des Haupttones der Silben;

A₁, A₂, A₃, B₁ 2c. verweisen auf die vorn im Wörterbuche angebrachten Conjugations- und Declinationstabellen. Die Buchstaben A, B₁, C, D, E deuten das Blatt, die kleinen Ziffern 1, 2, 3c. die Nummer des betreffenden Müsters an. So findet man 3. B. hinter dem Schlagworte abfinden das Zeichen B₁, was die Bedeutung hat, das dieses Zeitwort nach dem auf dem Blatt e B unter Nr. 1. befindlichen Musler conjugiert wird;

~ vertritt das (settgedrundte) Schlag- • Anfangswort, sobald dieses zu wiederholen ist. Bei dem mit dem Schlagworte Aal anfangenden Absatz muß für ~ immer Aal gelesen werden; bei dem mit Aal... anfangenden Absatz bedeutet ~ immer Aal... d. h. den ersten Bestand: theil der mit Aal zusammengezeitlen Wörter (~áhńlich = aaláhńlich);

Ein großer mit ~ verbundener Buchstabe vertritt das mit großem Buchstaben geschriebene Schlagwort, z. B. bei dem mit dem Schlagworte abängstigen beginnenden Absatz bedeutet ~ immer abängstigen, A ~ Abängstigen (Subst.);

... deuten an, daß das Schlagwort, dem es beigesügt ist, als der erste Theil der Composita des bezüglichen Wortes fungiert, die ihm in ununterbrochener Reihenfolge nachgesetzt sind. Das Schlagwort Aal... ist also der erste Theil (Bestimmungswort) der mit „Aal“ zusammengezeitlen Wörter.

[ ] (etige Klammern) schließen die etymologischen Angaben ein.

( ) runde, e-n Theil des Wortes einheimzießende Klammern dienen zur Bezeichnung der doppelten Schreibweise. Aalbefing(e) = Aalbefinge und Aalbefie; Aalstreif(en) = Aalstreifen und Aalstreif; m(n)ík = mník und mík;

XII

— rovná se, tolik jako;

Příklad. Aalstadel = Aalgabel znamená
že tato dvě slova json čestinou stejné
přežožena a že společný překlad jest
u slova Aalgabel.

naznačuje dělení slabik u výslovnosti. jež
by se podle pravidel o dělení četly jinak.
Příklad. ab-ánastigen eu ab-ánastigen, ab-
Abandon eu A-banden.

skracuje některá zhusta se vyskytující
slova ve slovníku; na př.
3-m eu Jemandem,
e-n eu einen &.
(v Skratky).

(v Skratky).

— gleich, so viel wie;

Beispiel: Aalstadel = Aalgabel bedeutet, dass
diese beiden Wörter im Belüften dieser be
Übersetzung haben, und das diese gemeinsame
Übersetzung hinter dem Werte Aalgabel zu
suchen ist.

fingiert als Trennungstrich der Wörter zur An-
deutung der Zilbenabtheilung in der Rede.
Beispiel: ab-ánastigen lies ab-ängstigen,
Abandon lies A-banden;

dient als Abkürzungscichen ciniger im Wörter-
buche ist vertommenden Wörter; z. B.
3-m lies Jemandem,
e-n lies einen 2c.
(v Abkürzungen).

Skratky. — Abkürzungen.

A) Písmem kursivním, zejména skratky mluvnické.

A) Cursivgedruckt (insbfr. grammatikische Abkürzungen).

a — adjektivum, přídavné jméno — Eigen-
dchaftswert;

aabr. — abreviatura, skratka — Abkürzung;

abs. — absolutně — absolut, unabhängig;

acc. — akkusativ, 4. pád — Accusativ;

act. — aktivní, činný (rod) — aktiv, thätig;
Activ, Thätigkeitsform;

adv. — příslovece — Adverb, Umstandswert;

advt. — adverbiativně, příslovečně — in ad-
verbialer Beteutung;

anal. — analogicky — analog;

cj. — conjunctio — spojka — Conjunction;

comp. — komparativ, 2. stupeň přídavného
jména — Comparativ;

cond (it). — kondicional;

corr. — correlativní — correlativ;

coll. — jméno kollektivné a hromadné —
Zammelname;

cl. — člen — Artikel;

dat. — dativ, 3. pád — Dativ;

dem. — demonstrativní, ukazov. — demonstrativ;

dft. — defektivní, neúplný — mangelhaft, nid-
vollständig;

dim. — diminutivní, zdrobnělý; diminuti-
vum, slovo zdrobnělé — verteinernd; Ver-
fleinerungswert;

el. — elliptický — elliptisch;

euf. — einfiesticky — beidseitigend;

f — substantivum femininum, podst. jméno
rodu ženského — weichtisches Hauptwort;

fig. — figurativně, obrazně, přeneseně — im
bildlichen Sinne;

fpl. — femininum v pluralu, množné číslo
ženského jména — weibliche Wehrheit;

fut. — futurum, budouci čas — Futurum;

gen. — genitiv. 2. pád — Genitiv;

id. — idem, totéž — daselbe;

imp. — imperativ, rozkazovací způsob —
Imperativ;

impers. — neosobné — unperſönlich;

impf. — imperfectum. souminulý čas —
Imperfectum, Mitvergangenheit;

indef. — neurčitý, indefinit, unbestimmt;

ind. — indikativ, oznamovací způsob —
Indicativ;

inf. — infinitiv, neurčitý způsob — Infinitiv;

int. — interjectio, citoslovece — Empfindungs-
wert;

interr. — interrogativní, tázací — interregative;

m — substantivum masculinum, podst. jm.
mužského rodu — männliches Hauptwort;

mpl. — masculinum v pluralu, množné
číslo mužského rodu — männliche Mischheit;

mspr. — méně správné — minder richtig;

n — substantivum neutrum, podst. jméno
středního rodu — sádřiches Hauptwort;

neg. — negativně — záporné — vereinend;

neprav. — nepravidelně — unregelmäßig;

nespr. — nesprávné — unrichtig;

npr. — nomen proprium, vlastní jméno —
Gegenname;

neskl. — nesklonné — unveränderlich;

num. — numerale — číslovka — Zahlwert;

num. c. — numerale cardinale, číslovka
základní — Grundzahl;

num. o. — numerale ordinale, číslovka řa-
dová — Ordnungszahl;

ob. — obyčejně — gewöhnlich;

obj. — přednet — Object;

odl. — odlučitelné — tenmbar;

part. — participium, příčesti — Mittelwert;

part. praes. — participium praesentis, pri-
česti přítomného času;

p(art.). p(erf.) — participium perfecti, při-
česti minulého času;

perf. — perfectum — čas minulý;

pl. — plural, množné číslo — Meßzahl;

plqpf. — plusquamperfectum, čas dávno mi-
nulý — Vorvergangenheit;

praes. — praesens — přítomný čas, Gegenwart;

pron. — pronomen — náměstka — Fürtwort;

pr. d. — pronomen demonstrativum, ná-
městka ukazovaci — hinigeinbes Fürwort;

pr. i. — pronomen interrogativum, náměstka
tázaci — fragendes Fürtwort;

pr. p. — pronomen personale, náměstka
osobní — perſönliches Fürwort;

["XIV", "chem. chemie;", "chir. chirurgie;", "jehl. jehlárství Kafslerei;", "iro. ironické ironiš;", "jích. jírehaŕství Weißgerberei;", "jezd. jezdectví Reichtunt;", "kamen. kamenictví Steinmeherei;", "kamm. knamárství Sennachmerei;", "kanc. sloh kancelářský Kanzleiſtil;", "kat. katolický tatholisch;", "klem. klempŕství Klemmperei;", "klen. klenotaitctví Zuwelierarbeit;", "klob. kloboučnictví Huttmacherei;", "knih. knihaŕství Buchbinderei;", "knofl. knoflikárství Knopfmacherei;", "koš. kočernictví Kutiſchenban;", "kol. kolárství Wagnererei;", "kotl. kotlářství Reſſetmacherei;", "kov. kovárství Zschmiedhandwerk;", "kožel. koželuzství Geiberei;", "kožeš. kozěznictví Minjidmerei;", "kovot. kovotiskaŕství Metalldruckerei;", "kreč. krejeovství Zdneideerei;", "kř. jm. křestní jinéno Tausname;", "kuch. kucharství Redtunnt;", "květ. květinaŕství Zümmenban;", "lékár. lékárničtví Apsteybergewerbe;", "lék. lékarství Arzneiitunde;", "les. lesničtví Forwifjenchaft;", "lilov. lihovarnictví Zpirinserzengung;", "lu hot. lichotné ismeidendel;", "lithog. lithografie;", "lod. loſarství Zschibban;", "lov. lovectví Nögelhunſt;", "lm. městys Markſieden;", "(MD) město Stadt;", "mal. malířství Malerei;", "math. mathematika Mathematik;", "mědk. mědikovectví Karperschmiederei;", "mědir. mědirytectví Kupferſcherei;", "mechan. mechanika Mechanit;", "minc. mincovničtví Milzneſzen;", "min. mineralogie;", "málék. mlékaŕství Wildehojctjchaft;", "mlyn. mlynárství Mittlergewerbe;", "mor. moravský můžiſch;", "mydl. mydlárství Zeſſenjiederei;", "most. mostarství Brüdenban;", "myth. mythologie;", "n. nebo (oder) (v česk. im textu; im böhmischen Text);", "na př. na priklad zum Beispieſ;", "násł. následující ſolgeuſd;", "nož. nožířství Messerschmiedhandwerk;", "num. numismatika;", "obch. obchod Handel;", "ob. obuvničtví Zch.ßmacherei;", "obv. obvyklejſi mehr gebräuchlich;", "opt. optika;", "p. perſoliuſum;", "par. str. parni stroj Dampſmaschine;", "path. pathologie;", "pap. papirničtví Papierfabrication;", "pek. pekarství Bädererei;", "pevu. pevnostničtví Beſſetzungswesen;", "pasmol. pismoli[J]ectví Schrifſtgeſberei;", "piv(ov). pivovarnictví Bierbrauerei;", "plav. plavectví Schiffahrt;", "podk. podkopničtví Wintierkunſt;", "poet. poesie;", "pokr. pokryvačství Dachdeckerei;", "pošt. poštovnictví Festweſen;", "práv. právnictví Redakturde;", "provaz. provazničtví Zeilergewerbe;", "prov. provincialismus.", "prov. c. provincialismus střední Provinzialismus\nWitteldutschlands;", "prov. J. provincialismus jižní Provinzialismus\nZüddentlands & Deutschüsterreichs;", "prov. S. provincialismus severní provinzialismus\nHerdeutschlands;", "přád. přádelničtví Spinmerei;", "přích. předelájející vorangehend;", "přih. s příhanou verádutich;", "pušk. puškaŕství Buchenmacherei;", "rak. rakouský čišterreichisch;", "ruk. rukavickáŕství Handschuhmacherei;", "ryb. rybárství Nischerei;", "ryt. rytectívá Grasierhunſt;", "řžb. řezbárství Schnittunſt;", "řžan. řezničtví Drennbauergewerbe;", "sedl. sedlárství Zatterhandwerk;", "skl. sklárství Glas fabrication;", "sklen. sklenáčtví Maſerhandwerk;", "slev. slévačství Gieſberei;", "shov. slovenský ſlowatich;", "shoz. složenina Anſammenlejung;", "soch. socharství Bichduanerei;", "solv. solivarnictví Zalinentunde;", "souk. soukeničtví Duchmacherei;", "sonstr. of. soustružnictví dřeva Holzdrechſlerhand-\nwerk;", "sonstr. kov. soustružnictví kovu Metaldrechſler-\nhandwerk;", "spr. sprostý gemein;", "sprav. správněji richtiger;", "sv. srovněj verajíche;", "stav. stavitelství pozemní Banweſen (Landban),", "str. strojničtví Maschinenweſen;", "sp. -m. ve spatném smyslu im jehlesten Zinne;", "svy. svěarský ſchweiſerich;", "s. -sm. v sňím smyslu im weiteren Zinne;", "tel. telegraf Telegraphenweſen;", "tsa. -st. tesaŕství Zimmerhandwert;", "tel. -vi. telovík Turnen;", "tisk. 1 tiskaŕství látek Zengdruderei;", "tkde. tkalcovství Weſberei;", "top. místopis Teographie;", "truhl. truhlaŕství Ticherei;", "typ. typografie;", "u. -sm. v uzšim smyslu im engeren Zinne;", "(v) ves Terſ;", "vid. vídeňsky wicneriſch;", "vět. vělaŕství Bienenzucht;", "vin. vinaŕství Weinban;", "vod. st. vodní stavitelství Waffesban;", "voj. vojenství Militärweſen;", "zahr. zahradničtví Gartenban;", "zam. zámečničtví Zdetſterei;", "zbroj. zbrojířství Kengdumiedehandwerk;", "zeda. zedničtví Wanerei;"

XV

zeměm. zeměměřičství Feldmejskunft;

zkaž. zkažený corrumpiert, verderbt;

zem. zeměpis Geographic;

zlat. zlatnictví Goldschmiedkunft;

zlatot. zlatotepectví Wetschlägerci;

zo. živočichopis Zoologie;

zrc. zreadlárství Spiegelfabrication;

zvěrot. zvěrolékařstvi Hierarzneifunde;

zvon. zvonařstvi Wiedengießerei;

zelezn. železnictví Eisenbahnen;

jot. žertem ichschaft;

ž ruč. ženské ruční práce weibliche Handarbeiten.

# Všeobecné poznámky.

## Allgemeine Bemerkungen.

### I.

#### O složeninách.

(První část složeného slova tvoří slovo určovací, druhou slovo základní.)

1. Složeniny každého (určovacího) slova tvoří zvláštní odstavec, jehož heslem jest (určovari) slovo samo jako společná první část všech složenin (označná ...). Na př. složeniny s Aal mají svý zvláštní odstavec s heslem Aal... bezprostředně za odstavcem s heslem Aal.

2. Jest-li první část složeného slova kratší než slovo určovací, stoji jako heslo v čele složenin na příslušném místě před odsávcem maticím za heslo slovo určovací; jest-li delší, na příslušném místě za nim.

Příklad: První část složenin slova Beerzni Beer... a stoji jako heslo všech složenin před odstavcem s heslem Beer, ne však bezprostředně, protože mezi heslem Beer... a Beer pořadí abecední vkládá jestě hesla beerben, beerdigen, Beerdigungsg... Pro důslednost třeba hledati také na př. složeninu Aalbeerstrauch před Aalbeere.

První část složenin s Abgabe zni Abgaben... Stoji jako heslo v čele složenin za odstavcem s heslem Abgabe. Obě hesla oddělena jsou heslem abgabeln.

3. Druhé části složenin (slova základní) jdou za sebou v pořadi abecedním nepřetržitě, tak že slova, která by jinak podle abecedy měla být vřaděna za některou složeninu, z odstavce složenin jsou vyloušena a postavena až za poslední složeninu.

Na př. slova aaleu a aalhaft nejsouce složeninami slova Aal položena jsou až za poslední složeninu s Aal (Aalzuchtanstalt).

#### Über die Zusammengestellten Wörter.

(Der erste Theil jedes zusammengestellten Wortes wird durch das Bestimmungswort, der andere durch das Grundwort gebildet.)

1. Die Zusammengestungen eines (Bestimmungs-) Wortes sind in einem selbständigen Absatz zusammengestellt, dessen Anfangswort das (Bestimmungs-) Wort selbst als gemeinfamer erster Theil aller Zusammengestungen (mit ... bezeichnet) ist. Die Zusammengestungen des Wortes Aal bilden ein selbständiges Absatz mit dem Anfangsworte Aal... unmittelbar hinter dem Absatz mit dem Schlagworte Aal.

2. Wenn der erste Theil der Zusammengestungen türzer ist als das Bestimmungswort, so steht er als Schlagwort an der Spitze der Zusammengestungen an der betreffenden Ziele vor dem Absatz, der das Bestimmungswort zum Schlagwort hat, wenn es langer ist, an der betreffenden Ziele hinter dem Absatz.

Beispiel: Der erste Theil der Zusammengestungen des Wortes „Beere“ lautet „Beere“... und steht als Schlagwort vor dem mit dem Schlagworte „Beere“ anfangenden Absatz; durch die alphabetische Ernung sind jedoch die 2 Schlagworte durch 3 andere Schlagworte: beerben, beerdigen, Beerdigungsg... getrennt. Der Consequenz wegen ist auch das Compositum Aalbeerstrauch vor dem Worte Aalbeere zu suchen.

Der erste Theil der mit dem (Bestimmungs-) Wort Abgabe zusammengestellten Wörter heist Abgaben... Die Zusammengestungen dieses Schlagwortes folgen hinter dem Absatz des Schlagwortes Abgabe. Verde Schlagwörter sind durch das Schlagwort abgabeln von einander getrennt.

3. Die zweiten Theile der Zusammengestungen (Grundwörter) folgen hintereinander in der ununterbrochenen alphabetischen Ernung in der Weise, daß die Wörter, welche sonst nach dem Alphabet hinter einem Compositum eingereicht werden sollten, aus dem Absatz der Zusammengestungen ausgeschieden sind und erst hinter der letzte Zusammenfassung ihre Stellung finden.

Beispiel: Die Worte aaleu und aalhaft, die nicht Zusammengestungen des Wortes Aal sind, stehen hinter dem letzten mit „Aal“ zusammengestellten Worte (Aalzuchtanstalt).

XVI

II.

1. O vzorcích časovacích a skloňovacích v ve vysvětlení značek.

2. Německá část těstěna jest pravopisem raskoukým úředním.

3. Jednotlivé slabiky hesel děleny json čárkou jednoduchou (tříčt), složená slova dvojitou (divíše) (cr-ben; ale unter-tauchen).

4. Pod jedním heslem json:

a) feminina se svými maskuliny (Künstler, -in), netvoří-li se z těchto kromě přípony přehláskou (tedy ne Hynd, Hiitnýn).

b) substantiva verbálná na n i na ung se svými infinitivy (das Abändern, die Abänderung hledej pod abändern).

c) substantiva, tvořena příponami...heit, ...heit a p. z adjektiv na ...bar ...lich & s adjektivy.

d) Složená slova v I.

e) mnohá diminutiva se slovy, od nichž json odvozena (Alchen, Al).

f) slova různě se pišící. Čáš jednomu tvaru vlastní je v oblé závorec; abeb(c)nen čte se buď abebenen nebo abebnen.

g) Participia se svými slovesy; ale participia nepravidelných sloves uvedena jsou jako hesla.

h) slova stejně se pišící ale zcela různého významu (v After A, B).

5. a) odlamovati, -ámati, -omiti;

{čti {tjes} odlamovati, odlámati, odlomiti.

b) odkusovati, o-, u-;

{čti {tjes} odkusovati, okusovati, ukusovati

c) úkus(ek), od-

{čti {tjes} úkus, úkusak, odkus, odkusek.

d) výpar, -ch

{čti {tjes} vypar, vypach

(Části slov druhych dosúli se na místo kursivní části slova přivítěn).

(Die dem ersten Worte nachgejeichten Theile der übrigen Wörter werden an die Stelle des mit Curfowschrift geindten Theiles des ersten Wortes gezeigt.)

6. a) štybati p. schmouti

znač, ze jest schmouti perfectivum slovesa štybati; bedentet taž „schmouti“ Perfectivterm des Satzwortes „štybati“ itf.

b) (ny) loužiti

Kursivou těstěna předpona vy- značí, ze lze k pískladu užiti buď slova loužiti nebo výloužiti, jenom ze se obě slovesa lisi jakosti deje jako sub a).

Die mit Curfowident actuate Verhílbe vy- bedentet, taž tiee beiden Vormen Verhíljanug des deutschen Zeitwortes bilden, dass sie aber nicht von gleicher Qualität sind

c) už(í)prati

Kursivni (i) má tu stejný význam jako kursivni vyv. příkl. b).

Das curfowidente (i) hat diejeiße Bedeutung wie die kursivgejeichten Verhílbe (ny) im vorigen Beispiel.

d) (od) nezati, u-

{čti {tjes} nezati, perfectiva odnezati, ujezati.

1. Über die Conjugations n. Teelinationstabellen v Crlfärung dei Zeichen.

2. Der deutsche Tit ist in der österreichischen amtlichen Latbreographie gedruckt.

3. Eingelne Zilben des Titelpieces sind durch Tiret, zusammengejeichte Wörter aber durch Divis getrennt (cr-ben, aber unter-tauchen).

4. Unter einem Kopfe stehen:

a) Masculina u. Feminina die (wie Künstler, -in) zusammengehörten ze. keine Veränderung im Stanzme vernebenen (aše nicht Hund, Hündit).

b) Verbalsubstantiva mit ihren Infinitiven (das Abändern, die Abänderung suche unter „abändern“).

c) Sie von den Adject. auf ...bar...lich ze. durch ...heit, ...keit ze. gebildeten Substantiva mit den Adjectiven.

d) Zusammengesteigte Wörter v 1.

e) Manche Diminutiva mit den Wörtern, von denen sie gebildet sind (Alchen, Al).

f) Wörter verschiedener Schreibweise. Die in der einen Form ausgelassenen Buchstaven stehen in runden Klammern (Parenthesen); abeb(c)nen = abebenen oder abebnen.

g) Participia mit ihren Wörtern; nur die unregelmärgen sind in die alphabetische Reihe aufgenommen.

h) Gleichgeschriebene Wörter mit verschiedener Bedeutung (v After A, B).

7. a) večerní šero, soumrak

{znamena buď {večerní šero} nebo „soumrak“. [bedentet entweder] oder

večerní záře » čeívánky

{znamena {večerní záře} nebo „večerní děr- [bedentet entweder] oder [vánky“.

b) odejiti a odebrati se z tohoto svítá a na včenost

{znamena} odejiti z tohoto svítá, [bedentet] j odejiti na včenost, odebrati se z tohoto svítá, odebrati se na včenost.

c) e-nt guten Abend sagen e wünschen

{znamena] e-nt guten Abend sagen, [bedentet] j e-nt guten Abend wünschen.

Skratky „, o znamenají. že dva nebo více výrazu stejného nebo podobného významu, skládajících se z někol. k. slov (po případě vět) mají jedno nebo více slov společných; ču ka jak z paíkladu S. a) vidno, znamená vždy výraz ukončený.

Die Abkürzungen „, o haben die Bedeutung, dasbwei oder mehrere aus mehrenen Wörtern befehende Ausdrücke bezw. Täse von gleicher oder ähnlicher Bedeutung ein odc. mehrere Wörter gemeinschaftlich haben; ein blesker Verkehr, wie aus dem Beispiel S. a) ersichtlich, bedentet unmer e-nt abgeschlossenen Ausdruck.

Mal...

— 2 —

[Nas...

6. (ßbt) meklemb mladá rostlina puškvore (Acorus
calamus).

Mal... aal... ("...") - áhulich a úhořovitý,
(podoby úhoři); -angel f udice na úhoře; -art f
druh úhořu; -arten fpl. 70 úhoři; -artig a úho-
řovitý (na způsob úhoře); -artiger Hýsing dvoření
hladký jako úhoř; -bástard m 20. Ophidium
barbatum hruj vousatý; -baum bot. m 1. Loní-
cera xylostorum zimoléz obecný; 2. Prunus
padus Střemeha; -beerstrauch m v nást (kei); -
beere f bot. meruzalka černá, černý rybíz,
jahoda svatojanská (ploč); -behálter msádka n
| haltýř na úhoře, úhořistě; -besítnig f bot
= beerstrauch; -bod m 20 Salmo lavaretus síh
ostrohubý, nosen severní; -braun a úho-
řově hnedý; hnedý jako úhoř; -brut f
potěr n násada úhoři, úhořata, mláď(ata)
úhoři; -buttc f = -putte, -quappe; -damm m =
-weehr; -cidedße f zo. Lacerta anguina viite-
nice, ještěrka úhořovitá; -eisen n = gabel; (v
-falle f slup(ka) (ohradka) na úhoře, úhořnice (v
vbe); -fang m 1. a) lov úhoři; fig. auj den
-fang gehen v kalnu loviti (podněcovat | touh in gary
k vlastnímu zisku); b) doba lovu úhořu; c) lovište
úhořů. 2. slup na úhoře; -sänger m lovec
úhořů, úhořník; -scll n = baut; -fett n tuk
úhoři; -ſisch m úhoř: -ſische mpl. 70 úhoři (čělech);
-ſleisch n maso úhoři; úhoř: -ſlethe P f =
-gabel; -ſlöße f, -ſlötc f úhořidlo (včechet ze sú
a vnadou na úhoře); -ſörniq a úhořovitý (vtrwe
úhořno); -fraan 1. prodavacka úhoři; 2. =
-mutter; -gabel f vidlic)e n třizub n trojzub
n kroundle n kýr a osten na úhoře; -geba-
f(c)e(n) 5 n 1. smažený úhoř. 2. pěco úho-
řovité; -gehre f prov j = -gabel; -geruch m
zápach úhoři, úhořina; -gejhméidig a mrst-
ný jako úhoř, úhořově mrstný; -glatt a
hladký n kluzký n plzký jako úhoř, úho-
řově hladký, úhořovitý; -groppc f 70 mutter;
-grube f = ſalle; -grundel f, -grundling m zo
Gobius anguillaris mřeněk a mřinka úhoři; -
hálter m = -behälter; -handel m prodej
úhořů, úhořniет; -harke f = -stěre; -haut f
1. kůže úhoři; 2. kůže hladká jak úhoři; -
horde | f, -hürde f. -kajten m = -be-
bätler; -kirsche f bot. 1. Prunus padus Střem-
eha, čermucha, ptáčnice; 2. Sorbus aucuparia
řeŕáb; -sorb m vrš(e) na úhoře n úhoři; -
krant n 1. zelenina do úhoři polévky; 2. bot.
Satureja hortensis čabr, saturajka, santo-
rinka; -frug m hrnčená láhev n džbán n
džber na úhoře; -lager n ložisko n hnízdo
úhoři; -lege f = -wehr; -mästerei f výkrmna
a žírnice úhořů; -moſch m 10. Amphiuma úhořik,
mlok úhořový; -mutter f zo Zoarces viviparus
slimule živorodá; gefledte mutter Blennius
gunnellus mečitka evropská; -natter f 70.
Seps chalcides slepýš čtyřnohý n kovolesklý;
-neſt n = -lager; -neč n síť na úhoře; -ohreu-
baum m bot. Sambucus nigra bez černý; -aſſ m
průplav úhoři; -paſſete f kuch úhořová paſtika;
-priſe f = -gabel; -puppec f = -ſleſe; -putte f,
-juappe f zo. Gadus lota m(n)ſik, meň. mihule,
piſkor; -quaſt m, -quaſte f = -ſleje; -ran-
je f = -putte, -quappe; -ranpenfett n těk. alej
m(n)ſikový, m(n)ſikové sádlo; -renſe f = -letb;
-rinnef vod.st. průchod n stružka úhoři; -ruppef,

-rutte f = -putte, -quappe; -ſack m čeřen n
| tsak na úhoře; -ſchlange f zo. Conger vul-
garis úhoř mořský; -ſchleiche f zo. f = -natter;
-ſchmalz n = -fett; -ſchornbaum m, lpe -ſhor-
baum m bot. Sambucus nigra bez černý; -ſpieß m
-gabel; -ſlecher m 1. lovec n napichovač úhořu;
2. = -gabel; -iprung m = -wehr; -ſlachter m =
-gabel; -ſcin m hra kámen úhořovitý, -ý
(podoby úhoři n se namenim úhoře; -ſtojs m zadní
čerěnu n saku úhořího; -ſtricf(en) m, ſtrich m
(auf dem Pferterußen) černý pruli na hěbet koňském;
-ſtube f = -wehr; -ſuppe f polévka z úhoře
n úhoři; -tau n lano na úhoře (k lovu úhoři); -
-teid) m rybník na úhoře; -thierchen n zo =
-ururm; -treppe f schůdky úhoři; -voll a
úhořnatý (plný úhořál); -wanderung f tah úhořů;
-wate f síť n nevod n vlak na úhoře; -wehr n
slup n jez n braň na úhoře n úhoři (v ſalle);
-wels m 70 Clarias anguillaris jinožábrák úhoři;
-wurm m 10. Librio čárkovka; -jaun m =
-wehr, -zucht f chov úhořů; -zuchtanstalt f
ústav pro chov úhořů.

aalen (L-) C₁₂ I. vₙ(b) úhoře loviti n lapati,
úhořovati. — II. %a ⊕ (zanesenou rouru) úhořem
prostě tititi. — III. %a - n E₇ lov úhořů.

aalıſt, aalicht a (L-) D₂,₃ úhořovitý.

Tam (L) m E₃ ∩ n [holl.] mira na tekutiny (2 vědrá).

Tlap (L) m E₃ 20 dněm, plav. (Bejabňatjageljeł) kosatka stěhu zadového.

Mar (L) m E₃ post orel, veliký pták.

Mar... ("...") -beere f bot. Crataegus torminalis
(ploč) břekyně, (kei) břek; -ſlügel m křídlo n pe-
rut oriě(i); -kirsche f bot. = -beere; -kirschen-
bestand m les. břekovi; -ina; -kirschenort m
břekoviště; -kirschenwald m břekový les; -weise f zo
Circus cyaneus pilich; -weiſen m bot.
Triticum vulgare pšenice obecná.

Aaron (L²) a slóž. v Aron.

Aas (L) n L₅ dim. Aschen n E₇ 1. zdech-
лина, padлина, P mcha, m E₇, scipiana;
dim mrš(in)ka; bibl a Prv. we (ein) - iſt, ta jammetn
ſiht die Raben (bis) kdež bude ſtělo, tam se shro-
máždi i orlice; (přis) kde jest mastná kuchyně,
tu much se sletí velmi mnoho; bente was,
morgen ein - štěstí a neštěstí sousedy sobě
jsou (stěšit jest neštěst). 2. vnad a, -idlo, nástraha,
ujed; ein - legen (na)vnaditi (nač). 3. † prov.
bez pl. pokrm, potrava, s-; p řárdlo. 4. spr,
nadavka mcha. 5. lichet, mrš(in)ka. 6. ⊕ koiel.
a) (zhababaš) mrf; b) = -neje; fig. Marbe und -
líc a rub. 7. tluč obnilý, †šrot.

Aas... aas... ("...") -anger m mrchoviště,
mrsňik, dráha, mor, mršinec; -bát m zo. Ursus
arctos medvěd mrši; -blatter f (ek. neštovice
mrtvolná n černá n hnisavá; -blume f bot.(=
Arunn) Arum maculatum aron; -ſleisch n maso
zdechliny; zdechlina, mcha; -ſliege f zo
Sarcophaga carnaria, ma-arka živorodá:
-ſraſzig, -ſreſſend, -ſreſzig a mrchožravý;
-ſreſſer m 20. 1. mrchožrout. 2. Gyrsætus barba-
tus orlosup, sup bradatý; -geier m 20. 1. Vul-
tur monachus sup hnedý. 2. Gyrs fulvus sup
bělohlový, noh; -geruch m mrchavý n mrši
puch n zápach, puch ze zdechliny; mršina;
-geſtaut m = -gerud; -gierig a zdechliny
lačný a chtivý, mrcholačný, -chtivý, -hltný;
-grube f mrši jáma, mrchoviště; -jäger m lov,

aaſen]

— 3 —

[Ab-aliénation

nadavka újedník, ras(ik); -jägerei f rasovstvi, -ictvi, újednictvi; -käfer m to. Silpha mrehožrout; -käfer mpl., -fäserfamilie f Silphidac. Silphales mrehožrouti; -knöchen m p ſp. stv. = Aaſ 4.; -kopſ m ſtav. odzoba zvírečilebka, mrši n netvoři hlava; m chre(oh)lava; -krähe f to. Cathartes atratus vrána mrehožravá, sup hvráníčerný; -kuhle p ſ=drube; -pflanzef m Stapelia smrdutka; -plat m mrehoviště; -voſc f = blatter; -rabe (Gelrabe) m to. Corvus corax krkavec; -rüberb mpl. zo. supovití ptáči; -ſeite f ſ kožel. rub (käze); -thier n 70 mrehožravec; -bogel mpl. zo. Lestrinac charluh; -voſk n, -zeug n zlórečení n zpropadění lidé, prožluklá chásha.

aaſen (↓-) C₁₄ I. vₙ (b) 1. F mit et. ~ mrhati, mařiti, kaziti, ničiti, špiniti co; mit dem Selde ~ peníze mrhati n rozhazovati; mit dem Eisen ~ v jídle se rýpati n dlobati n škouратi, jídlo cintati; diekußaſet im Graje krává řádi v trávě, šlape n maři trávu. 2. (po)káleti se, (za)mazati se, (u)špiniti se; ſid vol ~ zamazati se, zašpiniti se, p zasviniti se; celý n všeck se zamazati. 3. tež aſsen, äſen. vₚ ſich ~, pásti se (kaſe), krmiti se, živiti se (čiwo), f žrátí (co). 4. ⊕ kožel. mizdřiti (käze). — II. ¼a 1. lov. [aſen, äſen] krmiti, vnařiti, na vnadu chytati. 2. (= ausaſsen] mrech spílati n nadávati.

aas-haſt(ia) (↓-↓), aasig (↓-↓) a D₂, 3 1. mrchaylı, -ový, hnilý, hnisavý. 2. fig. mrechavý, špatný, mrzký, ohyzdný, ošklivý, šeredný, hanebný, hnuhný; ~cr kierl prožluklý chlap, p mrcha chlap, chlap špatná.

aaſen (↓-↓) vₙ (b) C₁₄ lov. = aſsen.

ab (↓) I. adv. 1. dolů; Hut ~ klobouk dolů! smekni, -ěte!; vₚ, pverl klobouk v smek! 2. (opodát, date, daleko) drei Schritt(e) vom Wege ~ (na) tři kroky stranou od cesty n s cesty n mimo cestu; rechſ ~, linſs ~ v pravo, v lejo (stranou); weit ~ daleko stranou. 3. (pryd) ~ feint již nebyti, nebyti tu, býtí ten tam, býtí pryč ~ vzdálen; daſ ist ~ to jest odbyto v prýč, to náleží mینулosti, to jest již zastaralé; die Zvibe ist ~ hrot se ulomil n jest ulomen; der Nsopf ist ~ knoflík se utrhl, v abjein; aw. = geht ab odejeide. 4. (eſas) von Da ~ od té doby, odtud 5. odětáni vňou ſiinſ drei ~ (odečteme-li) tři od pěti, pět bez tří, pět méně tři; hierovn ~ od toho odečteme. — II. ♀ prp. od, z(e); 1. před slovem [a] ~ Prag z Prahy, od Prahy počinaje; [b] obch. z Prahy (k dodání); ~ Bahnſof z nádraží; ~ dem Wege kommen sejiti s cesty; ~ Handen v abhanden; ~ hier, ~ hinnen v abjer, abhinnen; obch. frei ~ hier zu liefern dodá se odtud vyplaceno; ~ Discento s odečtením n po odečtení srážky, odečte-li se srážka; ~ an unſten po odrážce n po odečtení útrat n výloh, odečtou se výlohy; ~ zu vermiethen ~ Ostern o ~jeti pronajme se od velikonoc n, ihned. 2. za slovem: Drepp~ po schodech dolů, se schodů; (kako s) Trepp'ab n běhání po schodech nahoru dolů, běhání na schody a se schodů, vybíhání a sbíhání po schodech; bannen~ se stromü; füger~ s prstu; Rhein~ po Rýně (p) vodn p po prionu Rynal; bevor~ = vorab zvláště, především, napřed; Wind~ plav. = feewartſ. — III. furz ~

zkrátka; ~und an, ~ und zu časem, občas; někdy, chvílemi, opět a opět, zas a zase, ~ und zu gehen procházeti se, přecházeti (semo tam); Ab und Zu n: ein ewiges Ab und Zu věcný shon, věné pobíhání; auf und ~) více nebo méně; auf und ~ seßn Thaler asi deset dolarů; e-n Gutben auf oder ~ o zlatý (mi)nejde n neběží; na zlatém nesejde; o zlatý více nebo méně; f zlatka sem, zlatka tam; b) sem(o) (a) tam(o), nahoru (a) dolů; jako s Auf und Ab n der Wege různé směry cest; auf und ~ gehen přecházeti, popocházeti, sem tam choditi, procházeti se. — IV. Předpona. Slova s ní složená značí: 1. pohyb s húry dolů na př: abſteigen sestupovati; 2 vzdalování s vůbec: abgehen odcházeti; 3. oddětování n odlučování: abſchiciden odřezávati; 4. dosažení n zisk: Im et. abſchen co komu odkoukati; 5. umenšování, splácení a zapravení (zvl. dihu, pokuty: abarbeiten odpracovati (dluh); 6. unavu (act. i pass.) 3. (vₚ ſich) abarbeiten upravovati n udriti koho n vₚ se; 7. napodobeni: abſchreiten opisovati; S. dokonání: abſüffteru nakmiti, pokliditi (dobytek); 9. důraz: abpřiigc[n spráskati koho; 10. opak významu slova (n některých slov nepocházejících od sloves): Abgungt nejvížejn.

ab-aſsen (↓-↓) ¼a C₁₂ odl. e-n Teich ~ úhoři rybník sloviti, vy-; všěcky úhoře z rybníka vyloviti.

ab-aſsen ⊕ (↓-↓) C₁₄ odl. I. ¼a 1. ⊕ kožel. (vy)mizdřiti. 2. spásti, spastviti. — II. vₚ ſich ~ zamazati se, p zasviniti se.

Abaca (↓-↓) f E₁₀ bez pl. bot. konopí manilské (vlákno banálu lanušěho, Musa textilis).

ab-üchzen (↓-↓) C₁₄ odl. I. ¼a 1. Geheſte ~ vzdychati na modlitbach; odvzdychati modlitbý; vzdvychaje se modlití. 2. 3-m et. ~ vyvzdychati n vylkati n vyúpěti co na kom; dovzdychati se čeho na kom. — II. vₚ ſich ~ uzvzdychati se, ustenati se, uštkati se, uzvlykati se.

ab-aſkern (↓-↓) I. ¼a C₁₂ odl. 1. 3-m et. (vou j-m Gründtſtufe) ~ odorati, u- (komu kus pozemku); cin Ztief vom Raine ~ uorati meze; das Abgeaderte úvor 2. doorati, z-, doorati. 3. odorati (si) dluh (oránim oddělát). — II. vₚ ſich ~ uorati se (oraje so unaviti). — III. ¼a ~ n E₇ bez pl. uorávání, uorávka.

Abacuš (↓-↓) [lt.] m E₁ 1. tabulka početní. 2. ⊕ stav. násloupi, nadhlavnice (nadhluvi deska sloupu).

Abacuš... (↓-↓...) ~blume f ⊕ stav. květ násloupní.

ab-äderu (↓-↓) vₐ C₁₂ odl. (vy)žilkovati.

ab-ahmen (↓-↓) ¼a C₁₂ v nást.

ab-aichen (↓-↓) ¼a C₁₂ odl. ↑(o)cejchovati, (o)cimentovati↑, (o)znakovati, mériti.

Abaiſſe (ěi aběs) f [fr.] E₂₂ spodní těšto; spodní kůrka paſtik &.

abaiſſereu (~-↓-↓ ěi abě-) [fr.] ¼a C₁₂ (s)nížiti, spouštěti, stahovati.

abālardiſieren (~~-↓-↓~~) [fr.] ¼a C₁₂ = entmannen I. 1.

Abalde f [rum.] abaldaſ, hlavní sklad tabáku; trafika.

Ab-aliénation (↓-↓-↓) [lt.] f E₁₈ práv. abaliénace↑, zcizení, (od)prodáni.

abaličenieren

— 4 —

[ab-äſen]

abaličenieren (~~~→~~) [lt.] %a C₁₂ 1. zečititi, (od)prodati. 2. fig. odciziti, zespurniti (koho komu), odvrátiti (koho od koho), znepřáteliti (koho s kym).

ab-ammen (~~~) %a C₁₂ odl. (dat) odstaviti, odkojiti (= entwößigen).

ab-ampeln (~~~) %a C₁₂ odl. ſich ~ (nach et.) upachtiti se (po češi).

ab-änderlich (~~~) a D₂,₁₃ I. I. změn(itel)ný, zjinačitelný, měn(l)ivý, nestály. 2. gram. ohebéný, ohyb(atel)ný, sklon(itel)ný. — II. s. Abänderlichkeit f E₁₈ změn(itel)nost &.

ab-ändern (~~~) I. %a odl. 1. (ž)měniti, pře-(ž)jinačiti; e-n Beſch! rozkaz odvolati. 2. a) pozměniti, poopraviti, upraviti (měnámi z části opravit); b) předělati, přepracovati, přetvořiti (opravu zcela změni); e-n ülbertand ~ zlorád napraviti n odkliditi n staviti; zlořádu přitř n ko-nee (u)činiti; belieben ſic diejes Verichen abzu-ändern račte toto nedopatření odčiniti n na-praviti; ⊕ krejč. Kleider ~ šaty předělati; práv. ein Erſennniſ rozsúži zrušiti n neplatiným učiniti. 3. gram. ohýbati, skloňovati. — II. %n (b) die Fürbung ändert ab barva se měni přechází. — III. % das Wetter hat sich abgeändert počasí se (zvolna) změnilo; die Kürbisse ändern sich ab in unzłyſige Abarten tykve rozlišují se v nesčísné odrůdy. — IV. % A~ n E₇ bez pl., Abänderung f E₁₈ změna, oprava, předělávka; Abänderungen třessen změny n opravy prováděti n nařizovati, měniti; opravovati, předělávati. 2. jen Abänderung f E₁₈ odrůda, ⊕ po-, pře-; odrodek, zvrhel, zmetek.

Ab-änderungs..., ab-änderungs..., (~~~) ~ antrag m návrh na zménu n opravu; ~art f odchylka, ú-; ~fahig a = abänderlich; ~form f vzorec ohýbaci n skloňovací; ~plan m návrh změny n na změnu.

Abandon (~) m [fr.] E₁,₂₅ 1. opuštění. 2. námořs. pr. abandon↑ (postup pojištěné věcí za postup).

Abandon... (~...) ~revers m úpis postupu pojištěné věcí.

abandonicren (~) [fr.] %a C₁₂ I. vzdáti se (čeho), zanechati, zůstaviti, opustiti, vydati co; hovj. abandonierter Posten ztracené n velmi ožřené stanovisko. 2. námořs. pr. užiti abandonu (v Abandon 2.). 3. obch. platiti. — II. % A~ n E₇ bez pl., Abandonierung f E₁₈ = Abanden.

ab-ängſtig(ig)en (~~~) C₁₂,₁₃ I. %a 1. (u)děsititi, (po)lekati, (pře)strašiti (koho); strachu na-hati (komu); hrůžo n úzkosti (u)mořiti. 2. ~m et. ~ vystrašiti, hrůžy n strachu naháněje vynutiti co na kom. — II. %r ſich ~ býti v úzkostech n v tisni n ve strachu, úzkosti zmírati, bázní se chvěti, ve strachu býti, strachem trnouti, (strachu) nahnáno mítí, nepokojiti se, zmitati se nepokojem, trápiti se. soužiti se. — III. % A~ n E₇ bez pl., Abängſtigung f E₁₈ 1. lekání, strašení, nahánění strachu. 2. děs úzkost, hrůza, strach, bázeň, tiseň, nepokoj.

ab-auſkern (~~~) %a C₁₂ odl. plav. vykotviti. Ab-annation (~~~) [lt.] f E₁₈ roční vyhnávšt.

ab-arbeiten (~~~) C₁₃ odl. I. %a 1. oddělati. odděliti, odkliditi (praci odstraniti); plav ciu Schiff vom Strande ~ dostati loſ od břehu n

na vodu. 2. prací unaviti n důr. utýrati n vysílití n p udřiti; ein Pſerd ~ koně utahati n potrhati, s-; seine Kräfte ~ vysílití se praecl. 3. prací otřiſti n utahati n pokaziti, upracovati, ſich (dat.) die Ringer ~ prsty si upracovati n praci umozoliti; abgearbeitete ſčjenjehneide ztupené ostři kosy; den ſtamm glatt ~ kmen do hola oklestiti n osekati. 3. von e-m Münſer ~ (poſlo vzkorku) obdélati, (praecl) napodobiti. 4. f-e Anjaſje ~ úlohu dodělati, dopracovati, vy-. 5. c-e ſchulb ~ dluh oddělati n odpracovati. 6. ⊕ obráběti p obrobiti, pracovati; e-n Stein ~ kámen spracovati n obdélati, z- n otesati; slév očistiti, ocíditi, oškrábati (oditelsk.). — II. %n (b) der Weißt hat noch nicht abgearbeitet vino ještě nevykvasilo. — III. %r ſich ~ 1. upracovati se, ulopotiti se, umozoliti se, vysílití se praecl, p udřiti se, utahati se; ſich zum Tode ~ upracovati se k smrti n na smrt; ſich zum alten Manne ~ praci se ustarati, v práci sestarati. 2. oddělati se, uvolniti se. 3. plav. odplouti n odraziti od břehu, vyplouti na vodu, pustiti se na moře. — IV. A~ n E₇ bez pl., Abarbcitung f E₁₈: k I. 1., 5. oddělávka; k I. 4. do-; k I. 2. únava.

ab-arcieren (~~~) [nlt.] práv. C₁₂ majetku zbaviti.

ab-ärgern (~~~) odl. C₁₂ I. %a (u)zlobiti, (u)soužiti, (u)trápiti, rozhořčiti (koho); čs čat mít abgeürgert omrzelo mne to; rozmrzel jsem se na to. 2. a) 3-m et. ~ ve hnevú odniti komu co; b) vyzlobiti (si), vyhněvati (si) co; dozlobiti se, dohněvati se čeho na kom (hněvem doſie). — II. %r ſich ~ 1. (u)zlobiti se, (u)hněvati se, rozhořčiti se, (u)soužiti se; ſich über 3. ~ horšiti se, zlobiti se, rozhořčiti se na koho. 2. vyhněvati se, vyzlobiti se, do- se.

ab-ärnten (~~~) %a C₁₃ odl. = abernten.

Ab-art (~~~) f E₁₈ 1. odchylka, odrůda, odrodek, vý-. 2. zvrhel, zvrhlec, neruda, nezdara, zmetek, převrhlík; ⊕ poc. zvrhlec, zvrhel; nezvedenec; nezdárník, nezdara; odřezanec, odrodilec. 3. ⊕ zvrhlost, nezvedenost, odřezanství (v Entartung).

ab-arten (~~~) I. %n (ju) C₁₃ odl. zvrhnouti se, nezvésti se, nezdariti se; odroditi se, odřezati se; abgarett p. p. v abartig. — II. % Abartung ⊕ f E₁₈ = Abart 3.

Ab-artienlation (~~~) [lt.] f E₁₈ path. klobou volný, diarthrosis†.

ab-artig (~~~) I. a D₁,₂,₃ odřůdný, odrodilý; zvrhly, nezdárný, nezdariłý, nezvedený. — II. % Abartigkeit f v Abart 3.

ab-artigen (~~~) %a odl. C₁₂ 3-m et. ~ vylichotiti (si) co, dolichotiti se čeho na kom.

ab-äſchen (~~~) %a C₁₄ odl. v abäſchern 1.

ab-äſchern (~~~) %a C₁₂ odl. 1. popelem otírati v otríti n (o)čistiti (zejm. ryby). 2. ⊕ odmetati popel (metlam o popelečn střed). 3. f (až ſich ~ v₇) (u)hmožiti se, (u)pachtiti se, uřiti se, schvátiti se, uhnati se, udýchati se, zapotiti se (čehom n praecl); abgäſchert p. p. uřicený, řičný.

Abäſchim top. C. (v) Závěšin.

ab-äſjen, ab-äſjen (~~~) %a C₁₄ odl. I. 1. lov. spásti, vy-, spastviti. — II. % Abäſzung f E₁₈ pastva. 2. vnaditi, lákati, vábiti.

Abassamento]

- 5 -

[ab-bauchcn

Abassamento [it.] m 1. oběn snížení (cony). 2. hud. (~ di voce) nižení n padání hlasu.

Ab-aſſt m (৯৯) m D₁, kleſt.

Ab-aſſten (৯৯) I. ¼a C₁₃ odl. 1. c-n Baum ~ strom (o)klestiti (větvi zbaviti); abgæſteter Baum okleſt(ek), oklesek (okleſtiny strom). 2. doklestiti. — II. vₚ sich ~ rozvětvovati se (is fig.), odvětvovati se, rozrůstati, větve vyháníti n vyrážeti. — III. % A~ n E₂, bez pl. okleſtěni).

Ab-aſthmen ⊕ ¼a C₁₃ odl. hut. die Capelle ~ vyhřiti kapetku.

Abat-jour (ěti abažūr) [fr.] m E₂₅ 1. šikmé okno (pro osvětlen s hora), poklop. 2. Šikmé bednění (před okny ialaſnim). 3. Švětlik (průsvítaj sklenění přístřešek).

Abattant (ěti -tān) [fr.] m E₂₅ 1. spouštěči okno. 2. padací dvěre. 3. skládací stůl.

abattieren (~ ~ ~) [fr.] | ¼a C₁₂ (ţ)nalátniti, skormoutiti, sklíčiti, zemdliti, zmužilosti n ducha zbaviti.

ab-å̈hen (৯৯) ¼a C₁, odl. 1. ⊕ chem. (vy-)leptati, ~ vyž(i)ratı, (vy-)hlodati. 2. soliv. (vy-)loužiti, pro-, vyluhovati (solné hory sladkou vodou). 3. ⊕ = abå̈hen.

ab-å̈ngeln (৯৯) ¼a C₁₂ odl. 1. 3-m et. ~ = abjeſsen. 2. F milostnými pohledy n zamilovaným pokukováním získati (co na kom). 3. lov e-n Bezirſ ~ nebo abå̈ngen C₁₂ odl. (v obvodu) vystopovati zvěr (bez psa).

ab-å̈uſſern (৯৯) C₁₂ odl. 1. ¼a prav z držení vypuditi, držebnosti zbaviti (koho), majetek odnítı (komu). — II. % Abäuſſerung E₁₅.

ab-babbeln (৯৯) ¼a C₁₂ odl. Gebele ~ modlitby zvěřaniti n odemliti ~ oddrmoliti.

Ab-bach (৯৯) m D₁ = Abſlußs.

ab-backen (৯৯) C₉,₁₂ odl. I. ¼a 1. dopéci, u-; abs. der Bäder hat abgebaden pekař doplěk; fig. die Sache ist lang abgebaden to jest již dívno odbvto; kuch. blind ~ opékati prázdné kraje paštik. 2. Dbſt ~ ovce (u)suſiti. 3. odpéci (duhl); pečivem zaplatiti. — II. vₙ (ju) přepéći se, das Brot ist abgebaden chlèb se opdekl n odbad, chlèb jest opdeklý n odpadlý ~ oddulý.

ab-baden (৯৯) C₁₃ odl. 1. I. ¼a (vy)koupati, (v koupeli) smýti, o- (co). 2. den Zdunut (koupánim) spínú smýti (s eho), ze spíný (vₚ se) vykoupati; feine Marfen ~ vypotřebovati známky n poukázky na koupání. — II. % A~ n E₂, bez pl. koupání, koupel; 1κ. čistá koupel po slatinové lázní.

ab-bähen ⊕ (৯৯) ¼a C₁₂ odl. 1. odpařiti, odehráti; Œmmeln- housky (s)pařiti. 2. 1κ teplé obklady n ~ náhřivy přikládati (komu nač, teple obkládati (co). 3. ⊕ hor. ein Zchwejel- männen ~ opáliti sířanku.

ab-baſſhen (৯৯) C₁₂ odl. I. ¼a e-n Œſg ven der Hauptstraße ~ (odbočnou) cestu n odbočku od hlavní silnice vésti. — II. vₚ hier bahnt sich eine Zweigbahn ab odtud odvětvuje se pobočka dráhy, odtud odbočuje křídlo dráhy.

ab-bahren ⊕ (৯৯) C₁₂ odl. skládati p složiti n sundati s nosidel n s mar.

ab-baſſen (৯৯) ¼a C₁₂ odl. 1. ⊕ stav. hráži kolím vmeziti; vytyčiti čáru hrážní. 2. plav. plavatkami ~ poplavky označiti.

ab-baſſen (৯৯) C₁₂ odl. I. ¼a 1. ein Thier ~ (ţiabbäſſen) zvíře stáhnouti n sedřiti n z kože

svléći; Erbien ~ hrách (vy)luštitı, n (vy)loupati (i lusků). 2. 3-m et. ~ vydrati, vyrvati, f vydrápati komu co; vydřiti co na kom; uprati komu čeho ~ II. vₚ sich ~ urvati se, uprati se, utahati se, uhmožditi se (rvanim).

ab-baſſen (৯৯) C₁₄ odl. lov., o třetévech; I. vₙ (ß) dotokati, vy- se (dopářiti se). — II. vₚ sich ~ 1. ~ I. 2. utokati se (vyšiteli se pěſenim).

ab-baſſen ⊕ (৯৯) ¼a C₁₄ odl. ſelle ~ kože vyklepati, pro-.

ab-bangen ⊕ (৯৯) ¼a C₁₂ odl. = abängſtigen.

ab-bäſſen ⊕ (৯৯) ¼a C₁₂ odl. hor. zbi(je)ti (podšramany sláj).

ab-bannen ⊕ (৯৯) ¼a C₁₂ odl. 1. 3-m et. ~ klatbou odnítı komu co. 2. 3. ~ vyhnati, vypuditi, vypověděti, vyobcovati koho.

ab-baſſen ⊕ (৯৯) ¼a C₁₃ odl. hoop. z oplotň n ze zátné n z perny n z přístodolku bráti (obu).

ab-barbieren (৯৯) ¼a C₁₂ odl. vybřiti, o-břitvoch vohučt).

ab-barten (৯৯) ¼a C₁₃ odl. oholiti, vousu zbaviti; vůbec ~ den Bart (v toto) abnehmen.

ab-baſſen ⊕ (৯৯) ¼a odl. lýko n lýči dráti n dřiti n loupati, (konopi) (o)drhnouti.

Abbatiſſin ⊕ (৯৯) f E₁₉ = Abſtijſſin.

Ab-bau (৯৯) m E₃ 1. hoop. itt ~ bringen ladem nůhorem nechati (pole); fig. zanedbávati, nehleděti si (čeho). 2. dvůr n statek (odanství) oddělený n vzdálený. 2. prov. samot, stanoveni o samotě. 4. stržení, sboření (stavby). 5. ⊕ hor. a) dobývání, dílo, těžba, -ení, robisko; b) der Pfeifer rubáni n poruba pilířův; c) důlní dílo, vyrobotka; d) poruba, porubné dílo, porubný předek; ~ mit Versaß, ~ mit Bergversaß dobývání se základkou; ~ mit breitem Blid dobývání širokým předkem; ~ von unten herauf výstupné rozdělání patrové; ~ anlegen, itt ~ nehmen zaříditi n začiti dobývání n porubu; ~ füren, ~ (be)treiben dobývati, rubati; hydrantijcher ~ ryžování; schweber ~ dobývání dovrechn; freidender ~ dobyvání směrné; tenlägiger ~ dobývání úpadní.

Ab-bau-... ⊕ (৯৯...) hor. -art f = -methode; -abtheilung f = -ſeld; -bremſtireſe f porubná svázná strída; -ſeld n 1. porubné n těžné pole; 2. těžná trať; -gedinge n úkol porubní; -grenze f porubná těžná hranice, porubné pomezi; ~ höhe f porubná n traťová výška; -horizont m porubné patro; -kammer f porubná komora; -koſen fpl. porubný výlohy n cena; -methode f způsob dobývání; -mittel n porubný n těžný celik, těž(eb)ný n porubný nůžek; ~ ort m 1. porubný předek, porubné dílo, poruba, rub; 2. ~ strede; -pfeſiler m porubný pilir; -raum m porubný prostor, poruba (stařiny); -riſs m porubní plán; -joſle f = -jo-riżont; -ſtoſs m porubný předek, porubná stěna; -ſtraſe f, -ſtreſe f 1. přípravná n pilířová strída; 2. ~ mit breitem Blid porubná strída; -ſiſtem n = -methode; -verfahren n = -methode; -verluſt m ztráta porubná; -würdig a dobývání hodný, (s proſpěchem) dobývatelný, těžebný (stojic za dobyvání); -jümering f výdřeva porubová, dřeveni porubové, výstroj poruby.

ab-bauchcn ⊕ (৯৯) ¼a C₁₂ odl. břicha n tlouštky zbaviti.

ab-bäuchen

— 6 —

[ab-(be)zahlen

ab-bäuchen (ü-l) %a C₁₂ odl. v abbeuchen.
ab-bau-en (ü-l) C₁₂ odl. I. vₙ (b) vₚ sich ~
1. (vy)stavěti si obydlí nsaditi se opodál.
2. f odejiti. — II. %a 1. den Markt bauen und ~
stánek se zbožím postaviti a složiti n strh-
nouti, zboží vyložiti a složiti. 2. pozemky
(roz)déli ti. 3. ☒hor a) dobývati, dobyti;
b) přiřer ~ pilíře rubati; c) Wässer ~ stáhnuti
n odčepovati vodu (dáhně); d) porubu vyvážiti
n vyčerpati n opustiti; e) cíne čebe baut den
Receſs ab výtěžek dolů kryje náklad na ně;
c-n Steinbruch ~ lom vybírati, lomovati. —
III. %a A-n E₇ bez pl., Abbannung f E₁₈ ☒ =
Abban 5.

ab-haunen (ü-l) odl. vₙ (b) lov. schrě-
dovati, od, odvěsiti se (se stromu sietěto).

ab-bäumen (ü-l) I. %a C₁₂ odl. 1. = ab-
haunen. 2. ☒tale k a) o-novu svinouti; b) zboží vy-
vinouti. — II. %a A-n E₇ bez pl. Abbäumung f
C₁₂.

Ab-beerz... (ü-l) ~ -raspcl f hosp. oběračka
n odrhovačka (trn &).

ab-beeren (ü-l) %a C₁₂ odl. 1. bobule n
zrnka šbírati n o- (s čeho); c-č Weintrauße ~ vinýn
hrozen od(i)rati; (o konich) oves odrhovati před-
ními ruby; fig. obrati, olupiti. 2. fig. 3. ~ zbíti,
stlouci koho.

Ab-beſchl (ü-l) m E₃ odvolání rozkazu.
Ab-beſchlen (ü-l) %a B₄ odl. rozkazem ol-
volati; die Jagd ~ těž rozkázati, aby se hon
odřekli.

ab-begehren (ü-l) %a C₁₂ odl. 1. J-m
et. ~ žádati čeho na kom; chtiti co od koho. 2. et.
ven et. ~ chtiti část n podil z čeho.

ab-behaltcn (ü-l) %a C₇ odl. dole nechati
n podržeti; den Hut ~ nechati smeknuto n klo-
bouk smknut; den Rod ~ nechati kabát
svlečen, zůstati bez kabátu.

ab-beichten (ü-l) %a C₁₃ odl. et. ~ vyzpo-
vidati se z čeho.

ab-beifen (ü-l) %a C₁₂ odl. (sekerou) o(d)se-
kati, o(d)rubati, odstípati, utesati, o(d)-.

Ab-bcifß (ü-l) m E₃ = Abbijs.

ab-beißen (ü-l) C₅ odl. I. I. %a odkusovati,
o-, u- p ukousnouti, o(d)hryznouti, o(d)-
hlodati; (hadech) uštknouti; sig (dat.) n-či Bahu-
vykuosnouti n vylomiti si zub; fig. sig. vid
Lachen die Bunge ~ a) smáti se, až se za břich
n za boky popadati; smíchem div nepuknuti
n se nepotrhati; b) těž sig die Lippen ~ hryznouti
se n kousati se do rtů n do jazyka (k utumeni
smíchu); sig die Nägel ~ nehty si hrýžti (býtí v ne-
názích); er beiſt sig cher die Bunge o den kleinen
 finger ab, als dies ja thun ten by se zkozil n zfan-
frněl, než by to udělal; den Heiligen die Füße ~
svatouškovati; er möchte den Heiligen die Füße ~
pánu Bohu by nohy ukousal; da beiſt keine
Maus mehr e-n Faden ab na tom nezměni se
ani vlásku n ani zbla, to jest nezměnitelo
n neodvolatelno; dem, der J-m die Noje ~ will,
das Ligt halten býtí až hloupě dobrosrdečným;
er hat aller Scham o Schande den Kepf abgeiſsen
má tvrdou kůži; vše s něho spadne, co
s hüry desſt ~ cěla ni studu nemá; má dar
nestydatosti; nezná cudu ani studu. — II. %r
sich ~ 1. ukousati se (kou-oje se unavitiv). 2. fig. (sig.)
cinander ~ kousati se, hašteřiti se, býtí na

kordy, škorpiti se, svářiti se, nevražiti n ne-
vřiti na sebe.

ab-beißen (ü-l) %a C₁₄ odl. 1. vy-leptati, od-;
2. ☒met vymorti; Meſſing ~ mosaz žlutiti.

ab-bekommen (ü-l) %a B₃ odl. 1. a) (vábed)
dostati dolů, sníti, sundati; die Handschuhe se,
stáhnuti n svléci rukavice; b) zbaviti se,
zbýti se (čeho); Ped von den Häden ~ smělu
s rukou smýti. 2. dostati od čeho n Z čeho n
ven, vytáhnuti; den Proſsen (ven der ſaſche) ~
vytáhnuti zátku (z háve). 3. dostati (po)díl
(t čeho), býtí účasten čeho, přijiti k čemu; ein Stiif
düßen ~ dostati kus koláče; Schläge ~ dostati
výprask, přijiti k výprasku; roo. er wird dabei
et. ~ utrží n odnese si z toho co vyprask a p.l.

ab-beſlen (ü-l) C₁₂ odl. I. vₙ (g) došťekati,
dohafati. — II. %a fig. o lidech došťekati, doha-
fati, dorvati (co). — III. %r sich ~ uštěkati se,
uhafati se, (o hřišch) uskoliti se (břukote n se unaviti).

ab-berſsen (ü-l) %a B₄ odl. odpukati
p-nouti, o(d)prýskati, odtrhati se.

ab-beruſsen (ü-l) C₃ odl. odvolati, zpět
povolati; Wut hat iqn ~ Buh jej povolat k sobě
n a věčnost n z tohoto světa; anš dem Leben
werden odejiti n odebrati se na věčnost n na
onen svét. sejiti se světa; ☒práv, c-n Proceſſ
pri odvolati n zastaviti. — II. %r sich auf J.-
odvolati se ko komu. — III. %v A-n ☒ E₇ der pl.
Abberrufung f C₁₈.

Ab-beruſungš... (ü-l) ... ordre f [fr.] roz-
kaz odvolavací, odvolání; ~recht n právo od-
volaci; právo odvolati co; ~recht v-č Proceſſes
právo zastaviti při; ~ſchreiben n list od-
vola(vaei).

ab-beſemen (ü-l) %a C₁₂ odl. odmetati,
p-ſti.

ab-beſſellen (ü-l) %a C₁₂ odl. (ohjednané n za-
mlavací) odvolati. odřici. odkázati; cinen Befehl ~
rozkaz odvolati n rzušiti; cine gemachte Ein-
ladung ~ pozvání odvolati.

ab-beten (ü-l) %a C₁₃ odl. 1. ein (Sebet ~
domodliti se modtubu; c-n Reifenkranz ~ lůženec
se domodliti n odrikati n (pīh) odlouskati;
fig. z pameti odrikati, oddrmliti, odemliti,
fig. na kolovrátku odehráti. 2. odmodliti,
modlitbou odčiniti n napraviti n usmířiti.
3. vymodliti, modlitbou odvráti ti; dem Teufel
e-e ſzere ~ modlitbou čáblu duši vyrvati.

ab-betteln (ü-l) %a C₁₂ odl. J-m et. ~ vy-
žebrati co na kom, dožebrati se čeho na kom.

ab-betten (ü-l) %a C₁₃ odl. I. %a 1. ☒ J.-m ~
od-staviti lože komu. 2. ☒odebtati. 3. c-n Hluſſ
řeku z řečiſte odvésti, s-, tok řeky zvráti ti.
— II. %r sich von der Wand ~ odstaviti si lože od
stěny.

ab-beuchen (ü-l) %a C₁₂ odl. (vy)loužiti,
vyluhovati.

ab-beugen (ü-l) %a C₁₂ odl. = abbiegen.

ab-bencten (ü-l) %a C₁₂ odl. vy-trásti, se, o-,
klepati, o- co odkud.

ab-bewegen (ü-l) %a C₁₂ odl. aufs und -
nahoru dolů pohybovati (čim).

ab-(be)zahlen (ü-l) %a C₁₂ odl. I. 1. uplá-
ceti, s- p uplatiti, s- čášt n celek po částech). 2. p av.
die Mannschaft ~ vyplatiti mužstvo, vypořádati
se s posádkou lodní, posádku rozpústiti. —

Ab-bich...

- 7 -

[ab-blattern]

II. % A- n E₇ bez pl., Ab(bo)zahlung f E₁₈
k I. I. tež splátka; k I. 2. výplata, splátka, u-

Ab-bich... ("L...).-kraut n. bot., prov. = Abbisj 5.
ab-bicgen ("L...). B₀ odl. I. %a 1. shýbati p

schnouti, o- (dol). 2. odhýbati p odehnouti,
odehýliti, odkloniti; fig. ¼ das Redt - právo
potlačovati. 3. zahr. hřížiti, pohřížovati,
rozviděti (rostliny), rozvody dělati n klásti n po-
hřížovati, hříženice odnože klásti. 4. gram.
ohybati, skloňovati, sklaněti. — II. %n (in)
in e-e andere Straße - zahnouti n zabočiti
do jiné ulice n za roh ulice; vom Wege od-
bočiti n odchýliti se od cesty; der Weg besteht
ab cesta se zahýbá n odbočuje. — III. % A- n
E₇ bez pl. k I. 2. o(d)hyb, odchylka, odklon.

ab-bicten ("L...). %a B₀ odl. 1. ¼ smlouvati,
utrhovati (podávati ment). 2. ¾ házeti n při-
hazovati na koho přepláceti koho (podavati viec).
3. das Brautpaar wird dreimal abgeboten ženich
a nevěsta se ohlašují třikráte (s kazatelný) n maji
trí ohlášky.

Ab-bild ("L) n D₇ 1. obraz, zobrazení, vy-
vypodobení, vy podoba, ná-, odlika (tot atd.)
snimek. 2. fig. obraz, zrcadlo; děine Thaten
sind das - děiner Secle duše tvá obráží se n
zrcadlí se ve tvých skutčích; skutky tvé jsou
obrazem n zrcadlem tvé duše.

ab-bilden ("L...). C₁₃ odl. I. %a (z)obraziti,
vy-, napodobiti, vy-, odlikovati; Θ soch. in
Gips - vytvárniti n napodobiti (v sadie); fig. (vy-
čičiti. — II. %r ří - fig. obrazěti se, zrcadli
se. — III. % 1. A- n E₇ bez pl., Abbildung f
E₁₈ (z)obrazení, odlikování, napodobení &.
2. jen Abbildung f E₁₈ = Abbild.

Ab-bild(n)cr ("L...). m E₆ (z)obrazitel-, ovatel,
-ovač, napodobitel, odlikovač.

ab-billigen ("L...). %a C₁₂ odl. 3-m et. - ole-
příti n odnítí n odřeknouti komu co, odsoudli
koho čeho.

ab-bimsen ("L...). %a C₁₄ odl. 1. odpemzovati,
vy- (pemzou vyhladiti). 2. opemzovati, vy- (pemzou
uhladiti).

Ab-bind(e)z... ("L-)(-)... -hammer m Θ ktemp.
přehýbaci kladivo, přehýbák; kladivo ryho-
vací n vroubkovací, vroubkovník; -kalb n od-
stavené tele (t-6nědšin).

ab-binden ("L...). I. %a B₁ odl. 1. odvazo-
vati p odvázati, roz-; ein Luch o e-Züchtze -
šátek n zástěru odvázati, roz-. 2. %k. pod-
vázati, ob-, obvazem odstraniti n zahojiti
(bradavici, nádor); zvěrol. die Hoden - obvazem vy-
klestiti. 3. ein Kalb - tele odstaviti, od krávy
vzítiti. 4. fig f e-n Bären - zapraviti dluh, zbýti
se dluhu. 5. Θ bedn. ein Fasß - sud zbedniti;
hor. ein Holzwerf - scrub (s)vázati; ktemp. ryho-
vati, vroubkovati; stav. den Mörtel - (vy)pás-
kovati spáry (pri režném závu); plyn. e-e Gasinüffalla-
tient - plynovod odloučiti n odpojiti; tes. (vy)
vázati (vazbu dšlati); tkale. omeziti (aby niti se neshrovnaly);
typ. a) odříznouti (motoucem přebytečnou välcovinu),
b) rozvázati (sazbu ve stránku zlomenou). = II. abge-
bunden part. a D₂,₃ furz abgebunden = furz an-
gebunden v anbinden III. = III. % A- n E₇ bez
pl., Abbinding f E₁₈. tes. vazba.

Ab-biſs ("L...) m D₁₄ 1. (od)kousání, (od)-
kousnuti, u-, (had) uštknutí, ¼ uštik. 2. po-
kousanina, uštknutina (nůsto pokousané n uštknutí).

3. úkus(ek), od-, kousek (fukousnutý), sousto.
4. lov. a) úhryzky, úlomky, z(ů) - naznačující stopu
zvěře, mlazště; b) vnada, -idlo (v pastu). 5. bot. =
-fraut.

Ab-biſs... ("L...).-kraut n 1. Scabiosa succisa
čertkus. 2. Leontodon autumnalis pampeliška
podzimni.

Ab-bitt... ("L...). -brief m odprosný list,
písemné odprošení.

Ab-bitte ("L-). f E₂₃ 1. odprošení, u-; od-
pros, ú-; -thun, -leisten odprošovati, u-, pro-
siti za odpuštění n za prominutí; fußjällige -
odprošení na kolenou; skroušené n pokorné
odprošení; fiuente - thun na kolenou odpro-
šovati; Prv. - ist die beste Buße viny doznání
nejlepší pokání; nicht wiederhun ist die beste -
nevracet se k provinění jest nejlepší odpro-
šení.

ab-bitten ("L-). %a C₁ odl. 1. 3-m et. od pro-
šovati p -siti koho čeho, +⁺ za co, prositi za od-
puštění n za prominutí čeho; idá bitte meine
Schuld ab prosim za odpuštěcí své viny; od-
prošuji své viny; idá bitte tanjením ab prosim
tisickrát za odpuštění. 2. vyprositi co, do-
prositi se čeho na komu. 3. uprositi co (proshami
odvrátiti n zahránit). 4. 3. - obv. loěbitten vyprositi
(ši) koho (proshami život, svobodu atd. zahránití komu).

ab-bittilich a D₂,₃ ("L...) úprosný, upros-
sitelný, odpustitelný.

Ab-blaſſe... Θ ("L...). -hahn m par. str. ko-
hout výpustný n výfukový n vypouštěci vý-
fukovací; -rohr n výpustné odtrubí; trouba
výdušná n výfuková; trubka n potrubí vy-
pouštěcí n výfukovací; -ventil n zámyčka n
záklopka výfuková n výpustná n vypouštěcí;
ventil t výfukový.

ab-blaſsen ("L-). C₇ odl. I. %a 1. oddouti,
s- odfouknouti, s-, oddmychati. 2. (od)trou-
biti, vy-; a) ein Lied vom Blatt - píseň s listu
troubiti; b) mit auf der Drempele - odtroubiti,
vy- (na troubu); der Nachtwächter bläst ab = dauf ab
(v abdanken II. 5). 3. vytrubovati, vytrou-
biti (troubou ohlašovati); fig. die Sache ist noch
nicht abgebläset není to ještě jisto; ještě to není
spečetěno; nechme té věci, až dozrá. 4. lov
die Hunde - psy odvolati, s- (troubením na rob).
5. voj. die Kanene - délo vypáliti (vypalování n vlhko-
zavhu). 6. Θ paí. str. den Dampf - páru vypouštěti
p vypustiti n vyfouknouti n kotel vyprázdniti;
eukrov. die Beuttle - záklopky otevřiti. = II. %n (b)
1. troubiti k (večerninu) návratu n k večerce.
2. dotroubiti. = III. % A- n E₁₈ zejm. voj. (signál)
odtroubení k pohova.

ab-blaſsen ("L-). %a (in) C₁₄ odl. (vy)bled-
nouti, pustiti (barvo), vyrudnouti.

ab-blatten ("L-). C₁₃ odl. I. %a 1. listí zba-
viti, o listí obrati (co) n (s čeho) listí trhatí n
olamovati; Nüben - chrášt fepy n řepu olamo-
vati. 2. hosp. podlamovati, o-, smítati, pro-
trhovati. 3. o žvěn listí ukousati, o-, ožírati. =
II. % A- n E₇ bez pl., Abbattung f E₁₈ smí-
tání, smítka listí.

Ab-blatter ("L...) m E₆, -in f E₁₉ olamo-
vač (f-ka), pod-, smítač (f-ka) listí.

ab-blattern ("L-). %n (b) C₁₂ odl. uzdravo-
vati se n ozdravěti n vylečiti se z neštovic;
přestáti neštovice; er ist abgeblattert jest po

ab-blätteru

— S —

[ab-brechen

nešťoviefich; das Kind blättert ab dítě se uzdra-
vuje z nešťovie; nešťovice dítěti se hoji n
loupaji n usvěchaji.

ab-blättern (v2-l.) C12 odl. I. % listů n listi
zhaviti, listi smítati n trhati n odrhovati; Weim-
blätter ~ vinné listi podlamovati, o-; der Ann
blättert sich ab listi se stromu opadává; % sich ~
listi ztráceti, listi (gen.) pozbývati. — II. % (n) %
% sich ~ 1. loupati se, odhupovati se p od-
loupati se; die Münde blättert sich ab kůra se
loupe. 2. ⊕ a) (to horniněch) loupati se; b) (to kovek,
nebozouz) pleniti se; zed. (to omíce) (opřýskati (se),
opukati. — III. ~ part., a lupý, loupavý. —
IV. % M ~ n E7 bez pl., Abblätternung f E18
(k I. 1.) podlamování, poddom.

ab-blanen (v2-l.) %n (b) C12, 13 odl. odmóděti,
odmóditi se, vymodrati (pohybná; modrost).

ab-blänen (v2-l.) %a C12, 13 odl. 1. (o)modřiti,
z-, na-. 2. f = abprílčení; p das Tien (cut) ~ dan-
bančiti, natoučci hubu (kom.)

ab-bleiden (v2-l.) %n (in) C6 odl. zůstávi dále
n opodál (ehno).

ab-bleichen (v2-l.) C12 odl. I. %a bíliti, Lů-
liti, ₩ blediti. 2. dobiliti, dobělití. — II. %a (jn)
C6 (z) blednouti, vy-, po-.

ab-blichen (v2-l.) C12 odl. 1. %n (b) vraky odrá-
titi. 2. (to pušce) = abblichen II. I. 3. ⊕ met. (to štůrba)
blyšťeti, blyškati. — II. % 1. % 3-m et. ak den
ligen ~ na očích viděti n z oči vyčísti komu
co. 2. ₩ vom Wege ~ (čarovným) pohledem s cesty
svěsti.

ab-blihen (v2-l.) C14 I. % če hat sich ab-
gebliigt, doblýskalo se, vy- se, blesk ustal
(přestalo so blyškati). — II. %n (jn) 1. (to pušce) selhati,
zbliknouti, vypluknouti (nospustiti). fig. Fcr ict
abgebliigt pohorel, selhalo mu, nepovedlo se
mu, sklaplo mu, potlouklo mu, utrel hubu.
(fze pochluč, odtluč ho); % = laßen odbyti koho, ukázati
dvěře komu. 2. blyškati se n lesknouti se dolu,
sesilati blesk n žári.

ab-blöken (v2-l.) %a C12 odl. (vy)bečeti co.

ab-blühen (v2-l.) I. %n (b, fl) C12 odkvěti,
do-, zvadnouti; der Weizen hat abgebliigt pše-
nice dokvetla, od-; die Blumen sind abgebliigt
květiny uvadly; fig. abgebliigte %döne odkvetlá
n sešlá kráska. — II. % M ~ n E7 bez pl. od-
kvetáni, odkvět.

ab-bluten (v2-l.) C13 odl. I. %n (b, fl) = aus-
bluten. — II. % %a krvi smýti n smazati n (od)
pykati n usminiti

ab-blüten % (v2-l.) %a C13 odl. kvétu n kvétů
zhaviti, o kvét(v) obrati (co); kvét obrati n
otlhati n sefrásti (s chod).

ab-bohne(r)n ₩ (v2-l.) %a C12 odl. = bohnen.

Ab-bohrz... (v2-l.) ⊕ ~ mehchine f hor. vrtací
stroj.

ab-bohren (v2-l.) %a, %n (b) C12 odl. a uvr-
tati, pro-, do-; ⊕ hor. (vrtnou dan) b) ⊕ hor. pro-
kutati, roz- (kepraj vrtanin).

Ab-bohrer (v2-l.) m E6, hor. s) dovrt(ovják;
b) zemni nebozez, svědr, vrták.

ab-bolzen (v2-l.) %a C14 odl. 1. zaklinovati,
initi (inem uprevniu n zatouči) 2. odkliniti (khnem vyrazu).

ab-borgen (v2-l.) I. %a S-m et. ~ vypujčiti
si, vydulžiti si co od kohu. — II. % M ~ n E7
bez pl. vypujčení, vypujčka.

ab-böschen (v2-l.) I. %a C12 odl. (pravidelně) svah
ulělati, svazovati p svážiti (svahovitě skloniti), svá-
hovité skopati n nasypati; svah srýpati n
srovnati; ‹sekskarpovati — II. % M ~ n E2 bez pl.
Abböschung f E18 1. svážováni, svážení. 2. jen
Abböschung f E18 svah.

ab-bosſen (ln ⊕ (v2-l.), ab-bosſieren (v2-l.) %a
C12 odl. soh. modelovati], vzorkovati, vy-
obraziti (ve vošku atd.).

ab-bosjen F (v2-l.) %r C14 odl. fich ~ zlostí
hořeti, býti rozlicen, zžíratí se malomocnym
vztekem.

Ab-brand (v2-l.) m D11 1. výpal, výžeh.
2. ⊕ met. a) úhar; b) ~ e-č grijderbeso kryčná
plitka; c) kyzově výpalky.

Ab-brand... (v2-l...) ⊕ ~ jeite f hor. vduvná
stěnka (te sryčněm hrnu).

Ab-brändler ₩ (v2-l.) m E6, f -in E19 a) vy-
hořelec, po-, pohřely, vy-; b) ₩ sběratel pří-
spěvků na pohřele.

ab-bräsen (v2-l.) %a C14 odl. plav. plachtu
z plna nasaditi n navrátiti, za- vratidlem k plnému
zabírání n ršelnoutí činu.

ab-braten (v2-l.) %a C7 odl. dopéci, u-.

ab-brauchen (v2-l.) %a C12 odl. 1. opotřebo-
vati (potěchou otčan) (= abnouten); sléicher ~ saty
obnositi; fig. dein Stolz ıf abgebrandt tvá pýchaj
jest u konce; abgebrannt Cinfälle všední n otře-
pané nápady n myšlénky. 2. id) fann et. davon ~
mohu z toho něco potichovati.

ab-braucen (v2-l.) I. %a C12 odl. (u)vařiti, do-
pivet. — II. M ~ n E7 bez pl. vaření, várka.

ab-braunen (v2-l.) %n (in) C12 odl. ₩ od-
měditi se, odměřiti; vy- (požbývati hnišědo).

ab-brännen (v2-l.) C12 odl. I. %a kuch. osma-
žiti, opéci (do hněda). — II. %r fich ~ hněděti,
hnídnouti (do hněda při čážeti).

ab-braußen (v2-l.) C14 odl. I. %n (b, fl) 1. (b)
dosumeti (o nápojich a p) vyšumiti se, dokva-
siti se; ~ laffen vykvasiti (co); fig. vybouřiti
se. 2. (in) odsuměti; to napojatě vyšuměti, vy-
pěnit se (sůmne vyjít); der Aug ıf abgebraust vlak
jsemůměl n odhlučel (sůmne odčet). — II. %a e
Zenate ~ sonatu bourné n hlučné n šumné (ode)
hráti.

ab-brechen (v2-l.) B1 odl. I. %a 1. odlamo-
vati p -ámati. -omiti, (n)ámati, (n)trhati
p utrhnouti, uraziti; e-n Jahn - zub vylomiti;
ein Zöbleis ~ zámek uraziti n utrhnouti; e-c
Pferde die Cijen ~ kom podkovy strhnouti; koně
odkovati; e-e Blume o e-n Apfel ~ květín u
jábliko utrhnouti; Zbít - ovoce cesati; den
Jaden ~ nit pretrhnouti; fig. den Jaden der Nede-
pretrhnouti nit řeci n hovoru, vytrhnouti se
z řeci, ustati v řeči; Blätter ~ listi podlamor-
vati n p(r)otrhávati; den Töcht ~, das Viidt ~
svěku n žen. svíce nos utřiti; abgebrehenes
Ztild úlomek, od-; fig. e-m Tinge die Zpíte ~
odnítí osten šomu, (z drasitil učinku); fig. et. übers
šumie ~ přes koleno lámati co (kvapen) odbyt v);
e-e Žade za griln ~ klátiti hrušky dív než
dožrály (počínati si ukvapeni n uhlájeně n nepřižoženě;
e-e úšache vom Jäume ~ jalovou příčinu
n záminku si vziti. 2. (ein (ebäułe) ~ (s)bo-
řiti, shourati, strhnouti (čavěan); e-e Brüde ~
most stramouti n shourati a rozěhrati; fig. alle
Vaiden hinter fich ~ uciniti rozhodný krok; za-

Ab-bringungs-...]

— 40 —

[A-B-C]

tím odchylujeme se daleko od věci; das bringt
íhm von j-m Schmerze ab tím (po)zapomíná
svého bolu. 3. et. von e-r Aeche ~ vytěžiti
co z čaho, mítí úspěch z čeho n v čem, porídití s čím.
4. obch. odbytí, prodati. — II. % A- n E7,
bez pl., Abbringung f E18.

Ab-bringungs-... (v1-v3...) ~fošten fpl. ná-
klad na odklžení n odnesení n odvežení &.

ab-bröfeln (v2-v3) C₁₂ odl. I. %a (u)drobiti.
o(d-), odrdrtiti, oroliti, odkrustiti. — III. %n
(ji) a v7r sich ~ o(d)drobiti se; (., omite, o baivšch)
o(d)prýskati; ein abgebriechtes Züdt (ü)drobek,
drobet, drobina. — III. % A- u E7, Abbröc-
fung f E₁₈.

ab-broken (v2-v3) %a C₁₂ (u)drobiti; Brom-
becren ~ ostružiny sbríati n trhati.

ab-bröſeln (v1-v3) %a C₁₂ odl. v abbröſeln.

Ab-bruch m (v3) m D₁₁. 1. odlomení, u-
(od)lámaní, utržení, uražení; ~ des Ţchleſſes
(von der Thürt) uražení n utržení zámku (ode
avěſo); ~ des Fadens přetržení niti. 2. odlom,
umlom(ek) útrěk; der Strom hat großt; ge-
than proud odnesl veliký kus břehu; pobřežní
stav. (= Abſchäufung) strž; (= Brunbrund) pode-
mleti. 3. ~ e-ß Gebändes sborení, bouraní,
strženi budovy; fig. ~ des Lebenſ dožití, úmrtí.
4. přestávka; obhe ~ nepietržitě, neustále,
b Bez přestání. 5. zmenſení, přiskrovnčení,
ubráni, ubyti, úbytek, ujma, újem, nedosta-
tek, škoda. křivda, ublížení, ztráta; obhe ~
nezmenſeně, bez újmy, bez úbytku. 3-m
thun ujmu činiti, ujimati, ubírati, utrhovati,
škoditi, křivditi komu, skracovati koho; 3-m an
f-r Chre ~ thun uraziti koho, na cti ublížiti
n utrhati konu; sích an et. ~ thun utrhovati si,
ujimati si, odpírati si p odeprítí si co, nedo-
prátí si čeho, utřídmiti se, uskrovniti se v čem;
ſich feinen ~ thun neodeprítí si nic, nepřipustiti
si nedostatku v měem, F nedati si zle; ~ leiden
ujmu bráti, býti skrácen, křivdu trpěti; id
leide ~ dabei jest mi to na ujmu n na škodu,
dějen se mi krivda při tom; ~ vom Preiße srážka
s ceny; obhe ~ bezaſhlen bez srážky zaplati.
6. † = Cäur. 7. prov. dobytek k chovu n k hli-
dání. 8. ☉ hor. zbíjení, odštěp; ~ thun urvati,
zbíti, strhnouti, odtrhnouti (skátu, drunnu);
písmot. výlomek, olamek; slév. nálitek (vtokový),
odlomek.

ab-brüchig (v2-v3) a D₂,₃ 1. odlomný, lá-
mavý, křehký; (o budovách) chatrný, vetchý, na
sboření, na spadnutí. 2. fig. neprospěný,
škodlivý, nepříznivý, na ujmu n na škodu
jsouci; un- ~ seines Rechtis bez újmy n beze
škody svého práva.

Ab-bruchſz-... (v2-v3...) ~arbeit f (e-ß Gebändes)
práce s bouráním, bourání (budovy); ~ſtelle ☉
hor. místo zbíjení n odštěpu.

ab-brüſchen (v2-v3) ☉ n C₁₂ odl. most. strhnouti
most.

Ab-brüh-... (v1-v3...) ~kessel m souk kotel od-
vářecí n na odváření n na barveni.

ab-brüſchen (v2-v3) %a C₁₂ odl. 1. die Nederu
vom Gefüllgel ~ peſi n diänežo odpariti, vy-. 2. (o)
pariti, vy- (co); Gefüllgel ~, ein Zchnei ~ drubez
n prase (vy)pariti; Ţummeln ~ housky spariti;
e-e Schüſſel ~ misu vypariti; abgebriichte Stelle
opärenina. 3. ☉ (barv., souk.) vyvariti, od-; hev.

Čeconſ ~ a) zimotky umořiti, h) odmočiti (k evl-
nování); fig. zehmal abgebriichte Phrase otřepaná
n ohříváná (často užívána) frase; F gezen alles ab-
gebriiſt jeim mítí tvrdou kůži; mítí z ostudy
kabát; býti vši ostudě zvyklým; nemítí cudu
ani studu.

ab-brüſchen (v2-v3) C₁₁ odl. I. %a ein Lied ~
püſch řváti n hulákati. — II. %n ☉ 1. (jn) odhlu-
četi; vzdalovati se s hlukem n revem &.
2. (b) dořvati, to dobytku dobučeti; dovrěčtě, doh-
kati. — III. %r sich ~ uřvati se, ukřičeti se,
uhulákati se, to dobytku ubučeti se.

ab-brummen (v2-v3) C₁₂ odl. I. %a 1. (e-e Redc) ~
bručeti, broukati, mumlati co (bručivě mluvtil),
2. F j e Straje ~ přestáti n odbyti (si) trest n f
odseněti si trest p odbručeti, vyjítí z basy. —
II. p ☉ %n (b) 1. vzdalovati se bruče n mum-
laje. 2. dobručeti, dobroukati, domumlati,
dohuhlati, doublati. — III. %r sich ~ ubru-
četi se.

ab-brunſten ☉ (v2-v3) C₁₃ odl. v abbrunſten.

ab-brunieren (v1-v3) [it. %a C₁₂ odl. hnediti.

ab-brunſten (v2-v3) %n (b) C₁₃ odl. lov. doři(je)ti,
od-.

ab-brüſchen (v2-v3) ☉ %a C₁₃ odl. hor. e-n Spreng-
chujis ~ založiti střehnou diru, zasekati (na střehnou
duru).

ab-brüten (v1-v3) %a (b) C₁₃ odl. doseděti
(na vejčeh), vejce vyseděti.

ab-buden ☉ (v2-v3) C₁₃ odl. složiti ~ strh-
nouti boudy n stánky n skraky.

ab-bügeln (v1-v3) %a C₁₂ Wäde ~ prádlo do-
žehliti, vy-; kreic ávy sečehliti, roz-.

ab-buhlen (v2-v3) C₁₂ odl. I. %a 1. 3-m et. ~
vymilkovati, vylaskati, vylaskovati co na komu.
2. 3-m j-e Kraut ~ ženu odlouditi n svěsti komu. —
II. % ☉ sich ~ umilovati se, ufrejovati se
(vysłiti se n podryti si zdravi zalejt).

ab-bürden (v2-v3) %a C₁₃ odl. břimě sklá-
dati p složiti n sniti n sundati n svaliti.

ab-bürſchen (v2-v3) %a C₁₃ odl. 1. vykartáčo-
vati (co odkud), (kartáčem odstraniti n vyčesatí).

2. (e-Π
(Reſd) ~ (kabat) (vy)kartáčovi n vyčesatí);
Ztjeſel ~ boty vykartáčovati n vycíditi (kartáčem).

3. fig. ☉. ~ vyplísniti n vypeskovati koho.

ab-burčeln (v2-v3) I. %a C₁₄ odl. et. ~ káti se
(z čeho), pykati zač n čeho, F odnésti (si) co, p od-
skákatí co; Žínden ~ pykati (za hříčky n hříčd),
káti se (z hříčd); e-e Straje ~ trest přestáti, po-
katu splatiti et. mit der Krantzheit ~ odstonati,
odležeti co. — II. A- n E7 bez pl. Abbiſſen E18;

ab-buttern (v2-v3) C₁₂ odl. I. %a másló do-
tlouci, u-, dovrěti, u-; fig. ☉ p. p. abgebuttert
ožehračený, na mizině. — II. %n (ji) vzdalo-
vati se s hlukem n bručením.

A-B-C (—4) n E₁₄ odl. 1. abeced; das ~
fernen abecedé so úči, abecedovati; nedj beim
ſtehen učiti se teprv abecedě; fig. býti ještě
v začátečích (o 2); nach dem ~ ordnen (s)po-
řádati n (s)rovnati (n sc)raditi po abecedě n
podle abecedy; fig. es geht bei ihm alles nach
dem ~ zachovává ve všem porádek. 2. fig. po-
cátky, základy. 3. ☉ píš, knihy. 4. typ. počet
(23) tiskových archů; dies Werk ist 2 ~ start
(2 × 23 Druckbogen) toto dalo má 46 tiskových
archů. 5. ☉ úplný seznam.

A-B-C-...

II

[Ab-deck...

A-B-C-... (~-L...) -balsam m i kár. unguentum Elemi mast elemijská; -bank f lavice abecedníků abecedáru; fig. nech auf der -bant fiten byti teprve v začatech; -bube m píth = -schüler; -huch n 1. abecedář, slabikář; 2. -diite; -klasse f trída abecedáru; -diite f co. Conus literatus kuželín, homolan; -knabe m = -schüler, -schütt; -krant n bot. = -pflanzte; -ordnung f pořádek abecední; -pflanzte f bot Spilanthes Acmella plamatka abecedová; -schuf f prvopočáteční škola; -schüler m, -schütt m abecedář, slabikant, abecedníček, tabulkář; -tafel f tabulka abecední; -tute f 20. v -diite; -zahl f typ. = A-B-C 4.

ab-capiteln F (~~L~~) vₐ C₁₂ odl. = abkanteln 2.

ab-commandicien (~~L-L~~) I. vₐ C₁₂ odl. 1. 3. - odvolati koho. 2. voj. odděliti, odeslati. — II. % A- n E₇ bez pl., Abcommandierung f E₁₈ odvolání, oddělení, odeslání.

ab-complimentieren (~~L-L~~) vₐ C₁₂ odl. 1. 3-mt. et - vylichotiti. vypoklonovati co, dolichotiti se čeho na kom. 2. ~ zdvořile odbyti (koho).

ab-conterfei-en F (~~L-L~~) vₐ C₁₂ odl. vypodobniti, v abbilten.

ab-copieren (~~L-L~~) vₐ C₁₂ odl. vₐ 1. (o)kopir(ovati', odliku (čeho) učiniti. 2. e-c Schrijt opsati, pře-; (eiu Bild ~) přemalovati, o-.

Ab-dach (~~L~~) n D₅. 1. přístřeši, ú-, před-, přístřešek, před-, příkroví, po-. 2. ⊕ stav. koruna n pokrytí zdi.

ab-dachen (~~L~~) C₁₂ odl. I. vₐ 1. 1. střechu strhnouti n shoditi n odkryti (s koho). 2. svahovati, svažovati eo, svah n sklon dáti (šemu). — II. % sich ~ svahovati se, svažovati se, sklánečti se. — III. % 1. A- n E₇ bez pl., Abdachung f E₁₈. 2. jen Abdachung f a) (mírný) sklon, ú-, svah, spád, lehlost, sklonitost, nakloněnost, položitost, úkos, bok, ubočí, straň; b) ⊕ etav. sklon, svah, odtok, odpad, spád, o.lkap (střech).

ab-dachig (~~L~~) a ~ ab-dächig a D₁, 3 sklonity, nakloněny, svahovitý, položitý, svážný.

ab-dachteln p (~~L~~) vₐ C₁₂ odl. spoličkovati (= abohrfeigen).

Ab-dachungš-... (~~L...~~) ~ acröll n štěrk na svahu; -grundlinie f základni spodní čara svahu; -kosten f pl. (e-š Gebäuches) náklad na stržení střechy (s budovy); -verhältnis n (e-er Böschung) poměr svahový; -winkel m úhel svahu, -ový.

ab-dämmen (~~L~~) I. vₐ C₁₂ odl. hrázi o(d)hraditi, za-, vodu přehraditi, o-, za-. — II. % 1. A- n E₇ bez pl., Abdämmung f E₁₈. 2. ⊕ jen Abdämmung f E₁₈ stav jemka, jimka.

ab-dämmern (~~L~~) vₐ n (jii) C₁₂ odl. 1. pozbývati šerosti, jasniti se. 2. F odcourati se, odcáratí.

Ab-dampf ⊕ (~~L~~) m D₁₁ par. str. pára výfuková n odpadná, n vypouštěná n spotřebovaná n upotřebená n zbylá.

Ab-dampf-... ⊕ (~~L~~) -apparat m přístroj odpařovaci, abpařovák; cuki... -bajšin n nádržka odpařovací; chem. -ergebnis n výsledek odpařování, -fächig a odpařitelný; -flächig/flocha odpařovací; -gefäss n nádoba odkuřovací;

-kessel m. chem. kotel na odpařování n odpařovací; -kogen fpl. náklad na odpařování; -methode f způsob odpařovací; -ofen m hřmě. odpařovací pě (ke zhuštění hřinového kalu); -pfanac f pánev odpařovací; -fahle f mísa odpařovací n odkuřovací, odpařováka, parovnice.

ab-dampfien (~~L~~) C₁₂ odl. I. vₐ n (jii) odpařiti se, vy-se, odkouřiti se, vy-se; ~ lajei odpariti, vy-, odkouřiti. 2. (jii) f parou odeli; der Zug ist abgedampft vlak obedej; das ~ Schiff ist abgedampft loł doplula; ~ er ist nach Prag abgedampft odjel (vlakem, paroladi) do Prahy. — II. vₐ ⊕ odpariti, vy-. — III. % A- n E₇ bez plₜ Abdampfung f E₁₈.

ab-dämpfen (~~L~~) I. vₐ C₁₂ odl. 1. (o tekutinčeh) odpariti, vy-, odkouřiti. 2. kuch. Sbſt ~ dusiri ovoce (v páře). 3. přitlumiti, u-, udusiti, při-, potlačiti; hud. klesnouti hlasem přitlumiti hlas. — II. % A- n E₇ bez pl. Abdämpfung E₁₈.

Ab-dämpfungš-... (~~L...~~) v Abdampf-...

ab-danken (~~L~~) C₁₂ odl. I. vₐ 1. propustiti (koho), dáti výhost (koma); e-u Diener ~ sluhu propustiti; e-u Beamten ~ úředníka propustiti n dáti do výslužby n na odpočinek; abgedankten Beamte úředník ve výslužbě; das Heer ~ vojsko rozpustiti; e-u Zeldaten ~ vojina ze služby propustiti, vojinovi dáti za vyslouženou; abgedankter Soldat (vojin) propuštěne; plav. die Mannchaft ~, das Belf (des Schijſes) ~ loł osiročiti. -ti (po dokonané čestě inzu vyplatiti a rozloužiti se) 2. odríci se (čeho), odložiti (co), dáti výhost šemu; e-u Mod ~ kabát odložiti (přestati nositi); abgezdaunter Moc obnošený kabát; plav. ein Schiff ~ loł odstrojiti; füg. Scherz und Lachen ~ dáti výhost žertu a smíchu (zvážniš). 3. lov. die Hunde (nach der Jagd) ~ psůmlichotiti, psy chváliti (po honě). — IV. vₐ (9) vzdáti n složi službu n úřad, vzdáti se služby n úřadu, vypověděti službu, mspr. poděkovati se z úřadu; der Minijer mujske ~ ministr musil odstouпитi; (o panovničic) odstouпитi, zřiſe se vlády n trůnu. 2. 3-m ~ opustiti koho, odejiti od koho, rozloučiti se s kym. 3. e-m Verſterbenen ~ nadhrobni n pohébni řeč mítí; bei e-r Leichc ~ poděkovati za průvod. 4. div. děkovati a návštěvu a ohlašovati přišti představení. 5. der Nachtwäcker daunt ab ponocný troub n odtrubuje poslední hodinu nečni. — III. % A- n E₇ bez pl. Abdankung f E₁₈ výhost.

Ab-dauungš-... (~~L...~~) -act m e-š Fürhen spis o odstoupeni panovnika; -rdeč f řeč poherbni; -schin m, -schrieben m propuštěci n výhostni list; -urkunde f = -act.

ab-darben (~~L~~) vₐ C₁₂ odl. jich (dat.) et. - uskrb(l)iti, uskouпитi si, utrhnouti si, odepřiti si eo, nedopřáti si čeho, ujmu si činiti, uskrovniiti se v čem; j-m Munde et. ~, jich (dat.) et. am Munde ~ utrhnouti si od úst n p od huby eo.

Ab-darr-... (~~L...~~) ⊕ -procesſ m met. tvrolské stříbromedné taveni; -temperatur f pív. teplota při odsušování, dotáhnuti (vži Abbörr...).

ab-darren ⊕ (~~L~~) vₐ C₁₂ odl. 1. (vy)sušiti, (n)pražiti; pív. sušiti, dosušovati. 2. ⊕ met. stříbromédné taveni prováděti.

Ab-deck-... (~~L...~~) ⊕ hor. ~arbeit f odkrývání, odkryvka, obnažení ložiska, dobývání odkryté.

*

ab-deckeln

— 12 —

[Ab-drehz...

ab-deckeln (~~v~~) v'n (b) C₁₂ odl. 1. od-
kryti, odklopiti co (sníti pokličku n pokrývku n víko-
s čo hol. 2. f smeknouti, sníti klobouk.

ab-decken (~~v~~) I. %a, %r sích ~ 1. odkrývati
o kryti (v'r se); das kůnd hat sích abgedeckt dítě se
odkrylo a odkopalo; der Wind hat ihm sein Hans
abgedeckt vitr mu odnesl střechu n shodil
den Tisch ~ (nebo jen ~ odkliditi, s- so stolu, stůl
odstrojiti; ein Dach ~ střechu odkryti. 2. stáh-
nouti, vyloupnouti; ein Dier ~ zvüe stáhnouti
a sedřiti. 3. f zmlátiti, spráskati = abprügeln.
4. lov. vyvrhnuti n rozrušiti. 5. ⊕ stav. dokryti;
aht. den Meiler ~ milíř očesati, krytbu s hro-
mady sníti. — II. % Abdeckung f E₁₈ stav.
stříška, přístřeší.

Ab-decker (~~v~~) m E₆ 1. pohodný, -ik, ras-
mor. výťažný. 2. zo. Lanius excubitor tuhýk
šedý.

Ab-decker... (~~v~~) ~karren m rasovská-
kára; ~knecht m rasovský a rasův pacholek,
rasik; ~leder n mrší kůže, kůže od rasa.

Ab-deckerei (~~v~~) f E₁₈ 1. rasovna, po-
hodnice. 2. (Zindanger) mrcovište, mršinec,
mŕšnik. 3. rasovství, pohodnictví.

ab-deichen (~~v~~) %a C₁₂ = odl. abdämmen.

ab-delegieren [lt.] (~~v~~) odl. vyslati, po-
koho kam.)

Abdera (~~v~~) [řec.] npr. n fig. Kocourkov.
abdcrisieren (~~v~~) v'n (b) vésti si po ko-
kourkovsku (směšně).

Abderiten... (~~v~~) ~streich m kocour-
kovský kousek (hloupy kousek).

abdcritions (~~v~~) a D₂, 3 fig. kocourkovský
(stměšny, hloupy).

abdcrologisieren (~~v~~) %n (b) C₁₂ směšně
a n nesmyslně mluviti.

ab-deştillerieren (~~v~~) %a C₁₂ odl. chem. (s)de-
stillovati, přeháněti, přepáliti, překapovati.

Abdication (~~v~~) [lt.] f E₁₈ odstoupeni,
odreknuti se n vzdáni (se) čejm. trůnu.

ab-dichten (~~v~~) C₁₂ odl. uepati, za-; plav.
(iod) konopiti, koudeli) uepati, konop(a)čiti,
utěsniti, požahovati.

abdícieren (~~v~~) [lt.] %n C₁₂ poděkovati
se, odřici se, z- se n vzdáti se trůnu n vlády
n koruny.

ab-dicken (~~v~~) I. %a C₁₂ odl. (Saſt ~) šářu
(γ) hustiti. — II. % % n E₇ bez pl., Ab-
dikung f E₁₈.

ab-diclen ⊕ (~~v~~) %a C₁₂ odl. 1. (vy)dlažiti
(prkny n deskami), vydeštití, podlahu klásti n po-
ložiti (nač. 2. oddlažiti (dlažakami n deskami oddělhu,
dřevěnou stěnou oddělití).

ab-dicnen (~~v~~) %a C₁₂ odl. 1. (jeine Zeit) ~
dosloužiti, vy-, od-; F jein Zahr. ~ odsluho-
vati si rok dobrovolné vojenské služby; býtí
jednorocním dobrovolníkem n F ročákem;
abgedienter Zelbat vysloužilec; fig. abgediente
Leibungstüllide obnošené odložené šatstvo.
2. odsluhovati p -oužiti (službami nahradit). 3. skli-
zeti se stolu.

ab-dingen (~~v~~) %a C₁₂ n B₁ odl. 1. 3-m
et. ~ utherovati, p-oužiti, strhnouti, sraziti
(s ceny) komu co (šlevy ziskau); fig. jein Wort ijt ab-
zubingen ani slovo se nezmění, ani slova ne-
slevim. 2. smlouvati p -uviti co s kým (smlouvaje

koupiti). 3. 3-m e-n Diener ~ (služebníka) odvésti
n přemluviti n odlouditi (komu). 4. 3-m et. ~
odsouditi koho čeho.

ab-disputieren (~~v~~) [lt.] %a C₁₂ odl. 3-m
et. ~ vyhadati (si), vypřiti (si) to na kom.

ab-docken (~~v~~) %a C₁₂ odl. zejm. lov. roz-
vinouti.

Abdomen (~~v~~) [lt.] n E₂₅, pl. tei Abdomina
brích(o), podbríšek, život.

Abdominal (~~v~~) a [nlt.] D₂, 3; (po)bršíní.

Abdominal... (~~v~~) au. ~ arterie f tepna
bršní; ~ děče f stěna bršní; ~ frankheit f
nemoc bršní; ~ muskeln mpl. svaly bršní;
~ organe npl. ústroje bršní; ~ tumor [lt.] m
nádor bršní; ~ thypus m tyfus bršní a
stievni; hlavnička; ~ yene f [lt.] žila bršní.

Abdominales (~~v~~) Abdominales (~~v~~) [nlt.] pl. ryby bríchoploutvě.

ab-donnern (~~v~~) C₁₂ odl. I. % es hat sích
abgedennert dohřmělo, dohřímalo, vy- se, hrom
utichl, hřměni ustalo. — II. %a 1. et. ~ (za)-
hřměti, iváti p zařvati co (za)hromovati (čim).
2. f 3. ~ vyhromovati koho (hromováním vyhnati). —
III. %n (jn) bouřně se (s)řítiti; der fels ~ de Štrom
řeka se skal (bouřně) se řítící n se valící.

ab-doppeln (~~v~~) %a C₁₂ odl. 1. (rozdídvojiti,
od- (dvojité ſady jednodostupit). 2. ⊕ obuv. podražišeti, p-
aziti. 3. ⊕ (o)hoblovati klopkářem (v Doppel-
hebel).

Ab-dörr... (~~v~~) ~geräthschaften fpl. vy-
soušení n vysušování nářa; ⊕ ~ ofen m bud.
a) = Řijchěrerd; b) pec na stříbromědný lech
(v Tyrot.) ~ proceſſ m vysoušení, vysušování;
~ ſtein m stříbromědný lech; (v tež Abdarr--).

ab-dorren (~~v~~) %n (jn) C₁₂ odl. 1. odsý-
chati p od(e)schnouti, u-, uvadnouti; die Warze
ijt abgedeert bradavice uschla; fig. e-e Famílie
am A rod(ina) na vymření. 2. + = abdörren.

ab-dörren (~~v~~) C₁₂ odl. I. %a odsušiti, vy-;
v abdaren. — II. %n (b) die Žonne dörrt ab slunce
praži. — III. % % n E₇ bez pl., Abdörrung f E₁₈.

ab-dossieren (~~v~~) [fr.] %a C₁₂ odl. v doži-
fieren.

Ab-draht ⊕ (~~v~~) m D₁₁ bez pl. cín. ostružky,
oškrabky.

ab-drängeln p (~~v~~) %a C₁₂ odl. berl. v násł.

ab-drängen (~~v~~) %a C₁₂ odl. 1. odstr-
kovati p -čiti, odtlačiti, odtisknouti; vy-; fig.
3. von f-m Borhabein ~ od predsezti odsvracaati
p-átiiti koho. 2. 3-m den Plaž ~ z unsta vytla-
čiti n vytisknouti koho, vtirati se p větriti se
n vedrati se na či msto. 3. 3-m (seld o Verpre-
ſeelt ~ penize n sib vynutiti na kom; 3-m Dyrä-
nen ~ slzy z oči vynutiti komu.

ab-dränen † (~~v~~) %a C₁₂ odl. = abdrohen.

ab-drechſeln (~~v~~) %a C₁₂ odl. 1. o(d)sou-
struhovati, -žiti, usoutruhovati -žiti, ukrou-
žiti n soustrhu, utočiti (soustruhem odniti). 2. vysou-
struhovati, u-, do-, vysoustružiti, do-, ú- (sou-
struhování dokonatí). 3. abgedrechſelt p. p. a a) stro-
jený, škrobený; abgedrechvielte Verbeugung od-
měrená n škrobená poklona; abgedrechſelte
Zdreibart strojený n hledaný sloh; b) prov. abz-
gedrechjelt Iſtivý, zchytralý, f pálený, (všemi
mastmí) mazaný.

Ab-dreh... (~~v~~) ⊕ bank f (obv. Dreßhanl)
soustruh; ~eifen n a) soustr. dláto n želizko

ab-drehen]

— 13 —

[ab-cisen]

soustruhovací, -žnické, f struh, ˇkyjanka;
b) hrně. obtáčeci želízko; -maschine f hrně.
obtáčecí stroj; -nagel m zám. pušk, koru-
nový vrták; výstružník, tríč; kroužidlo vrtáci,
vávrtník; -stahl m = -cijen; -zeug n náčini
n nářadi soustruhovací, -žnické.

ab-drehen (v2-) C12 odl. 1. odkrućovati
p odkroutiti, u-, utočiti; e-r Taube den kept ~
holubovi hlavu ukroutiti, krk za-; fig. das Herz-
srdee uthrhnouti; S-m das Geld ~ poněk vyma-
miti n vylákati na kom; Die Angen ~ zraky od-
vraceti n -átiti; Wasser ~, Gas ~ vodu n plyn
zaraziti (fotočením kohoutku). 2. v abdrucvicin; figg. ab-
gedrebt zchytralý, (v abgedrechfjeli) ⊕ hrně. obtá-
četi (polotahé syrovné nádoby; †polírovati; slev. mit
der Schabione ~ vytáčeti n utočiti šablonou †
» tvárnici n sajmou. — II. v7r jich ~ o(d)táčeti
se p o(d)točiti se, odvraceti se v odvratiti se;
odbráti se.

ab-dreschen (v2-) ¼a B₂ odl. 1. hosp. Getreide ~
obw (vy)mlátiti p (d)o-; figg. abgedrojchenes
Piano omlácené n mlácením pokažené ~ velmi
obehrané piano. 2. ˇc-e Zschuld ~ aluh si
odmlátiti (mlácením platiti). 3. figg. oklevetati
F -pati, přetřepati, přemlítí, drbati. 4. fig. se-
všedniti, o- (všednim učiniti); µ. p. abgedro-
schen otře(pa)ný, omletý, sevšednely, s Abge-
droschenheit f 3. ~ = abprüfliedn. 6. ˇf et.
unter sich ~ umluviti se, s- se, shodnouti se of.

ab-driefeln ˇv (v1-) C₁₂ odl. 1. ¼a (od)tře-
piti, vy-, roz- (trepem/n odděliht). — II. v7r jich ~
odtřepiti se, roz- se.

Ab-drift (v2-) f E₁₃ plav., = Abtrift.

ab-drillen (v2-) ¼a C₁₂ odl. 1. = abdringen.
2. ˇv ~ vyvevičiti. F vycepovati.

ab-dringen (v2-) B₁ odl. I. ¼a S-m et. ~
vydratí, vyrvatí, vyhrdlti eo komu, vynutiti
co na kom, vymáhati, p -oci čeho na kom. — II. ˇv7n
(jn) pronikati n dráti se dolů.

ab-drohen (v2-) ¼a C₁₂ odl. S-m et. ~ vy-
hroziti (si) co n do- se čeho na kom.

Ab-druck (v2-) m D₁₁ 1. o(b)tisk(ování),
otištění. 2. o(b)tisk (věc otistění) ~ otě obtak
(ukázkový otštisk). 3. o(b)tisk, otistěná stopa.
4. figg. obraz, podoba. 5. spoušt (ručnice),
jazyček. 6. ˇp skonání, smrt. 7. lov. (jelení)
výtisk.

Ab-druck-... (v2-) ... papier n papír otiskový,
-aci n obtainedvý -aci n na otisk(y); -stange f
zádržka (u ručnice).

ab-drucken (v2-) ¼a C₁₂ odl. 1. o(b)tiskovati
p -nouti, otlaciti. 2. +,+ = abdrücken.

ab-driessen (v2-) C₁₂ odl. 1. o(b)tlačiti,
o(b)tisknouti; auf 1-m Gesichte drückt sich die Ver-
zweiflung ab v jeho tváři zrači se n jevi se
zoufalství. 2. S-m et. ~ = abdringen I. 3. od-
tisknouti, odtlačiti, za-, odmačkati (tsknka
oddalovat); die Afschd von der Cigarre am Zinſle-
ranbe ~ popel doutníku o kraj sedadla otržiti;
(ein Gewehr) spustiti (spoušt; ručnici) e-n Pfeil ~
sip vypustiti n vystřělití; figg. es drübert mir das
Herz ab srdee mi tim puká, srdee mi to tisni
n svírá. 4. J. herzlich ~ vřele objemouti koho.
5. (o koni) (kopyto) oddavovati. 6. mnoch. (= abfchren)
odsunouti, sesmyknouti, (při stříhu) ustrhnnouti;
zám. ein Thürjüdelsh ~ spustiti péro dveřního
zámku. — II. v'n (jn) a v7r jich ~ F 1. zmizeti,

upláchnouti, F odraziti, vzíti do zaječich;
plav. vom Lande ~ ode břehu odraziti. 2. fig.
(s)pustiti se n dáti se do čeho. 3. F zemřiti.

Ab-druß (v2-) m D:; omlat(ck), vý-.

Ab-drußh... (v2...) ~ regeijter n výkaz n se-
znam výnulatku n mlatební.

abducieren (~-t-) [lt.] ¼a (= abführen) od-
vaděti p -ěti.

Abduction (~~-t~~)² [lt.] f C₁₈ 1. odvod, od-
vadění, -edení. 2. trk. a odneti údu; b) = Ge-
lembuch. 3. filos. přechod od věty k větě.

Abduction (v2-) m [lt.] E₁₂ an. odtahovač,
odvodíž, odchylovač, v Abjeichmusterl.

ab-dudeln F (v2-) ¼a C₁₂ odl. ein Sied ~
plsen (od)dud(l)ati n pískati n hráti (na dudy, ætna).

ab-dušten (v2-) v'n (b) C₁₃ odl. zápachu n
vůně pozbývati.

ab-düßen (v2-) C₁₂ odl. ¼a (po)hnojiti,
p do-, (po)mrviti, do-.

ab-dunkeln (v2-) ¼a C₁₂ odl. zvl. mal. 1. (z)tem-
niti. 2. (z)jasniti.

ab-dünsten (v2-) ¼n (jn) C₁₃ odl. v abdampfen I. 1.
die Wälder dumsten ab z lesů se kouři.

ab-dünsten (v2-) C₁₃ odl. I. ¼a 1. odpařiti,
vy-, odkrouiti. 2. kuch. maso (u)dusiti. — II. V.-n
E₇ bez pl., Addunsting, Abdünstung f E₁₈.

Ab-dünungs-... (v2...) ⊕ -haus n sol. vý-
pařovna; -röhre f trouba vypařovací.

ab-dupfen (v2-) chir. I. ¼a C₁ odl. cupaninou
n †vatou stirati n osoušeti. — II. A-n E₇ bez pl.,
Abdupfung f E₁₈.

abe ~ (L-) = ab.

ab-eb(c)nen (v2-) I. ¼a C₁₃ odl. (u)rovnati,
S-vy-; ⊕ koiec ~ zarovnati, vy-, s-, zastřihnouti
(chlupy na pokraji). — II. A-n E₇ bez pl., Abbecaunng
f E₁₈ (u)rovnání, urovnávka; zastřihování, zá-
strih.

Abecee (—L-) n E₂₅ v A-B-C.

Abecedarius (—L-) E₁₄ 1. = A-B-C- = schüler.
2. (pfizedívka novokřtěncům).

Abeccedar... (—L-) = A-B-C...

abeccdiieren (—L-) v'n (b) C₁₂ 1. abecedo-
vati, slabikovati (věti se abecedi). 2. hud. abecedo-
vati, †solfežovati (evičiti stupnice a intervaly).

Abeceeling (—L-) m E₃ = A-B-C- = schüler.

ab-eiden (v2-) ¼a C₁₂ odl. 1. rohů n hran
zbaviti, rohy raziti n skositi, rohy „hrany
ub(r)ati n šřezati, hranu odstraniti (otupením,
skulacením). 2. do hran šříznouti, ohraniti.
ab-eggeit (v2-) ¼a C₁₂ odl. hosp. odvláčeti,
u-, vy-, za- (branam).

ab-eigent (v2-) ¼a C₁₂ odl. hosp. odvláčeti,
u-, vy-, za- (branam).

ab-eid(ig)en (v2-) (v-) C₁₃ (₁₂) odl. S-m et. ~
vy-přisahati (si) co na kom, do- se čeho na kom (přisahou
získatí.

ab-eifern (v2-) v'n C₁₂ odl. jich ~ uhorliti se
(horlivosti so znавu).

ab-eilen (v2-) C₁₄ odl. I. v'n (jn) (od)kvapiti
n spěchati odkud. — II. ¼a 1. S-m den Vorrang ~
předstihnouti koho. 2. et. ~ zabrániti, zame-
ziti co.

ab-cisen (v2-) C₁₄ odl. I. ¼a ledu zbaviti,
odledniti (vo), led osekati z čeho; den Flutj -
sekati led z feky; ⊕ ein Wafferrad ~ vodní kolo
vysekati. — II. ˇv'n (jn) 1. odmrznouti, roz-
(roz)štáti. 2. p utéci, upláchnouti, vziti do za-
ječich n nohy na ramena.

Aber...]

— 16 —

[ab-fahren]

erwartete ihn, aber er kam nicht čekal jsem ho a
on nepřišel; nun ~ nuže, takto však; oder ~
anebo; ~ dennnoch nieméně, avšak přece n přes
to; allein ~, deed ~ ale prece; ~ ~ zwar =
zwar; sendedern ~ nýbrž; avšak; und ~ = ~ .
II. adv. zase, opět, znova; und ~ maſſ zas(e)
a zase, opět a opět, vždy a vždy; tausend und
~ tausend Sachen nesčislně n nesčetné věci, na
tisícé věci; el. an ~ tausend Ebenen na tisících
(a tisících) končen, na nesčetných končen:
siir nichts und ~ nichts pro nie za nic; bibl. und
~ über ein kleines a opět maličko, a po maličku,
po kratičkem čase. — III. s A~ n Eₐ a) „ale",
obtíž, nesnáz, háček, klička; b) námítka, od-
por, vytáčka, omezování, podmínka; die Aſche
hat ein A, cš ist ein A ~ dabei jeſt při tom jesté
„ale“ (klička, háček, obtíž); wenn Sa und A ~ beijammen
ſtehen, ist nicht viel dahinter „ano“ a „ale“ po-
homadé mnoho nesvedou; treß deines Aber(s)
přes tvou námítku, přes tvůj odpor; er hat
immer ein Wenn und ein ~ jest samá vytáčka
a výmluva; cš ist fein Menjo eſone ein A ~ nikdo
neni bez „ale“ in bez chyby; každý má své
škraloupy; wer das Wem und das A ~ erbacht,
hat fider aus Häderſeling Gold gemaßt kdyby jsou
chyby; kdyby nebylo kdyby, nebylo by
chyby.

Aber... aber... (~ü...~) ~aſt f opětná n
nová klatba; ~ächter m novou klatbou sti-
žený; ~ahn m praděd(eček); ~aſt m suk-
krkoſka; ~cſche f bot. Pīrus aucuparia jeráb;
~glauſc m povera; im ~glaußen steſden o beſangen
ſein dávati n vériti na povéry býti povérečný,
pověřekovati; ~gläubig, ~gläubisch a po-
věrčivy, ~ečný; ~haken m ryb. krk vrše (kady
ryby vnikajt, ale nemohou zpěd; ~kalt b zásnět n koule
nová hrvhina kraví (nezdářený plom); ~klaue f
After-
ſlaue; ~klug a ~ nemoudrý, přemoudřelý,
pošetilý, nerozumný; ~fönig m nepravý
král, ~ lžikrál; ~maſſ a opět(ov(a)ný,
obnovený, nový; ~lauch m (n) bot. Allium
scorodoprasum ořešec; ~maſſ(s) adv. opět,
zase, znova, poznovu; ~namc m ~ pře-
zdivka, přezděv, mor., slov. přezvisko; ~papſt m
nepravý papež, lžipapež; ~raute f bot. Ar-
temisia abrotanum brotan, boži dřeve, dře-
vinka, dřevník; ~faat f hosp. druhý ošev v roce;
~ſchach n dvojitý sach; ~ſinn m přemoudre-
lost, nerozumnost, nesmyslnost, jaloval moun-
drost; ~t(h)on m bot. Asplenium trichomanes
slezinník černavý; ~wandcl m nesprávné
zdvání; ~wčiſe ~a = ~ltag; ~weichſheit f ne-
moudrost, přemoudřelost, mudrlantství, ne-
rozum(nost); ~wctte f †záruka n rukojemství
(při umluvě) = überwette; ~wille m odpor, nechuť,
ošklivost; ~wiſ m nerozum(nost), nesmysl-
(nost), pošetilost, ~ poſet, zpozdilost, pře-
moudřelost, mudrlantství, nemoudrost, ne-
dovtipnost, ~hlupovtip; ~wiſig a nerozumný,
nesmyslný, pošetilý, zpozdilý, ztřestěný, pře-
moudřelý, mudrlantský, nemoudrý, nedo-
vtipný, ~ hlupovtipný; ~wiſler m pošetilec,
zpozdilec, ztřestěnec, přemoudřelec, mudr-
lant, ~ hlupovtipce; ~jaſn m, ~jange f bot =
Eberzahn.

ab-crben (~ü~) %a C₁₂ odl. 3-m et. ~ (ż)dě-
diti co po kom.

ab-erkennen (~ü~) I. %a C₁₅ odl. (zojm. práv.)
upírati, od- p upřiti, ode-, odřeknouti komu co,
odsouditi koho čeho. — II. %a A~ n ~ E₇ bez pl.,
Aberkennung f E₁₈.

Ab-erkennungs... (~ü...~) ~urtheil n roz-
sudek odpíravý n u-, odsudek.

abern f (~ü~) C₁₂ odl. I. %a (b) býti samé
„ale“, vymlouvati se, vytáčeti se. — II. %a ſich-
die Aſche aberte ſid děd mélo to přeče jen své
„ale“ (háček); byly s tím přeč jen potíže.

ab-crnten (~ü~) C₁₃ odl. I. %a 1. hosp. das
(ßetreiße ~ odmi požiti p sklízeti p skliditi; den
Aſter ~ s pole sklízeti p skliditi. — II. %a (b)
skliditi, mítí po žních; wir haben abgerannt
máme sklízeno, máme po žních n po žních.

ab-cr-obern (~ü~) %n C₁₂ odl. 3-m et. ~
dobyti čeho na kom.

Aberration (~ü~) [lt.] f E₁₈ fys. aber(r)ace†,
záblud, zablouzeni.

Aberrations... (~ü...~) ~constante f aber-
račni n odchylková konstanta; ~chípje f aber-
račni el(ipsa); ~winſel m aberracńi uhel.

aberieren (~ü~) [lt.] %a (b) C₁₂ zablouditi,
odchýliti se.

Aberthamt top. Č (m) Abertamy.

ab-cſjeru (~ü~) %a C₁₂ odi. = abäſchern.

ab-jeſsen (~ü~) C₄ odl. I. %a die Speife vom
Zeller ~ jndto z tahle vyjidati p vyjisti, do: die
ſirſchen vent Baum ~ trešně se stromu jisti p
snisti n pojísti, trešni o(b)jidati p -sti. 2. den
Zeller ~ talſt vyjisti; den Mirdraum ~ trešni
o(b)jísti; e-n Anechen ~ kost ojidati ~ obřati;
fig. ~ ſich das Her vor Heid ~ srdee závisti si
u koho. — II. %a (b) dojísti.

Abessinien (~—~) npr. n. E₇ zem. Habeſt†,
Absessinie†.

abe-stürzen (~ü~) %a C₁₄ odl. poet. = ab-
stürzen.

ab-enſen ~ (%ü~) %a C₁₂ odl. (Eue = Uſche
(vy)smýčiti.

ab-facen & (%ü~) [fr.] C₁₄ odl. v abſagen.

ab-fächeln (%ü~) %a C₁₂ odl. odvítati p odváti.

ab-fachen (%ü~) C₁₂ odl. I. %a e-n Œranſk
skin na příhrádky rozděliti n příhrádkami
opatřiti n ~ (ż)prihrádkovati n přehraditi;
fig. Begriffje ~ pojmy (roż)triditi. — II. % A~ n ~
E₇ bez pl., Abſachung f E₁₈.

ab-fädeln (%ü~) %a C₁₂ odl. Perlen ~ perly
(se ändры) vyvlěkati p -ci.; kuch. Bohnen ~ bob
z luská (vy)loupati n (vy)luštiti.

ab-fadmen (%ü~) %n (b) C₁₃ odl. plav. (od)-
měřiti na sáhy.

ab-fahen † (jeſt počt.) (%ü~) %a C₁₂ = abſangen.

ab-fädmen, ab-fädnen ~ (%ü~) %a C₁₃ odl.
vyvlěkati, p - ci.

Ab-faſtz... (~ü...) ~weg m cesta odjizdná n
odvozná.

ab-fahren (%ü~) C₉ odl. I. %n (ń) 1. odjížděti
p od(e)jeti, u- (vozem, lod); o lódů odplouti, odra-
ziti, od(c)jeti. 2. fig. F zmizeti, upláchnouti,
kliditi se, vziti do zaječení n nohy na ramena;
s. sm. zemřiti, skonati. f doklepati, natáhnouti
háčkory n kamaše n klepeta. 3. (übel ~) nepo-
choditi, pohořeti (ſig.), odejiti s nepořízenou
v abſtigen I. 2. ~ J. ~ jajjen odbyti koho, ukázati
dvéře komu, vyprovoditi ze dveří (fig.); iſ

Ab-feger

— 19 —

[ab]finden

počistky. — II. vₙ (jtu) o překot n úprkem uti-
kati, f uháněti. meteliti, sypati, upalovati,
uprašovati. — III. §v 1. M- n E₇ bez pl., Ab-
fegung f E₁₈ ometeni, -anu. 2. jen Abfegung
~ fig. iert vzdělanost, ↑civilisace.

Ab-feger (↓-) m E₆, -in f E₁₉ o(d)metač,
(f -ka). oprasovač, (f -ka).

ab-feiern (↓-) %a C₁₂ odl. plav. v abſieren.
Ab-feil... ⊕ (↓-...) -brett n piloviště; -ra-
ſpel f struhák srovnávací n orážecí, rašple†
pilnikářská, téradlo, třelce (hrubý pilník).

ab-feilen (↓-) C₁₂ odl. I. %a 1. odpilovati,
u, s-, odstrouhati, u- (pilnſkem odniti). 2. vypilo-
vati, u- (pilnſkem utvořiti) fig. Verje ~ verse pro-
pilovati (uhladiti). — II. vₙ (b) dopilovati.

Ab-feilicht (↓-) n E₃ (ſeitigt) o(d)pilky,
piliny.

ab-feilſchen (↓-) %a C₁₂₁₁₁ odl. ſ- m et. ~
1. (an dem Preife ~) utrhovati p -nouti, strh-
nouti n sraziti (na cenš) komu co₂ slevy (na cenš)
získati. 2. smlouvati n smluviti co s kým (smlou-
vaje kouptiti).

ab-feißen (↓-) I. %a C₁₂ odl. pěnu shírati
s čeho (při vafem); fig. zjemniti, (z)ušlechtiti; das
Ohr ~ sluch napnouti n zbystřiti. — II. abge-
feimt p.p., a zchyplýf, f prohnaný, (vy)pálený,
(čertem) drbaný, (všemi mastmi) mazaný, fikaný, vy-
koukaný, vykutálený, liškou podšitý; abge-
feimter Kerl pruhnaná kopa, pálený kostelník,
taškár, ferina, šibal.

ab-feinen ⊕ (↓-) C₁₂ odl. (o cukuř) čistiti,
↑rafinovati.

ab-feiſtern (↓-) %a C₁₂ odl. 1. a) od-
byti (milovníka), košem dáti (komu); b) vyplísni,
vypeskovati, vyláti (komu), f strhati (koho). 2. (ein
Bilb) ~ na okně okresliti.

ab-ferkeln (↓-) vₙ (b) C₁₂ odl. (o svinč) do-
prasiti se.

ab-fertigen (↓-) C₁₂ odl. I. %a 1. odes(f)lati, vypraviti, ~ od-; e-n Brief ~ list odeslati; e-n Beelen ~ posla odeslati n vypraviti; cilig ~ vyspíšiti (co). 2. fig. zbaviti se n zbýti se (koho n čeho); Munben ~ zákazníky obsloužiti n odbaviti n odpraviti n mspr. odbyti; e-c Arbeit ~ (vy)konati, do-, dodělati práci, býti hotov s praei. 3. fig. S. ~ (zhurta) odbyti, odmítnouti, odmřititi, odkázati koho, býti zkrátká hotov s kým, F ukázati dvéře (fig.) komu; S. mit Abernheilen ~ platiti komu n krmiti koho sliby; dávati n platiti, ale nevyndavati; mit e-n Korbe ~ odbyti n odmítnouti (koho), košem dáti (komu); fich mit et. ~ lassen spokojiti se čim, vziti za vděk čim; S. mit e-r Tradt Schläge ~ vy-práskati koho (odkud). — II. %v 1. M- n E₇ bez pl., Abfertigung f E₁₈ 1. vypravení, výprava, odesláni, odbyti. 2. Abfertigung = Abfertigungsh-geb. ihr 3. col. úřední stanovení zdanitelnosti n cla.

Ab-fertigungsh... (↓-...) -befugnisch f právo
k vybírání cla; -börchde f úřad k vyměro-
vání zdanitelnosti n cla, celní úřad; -gebühr f
obydtné, plat na odbytnou; -ſchein m, -ſchrei-
ben n opověď n deklarací celní; -jumme f =
-gebühr; -jeit f čas odesláni n výpravy.

ab-feſſeln (↓-) C₁₂ odl. odpoutati,
roz- (= entſchleßt).

Ab-fett ⊕ (↓-) E₃ n kožel. bába (v Degras,
Gerberjett, Weißbrilje).

ab-fetten (↓-) C₁₃ odl. I. %a 1. kueh. (o)mastiti,
(γ)tučniti, vykrmiti (zvirof). 2. tuku n omastku n
mastnoty zbaviti; mastnotu sebrati (s čeho). —
II. vₙ (b) tuku pozbývati, pouštěti tuk n mast-
notu.

ab-feuchten (↓-) C₁₃ odl. I. %a zeym. ⊕ od-
vlhčiti (co) (vlhkosti zbaviti). — II. vₙ (b) navlhčiti,
navlažiti, s-.

ab-feuern (↓-) C₁₂ odl. I. %a ein Gewehr ~
z ručnéice vypáliti n vystřěliti; fig. F c-e Satire ~
šip satyry vyputstiti (fig.). — II. vₙ (b) 1. vož. vy-
páliti, vystrechti. 2. dostříleti, dopáliti, střelbu
zastaviti. 3. oheň uhasiti, z-; ⊕ hat, e-n Žchmelz-
oſen ~ pec vyhasiti n uhasiti. — III. % A- n E₇,
bez pl., Abfeuerung f E₁₈ vystřelení, výstřel,
střílení, střelba, palba; unter A- der Kanonen
za hřmění n hřimáni děl.

Ab-feuerungsh... (↓-...) ~platte f deska
výpalná (u mitrailleus).

ab-ficken (↓-) C₁₂ odl. I. %a 1. prov. (o)-
třiti, (o)šoupati, (o)šoustati. 2. P spr. tělesné
doobcovati (se ženou), f (zonu) užiti, opotřebovati,
P ošoustati. — II. % ſid ~ zálety n tělesným
obcováním se vysíliti; P spr. vyšoustati se,
u- se.

ab-ficědeln (↓-) %a C₁₂ odl. 1. (ein Lied) ~
hudlati, vrzati, skřípati, šumařiti. 2. = ab-
fiden 1.. 3. P spr. = abjiden 2.

ab-ficern (↓-) %a C₁₂ odl. 1. = abſederu 2., 3.
2. ⊕ sklen. oříznouti.

ab-fieren (↓-) %a C₁₂ odl. plav. ein Tau ~
povoliti lanovi běžné, lano uvolniti; die
Schoten ~ uvolniti napjatá lana, cípuly vysa-
diti n vyložiti, povoliti n posunouti cípy
plachetni.

ab-filtrieren (↓-) %a C₁₂ odl. scezovati
p scediti, pro-, ↑sfiltrovati

ab-filzen (↓-) %a C₁₄ odl. 1. ⊕ plsti zba-
viti. 2. fig. F (vy)peskovati, (vy)plísniti, F str-
hati (koho).

ab-fünden (↓-) B₁ odl. I. %a 3. ~ uspokojiti koho, vyrovnati se s kým; zaplatiti komu; i-e Gläubiger ~ vyrovnati se v vérititi, zaplatiti véritelů n; šir e-n Berluß ~ ztrátu n škodu nahraditi (komu), mspr. odškod(n)iti (koho);ünder ~ děti podělití (aščišenými podily) n vybyti; e-n Frinzeit ~ a) princi úděl dáti; b) (durd) ein Sahrgehalt ~) princi roční důchod vyměřiti; man hat iht mit e-r Kleinigkeit abgefunben odbyti jej maličkost se nepatrnou částkou n F capartem, připadl mu nepatrný podíl. — II. %r fich mit 3-m (wegen et.) ~ srovnati se, vy- se, shodnouti se, do-, po-, smluviti se s kým (oč), sněsti se, sjednotiti se, sjednati se s kým oč; sie haben fich daßin miteinander abgefunben, daßš... snesli se (vespolek) na tom, aby..., smluvili se tak, aby...; fich mit 3-m wegen f-r Erbschaft ~ srovnati se n shodnouti se o dědictví s kým; fich wegen et. abzuſinden juchen vyjednávati oč, o čem, smlouvati se, do-se oč; fig. fich (wegen et.) mit f-m Gewiſsen abzuſinden juchen snažiti se srovnati se svědomím co, chlacholiti n konejšiti (svc) svědomí; fich ~ lassen (u)spokojiti se, vziti za vděk (čim); fich durd Griinde ~ lassen důvody pri-

*

["Ab-fündungs-...]", "— 20 —", "[Ab-flüs]", "pustiti, důvodům místo dátí, dáti se\npřemluviti n přesvědčiti. — III. % Abfin-\ndang f E₁₈ (k I.) úděl, výživné, řapanáž̄\n(k II.) a) smlouva, úmluva; b) odbyténé,\númluvné; e-e Abfündung annehmen vzíti na od-\nbythou n za ustoupenou.", "Ab-fündungs-... (v̄...-) ~betrag m odbyténé, úmluvne (smluvená náhrada), odškodné, odstupné, úhrnečné, porovnačné; ~geld n = ~betrag; ~quantum n = ~betrag; ~rate f lhůta k zapravení úmluvného n smluvené náhrady; ~summe f = ~betrag; ~vertrag m smlouva o náhradu; smlouva, úmluva, dohodnutí se (oš); ~vorschlag m návrh vyrovnavací.", "ab-fingern (v̄-) %a C₁₂ odl. 1. e-n Hora-\nmeter ~ sestíměr na prstech odměrovati\nn řskandovati. 2. das läst sich leicht ~ to lze\nna prstech vypocíti.", "ab-finnen Θ %a C₁₂ odl. klemp. vyklepati,\n(klepáním) Vybouliti, (o plechu) vytáhnouti, pro-\nkraj; kov. rozplošiti, u-, rozklepati, (klínovitě) při-\nostriti (zeleznou tyd', protáhnouti ku naplazení pro\nsvár.", "ab-fischen (v̄-) I. %a C₁₂ odl. 1. ~ vylo-\nviti (co odkud). 2. e-n Teich ~ vyloviti, s-rybník\n(věckry vyby z rybníka). 3. fig. das beje ~ vybrati si\nn vzíti si nejlepší část n trest n jádro čeho,\nsebrati smetánku s čeho; S-m et. ~ F vyfouk-\nnouti n vypáliti v vytroobitibi co komu (obratné\nukrišti). — II. %n (9) doloviti (lov skonětí).", "ab-fitscheln, ab-fiſcheln P ~ (v̄-) %a C₁₂ odl.\n= abſiden 1.", "ab-fiſchen (v̄-) %a C₁₂ odl. 1. Garn ~ příži\nv přada ře navijeti. 2. p ein Kind ~ divěti na-\nmrskati, našupati, našvihati; dne zmŕskati.\n3. Θ přad. pasmice vázati; tkale pasmici utrh-\nnouti (najiti konec u šteníka); nabrati chody n polo-\nchodky na bičík; zez. e-e Vianer ~ zeď n omítku\n(štětkou) uhladiti; hladce omítati (omítku pokro-\npůti a hladitkem vyrovnatí).", "ab-flachen (v̄-) C₁₄ odl. I. 1. (o)ploš(t)iti, u, s; Θ; θ; θ; θ; θ; θ; θ; θ; θ; θ;

Ab-fluss...

— 21 —

[Ab-fuhr...

— e-s Seichbammes přepadiště hráze povodňové.
3. 16k. výtok. 4. — mündung. 5. min. prosívky
rudy.

Ab-fluss... (v̇l...). -canal m stoka (odvářěč,
svodnice, od-; -gcrinne m Θ hor. žlab mutný;
-graben m příkop odtokový v těž -canal;
-grubc f Θ slév. jáma odtoková, sběrná jímka;
-hahn m kohoutek odtokový n odvářěči;
-menge f množství odtoku; -mündung f Θ
(str. a u rybníka) výtok, výron, otvor, ústí výtoku
n odtoku n vypouštěcí; -öffnung f otvor
odtokový, vý-, výtok; -öffnung e-s Seiches
otvor výpustný n vypouštěcí n čepový;
-punkt m místo odtoku; -reparatur f oprava
výtoku; -rinne f Θ 1. hydr. a) stokový žlab,
strouha odtoková, odvodnice; b) přepad vody;
2. slév. stružka odtoková n spouštěcí, žlábek
odtokový n spouštěcí; -röhr n, -röhre f Θ
str. odtoková n s- n odlivná trouba, vypouštěci
trubka n potrubí, svod, odtrubí, výlevka, od-
tok, odpad; -röhre f (a fontány) trouba odtoková
n přepadová; -šhale f (Steinapf) míška na spí-
navou vodu (na schodiastich), výlevka; -stelle f místo
odtoku, odliv; -stollen m Θ hor. stoková štola,
stoka; -ventil n par. str. ventil odtokový,
žáklopka, při- n zámyčka odtoková, vý- n
vypouštěcí; -weg m cesta n směr odtoku.

ab-fluten (v̇l... v̇n) C₁₃ odl. prouditu. va-
liti se (odkuß), p odprouditi se (v proudach odcház.w)
auf- und ~ sem tam prouditi; ab- und zufluten
přibyvati a úbývati.

ab-fodern (v̇l... v̇) %a C₁₂ odl. = abfördern.

ab-fösten (v̇l... v̇) %n (b) C₁₂ odl. (o klisńách) do-
hřebiti se.

Ab-folge (v̇l... f E₂₂ vývod, důsledek,
závěrka.

ab-folgen (v̇l... I) %a, %n (jít) C₁₂ odl. 3-m
ct. ~ (laffen) vydati co komu. — II. A- n E₇ bez
pl., Abfolgung f E₁₈.

ab-foltern (v̇l... v̇) %a C₁₂ odl. 1. 3-m ct. ~ vy-
mučiti n vytrápiti n vytrýžniti (co na kom) (mukami
vynutiti). 2. zmučiti, u-, ztrápiti, u-, ztrýžniti,
u-, ukatropiti.

ab-fordern (v̇l... C₁₂ odl. I. %a 1. žádati,
požadovati, pohledávati č.o na kom. 2. Gott hat
ihm abgefordert Bůh jej povolal k sobě n se
světa n na večnost. 3. odvolati, odezvati.
4. svýc. ein Mäddjen ~ ucházeti se o děvče. —
II. A- n E₇ bez pl., Abforderung f E₁₈
požadavek, pohledávka.

ab-fördern ⊕ (v̇l...) hor. odvážeti, S- (delo).

Ab-forderungs-... (v̇l...) ~brief m list
odvolaci.

Ab-form ⊕ (v̇l...) f E₁₈ ↑forma (šatá), odlika,
oplesk, otisk, napodobení.

Ab-form... (v̇l...) ⊕ -gips m sádra formo-
vaci n odli(v)ková; -leisten m ⊕ ob. vzorné
kopyto.

ab-formen ⊕ (v̇l...) C₁₂ I. %a 1. (o)formo-
vati, vy-, formu sní(ma)ti. 2. vzorkovati,
modelovati. 3. obuv. sundati n sníti s kopyta,
znapodobiti tvar kopyta. — II. % A- u, E₇ bez pl.
Abformung f E₁₈.

ab-förmig (v̇l...) a D₂₁₃ les. netvárný, smr-
štěný.

ab-forschen (v̇l...) %a C₁₂ odl. 3-m et. ~ = ab-
fragen.

ab-forsten (v̇l...) C₁₃ odl. les. = abfolzen.

ab-fragen (v̇l...) C₁₂ odl. I. 1. 3-m et. ~
ptáti se, vypt(á)vati se, tázati se, (d)otazovati
se p (d)otázati se koho náč, dopt(á)vati se čeho
na kom, vyzvídati p -ěděti co na kom; 3-m ein
Geheimniis ~ tajemství vyzvídati na kom n vytah-
ovati, -áhnouti z koho; 3-m die Künfte ~ vy-
zvídati na kom, f tahati rozomy z koho, zkoumati,
za jazyk tahati (koho); P so fragt man den Bauern
die Kühnfe ab tak se tahaj rozomy z hlouých,
tak sedají hlupáci n vějičku; er sollte wobei
der Knü das Kalb ~ vymluvil n vyloudil by tele
na (jalové) krávě; er läst sich alles ~ co nevi,
nepoví. 2. e-m Schüller et. ~ vyshy'chati p -ech-
nouti n zkoušeti žáka z čeho. — II. v'r sich ~
uptati se (ptanim se unaviti).

ab-fressen (v̇l...) %a C₄ odl. 1. et. von et. ~
už(f)rati co od č.o, užrati (éšt) čeho. 2. et. ~ už(f)-
rati co; fig. der Kummer frijsch ihm das Herz ab
zármutek mu srdee sžirá, u- n hněte n roz-
rývá n rve n kormouti; sich das Herz ~ trápíti
se, (korm)outiti se; p o ldech: (s)hlatati, p žrátí
p sežrati; 3-m das Seinige ~ vyjísti, p vyžrati
koho.

ab-fricren (v̇l...) B₆ I. %a (jít) 1. zmrznouti
(a odpadnouti) odmrzati p -nouti, umrznouti
(zmrznz odpadnouti); ihm ist die Rase abgefroren nos
mu umrzl. 2. (mrazem stuhnouti) promznouti, vy-
ozábsti, vykřehnouti; er ist tiidtig abgefroren
promzl n vykřehl(o) mu pořádně; die Füße
frieren mit ab zbeze mne v nohy; die Füße sind
ihm abgefroren nohy mu ozábly. 3. (mrazem za-
hynowie die Blumen sind abgefrorenkvětinyi pomrzly;
~ machten umraziti, z-.. II. %a er hat sich (dat.)
die Rase abgefroren nos mu umrzl; er hat sich
(dat.) die Füße abgefroren oznobil si nohy, ozábl
na nohy, nohy mu ozábly.

ab-fröhnen (v̇l...) %a C₁₂ odl. 1. odroboto-
vati co (robotou vyrovnatw). 2. robotovati, robotu
vykonávati.

ab-frömmeln (v̇l...) %a v %r C₁₂ odl. (sich ~)
pobožnůstkařstvím (%r se) unaviti.

ab-froschen (v̇l...) I. %n (b) těl. shoupnouti
se. — II. %v A- n E₇ shup.

Ab-frucht (v̇l...) f D₁₅ (o ovoc) padánky, -čata,
(o obit) úhrabky, po.

ab-fuchtein P (v̇l...) %a C₁₂ odl. sbiti, stlouci,
spráskati.

ab-füigen ⊕ (v̇l...) %a C₁₂ odl. kol. das Wagenz-
rad ~ (kolo) střihovati; sklen. oříznouti (= ab-
fiedern I. 2.); truhl. slicítci, slicovati, urovnati,
s-, přidrážiti, drážek spojiti.

ab-fühlen (v̇l...) %a C₁₂ odl. a) 3-m et. ~
d zuše vycititi komu co; ich fühle es ihm ab, daß...
vidim mu do duše, že...; b) e-r Cache et. ~
vycititi co z čeho.

Ab-fuhr f (v̇l...) E₁₈, ~c f E₂₂ 1. odvoz, vý-
odvázení, vy-, odvezení, vy-; (der Auswurfftoffe)
vyvážení výkalů, čistění stok. 2. ~ der Stener
odvedení n odvádění n odvod daně; in ~ brin-
gen odvésti, odevzdati (co).

Ab-fuhr-... (v̇l...) ~conſignation f seznam
odvodni; ~geſellschaft f společnost stokařská
n k čistění stok; ~ſosten fpl. náklad vývozní
na vývoz, útraty na vývoz, vydáni za vývoz;
~ſchein m odvodní list; ~ſystem n způsob či-
stění stok.

ab-genicken]

— 25 —

[ab-gewinnen]

ab-genicken (~~) ¼a C₁₂ odl. 1ov. v ab-
niden.

ab-genommen p. p. od abnehmen.

Ab-gordnete(r) (~~) m E₂₁, Ab-gord-
nete f D₂ 1. vyslanec, f -kyně. 2. poslanec,
f -kyně.

Ab-gorducten... (~~) ~amt n posla-
nectvi, úřad n mandát poslanecký; ~sest n
hostina dávaná poslancům n na počest poslanců;
-haus n sněmovna poslanců, -ecká; ~ immu-
nitát f ne(do)tknutelnost n immunita po-
slance, -ecká; -versammlung f shromáždění
poslanců; -wahl f volba poslance.

ab-gepřissen p. p. od abspeisen.

ab-gerannt p. p. od abrennen.

ab-gerben (~~) ¼a C₁₂ odl. 1. ⊕ kožel vy-
del(ávati akáž). 2. fig. spráskati, zbíti koho,
f vydrbati n vyprášiti kůži komu. 3. ↗ za-
platiti co.

ab-gerieben p. p. od abreiben.

ab-gerissen p. p., s Ab-gerissen-heit (~~)f
L₁₃₅ bez pl. v abreiben.

ab-geritten p. p. od abreiten.

ab-gernungen p. p. od abringen.

ab-gesandt p. p. od absenden.

Ab-gesandte(r) (~~) m E₂₁, Ab-ge-
sandte f D₂ 1. posel, f -elkyně, F-lice; vy-
slanec, f -kyně. 2. vyslanec (státu) v Gejandte(r);
~ der Hělle dáblův náhončí, pekelník, dábel-
ník.

ab-geschieden p. p., s Ab-geschieden-heit
(~~) f E₁₈ oez pl. v abschließen.

Ab-geschlagen p. p., s Ab-geschlagen-heit
(~~) f E₁₈ bez pl. v abschlagen.

ab-geschliffen p. p., s Ab-geschliffen-heit
(~~) f E₁₈ bez pl. v abschließen.

ab-geschlossen p. p. od abschließen.

ab-geschlossen p. p., s Ab-geschlossen-heit
(~~) f E₁₈ oez pl. v abschließen.

Ab-geschmaß (~~) m D₁ 1. odporná n ne-
príjemná (při)chut. 2. nevkus, nepěkný n pře
vrácený vkus.

ab-geschmaßt (~~) I. a D₂,₃ nechutný,
nevkusný, nudný, prázdný, jednotvárný,
mělký, jalový, suchopárný, nevhodný, ne
smyslný, nemístný, nemotorný; ~čs Beug,
~c Reden tlachy, žvást, nesmysly, hatlaniny;
~er Mench nemotora, nezpůsoba; ~werben
nechutněti, znechut(n)iti se. — II. A-c(s) n
E₂₁, Ab-geschmaßt-heit (~~) f E₁₈ nechut-
nost, -enstvi, nevkus(nost), mělkost, jalovost,
nesmyslnost, nemístnost atd.

ab-geschmiffen p. p. od abschmeizen.

ab-geschmolzen p. p. od abschmelzen.

ab geschnitten p. p., s Ab-geschmitten-heit
(~~) f E₁₈ bez pl. v abschneiden.

ab-geschoben p. p. od abschließen.

ab-geschoren p. p. od abschreiten.

ab-geschossen p. p. od abschließen.

ab-geschrieben p. p. od abschreiben.

ab-geschrien p. p. od abschreiben.

ab-geschritten p. p. od abschreiten.

ab-geschroben pp. od abschrauben.

ab-geschunden p. p. od abshinden.

ab-geschwommen p. p. od abschwimmen.

ab-geschworen p. p. od abschwären a ab-
schwören.

ab-geschwunden p. p. od abschwinden.

ab-geschwungen p. p. od abschwingen.

ab-gesessen p. p. od abstellen.

Ab-gesetze (⊕) (~~) n E₆ tes. odsazení.

ab-gestunt (⊕) (~~) a D₂,₃ nepřízniv(ý).

ab gejogen p. p. od abfassen.

Ab-gesondert-heit (~~) E₁₈ bez pl. v ab-
sondern.

ab-gesotten p. p. od ab-sieden.

Ab-gespannt-heit (~~) f E₁₈ v abspannen.

ab-gesponnen p. p. od abspinnen.

ab-gesprochen p. p. od absprechen.

ab-gesprungen p. p. od abspringen.

Ab-gestämme (⊕) (~~) n E₆ hor ústupy
v základce (při dobývání vjstupovém)
v základce (při dobývání vjstupovém)

ab-gestanden p. p. od abftehen.

ab-gestiegen p. p. od absteigen.

ab-gestochen p. p. od abstechen.

ab-gestohlen p. p. od abstechlen.

ab-gestörben p. p., s Ab-gestörben-heit
(~~) f E₁₈ bez pl. v absterben.

ab-gestrichen p. p. od abstreichen.

ab-gestritten p. p. od abstreiten.

Ab-gestumpft-heit (~~) f E₁₈ bez pl. v ab-
stumpfen.

ab-gesungen p. p. od absingen.

ab-gesunken p. p. od absinken.

ab-gethan p. p. od abthun.

ab-getreten p. p., s Ab-getretene(r) (~~) in
E₂₁ Ab-getretene f D₂* vy abtreten.

ab-getrieben p. p. od abtreiben.

ab-getroffen p. p. od abtrieben.

ab-gewähren (~~) ¼a C₁₂ odl. podil na
dolu postoupiti (komu).

ab-gewandt p. p. od abweiden.

ab-gewichen p. p. od abweichen.

ab-gewinnen (~~) B₂ odl. I. ¼a (vou) 3-m
et. ~ (vy)získati co na kom; ⊕ odziskati komu co;
3-m all jein Gefb ~ vyhráti všecky peníze
na kom, obehráti koho o všecky peníze; 3 m
liebe ~ získati si lásku ¼; dobyti si lásky
¼; dem Heinde e-e Edsladt ~ bitvu na nepříteli
vyhráti n obdržeti; nad nepřítelem (v bitvě)
vzítěziti, nepřítele poraziti; dem Heinde
den Weg ~ nepříteli cestu zaskočiti n zastoupiti
n zaběhnouti; 3-m den Vorzug ~ přednost
obdržeti před kym; 3-m den Vorsprung ~ před-
stihnouti, předehoniti, předběhnouti koho; 3-m
e-n Vortheil ~ domoci se výhody proti komu,
získati prospěch n výhodu na kom; 3-m e-n
Kanfrgriff ~ umělý obrat odkoukati komu; 3-m
Vorbeer ~ vítězstvím vavřín odniti komu; dem
Heinde e-e Gestung ~ nepříteli tvrz odniti; 3-m
nichts ~ können nemoci nic poříditi s kym; die Be-
willigung ~ dosíci povolení; e-m Mädchen die
Zungferchaft ~ připraviti dívku o panenství,
zbaviti dívku panenství; man kami ihm kein
Vort ~ slova z ného nelze dostati; et. gewinnt
3-m Aufmerksamkeit ab něco vzbuzuje pozor-
nost ¼; von 3-m et. abzugewinnen súhen sna-
ziti se pohnouti koho k žemu; 3-m e-n Entdulfs
pohnouti koho k rozhodnutí, vynutiti rozhod-
nutí ¼; die Nabeln gewannen mir ein großes

Německo-Jesky slovník. I. Deutschbühnisches Wörterbuch.

4

ab-gewogen

— 26 —

[ab-graben

Interesse ab bajky mne velmi zajimaly; 3-m
seinen Charakter ~ vypozorovati povahu ši;
3-m Beifeld ~ dověděti so od koho (eo, o čem);
3-m das Ziel ~ vyhráti na kom, obehráti koho;
3 m den Zehritt ~ předstihnouti o krok koho;
3. vom Erwege ~ s bludné cesty odvráti
koho; in Weichearbeit ließ sie sich ničich ~ v žen-
ských pracích nedala se (nikym) překonati;
dem Marmor e Oefalt ~ z mramoru podobu
vytvoriti; der Stelle einen Zintn ~ domysliti
se n dohádati se smyslu místa (v knize); das
(Zydliad) Feld ~ opanovati pole; seinen Leiden-
habten es ~ překonati své naruživosti; es
3-m ~ překonati koho, zvítěziti nad kým, obe-
bráti koho; bez obj. 3-m et. ~ překonati n pře-
moci koho v čem, vyniknouti n zvítěziti nad kým
v čem, f vyhráti na kom u nad kým; sich ct. (přemoc
so a učinati co), odhodlati se k čemu, rozhodnouti
se k čemu, ustanoviti se na čem. — II. % A ~ n
~ E, bez pl., Abgewinnung f E₁₈.

ab-gewogen p. p. od abwagen a abwiegen.

ab-gewöhnen (v₂₁) C₁₂ odl. I. %a 1. 3 m
et. ~, ~ 3. von et. ~ od(na)učiti koho čemu, od-
vyknouti koho čemu; sich (dat.) ct. ~ odvykati p
nouti, od(na)učiti se čemu. 2. ~ ein Mißd ~
ditě odstaviti n odkojiti (= entwirken). — II. 3.
A ~ n E₇ bez pl., Abgewöhnung f E₁₈.

ab-gewonnen p. p. od ab. erwinnen.

ab-geworfen p. p. od abwischen.

ab-gewunden p. p. od abwinden.

ab-gezogen p. p., s Ab-gezogen-heit ~
(21-21) f E₁₈ v abziehen.

ab-gezwungen p. p. od abzwingen.

ab-gieren (v₂₁) %a C₁₂ odl. plav. (od) odda-
lovati (od čem).

ab-gießen (v₂₁) B, odl. I. %a 1. odlévati,
u, s, p odliti, u-, slíti; Wasser aus dem Glaz-
vody ze sklenice uliti, od-; das Wasser vom
Gemüße ~ slíti vodu se zeleniny; piv. uliti, slíti;
Hebenabziehender ~ pocezovati; das Wasser von
der Zamenheße ~ slíti vodu s várěcník. 3. stw.
slíti, u-, od-; soch. vyliti (ze sádrý). — II. % A ~ n
E₇ bez pl., Abgrießung f E₁₈.

Ab-gießer (v₂₁) m E₈ odlévač, s.-

Ab-gift (v₂₁) f E₁₈ = Abgabe.

ab-gipfeln (v₂₁) C₁₂ odl. I. %a zahr. vršků
zbaviti, vršky stínati n srážeti n osekati. —
II. % A ~ n E₇ bez pl., Abgipfельung E₁₈ ose-
kávání n oseć vršků.

ab-girren (v₂₁) %a C₁₂ odl. fig. vylaskati,
vylichotiti (eo na kom).

ab-gittern %a C₁₂ odl. zamížiti -ežovati,
mŕží přehraditi n odděliti.

Ab-glanz (v₂₁) m D₁₁ bez pl. odlesk, ob-, pab-
o(b)svit, záře.

ab glänzen (v₂₁) %a C₁₄ odl. souk. třením
vyleštití.

ab-glätten (v₂₁) C₁₃ I. %a uhladiti, do-
o, vy; fig. zušlechtiti, zjemniti mravy ši,
vycepovati koho. — II. % A ~ n E₇ bez pl.,
Abglättung f E₁₈.

Ab-glätter (v₂₁) m E₆ uhlazovač, hladič.

Ab-gleich... (v₂₁) ~ feile f Ab vyrnovnavací
pílmik; ~platte f ~ jehl. deska srovnavací, na-
rovnačka; ~nange f hod. vyrovnavač; ~wage f
minc. vyrovnavací u pravovací váha.

ab-gleichen (v₂₁) C₅ odl. I. %a 1. urovnati,
s-, vy-, za-. 2. † et. ~ věrné vypodobniti.
3. ☉ stav. úroveň zřiditi, do rovnosti uvěsti,
urovnati, za- vy-. — II. % A ~ n E₇ bez pl., f Ab-
gleichung E₁₈.

Ab gleicher (v₂₁) m E₆ 1. hod. vyrovnava-
ča. 2. cess urovnavač n ~ dlo n rovnadlo silni.

Ab-gleichungš... (v₂₁) v Abgleich...

ab-gleiten (v₂₁) %n (jn) C₁₃ odl.
1. uklouznouti, vy-, s-, (vy)smeknouti se,
svézti se, sjuti; fig. vom rechten Wege ~ od-
chyliti se n sejiti n zblouditi od pravé cesty,
prícházeti na scesti; alle Ermaßungen gleiten
an išm ab nedbá napominání; napominání se
ho chytaji, jako když hrách na stěnu házi;
die Verdrängung gleitet ab an išm odolává poku-
šení. 2. sklouznouti (sklouzna upadnout).

ab-gliedern (v₂₁) %a C₁₂ odl. (roz)článkovati, u-,

ab-glimmen (v₂₁) B, odl. I. %n (jn) 1. do-
doutn(á)ati, (do)tleti. 2. dotřpytiti se, do-
blyšti se, dojškriiti se; (o ohni) (u)hasnouti,
vý-. — II. A ~ n E₇ bez pl., Abglimmung f E₁₈.

ab-gliitschen f (v₂₁) %a (jn) C₁₄ odl. = ab-
gleiten.

ab glühen (v₂₁) C₁₂ odl. I. %a 1. Θ roz-
pálit; Cijen ~ zelezo nazíhati, o-. 2. Wein ~
horké vínó připraviti. — II. %n (jn) doře-
favěti, dožířeti; fig. doplápolati, doplanouti,
dohoreti. — III. % A ~ n E₇ bez pl., Abglü-
hung f E₁₈.

Ab-gott (v₂₁) m D₅ dim. Abgöttlein E₇ modla,
~ pabůh; dim. (pa bůže(k); fig. o du mein ~
o, můj poklade n miláčku; fig. 3. o et. žu f ~m
~ madein zbožňovati koho n co.

Ab-gott... (v₂₁...) anbeter m. ~ in f modlář,
f-ka, modloslužebník, f ~ ce; ~ říši m zo. Centriscus scolopax klunatka kopinata; ~schlange f
zo. Boa constrictor hroznýš královský.

Ab-götter (v₂₁) m E₆ = Abget anbeter.

Ab-götterci (v₂₁) f E₁₈ modlársti; -oslužho,
oslužebnost; mit 3-m ~ treiben zbožňovati
koho.

Ab-götterer (v₂₁) m E₆ = Abgottan-
beter.

Ab-göttin (v₂₁) f E₁₉ modla, bohvně
n ~ (pa božka; -hyně; fig. ~ meiner Seele!
zbožňovaná duše mé!)

ab-göttisch (v₂₁) a D₂₁ modláršký; -osluž-
benšt; ~ wiebe modloslužbná láška; zbož-
ván; ~ ließen o verehren milovati koho láskod
modlv; zbožňovati koho; adv. modláršky.
oslužebně.

Ab-grabe... (v₂₁...) ~arbeiten fpl. práce
se skopáváním n při odkopávání; skopávání,
-ka, odkopávka.

ab graben (v₂₁) C₉ odl. I. %a 1. (kopaje su-
žit) skopati (kopec stw.). 2. 3-m et. ~ odko-
pati, u- komu čeho. 3. odkopati n příkopem
n příkopem odvésti; den Stagelagen das Wölle ~
obleženým vodu odvésti; e-n Leich ~ vodu
z rybníka odvésti, rybník vysušiti. 4. ein
Heft ~ příkopy pole vymeziti; e n Brand ~
požár příkopv omeziti. — II. % A ~ n E₇ w z pl.,
Abgrabung f E₁₈ skopávání, -ka, odkopávka;
fig. 3 m das Verdienst ~ zásluhu upírati komu.

ab-grämen]

— 27 —

[ab-halten]

ab-grämen (৯২৬) C₁₂ odl. I. %a ↝ (u)trá
piti, (u)soužiti, (u)rmoutiti, (u)moriti (koho);
daš Gewissen gränt iht ab svédomí ho hryže. —
II. % sich ~ (u)trápiti se, (u)soužiti se, (u)mo-
riti se (žalem), (u)(ko)rmoutiti se, fig. hržyti
se, hořem (za)hynouti, uhořekovati se; sich
nach 3-m ~ utrápiti se steskem n uteskliiti
se, —niti se po kom.

ab-grapjien F (৯২৬) %a C₁₄ odl. 3-m ct. ~
vytrhnouti n vyškubnouti n uchvátiti n F(u-)
chnapnouti n rafnouti† co komu.

ab-graſen (৯২৬) C₁₄ odl. 1. (o zvířatčel) trávu
späſti, vy-, spastviti. 2. (o lidech) trávu (po-)
žiti n (po)kositi n (po)sekati.

ab-graten Œ (৯২৬) C₁₃ odl. I. %a 1. tuhl,
tes. vyhoblovati svlak n svlačinu. 2. zám. sra-
ziti ostří; sraziti, o- jehlu n šev; sehnati
jehlu. — II. % A- n ↝ Eₙ bez pl., Abgra-
tung f E₁₈.

ab-gregieren (~ ৯২৬) [It.] %a C₁₂ odłoučiti, vy-

ab-grciten (৯২৬) C₅ odl. I. %a 1. omakati,
o(c)hmatati, ošoupati. 2. ↝ popadnouti, po-
apiti, pochytiti. 3. (den Ann) ~ (strom) obemk-
nouti; den Durchmeijer ~ průměr změriti. —
II. %r (zvl. o minčief) sich ~ otříti se, ošoupati
se, Œ mech. omleti se, vy- se.

ab-grenzen (৯২৬) C₁₄ odl. I. o(d)meziti, vy-
vyhrani(č)i, mez vytknouti, mež oddřiti; ab- und
grenzen vymeziti a ohraničiti; s Abgegrenztheit
omezenost. — II. % A- n ↝ bez pl., Abgren-
jung f E₁₈.

Ab-grenzungš... (৯২৬...) ~fläche f omezná
plocha; ~linie f omezná čára; ~pfeiler Œ hor.
omezovací n ohradní pilíř, ohradník; ~punkt m
omezný bod; ~strecke f hor. omezovací n ohradní
střída.

Ab-grund (৯২৬) m D₁₁ propast, bezdna,
prohlubeň, bezedná hloub; ~ deš Meeres mořská
tůně; prohlubeň n hlub(oč)ina moře; fig. am
Hande deš ~cě stežen státi nad propasti n na
pokraji propasti (záhaby); Prv. eit ~ verbirgt den
anderu zřídka jedno neštěti samo příchází.

ab gründen (৯২৬) %a C₁₂ odl. 1. Œ tes., truhl.
vyrovnati dno (dálbu n drážky), vyžlábnouti, vy-
dlábnouti, vyrovnati (pádu hnažda, dálbu, lážka atd.).
vystružníkem drážku svlakovou vyrovnati.

2. ≈ = soudieren. 3. ↝ dostati se na dno.
Ab-grundsž... (৯২৬...) ~grund m dno pro-
pasti; ~fluft f rozsedlina propasti.

ab-grund-wärts ↝ (৯২৬) adv. ku propasti.

ab-grünen (৯২৬) %n (b) C₁₂ odl. 1. pouštěti
zelenost ~ zelenou barvu. 2. pozbyti zelenen

(a rostlínšch atd.).

ab-grunzen ↝ (৯২৬) %r C₁₄ odl. sich ~ (zejm)
o věpřich dochrochtati, vy se, dorochati.

ab-gucken F (৯২৬) C₁₂ odl. 1. 3-m et. ~
shlédnouti n (u)viděti co u koho, (od vidění)
pochytiti co od koho, F odkoukati co komu, vy-
co co na kom; od vidění se naučiti čemu od koho.
2. sich (dat.) die Augen ~ oči si vykoukati.

Ab-gunst ↝ (৯২৬) f E₁₈ bez pl. 1. = Ab-
neigung. 2. = Wirsungnt.

ab günstig ↝ (৯২৬) D₂,₃ nepříznivý, ne-
préjicí; 3 m ~ jein nepříjemi komu.

ab-gurgen ↝ (৯২৬) C₁₂ odl. I. %a 1. za-
řezati, pod- (koho, hrdlo komu). 2. (eiu Lièd) ~
prsním hlasem zpívati. — II. %r daš Deutche

will sich ihm nicht redt ~ němčina mu nalcze
dobře z hrdla. — III. % A- u ↝ Eₙ bez pl.,
Abgurgelung ↝ (৯২৬) f E₁₈ bez pl.

ab güten (৯২৬) C₁₃ odl. I. %a odpásati,
roz-, odepnouti (kord); ein Pferd ~ koně od-
pásati (koni podpšku odepnouti). — II. % sich ~ od-
pásati se.

Ab guſſ (৯২৬) m D₁₂ 1. odlévání, u-, s-;
odití, u-, s, odlívka, s-. 2. odlivek, ú, s-;
slevka; pl. slevky, slivky (z nádob.). 3. Œ a od-
lévání, vy-, odlívka; b) odlitek, -vek, odlika;
soch. výlitek ze sárdy. 4. troubra odtoková n
odlívna, výlevka, odrubí. 5. ~ e-r Tabakopfeife
odlívka, -ák, mokváček.

Ab-guſſ... ab-guſſ... (৯২৬...) Œ ~fertig a
připravený k odlévání, vy-; ~gerätt h ná-
čini odlévací, vy-; ~rinne f soch. zálék vylé-
vací; ~faal m odlévárna, sádrovna; ~ſtiſc Œ n
odlitek.

ab-haaren (৯২৬) C₁₂ odl. I. %a vlasů n sstiš
zbaviti; Œ (káža) omykati (srsč sekrádati), sšiš
(s kořd sržeti). — II. %n (b), %r sich ~ pouště
chlupty, jnati; der Pelz haart ab kožich pouští
chlupty; ein Dier haart (jich) ab zvíře jná. —
III. % A- n Eₙ bez pl., Abhaarung f E₁₈.

ab-haben F (৯২৬) %a A₂ odl. 1. den Hut ~
miti klobouk s hlavy n v ruce, mítí smek-
nuto. 2. entwass o e-IT ſcheil von e-čade ~
mítí část z čeho n podíl na čem; 3-m et. ~ zí-
skati čeho na kom.

ab-hacken (৯২৬) %a C₁₂ odl. a) o(d)sekati,
u-, odití, u- (sekerou); b) odkopati, u- (motykou).

ab-hadern ↝ (৯২৬) %a C₁₂ odl. 3-m et. ~
vyhádati, vyhašteriti (si) co na kom.

ab-hageln (৯২৬) C₁₂ odl. %n (b) %i č eš hat
(jid) abgegagelt kroupy dopadaly n ↝ dopršely,
krupobiti ustalo; daš Wetter hat o č eš fund aíć
Bluten abgegagelt kroupy potloukly všechn
kvét.

ab-hägen (৯২৬) C₁₂ odl. ohraditi, žahá-
jiti, o-.

ab-hagern ↝ (৯২৬) %n (jn) C₁₂ (r)hubnouti,
(r)hubeneti, chradnouti, spadaty se.

ab-häkeln (৯২৬) %a C₁₂ odl. 1. odháčkovati,
vy- (s háčku vzitb). 2. uháčkovati, do-. 3. o(b)-
háčkovati (si) (vzorek).

ab-haken (৯২৬) C₁₂ odl. I. %a odhákovati,
vy- (s háčku vzitb). — II. %n (b) vypřáhnouti (fig.),
sprostiti se (společnosti atd.).

ab-halftern (৯২৬) %a C₁₂ odl. 1. ohlávku
sniti (kon), ↝ odohlaviti (konš). 2. fig. ↝ 3. ~
sesaditi koho (z úřadu atd.).

ab-halsen ↝ (৯২৬) %a C₁₄ odl. 1. jich (dat.)
et. ~ zbýti se n zbaviti se n sprostiti se čeho;
F zbýti s krku co. 2. lov. den Hund ~ psa
sobojkovati (psovi obojek snítu). 3. = abgurgen 1.

Ab-halt ↝ (৯২৬) m E₃ překážka.

Ab-halt... (৯২৬) ~fpieren fpl. plav. oddalo-
vací bidla, branidla (= Wreischljer); ~stühe f
ochranná a oddalovací rozpora.

ab-halten (৯২৬) C₇ odl. I. %a 1. F. von et. ~
z(a)držovati p eti koho od čeho, přístup k čemu
zabrániti komu; fig. zdržovati koho od čno, pře-
kážeti n brániti komu v čem; F vom Arbeiten ~
zdržovati od práce čemu, překážeti v práci
komu; F. von e-m untereinen ~ od předsevzeti
odvraceti p -átiti n odraditi; v před-sevzeti

Ab-halter

— 28 —

[ab-hängen

brániti komu; ich werde mich davon nicht ~ lassen
nedám si v tom brániti; nichts hält ihn ab;
nichts vermag ihn abzuhalten; er lässt sich durch
nichts ~ nie mu nezabrání; nichts wird mich ~,
dies zu thun; nie mi v tom nezabrání; nie
mi nezabrání to učiniti ~ abych toho ne-
neinil; ich weiß nicht, was mich abhält, es zu thun
tez nevím, proč se k tomu nemohu odhodlati;
nichts hält ihn ab zu kommen; daß er komm
eine mu ne(za)brání přijiti; nie ho od při-
chodu nezdrží; nie jeho příchod nezadrží;
nie jeho příchodu nezabrání; er hat sich durch
irgend etwas ~ lassen, uns zu bejuden zaslo ho
něco n zabavil se něčim a proto k nám ne-
prísel; er hat sich durch den Regen ~ lassen, uns
zu bejuden nepřísel k nám (návštěvou), pro-
toże pršelo; wasbält mich ab, daß ich nicht
finden darf co mi brání, (ze nesmím) klnouti
n abych neklul; ~ wasbält mich ab, se ichlag
ich zu (=zuschlagen) co mi brání, abych ne-
uderil?; ~ m alle Vertriebsleichten ~ (n)chrá-
niti n uchovati věsch mrzutostí kohó; c-n
hieb ~ ránu zadržeti n zachytiti n odraziti.
2. ein Kind ~ dite na stranč n na potřebě (po)-
držeti. 3. prov. (aushalten) vydržeti, sněsti; der
tam et. ~ ten (již) něco snese vydrží; daß
Zeug ist der, hält viel ab látka jest silná
a trvanlivá. 4. konati, mít, před se bráti,
držeti, vésti, slaviti, mspr. odbývati; Gottes-
dienst ~ služby boží konati n sloužiti n slá-
viti; daß Hechtamt ~ velkou mši zadržiti n čisti
n zpívati; e-e Tagesfahrt e-e u Gerichtstag e-e Tag-
satung ~ stání n přeličení n soud předse-
bráti, p-vziti n (pro)věste; die Tagesfahrt wurde
abgehalten přelíčení se dálo n vedlo; die Tages-
fahrt konnte nicht abgehalten werden stání ne-
mohlo předsejiti, ku stání nepřišlo n nedošlo;
die Prüfung wurde abgehalten zkouška byla n ko-
nala se n šla před se n děla se; der Martt wird
diejesz Jahr nicht abgehalten letos nebudе trhu;
f-e Lehrstundern richtig ~ dodržovati (přesně)
učebné hodiny; das Standrecht über S. ~ (od)-
souditi koho náhlým soudem. — II. % (b) plav
lod odvraceti n uchylovati (od čeho) vom
Wunde ~ uchylovati se před větrem, odpad-
nouti od větru. — III. % A-n E. von pl., Ab-
haltung f E₁₈; die Abhaltung des Marties sand
hat sich trh byl n se konal; A- o Abhaltung haben
naraziti na překážku, setkati se s překážkami
Ab-halter (~~) m plav E₆ oddalovač, od-
razník (lanó).

ab-hammen (~~) %a C₁₂ odl. pr. zarážeti
skoby, hamovati.

ab-hämmern ⊕ (~~) %a C₁₂ odl. odkouti,
vati, odbušiti (kladiven).

ab-handeln (~~) C₁₂ odl. I. %a 1. jednati,
vyjednávati, smlouvati (se). rokovati oč; c-n
drieten ~ vyjednávati o mír n smluviti (se)
o) mír; práv. mit S-m Vergleich ~ smír sjednati,
srovnati se o kym; e-e Verfassenschaft ~ pozůsta-
lost vyjedn(á)vati, pro-; S-m et. ~ smlouvati
p smluviti co o kym; smlouvati se o co s kym;
lupovati p koupiti co od koho 2. pojedná-
vati o čw, rozbírati co, rozjimati o čem, roz-
právěti o čem, (psemu) tой psáti o čem. 3. ct. ~
a) smluviti co (smlouvaje získat) něčeho; b) ct. ~
utrnouti (na cen), strhnouti n sraziti, smlou-

vaje s ceny sehnati co komu; F umluviti co na
kom; cr lässt sich nichts ~ nechec sleviti; nic
nesleví. — II. % 1. A-n E. bez pl. k l. 1., 3.
2. Abhandlung f E₁₈ pojednání, rozprava,
úvaha, stač; práv. Abhandlung e-v Verfassenschaft
vyjednání n pro- pozůstalosti.

ab-händen (~~) m adv., ~ a D₂,₃ ~ femmen
ztratiti se, zmizeti, přijiti n poditi se kam:
~ lassen pustiti n dáti od sebe; založiti n Za-
ratiti co kam; ~ seint nebyti po ruce, nebyti
tu, býti ztracen; (~ von) ~ bringen odkliditi,
odstraniti co; zandati, zaratiti (co); fig. die von ~
gelommenen Tage zašlé n zapomenuté dui;
prov. ~ von der Straße stranou n opodál (od)
silnice: od silnice z ruky.

ab-händig ~ (~~) a D₂,₃ vzdálený, zmi-
zely, ztraceny.

ab-händigen ~ (~~) C₁₂ odl. vzdáliti,
odkliditi, odstraniti.

Ab-händer (~~) m E₀ pojednavatel (zejm.
abhandeln 1. 2.)

Ab-handlung~...ab-handlung~... (~~)
práv. ~ acten fpl. listiny n spisy pozůstalostní;
~ beschördlich u pozůstalenský; ~ geschäft n
řízeni vyjednavací; ~ instanž f soud pozů-
stalostní; ~ pflege f projednávání pozůsta-
losti; ~ pflege unterbleibt s projednávání pozů-
stalosti schází n sejde; nebudě dědičné po-
rádnosti; ~ pfleger m projednavatel pozůsta-
losti; ~ tagfahrt f stání vyjednavací.

Ab-hang (~~) m D₁, 1. svah, Ú-, sklon,
ú-, úpad, straň, úbočí, bok; ~ c-ß Dachessvah
střechy; (jauster) ~ láz, zvah (svah turny);
steiler ~ straň, skat (svah příkry); schroffer ~ stěna,
strmina, příkřina, sráz (svah srázny); ~ beim Jelde
břeh, náhyb, visu; ~ an Holzwegen osmek,
~ yk. 2. tšloec. svis. 3. odvislost (od čeho) v ab-
ſängig II.

Ab-hänge~... (~~) ~zirkel m virgule (k roz-
níčovani a kroužení mlňskeho kanene).

ab hangen (~~) "n (b) praes. C₇, ost. stač C₁₀
odl. 1. von et. ~ viseti od čeho n s čeho n na
æmiti; die Wellen hangen ab maßena visi s oblohy.
2. viseti (o)podál čeho; das bängt nicht weit gemug
vom děner ab nevisi to dosti daleko od ohně.
3. ~ skláněti se, svahovati se, svážiti se;
die Straße bängt gegen Rorden ab silnice se
sklání k severu; obyč. jen ~ d part., u sklo-
nity, ~ (ně)ny, sklánející se, svážný, svislý.
4. fig. von S-m, von et. ~ (zá)viseti na
kom, na čem, býti odvislým od koho, od čeho, zá-
ležeti n býti na kom n na čem; von S-ß Gnade
záviseti na milosti ei; von Niemand ~ na nikom
nezáviseti, býti od kažho neodvislým; es bängt von
S-ß Willkür ab záleži na vůli ei, jest při vůli a;
daß hängt von deinem Bruder ab to záleži n jest
na dobré vůli tvého bratra; dasß bängt von
end ab, eb ihr es maadt oder nicht zu jest při
vás, můžete udělati nebo neudělati: im
Kaninf bängt alles vom Gliick ab v boji vše na
stěsti jest; co von dem Umständen ~ lassen rědi-
ti se okolnostmi o čem; prov. j. daß hängt nur vom
Gliick ab to je na stěsti; přijde na stěsti.
5. ~ (a) maso zamřiti (visen im skřehnouti); abgehan-
genes Fleisch zaměřel (křehké) maso.

ab-hängen (~~) C₁₂ odl. 1. %a odvěsiti,
~ světene sníti n sundati; ⊕ Maschinenteile ~ čáš

ab-heben

— 30 —

[ab-holen

pīv šumovačka, pěnovačka; ~ricgel m závora
(u dvě), odbička; ~schaufel f. 1. ⊕ hor lopatka
na rasełnu; 2. pīv lopatka s listem dirko-
vanym, sběračka.

ab-heben (v₁⁻) B₈ odl. I. vₐ 1. sní (ma)ti
n sundati n sejmouti, odklopiti (co s čeho n co);
dolá skádati p složiti; S. bem přeŕt s košen
sesaditi koho, s konč pónoci (komu); den ředel
ven et. ~ odklopiti co n viko s čeho; e-n řop
vom děner ~ hrnec od ohrně odstavit; den
Tich ven der Wand ~ stál od stěny odstavit
u odstrčiti n odsunouti; Milchraumen ~ sme-
tanu sbírati p sebrati, fig. o panenství při-
praviti; die Speisen ~ sklizeti (jidla se stolu);
hra v karty: bez obj. snimati p překládati; př-
htěni přehoditi, prendati; mlny. e-n Mühlstein ~
žernov zvednouti. 2. ⊕ hor a) das Hangende e-8
Mineralagers ~ odkryti, obnažiti (min ložité);
b) snimati vřebný vrstvy snaíščkou; met. sbírati n
loupati n trhatli placky. — II. vₜ sich ~ od-
rážeti se od čeho, vynikati vědle čeho, lišiti se;
die dünnten Berge heben sich vom Blanen Simmel ab
temno vřebů odráži se od blankytu nebes. —
III. % A- n E₇ bez pl., Abhebung f E₁₈.

ab-hecheln (v₂⁻) vₐ C₁₂ odl. f (vy)vochlo-
vati, do, vyčešati.

ab-heſtehn (v₂⁻) vₐ C₁₂ odl. 1. odháčko-
vati, roz-, vy; spon(k)u odepnouti, roze-
2. lov. vyndati koliky.

ab-heſten (v₂⁻) vₐ C₁₃ odl. 1. odpínati, roz-
z, odepnouti (spon); 2. ⊕ čat prošívati.

ab-heqen (v₁⁻) vₐ C₁₂ odl. = abhängen.

ab-heilen (v₁⁻) C₁₂ odl. I. vₐₙ (h, sn) za-
hojiti se (a odpadnouti); die Kräge ist (o hat)
abgeheilt svrab se zahojil (a strapy odpadaly). —
II. vₐ a zahojiti.

ab-hcischen (v₁⁻) vₐ C₁₂ = abſordern.

ab-helfsen (v₂⁻) B₄ odl. I. vₐ 3-m e-n Reč
pomoci z kabátu n svléci kabát komu. — II.
vₐₙ (h) 1. S-m von et. ~ pomáháti p pomoci
komu od čeho; zbaviti, zbyti, sprostiti koho čeho;
sich (dat.) von et. ~ pomoci si od čeho, zbaviti
se, sprostiti se čeho. 2. e-r Sache (s) pomá-
hati p -oci řemu n od čeho; mspr. odpomáhati
p -oci řemu; e-r Schwierheit ~ obtiž pre-
konati n odkliditi; e-m Bedürinijje ~ potřebě
vyhověti; e-r Krantzheit ~ od nemoci pomoci komu,
nemoci sprostiti koho, nemoc vyleciti n zahnati
n zhojiti n uzdraviti; ich werde jeiner Krantzheit
n uzdravim n vylečim ho; e-m Übelstand ~ zlo-
řádu přitrž (u)činiti; zlorád staviti.

ab-hcelflich (v₂⁻) a D₁, 3. 1. (s) pomáhající
& v abjeſsen; kanc. e-r Sache ~ Meaſe heben = ab-
helfsen II. 2. 2. (čemu lze (s) pomoci), napravitelný,
prekonatelný atd.

ab-heſſen (v₂⁻) C₁₂ odl. I. vₐ den Wein ~
vimo (u)čistiti. — II. vₜ sich ~ jásněti, vy-
jásniti se, vy- se; osvětliiti se; (o pošád) co
lełt sich ab vyjasňuje se; (o vinš) (u)čistiti se.

ab-henken (v₂⁻) vₐ C₁₂ odl. = abhängen.

ab-hcr † (v₁⁻) adv. = herab.

ab-herzen (v₂⁻) vₐ C₁₄ odl. 1. ein Kind ~
das z(u)libati n scelovati, u-. 2. 3-m et. ~ vy-
laskati n vylichtostí ko na komu.

ab-heſsen (v₂⁻) C₁₄ odl. I. vₐ, vₜ lov. štváti
p. uštváti; fig. hnati p uhnati, pro- koho; vₜ sich ~
ulmati se, upachtiti se, uitiiti se. 2. ⊕ 3-m

et. ~ vyškemrati, (dotěravostí) vynutiti co na kom. —
II. A- n E₇ bez pl. Abhebung f E₁₈ 1. štvání.
stvanice. 2. únava, utrmácení.

ab-hecheln (v₁⁻) vₐ C₁₂ odl. 3-m et. ~
vylicoměriti, vypřetváriti si co na kom (přetvářku
řiškat).

ab-heuern (v₁⁻) vₐ C₁₂ odl. plav = abmieten.

ab-heuſen F (v₁⁻) C₁₂ odl. I. vₐ (to dobytkul
řváti, dořvati, ode-, to vkuł (od)výti, to oslu
odhýkati, to sově) houkati, to opieć (od)vrěštěti
(co), to sýškovi, větru atd.) (do)skučeti; F ein řied ~
píšen řváti p dořvati, hulákati, vrěštěti. —
II. vₜ sich ~ uvyti se, urvati se, uvřěštěti
se, uhoukati se, uhulákati se.

ab heren (v₂⁻) vₐ C₁₄ odl. 3-m et. ~
odčarovati, odkouzliti co komu, vyčarovati,
vykouzliti (si) co na kom.

Ab-hieb (v₁⁻) m E₃ odsek, ú; ⊕ kamen. útes
n odštěp (kamení).

ab(-)hier (v₁⁻) adv. obch. odtud.

Ab-hilſe f (v₂⁻) E₁₂ odl. (s)pomoc, spó-
moženi, mspr. od-, üleva, ulehčeni, náprava,
odklizeni, přitrž &; ⊕ téi oprava, -ávka;
e-es Bedürinijje vyhověni potřebě; e-r Sache
~ Ieſten = abjeſſen II. 2.; es ist hier keine
~ möglichen neni tu (rady ani) pomoci.

ab-hilſch (v₂⁻) a D₁, 3 = abjeſſlich.

Ab hiffz... (v₂⁻) ~maßrech f opatření
pomoci n pomocné opatření.

ab hinken (v₂⁻) vₐ (h) C₁₂ odkulhati, od-
belhati, odklecati.

ab hinnen † (v₂⁻) adv. odtud, odsud (dolů).

ab-hobeln (v₂⁻) C₁₂ odl. I. vₐ 1. ⊕ f (o)-
hoblovati, u-, s₂, vy-, odtesteli, o-vati co
od čeho n z čeho; die Zbäne vom Brett ~ týší
od prkna odhoblovati n s prkna shoblo-
vati; vy-; scharje Eden ~ ostré rohy sho-
blovati. 2. ⊕ ein Brett ~ prkno ohoblovati,
u- vy-; kožel Felle ~ zmizdriti (mízder zba-
viti; osťpati (na rovno, co do tlouštky). 3. fig. f (o)-
hoblovati, (vy)cepovati, otesati, obroušiti
(koho). — II. vₜ sich ~ fig. otrkati se, oštríleti
se (nabyti uhlatonějšich zpašobů). — III. % A- n E₇
bez pl.. Abhobelung f E₁₈.

Ab-hobelungs... ⊕ (v₁⁻...) odhoblo-
vaci, u.

ab-hocken (v₂⁻) C₁₂ odl. I. vₐ 1. den Traq-
ferb ~, den Manjen ~ nůši n ranec se zad slo-
žiti n sundati. 2. fig. vziti, odniči komu co. —
II. vₜ 1. posaditi se na bobe(če)k, dřep-
nouti si, skrčiti do, schouliti se. 2. dokrčiti
se, dodrepěti, dochouliti se, dobobečkovati.
3. tei odskočiti skrěmo.

ab-hold (v₂⁻) a D₂, 3 nepříznivý (komu, čemu);
3-m e-r Sache ~ jein nepřáti komu n čemu.

ab-holcn (v₂⁻) vₐ C₁₂ odl. 1. 3. ~ dojíti
pro koho, odvésti koho, vziti s sebou koho; et. ~
dojíti pro co, odnéti co, vziti s sebou co; ~
lassen poslati pro koho n co; den Arzt ~ lassen
poslati pro lékaře; taž ven igm das Buch ~
pošli k němu pro knihu; ich tam dich abzu-
helen příšel jsem pro tebe; die Magd bringt
das Kind in die Schule und belt es wieder ab
služka vodi ditě do školy a chodi zase pro
ně; (povozom) odvézti co, poslati povoz pro
co; mein Wagen wird dich ~ můj povoz pro
tobe přijede; pošlu pro tebe povoz; ich werde

Ab-holz

— 31 —

[ab-jagen]

tich selbst ~ přij(e)du sám pro tebe. 2. Im et. ~ připraviti koho coč. 3. plav ein Schiff vom Strande ~ s lodi od břehu odraziti, lod' na vodu pustiti. 4. Ætisk. latek vyvařiti (páčenísmi otrubami) skrob z kartounu.

Ab-holz (v2) n. D5. 1. les odpadky (dříví), trisky, skolky, sšěr. 2. přestálé drívi, souš.

ab-holzen (v2-) C₁₄ odl. 1. les (Wälder) ~ (po)rubati, (po)káceti, (po)sekati, (z)porážeti, (po)mýtiti, vý; e-n Schlag ~ paseku vymýtiti; Vergel ~ lesy s vrchů pokáceti n vymýtiti; abachelzter Weg průsek(a), vý, prů; sč, průklesť, prorub (prosekaná cesta v lesel. 2. Æ e-n Bauni ~ strom vyklestiti. 3. fig. F stlouc. zbíti koho. — II. % A~ n E7 bez pl., Ab-holzung f E₁₈ porub(áni) &; F výprask.

ab-holzicht \, ab-holzig (v2-) I. a D₂, 3 1. les. spádný (od dola rychle slábnouč). 2. ⊕ to dřevěných formách) pukavý, popraskaný. — II. s Ab-holzigkeit f E₁₈.

Ab-holzigkeits... (v2...) les. ~factor m číslice spadnosti.

ab-hopfen ⊕ (v2-) %a C₁₂ odl. pív (o)chmeliti (pívó, dáti chmely do piva.)

ab-horchen (v2-) %a C₁₂ odl. et. ~ naslouchaje zvěděti co; 3-m et. = abhören I. 1.; ein Geheimnis ~ tajemství naslouchati, tajemství (tajně) vy(p)oslechnouti.

ab-hjörcu (v2-) C₁₂ odl. I. 1. 3-m et. ~ slyšeti co od koho, vyslechnouti co od koho, odposlouchati co komu, sluchem pochytiti co od koho (naslouchaje zvědět). 2. et. ~ sluchem poznati, roze; den Ort ~, wo die Hunde steben sluchem poznati místo, kde psi stoji. 3. einen Schüller ~, e-m Schüller die Rection ~ žáka vyslýchati n zkoušeti; práv. Zengen ~ svědky slyšeti n vyslýchati. 4. obch. c-e Rechnung ~ učet přehlížeti. — II. A~ n E7 bez pl., Abhörung f E₁₅ výslech, vyslechnutí, vyslýčání.

abhorr(efc)ieren (~(v)~) [lt.] %a C₁₂ 1. odstrášti (koho od čeho). 2. odmítouti (col, porhdati (cim). 3. odchylovati se.

Ab-hortation (v2-) f [lt.] E₁₈ vystříhání, zrazovati.

ab-hortieren (v2-) [lt.] %a C₁₂ vystříhati (koho, čeho), zrazovati (od čeho).

Ab-hub (v2) m D₁₁ 1. les pl. sejmutí, sundání, snětí; hra v karty: ~ e-r karte sejmutí karty. 2. věc sejmutá, snímka, -ek, hra v karty: snímka karet (sejmuté karty); ~ der Tafel zbytky (tudel) se stolu. 3. mal odrážení se, vynikání. 4. ⊕ hor. snímka.

Ab-hub-... (v2...) ⊕ -řište f hor snímačka.

ab-hucken F (v2-) %a C₁₂ odl. = abheden

ab-huden p (v2-) %a C₁₂ odl. vyplisniti, vypeskovati, f strhati koho, vyláti, f vyhubovati komu.

ab-huſen (v2-) %n (b) C₁₂ odl. (to konich) kopyto ztratiti.

ab-hügein (v2-) %a C₁₂ odl. pahrbků zba-viti.

Ab-huld \ (v2) f E₁₈ = Abgeneigtheit.

Ab-hüllen (v2-) %a C₁₂ odhaliti; den Panzer ~ brnění sníti.

ab-hüllen (v2-) %a C₁₂ odl. (vy)loupati, (vy)lušiti, (vy)louskati, (kukuřev) vylamovati.

ab-humpeln f (v2-) %n (in) C₁₂ odl. odkulhati, odbelhati se, odklecati.

ab-hungern (v2-) C₁₂ odl. I. %a 1. 3. ~ vyhladoviti, hladem (u)mořiti koho. 2. \ die Dide ~ tloušky hladem se zbyti, hladem se spadnouti; %r sich ~ (vy)hladověti, hladem miriti, postiti se; abgehingert p. p., a vyhladovělý (hladem umořený); fig. abgehingerte Praje prázdná n jalová frase.

ab-hüpfen (v2-) C₁₂ odl. I. %n (in) 1. odhopk(ov)ati (hopkaje oděšti). 2. těl. seskočiti. — II. \ %r sich ~ uhopk(ov)ati se. — III. % A~ n E7 bez pl. těl. odskok.

ab-huren (v2-) %r C₁₂ odl. sich ~ ukurviti se, vy- se.

ab-hurten (v2-) E₁₂ odl. I. %n těl. odmrsknouti se. — II. % A~ n E7 bez pl. odmrsk, odsun.

ab-huſchen (v2-) %n (in) C₁₂ odl. zmizeti, ztratiti se, uplächnouti, vziti do zaječich.

ab-huſchen (v2-) C₁₃ odl. I. %a Œgleim ~ hlen vykašlati. — II. %n (b) vykašlati se, dokaslati. — III. %r sich ~ ukašlati se (kašlem se-slábnouti).

ab-hüten (v2-) C₁₃ odl. I. %a e-e Wieße ~ louku spásti n spastviti. — II. % Abhütung \ (v2-) f E₁₈.

ab-hüitten ⊕ (v2-) %a C₁₃ odl. vydrancovati, do, zpustěšti dái.

ab-bisch(f) prov. J. \ äbig (z-) I. F zegm. ⊕ D₂, 3 ~ e Œcite rub; mit der ~en (Hant) schlagen obrácenou n plochou, dlaní biti; ~ e Œuse šikmá hlubina. — II. A-c f E₂₂ 1. ⊕ stav rub zadni n vnitřní strana (zad.). 2. 3-m e-Ae geben dáti komu záůšek plochou dlani.

ab-bischten ⊕ prov. J. \ švýc %a C₁₃ souk. mykati n česati po rubu.

abimieren (~-v-) [fr.] C₁₂ zničiti.

Ab-intestat... (~-v-) ... ~crbc m = Intestatcrbe.

ab intestato (~-v-) [lt.] advt. práv. bez posledního porizení.

ab-irren (v2-) C₁₂ odl. I. %n (in) z(a)blouditi; vom Weg ~ s cesty zblouditi; fig. vom Weg der Engend ~ zblouditi s cesty n poblouditi od cesty ctnosti; abgeirre liebe zbloudilá, po- láska. — II. % 1. A~ n \ E7 bez pl., Abirrung f E₁₈. 2. jen Abirrung f tys. v Aberration.

Ab-irrungš... (v2...) tys ~ strahl m paprslek aberrační n zábludný; ~wcite f dálka aberrační n zábludná.

Abiturient (~-v-) [lt.] m E₂₀ abiturient, žák odchozí n odstupující n odcházející.

Abiturienten... (~-v-). ~cramen n., ~priifung f zkouška abiturientská n odchozích (žáků) n maturitní n dospělosti; ~cugniš n vysvědčení na odchodnou n dospělosti.

ab-jachtern f (v2-) C₁₂ odl. %r sich ~ uběhati se, uhnati se, upachtiti se, urititi se. Ab-jagd \ (v2) f E₁₈ hon na obstavenou

zvěr; hon s obstávkou.

ab-jagcn (v2-) C₁₂ odl. I. %a 1. em Pferd ~ koně uhnati n uhoniti n schvátiti; abgejafter Haje ulovený n uhonéný zajík. 2. lov e-Aagd ~ hon(bu) skončiti, doloviti, odhoniti; ein Reviert ~ honiti po revíru. 3. fig. hud ein Zütfil ~ skladbu rychle (ode)hráti. 4. \ S. von e-m

Ab-jagungṣ...]

— 32 —

[ab-fehren]

Plage ~ odehnati n se- odkud; při hřo den Driffen ~ = abkafischen I. 2.; S-m die Alten ~ mouchy (s těla) odhániči komu n od koho. 5. S-m et. ~ uhojniti n uhnati eo komu, vyhoniti (si) eo na kom. (dohniti koho a vzřiti mu eo). 6. S-in e-e Ruhung ~ (po)hnuti vzbuditi v kom; S-m e-n Schreuen ~ lužny a strachu nahniti komu; S-m Schamrütse ~ ruměnec studu do tváře vehnati (komu). ~ II. v'n (ß) dvloviti, odhoniti (skoněti) lov, hon. ~ III. v'n (ß) sich ~ uhnati se, uhoniti se, uběhati se, ujítiti se. ~ IV. s/v A- ñ E7 bez pl. zejm. lov. hon s obstávkou.

Ab-jagungṣ... (v↓...)-flüget m lov křídló leče.

ab-jammern (v↓) v'n C₁₂ odl. sich ~ ubědovati se, uhořekovati se, ukvíliti se, užalostiti se.

ab-jauchzen (v↓) v'n C₁₄ odl. sich ~ uvýskatí se.

Abjection (v↓) f [lt.] E₁₈ pohrdání, opovržení.

ab-jochen (v↓) v'n C₁₂ Odjeil ~ voly vyjámiti n ze jha vypřáhnouti.

ab-jubeln (v↓) v'n C₁₂ odl. sich ~ ujásati se. uplesati se.

Abjudication (~---↓) [lt.] f E₁₈ práv. abjudikace†, (soudn'd) zamítnutí (žaloby v nároku) soudn'd rozhodnutí rozepře.

abjudicieren (~--↓) v'n C₁₂ prav. abjudikovati, (soudn'd) zamítnouti; rozepři (soudn'd) rozhodnouti.

ab-justieren (v↓) [lt.] v'n C₁₂ odl. = abgledigen.

ab-kalben (v↓) v'n (ß) C₁₂ odl. (o kravách) doteliti se.

ab-kalken (v↓) C₁₂ kožel. I. v'n (vy)loužiti, vápniti. ~ II. v'n A- n E₇ bez pl., Abkalkung E₁₈.

ab-falten (v↓) v'n C₁₃ odl. (obv abfüllen) ochladiti, ostuditi.

ab-fämmen (v↓) v'n C₁₂ odl. 1. odčesati, sž, vy- (thefebenem); S. ~ učesati koho. 2. ☒ přad. drhlati, -nouti, -ati; pevz die Brustwehr ~ odstříleti, se svršky násůp.

ab-kampein, ab-kampein f ~ / v'n (v↓) sich ~ škorpiti se, hašteriti se, svářiti se, vaditi se.

ab-kämpfen (v↓) C₁₂ odl. I. v'n 1. S-in et. ~ vybojovati, vyzápasiti eo, dobojovati se čeho na kom, bojem vzřiti eo komu. 2. S. ~ bojem zahnati; lov. die stürkeren Hirche kämpfen die schwäderen ab silnější jeleni odháničí slabši. 3. dobojovati (boj). ~ II. v'n sich ~ ubojojovati se (bojem zemdítiti).

Ab-kant(c)=... (v↓)(v') ☒ -maschine f komp. stroj zahybací, zahybačka.

ab-kanten ☒ (v↓) v'n C₁₃ odl hranu sraziti n sejmouti n sříznouti n shoblovati; (kamenofez.) hranu zasekati; zhraniti (co; souk a) krajově niti přísnovati; b) okraj (sukna- ostřihnouti; kregč. okraj (aťky) uthrnouti.

ab-kauſeln (v↓) v'n C₁₂ odl. 1. s kazatelny ohlásiti. 2. fig. vypeskovati, vyplniti n strhati koho; vyláti, f vyhubovati, vymluviti, hráti, čisti latino n levity komu.

ab-kappen (v↓) v'n C₁₂ odl. 1. v'n 1. lov. = abkanben. 2. f e-e Flachde ~ láhev odlepití, s láhve klobouček sníti. 3. vršek utíti n sraziti (čemu); plav. ein Schiff ~ = abtakeln; e-n Maſt ~ podetíti, pře-stěžen. 4 fig. f S. ~ obořiti se,

uthrnouti se, osopiti se, vyjeti si na koho, odseknouti komu.

ab-kapſeln (v↓) v'n C₁₂ odl. upouzdřiti.

ab-kargen (v↓) v'n C₁₂ odl. S-m et. ~ uskrbiti n vy- si eo na kom, f uškriti co na kom; sich (dat.) et. vom Munde ~ uthrnouti si co od úst n f od huby.

ab-karren C₁₂ odl. I. v'n 1. kolečkem odvážeti, odkarovati, odtáčkovati; die Erde ~ hhuin kolečkem odvážeti. 2. povoz ojeti (jízdou opotřebovati). ~ II. v'n (in) ☒ odjeti karou n na káře. ~ III. ☒ v'n sich ~ jízdou s kolečkem se unaviti.

ab-karten (v↓, těž v↓) C₁₃ odl. I. v'n umlouvati, kouti, osnovati, nastrojiti, navléci, f narafičiti (co; der hat es přiffen abgefartet ten si to chytě navlékl n narafičil. ~ II. v'n Abkartung f E₁₈ pleticha, pikle.

ab-kajei-en (v↓) v'n C₁₂ odl. sich ~ 1. ušlehati se, umrskati se, ubićovati se, utrýzniti se, utrýrati se. 2. fig. zapírati se, dobrovolně strádati, umořiti se sebezapíráním n strádáním.

ab-kaudern (v↓) v'n C₁₂ odl. S-in et. ~ (na výdělek) za babku koupiti eo od koho; vymámiti eo na kom.

ab-kau-en (v↓) v'n C₁₂ odl. užvýkati, se, roz-; ☒ užvati.

Ab-kauſ (v↓) m D₁₁ odkup, vý-.

ab-kauſen (v↓) v'n C₁₂ odl. I. v'n 1. S-m et. ~ koupiti eo od koho, odkoupiti čeho od koho n komu, vykoupiti koho n co; S-m e-n Sclaven ~ a) otroka koupiti od koho (ke svým službám); b) otroka (srobodu otrokovi) vykoupiti od koho; S-s Gewißheit ~ wollen chtíti zakoupiti n porušiti ši svědomí. 2. e-e Strafe ~, v'n sich von e-r Strafe ~ vykoupiti se z trestu n od trestu. 3. ☒ S. ~ = abſtuden. ~ II. v'n Abkauſung f E₁₈ = Abkauſ.

Ab-käufer (v↓) m E₇ ~ in f E₁₈ kupec, odkupník, f -ice, odkupovač, f -ka; vyku-povač, f -ka.

ab-käuflich (v↓) D₂, 4 (obv. verkauflich) (od)kupný, prodejný.

Ab-kauſz... (v↓...) ~ prcīs m (od)kupní cena.

ab-kaupein (v↓) v'n C₁₂ odl. = abkauern.

ab-fehlen (v↓) C₁₂ odl. I. v'n 1. ein Differenzie zařezati, pod-; ein Schmein ~ prase zapíchnouti. 2. ☒ truhl. vyžlábkovati, -nouti. ~ II. v'n Abkechtung ☒ f E₁₈.

Ab-fehr (v↓) f E₁₈ bez pl. 1. odvrat, odvrácení se; nelibost, odpor, ošklivost, nenávist k čemu. 2. † = Kehrab 2. 3. ☒ hor. = Abkehrattat.

Ab-fehr... (v↓...) E₁₈ bez pl. hor. ~ attēstat n, -ſchcin m, -jeſtel m výhostní list.

ab-fehren (v↓) C₁₂ odl. I. v'n 1. = abſeigen I. 1.; die Wände ~ stěny osmýčiti; mit der Schirze die Stuhle ~ sédadla zástěrou otrití n oprášiti; fig. směsti, odkliditi. zničiti. 2. odvrátiti; das Schiff vom Ztudel ~ loł od víru odvrátiti; ein Unglück ~ neštěstí odvrátiti; das Geficht ~, v'n sich ~ odvrátiti se (od čeho). 3. † S-m ~, S. ~ vypraskati koma, vyplatiti koho; S-in ein Product ~ vysázeti do zadnice n p na prdel, dáti n naměřiti na zadnici komu.

Ab-kehrer

33

ab-klopfen

4. ☉ hor. Vergarbeiter ~ horniky vyhostiti; prov. v., sol Zintwerte ~ odvodniti lužniky. — II. v'n (9) ☉ hor. důl opustiti. — III. % Abkehrung f E18 = Abkehr.

Ab-kehrer (v'k.) m E₆, -in f E₁₉ o(d)metač. s., u., f.-ka.

Ab-kehricht (v'k.) n E₁ bez pl., smeti, coll. -i; (při podsvětň) vývejky, výtocky, shonky.

ab-keifen (v'k.) v'n C₁₂ odl. jich ~ uhádati se, uháseriti se, f uhubovati se. uhádati.

ab-keifen (v'k.) v'n C₁₂ odl. 1. rozklínovati, klinem rozraziti. 2. f N-m et. ~ = abfanjen I. 1. 3. p spánkati. zbíti, stlouči koho.

ab-kelteru (v'k.) C₁₂ odl. I. v'n odlisovati, vy. — II. v'n (b) dolisovati.

ab-kerven ☉ (v'k.) v'n C₁₂ odl. hor. zatínati, zasekati, zarubati.

ab-ketten (v'k.) v'n C₁₂ odl. 1. řetízku zbavit; s retízku vzítí s níři. 2. / pr. specjovati oka (při pletení) ein Muster ~ vzorek oháčkovati.

ab-ketten (v'k.) v'n C₁₃ odl. řetězu zbavití, s řetězu odvázati; e-n Hund ~ psa ~ řetězu pustiti.

ab-kennen F (v'k.) v'n C₁₂ odl. = abprügeln.

ab-kichern (v'k.) v'n C₁₂ odl. jich ~ uchechtati se, urěh(o)tati se.

ab-kimmen ☉ (v'k.) v'n C₁₂ odl. bedn. (vy)vezkovati (sud), zejky vtírati p větřiti n vyřezati (do sudu).

ab-kindera (v'k.) v'n C₁₂ odl. (do)u dořediti. Ab-kipp... (v'k.) ~ röhre f násoska k stahování náklokhu, jhever.

ab-kippen (v'k.) C₁₂ odl. těž ab-kipfen C₁₄ I. v'n die Jeder spicku péra přířiznouti; ☉ zam. hlavu n špičku hřebšku sraziti n uštipnouti n (je-n delso přechlípiti n překlopiti n příhnuti, pře-; e-c Münze ~ minci obřezati. — II. v'n (in) 1. (o hádech) klopýtnouti, potknouti se, poklenouti; (o vědech) převrhnouti se, překotiti se. 2. shoupnouti se; anſ- und ~ nahoru dołu se houpati, vyhoupnouti se a shoupnouti se.

ab-kitzeln (v'k.) v'n C₁₂ odl. ule(c)htati, ulekati.

ab-klassen ☉ (v'k.) v'n (jt) C₁₂ odl. odstávati, nepriléhati, zátí, zití, odchlipovati se.

ab-klastern (v'k.) C₁₂ odl: I. v'n a 1. rozpjetím rukou (m) mériti. 2. na sáhy (vy)měriti. 3. sáhovati, do sáhu (s) rovnati. — II. % Abklasterrung f E₁₈.

ab-klagen (v'k.) v'n C₁₂ odl. J-m et. ~ vyzalovati (si) co na kom, do- se čeho na kom.

ab-klammern (v'k.) v'n C₁₂ odl. zbavití skoby n závorky atd. Klammer); Wäjde ~ s (rozvěšeného) prádla kolíčky n skřípečky stahovati.

Ab-klang ☉ (v'k.) m D₁, 1. ne-hoda, ne-souhlas, -zvuk. 2. nesouzvuk, nelibozvuk, zlo- licho. drsno. 3. ozvuk, ozvěna, ohlas.

ab-kappen (v'k.) C₁₂ odl. I. v'n a 1. sklopiti, složiti; e-n Tich ~ (roktádáč) stůl složiti; anſ- und ~ odklopiti a sklopiti, rozevřiti a zazřiti. 2. = abklatschen I. 4. v'n ☉ = abklatschen. — II. v'n (b) 1. sklapnouti. 2. ☉ gegen et. ~ lišiti se od čeho, zůstávati pozadu za čim, pokulhávati (fig.) za čim. ne vy) rovnati se v ceně čemu.

Ab-klär... (v'k...) = Abtäuung...

ab-klären (v'k.) C₁₂ odl. I. v'n žjasniti, vy; Wein ~ vno učistiti; tes (vy)mytniti (vy)kačeti, kluečiti, planiti. — II. v'n jich ~ (vj)jasniti se, (vj)jasněti; (o nápojeho) učistiti se, uštáti se, usaditi se; (o počáši) vyjasniti se, vyjasněti.

III. % v'k. bez pl., Abtäuung f E₈.

Ab-klärungs... (v'k...) ~ sajs n ☉ harv. (odartene) kotel pručistný, kad pručistná; -maschine f stroj k čistění n čistící; -methode f způsob čistění u učisovací; -mittet a čistidlo, učisovadlo; -wasser ☉ n svěk voda k učistění rozpustěného toje.

Ab-katsch m (v'k.) E₈, 1. ☉ typ. obtah (kartáčový otisk); stereotyp. oplesk, obraz. 2. fig. slabý odlesk, (od)stín čeho; ~ merreisbaer Meister slabý odlesk nedostizných mistrův.

Ab-katsch... ☉ (v'k...) ~ maschine f stroj otiskovací.

ab-katschen (v'k.) C₁₂ odl. I. v'n 1. ☉ typ, obtáhnouti. 2. stereot. opleskovati p -nouti, obraziti. 3. f ☉ ein Künd ~ aus plesknouti.

4. e-m Tänger i-e Dame ~ tančeníkovi dámu zatleskáním olniti. — II. v'n (jt) plesknouti (s pleskotem padouti) ~ III. % jich ~ uklevateti se, -iti se, uklepati se.

Ab-katscher (v'k.) m E₆, -in f E₁₉, 1. ☉ typ otahovač; stereot. opleskovac. 2. fig. F (qipenjaya) napodobitel spatných vlastnosti.

ab-klauben (v'k.) C₁₂ v'n odl. vyb(r)ratí, ob(r)ratí, česati, (vy)loupati, vylupovati, odrypnouti, odloupnouti, o(d)hryznouti; klüffe ~ ořechy česatí (ny)louskati; Maupen (von Kravantüppern) ~ housensky se zelných hávek sbírati, o-; e-n Muehen ~ kost obrati n ohrýzti; fig. abgeklaubte Prajien otiepaná rěení, prázdné n jakové frase; Cz ~ hor. obírati, vy- rudu.

ab-kleifen ☉ (v'k.) v'n (jt) C₁₂ odl. ukápnouti (a) poskunna, poustěti (skvrny), skvrniti.

ab-kleisen (v'k.) v'n C₁₄ odl. (inkousten) pokvrniti, f pokaňhati, za- pokančiti.

ab-kleiden (v'k.) C₁₃ odl. I. v'n 1. ☉ odstrojiti, svlékati p -ci. 2. ☉ stav, hor obezdiiti (stalob) v'di n deskami zahrvi, žapažiti, pře- o-, opeřiti; tes, přehraditi (= abschuern); zed. omitati, ovrnovati, nahoditi (= abpupen); 3. pln. Das Žou ~ lano obnažiti, (s)mout obal (fochranny) s lina. — II. % 1. A ~ n E₇ bez pl., Abkleidung f E₁₈ zem. tes, přehrazeni. 2. = Abkleidung ☉ f tes, přehrada.

ab-klemmen (v'k.) C₁₂ odl. I. v'n odstípnoti, -ati, ukípnoti co od čeho. — II. v'n jich ~ ukípnoti se.

ab-klettern (v'k.) v'n (jt) C₁₂ odl. Šplhati doh., p sešplhati.

ab-klimpern (v'k.) v'n C₁₂ odl. hud. (do)drnkati, (do)brnkati.

ab-klingen (v'k.) v'n (jt) B₁ odl. = vertingen.

ab-klitschen (v'k.) v'n C₁₂ odl. = abklatschen.

Ab-klopſ... ☉ (v'k...) = bürſe f typ. kartáč obtaňovací; -geräth n náčini oklepávací, vy-; -papier n ☉ typ. papír na obtahy n obtaňovací.

ab-klopſen (v'k.) v'n C₁₂ odl. 1. o(d)klepati, u- co od čeho, vy-, otřepati, s co s čeho, vy- co z čeho; den Ţaub von et. ~ prach oklepati, vy- n intrepati, o- z čeho, oprášiti, vy- co. 2. oklepati, vy- co; (při mládeni) poklasnovati (klasy rou-

Německočesky slovník. I. Deutschößmischs Wörterbuch.

5

ab-köppeln

— 34 —

t. kom. omd. 3. Œ. typ. obtáhnouti (kartčem);

matadi vyklepati. 4. F. Œ. natlouei, naklepati.

vy- komu. 5. Œ. hud. to kapelníková klepnutím za-
staviti (na) 6. Cier - vejce (rožíklepati n (roží-
tlonei. 7. R-m et. připraviti n osiditi koho ot.

ab-köppeln Œ ("2-1") v 4. C12 odl. 1. Spißen -

krajky (dopaličkovati n do) rhati n doplěsti.

2. cin Minter ~ kračkový vzorek opaličkovati n
odrhati n oplěsti.

ab-flören Œ ("2-1") [fr. couleur] vₐ C₁₂ e-n
Zieff ~ barvu łaky vyvariti.

ab-kloßen ("2-1") vₐ C₁₄ odl. (kládu) pilou při-
ſozari.

ab-fneßern p ("2-1") vₐ C₁₂ odl. od (d)hržyti,
u-, odilholdati u-.

ab-knaßen ("2-1") C₁₂ odl. I. vₐ zlomití

(praskotu). — II. vₐ (iii) odprasknouti, -ati.

ab-knallen ("2-1") C₁₂ odl. I. vₐ (in) s tře-
skotem odletěti, u-, odprasknouti, vybuch-
nouti; ~ lassen v ~ II. — II. vₐ 1. e-c ďintte ~
z pušky vypáditi n vstreliti. 2. spr. = ab-
ſiden 1. 2. ~ III. % A- n Eₐ bez pl. věluch.

ab-fnaappen C₁₂, ab-fnaappen C₁₄ F ("2-1") vₐ
= abgewaden.

ab-knattern ("2-1") vₐ C₁₂ odl. = abfništern.

ab-fnaupeln ("2-1") vₐ C₁₂ odl. od (d)hržyti, u-, odchroupati, -stati.

ab-fnausern F ("2-1") vₐ C₁₂ odl. = ab
fargen.

ab-fneifen ("2-1") vₐ C₅, ♂ C₁₂ odl. 1. od-
Stipnouti, -ati, uſtipnouti (nchv n kleſtšmi);

uſk(l)ubnouti; das Abgetniffene uſtipek; fig.

turz abgetniffen sprechen trhаве n úsečne mlu-
viti. 2. plav. e-m Zchij den WIND ~ lodi vítr
zabrati.

ab-fneipen ("2-1") vₐ C₁₂, ♂ C₅ odl. = abfneifen.

ab-fnicken ("2-1") vₐ C₁₂ odl. 1. ulomiti, z-.
2. lov. = abwiden.

ab-fnicken F ("2-1") vₐ C₁₂ odl. = abfargen.

ab-fnie(c)n ("2-1") vₐ C₁₂ odl. 1. ein chre-
tungsftid ~ sat (s) oklečeti (klěššnim odítě n osou-
pati. 2. (a treſt) odklečeti (co); kleče (odpy-
kati záč).

ab-fniſpen F ("2-1") vₐ C₁₂ odl. 1. e-c ſeder ~
pero sříznouti, při-. 2. odništi, odhoditi.

ab-fniřichen ("2-1") vₐ C₁₂ odl. odchroupati,
-stati, odhržyti, u-, odkousati, u-.

ab-fniſtern ("2-1") C₁₂ odl. chem. I. vₐ (in)
(ol)pryskati. — II. vₐ ♂ (odpryskati (co)).

ab-fniöpſen ("2-1") vₐ C₁₂ odl. odpinati, v od-
epouti (věc knoſſky zapnouti); die Hesenträger von
den Hofen ~ sło n ksandy od kalhot odnepouti;
tsg. ♂ R-m wěſt ~ = abgewinnen I. 1.

ab-knorren Œ ("2-1") vₐ C₁₂ odl. suků zba-
viti.

ab-knubbern, ab-knuppern ("2-1") vₐ C₁₂ odl.
= abknabbern.

ab-knüpfen ("2-1") vₐ C₁₂ odl. odvázati, roz-.

ab-knutischen f ("2-1") vₐ C₁₂ odl. F láskou
un nakkati n sniſi.

C₃-fnütteln ("2-1") vₐ C₁₂ odl. = abprüſeln.

ab-köchen ("2-1") C₁₂ odl. I. vₐ 1. (u)variti;
ob-, po-. 2. odvirati v odvariti co (odvar připraviti
z čeho). — II. % A- n E₇ bez pl., Abköchung f E₁₈
zejm. lekar odvar.

ab-ködern ("2-1") vₐ C₁₂ odl. (u)lákati, (u)vá-
biti, vnaditi.

ab-förnen

ab-köhlen Œ ("2-1") C₁₂ odl. I. vₐ 1. hor

a) Stehlenpfeiler ~ uhlém pílire porubati, vy-

b) die verjebrannte Möhle ~ zbíjete, -pöder many sláp.

(2) tes a) vyšnorovati = abdichten I. 3. b) uhlem
naryšnouti. — II. % A- n E₇ bez pl., zejm. Œ hor
poruba, zbíjeni.

ab-köhlen Œ ("2-1") C₁₂ odl. hor. = abhütten.

Ab-köhler Œ ("2-1") m E₆ hor. rubać, zbíjeć.

ab-kölleru ("2-1") C₁₂ odl. I. vₐ (in) skou-
leti se, skotaliti se, skutáleti se. — II. % a
stahovati zdechlé skopce.

Ab-komme ♂ ("2-1") m E₂₁ = Abkömmling.

ab-kommen ("2-1") B₃ odl. I. vₐ (in) 1. vz dá-
liti se, uchýliti se. odbočiti, ušinouti se od
čeho; von Wege ~ s cesty sejiti n zblouditi; od
cesty odbočiti n se odchýliti; von der dábrte ~
sejiti se stopv, topa ztátiti; von f-r Rede ~
uváznouti v reči n v hovoru, f zapomenouti
(weisen) reč; wir sind gan, von unterneligen eignenden
(geantande abgetommen odchýlili jsme se úphně
od vlastní včei; von i- Anficht ~ od svého
mínení upstićiti u stoupiti; změnití (své mí-
nění n náhled; von cinander ~ odciziti se ve-
spolek; † a poet. s gen., ♀ dat. n acc. ~ lönnen
a) pokdy si wělělati; b) moi přijíti; heute
tam ich nech ~ dnes mám ještě kdy; dnes
ješte mohu si vyjítí n f si vyraziti: fig. Ff
tam (ohne Münft) mě něho se obojiene;
nikdo ho nepolřesí. 2. sejítí s čeho, nedojiti
k čemu; práv. čs hat ven et. abjutommen má sejiti
s čeho; man ist daven abgetommen sešlo s toho,
nedosło k tomu. 3. völlig daven ~ šťastně unik-
nouti čemu, vyváznouti z čeho. 4. vycházeti
z obyčje n z modv; zastarati: přijíti n
upadnouti v zapomenení. 5. ♂ pocházeti,
mítí původ (odk. ch. 6. ♂ sejítí, sestoupiti.
7. voj. lov. gut ~ mítí dobrý odhled. 8. † mit
-3-m ~ srovnati se. shodnouti se s k)m (odš.
9. Œ hor. Abkommende(s) n D₂₁, ſodźilek. — II. ♀
A- E₇ bez pl., zejm. 1. ~ e-š Seječtes právní od-
vyk zákona. 2. dohodnutí se, úmluva, smlouva;
mit -m ein A- tresſen smluviti se. shodnouti se
s kym odš; glüſtiches -h- srovnati se) mo dobřem
n v dobroté, mírně srovnání. 3. prov. sein A-
mit et. haben býtí hotov s čim. 4. von der vor
bereiteten děterſtřidheit erſchob es sein A- s přípra-
vované slavnosti sejde.

Ab-kommenſchast ("2-1") f E₁₈ bez pl. po-
tomstvo.

ab-fömmlich ♂ ("2-1") a D₂₁, 3 prozatím ne-
potřebný n zbytečný.

Ab-kömmting ("2-1") m E₇ potomek; ein ~
e-š Seidelebtes jein pocházeti z rodu.

Ab-kommnis ("2-1") n D₁₃ 1. ♂ dohodnutí,
smlouva, úmluva. 2. Œ hor. odźílek.

Ab-köpf... ("2-1") ~bank f ryb. lavice k uře-
záváni hlav treskán; ~maschinc f stínadlo;
~messer n ryb nůž na uřezávání hlav treskán.

ab-föpſen ("2-1") C₁₂ odl. I. vₐ hlavy zba-
viti co, hlavu odniti čemu; les. výska stromů sra-
žeti. — II. % A- E₇ bez pl., Abköpfung f E₇.

Ab-köpſcr ("2-1") m E₆ ryb. uredzavač hlav
(treskán).

ab-köppeln ("2-1") vₐ C₁₂ odl. lov. se smečky
pusſiti n vysmeknouti (psy).

ab-körnen ("2-1") vₐ C₁₂ odl. vyzrniti trna
vyjmoouti n vydhnoutů.

ab-kosjen

— 35 —

ab-fürzen

ab-kosjen 〈 (২১) ৫/১ C₁₄ odl. 1. ১. ~ na-
laskati n namazliti se (do sytosti) 2. kym. 2. ৩-m
et. ~ vymilkovati, vyłsati, vylichotiti co na kom.
ab-koſjen 〈 (২১) ৫/১ C₁₃ odl. ochutnati.
ab-frabben 〈 (২১) ৫/১ C₁₂ odl. toč. rýsovati ob-
rjsy lodi ohobnou latu n stohkem.

ab-trächjen 〈 (২১) ৫/১ C₁₄ odl. jich ~ ukvá-
kati se. ukrák(oro)ati se, ukrokatí se.

Ab-kraſt (২১) f D₁₅ mdloba. ~ v, mrákoty.

ab-fräkten (২১) C₁₃ odl. I. ৫/১ seslabiti, o-. — II. vₚ sich ~ (se)slábnouti, (o)chab-
nouti.

ab-fräftig 〈 (২১) a D₂,₃ slabý, chabý, ochabýl.

ab-frageln (২১) vₐ C₁₂ odl. ৩. ~ zakrou-
titi krk komu, podrezati, se světa sprovoditi
koho.

ab-fragen ⊕ (২১) vₐ C₁₂ odl. stav. skositi
co, hranu sratziti n sniti (čemnu).

ab-trähen (২১) odl. I. vₐ (to kohouteri) die
Stunden ~ hodiny (od)kokrhati. — II. vₚ fig.
F sich ~ ukokrhati se, uzpivati se.

ab-kraſsen (২১) vₐ C₁₂ odl. drápy (instr.
urvati. vy-.

ab-kramen F (২১) vₐ C₁₂ odl. 1. skládati
s krámu. 2. = abräumen.

ab-krämpeln ⊕ (২১) vₐ C₁₂ odl. přáda (vlnu)
rozčesati.

ab-krämpen (২১) vₐ C₁₂ odl. (kloboou) ochlipiti.

ab-kräntken 〈 (২১) vₐ C₁₂ odl. chura-
věti, neduživěti. chradnouti.

ab-kränten 〈 (২১) vₚ C₁₂ odl. jich = jich
abhärmen.

Ab-kraß... (২১) ... = bürste f kartáč k oškrabo-
vání n oškrabovací; -cijen n 1. zum Schubemrengen
oskrabec, škrabadlo, škrabačka, oškrabka.
2. G hrnč. oškrabovač, škrabadlo, struhadlo.

ab-fraken (২১) C₁₄ odl. I. ৷ ১. o (d)škrá-
bati, u-, se-: p (od)drápati. u-, s-; udrbati co
s čeho; den Zderj von der Wunde ~ strup s rány
seškrábnouti; den Schmutz von den Ziejein ~
blátó s bot oškrábati se-; die Brotrinde ~
kurku s chleba odloubati, u-; ⊕ stav. oškrá-
bati omítku. 2. (po)škrábati, u-, f odrbati co;
⊕ ein Brett ~ prkno přeškrábati. 3. hod. (od)-
vizati, (od)skřipati, odsumařiti. — II. f vₙ (jí) utéci, ukázati paty, zmizeti, upláchnouti, ztratiti se, vzítí do zaječich; P er ijt abgefrafł F natáhl kamaše, doklepal, P zatřepal bácko-rama, zhebnul. — III. Abgefrafte(s) n E₁₂ bez pl. o (d)škrabek. ú-, se-.

Ab-fräser (২১) m E₆ o (d)škrabovač. se-.

Ab-kraut (২১) n D₅ 1. kuch. natá, chrást (od-
ſeranc listy) zelin. 2. bot. Eupatorium cannabium
konopáč.

ab-frauten (২১) vₐ C₁₂ odl. hosp. (vy)plíti.

ab-kreiden (২১) vₐ C₁₂ odl. křidou vy-
kresliti n naznačiti, nakřidovati (co).

ab-freißchen 〈 (২১) ৫/১ C₁₄ odl. 1. = ab-
ſchreien. 2. = abfröſchen 2.

ab-freifen (২১) C₁₄ odl. I. ৫/১ o'k brůži t i.
odl- (kruhem oddět. w.) — II. vₙ (jí) odkrouži t i
(kroužo uletěti).

ab-friechen (২১) vₙ (jí) B₅ odl. odléz (a)ti.

ab-friegen (২১) C₁₂ odl. I. 1. f dostati čáš n
podíl z čeho; 3. sm. přijítki k čemu, utřižiti si co, ulo-
viti si co, popadnouti si co, P slíznouti co;

eins ~ dostati ránu. 2. F ich fann es nicht ~ nemohu to oddělati n odpojiti n dostati od čeho. 3. ৩-m et. ~ vyválčiti (si) co, válkou dobyti čeho na kom. — II. vₚ sich ~ uváděci se, válkou se vysiliti.

ab-kriſeln (২১) vₐ C₁₂ odl. oškrábati. očmárati (co) čemarav opsati.

ab-fröhſchen (২১) vₐ C₁₄ odl. 1. öskvařiti,
pri-. 2. či-iti olen pro čehn knihiti-kaiskou.

ab-frümlen (২১) vₐ C₁₂ vₙ a vₚ (jich ~) odl.
o důrobiti, u-.

ab-frümmen (২১) C₁₂ odl. I. vₐ 1. (s)kři-
viti, za- doł; šybati v schnouti. 2. výg kri-
vením ukazovářku spustiti (kohoutek). — II. vₚ
jich ~ skriviti se, za- se, šybati se p se-
nouti se.

ab-fruſten (২১) C₁₃ odl. I. vₐ 1. Brot ~
chléb kůři zbavití, kůrku s chleba a chléb
(o dlobati). 2. ⊕ Cijen ~ oškrábati povruch
zeleza; placky trhati n loupati n škraloupo-
vati. — II. vₚ M ~ n Eₜ, Abkruſtung f E₁₅.

ab-kugeln (২১) vₐ C₁₂ odl. 1. kuhěkam (od)hla-
sovati. 2. = abkten I. 1.

Ab-kühſen... (২১) ... = apparat m ⊕ chladič, ochlazovací; ~faſs n chladnice; ~kammer f chladírná, ochlazovna; ~keſſel m chlad. ochladnice; ~ort m prv. chladírná; ~mittel n ochlazovadlo; ~rinne f ⊕ met. ochladovací žlábek; ~trog m chladnice, ~idlo; kov. hasídlo, írna; ~z immer n d. st. v. ochlazovna.

ab-küſchen (২১) C₁₂ odl. I. vₐ 1. ochlazovati
p ochladiti, s-, za-; (to zárodečich) zastuditi; (We-
tränte in Čis ~ napoje ledem ochlazovati.
2. (chladem) občerstviti. 3. fig. den Zern ~ lměv
ukrotiti n uchlácholiti; jeim Müthchen ~ žáhu
si schladiti. 4. ⊕ met. (o)chladiti v chladici peci. —
II. 〈 vₙ (b) ochladnouti, s-, vy-, vystyd-
nouti; (to zárodečich) zastydnoti; fig. jeine Yicbe
hübitt ab jeho láska chladne. — III. vₚ jich ~
1. (o)chladiti se, vy- se; die Luft hat juch ab-
geübt ochladilo se. 2. občerstviti se (chladem).
3. ⊕ = ~ II. — IV. vₙ M ~ n Eₜ, bez pl., Ab-
kühſung f E₁₈ ochlązeni, ~-da.

Ab-kühſungsz... (২১) ... m E₆ = Abkühſt...

ab-kummern ⊕ (২১) vₐ C₁₂ odl. hor e-n
Steinbruch ~ kamenný lom odkryti n obna-
žiti.

ab-kümmern (২১) C₁₂ odl. I. vₙ (jí) 1. za své bráti p vzítí, chradnouti, hynouti. 2. o lidech hořem (váhynouti, trápiti se, kormoutiti se. — II. vₚ jich ~ (u)trápiti se (u)kormoutiti se, (u)truditi se.

ab-künd(iq)en (২১) vₐ C₁₂ odl. I. vₐ 1. (s ka-
ratelny) ohlašovati, p-ásiti; der Nachtwächter kiindigt
die Stunden ab ponocný ohlašuje n volá ho-
diny; Verlofte ~ snoubence ohlásiti. 2. vy-
povidati p -ěděti (komu co). — II. vₚ Abkündi-
gung f E₁₅ ohláška: výpověď.

Ab-kunft (২১) f D₁₅ 1. původ. o ošběch též
rod, urození, plémě. 2. úmluva, snesení, do-
hodnutí toč.

ab-küpfte(f)n 〈, ab-kuppen. ab-küppen
(২১) vₐ C₁₂ odl. vrcholu n hrotu zbavití,
otupiti co; přířezati, pří-ekati, přístřihnouti
(co); zkomoliti co.

ab-küßen (২১) C₁₄ odl. I. vₐ 1. skracovati.
(s)křátiti: fig. das fürgt mir das Leben ab to mi

*

Ab-kürzer]

— 36 —

[ab-laffen]

pije krev, to mi ukrátí života; Wörter ~ slova skracovati; măth c-n Bruch ~ zlomek (s) krátití; e-n Beut ~ vreh skopati; das Abendejen ~ strojiti skrovnou večeri; bez obj. domluviti.

2. S-m den Lohn ct. am Lohn ~ skracovat p krátiti na mzdé koho, utrínouti na mzdé (co) komu. — II. % Abkürzung f. 1. (s) krácení.

2. skratka, -ek, skracenina. 3. skrážka; ohne Abkürzung bezahlen zaplatiti beze srážky.

Ab-kürzer (v2-) m E6 skracovač, -tel, kratič, -tel.

Ab-kürzungs... (v2-...) ~ buchstabe m písme skratkové v-y; -lehrc f skratopis; -schnörkel m klička skratková (dno = dominó); -strich m typ čárka skratková; tah skracovací, skratek; -jeichen n znaménko skratkové značka skratová. ~ skracovka.

ab-küssen (v2-) %a C₁₂ odl. 1. z (ud)libati, ucelovati, zbokati koho. 2. S-m et. výlibati si co na kom; slíbati, vy-co komu; e-n Můs i lubičku si vzíti; S-m die Thränen slzy i hef slíbati (komu).

ab-ütfügten (v2-), (v2-) %n (in) C₁₂ odl. v kočíre odjeti.

ab-iachen (v2-) C₁₂ odl. I. %a 1. S-m et. ~ vysmáti (si) co na kom (smchem zizkat). — II. % sich ~ usmáti se, f. wéhtati se, uchechtati se.

Ab-lactation (v2-') [lt.] f E₁₃ odstavení, odkjení.

ab-lactieren (v2-') [lt. %a C₁₂ odl. 1. ein sind ~ odstaviti, odkjeniti, (obv. entwölbten). 2. zah zakotvíti, zakojiti, (æ = abzücken).

Ab-lade... (v2-...) = Abladung...

ab-laden (v2-) C₉ I. %a, %n (b) et. vem Wagen ~ den Wagen ~ s vóu skladati p složiti; b-ef z platiti. — II. % A- n E₂ bez pl., Abladung f E₁₃.

Ab-lader, Ab-läder (v2-) m E₆ skladáč.

Ab-lader... (v2-...) ~ lohn m mzda za skládání n skladači. ~ úm.

Ab-ladungs... (v2-...) ~ boot n člun skladačský; ~ geld n. lohn m skladné; ~ ort m, ~ plas m skladiště. stanoviště skladačské: (u feky) náklo; -fajcin m stvrzení složení; -fjesen fpl. skladne; ~ trunk m svalne.

Ab-lage (v2-) f E₂₂ 1. odložení, s-; nađ des Mantele sěte er sich nieder odloziv plášť posadil se. 2. skladiště. 3. prov. s. úřad. 4. ~ e-r Nechung skládání n složení účtu; ~ e-s Círes složení n skládání n vykonání přisahy. 5. práv vydědění z následnictví; podíl jako odbytné z vydědění z následnictví. 6. zaplacení. 7. náplava feky, nános.

Ab-lage... (v2-...) ~ plas m skladiště.

Ab-lager † (v2-) n E₆ odl. 1. stanoviště pastevču. 2. příbytek vladaře u poddaných. 3. (to mrtvole) ein ~ haben ležeti, odpočivati, být i pochován.

ab-lagern (v2-) C₁₂ odl. I. %a, %v 1. úkládati, s-p uložiti, s-, usazovati p -diti (v2%) se. 2. tábořiti n ležeti táborem opodál. 3. skládati, u (zhoží do skladu). 4. % sich ~ táborem opodál se položiti. — II. %a (in) ohch. uležeti se, vy- se ~ III. p. p., α abgelagert uležel. — IV. % Ablagerung f E₁₈ naplavenina, nános; vod. v skladka, skladiště; 2ccl. uložení, úloh, navrstvení; hor. ložiště.

Ab-lagerungs... (v2-...) ~ bашій m stav. usazovací nádržka (u vodovodu).

ab-lammen (v2-) %n (b) C₁₂ odl. to overich dojehniti se, dobahniti se.

ab-landen (v2-) %n (b) C₁₃ odl. plav. odráziti, odplouti, odstáti od běhu.

ab-lang (v2-) a D₂₃ podlouhly.

ab-längs... (v2-) ~ rund podlouhle okrouhly.

ab-langen (v2-) %a C₁₂ odl. 1. et. ~ sníti, sundati co. 2 zmocniti se koho; zatknouti koho.

3. dojíti si pro co. 4. dosáhnouti (čeho).

ab-längen (v2-) %a C₁₂ odl. 1. hor c-e Zrdec ~ střidu rozvěsti (po nadpřem nálezu růdy). 2. tes. řežati na dlouho n po dělce.

ab-laschen (v2-) %a C₁₂ odl. les. (na)lizovati, lihovati (stromy); e-n Weg ~ cestu lizy ožnačiti.

Ab-lafs (v2-) m D₁ 1. sp(o)mětnění, spouště(vod)rybníka. 2. splav(idlo), srážka, stav, svodnice, strži u mlýna, tež jez; e-s čidje výpust a potrubi rybníka. 3. ohne ~ bez ustáni. neustále, neprětržité. 4. slavení, slážka c conv. 5. cirk. kat. odpustky, milostivé léto; vollfemmener ~ plomocné odpustky; ~ gen Rom trageu nosit dríví do lesa (čině něco zhytěného); cr tommt, wem der ~ aqæmen iſt prichází s křížem po funuse; fig. odpustění hříchu, rozhřěsení. 6. ~ mlade vino, mest. 7. vrcholek stromu. 8. propuštení ze závaznosti.

Ab-lagts... (v2-...) ~ had n spouštěcí koupel; ~ oříšk m listodpustkový: -dříšem vod. st. shybka výpustná; ~ čeitkung f udílení odpustku; ~ geld n odpustnění. peníz odpustkový, peníze za odpustky; ~ gaisálbe n ⊖ hat. výpustka v hnutě pcei; ~ agræca m strouha výpustná; příkop výpustný (u rybníka); ~ hajn m kohout výpustný v vypouštěci; pív čep popouštěci (na stoku); ~ horn n ⊖ ob. roh k odebrání pořešvi; ~ jahr n milostivé léto; ~ kram m prodej odpustků, kramaření s odpustky; ~ främer m prodavač odpustků; ~ oſſen m ⊖ sol. hladová stríla v solnem hlníku; ~ dřt ⊖ m hat. výpust(ný otvor); ~ pſcnnig m odpustkový peníz (pap)ſem po-čveny, odpustková medaille; ~ preciger m kazatel odpustků n o odpustcich: ~ rohr n ⊖ 1. stroi, stav výpustová trouba. 2. sol. hrázová rosolovodní trouba v hlníku; ~ schlenje f ⊖ mech splav, splávek; ~ schliſef stavidlo výpustné; ~ ſeil n plav. provazee spouštěci (ke spouštění stěhových plichtě); spouštkové lano; ~ ſeite f ⊖ hat. = -sčwělbe; ~ stunder m (e-s čiděs). 1. kaberna. 2. (c) der Zdětenjěníšće) slupice; ~ tag m den odpustků; ~ ventil n přv. záklopka (na skutk), spoušt (u návduvníku); ~ werk'n ⊖ v. výpustový lužník solny; ~ woche f ty den Božího tela.

ab-laffen (v2-) C, odl. I. %a 1. nechávati dole n opodál (čeho); die Hand ~ ruku dole nechati. ruku nepozdvihnouti; den sneri ~ knoflík nechati utřežen (nepřišti); den Tcdel ~ víko nechati odklopené (nepřiklopiští); f-e Hand věm et. ~ nedotýkati se čeho; nesáhuouti náš. 2. (pro) pouštěti, p-ustiti; odeslati; řu Mšt v krev n ſ žilou pouštěti kome; e-n Brieč an N. ~ listi; odeslati kome; e-e Reder ~ péro spustiti; den Hahn e-s Gemehres ~ kohoutek řečnice spustiti;

Ab-laffsungs...

37

ab-laußen

das Wasser, den Teich vodu u. rybník vypustiti; vodu z rybníka splaviti; e-n Teilc vypustiti. vymrstiti, vystřeliti; Wein vom Fasje, das Fais, vino ze sudu stáčiti; stočiti; prv. propouštěti (pivo se stoku); lav. die Hunde vypustiti (na vzed); plav. ein Schiff vom Stapel loch na more spustiti. 3. et. am v vom Preise s ceny sleviti co. 4. † den Born hnevú nechati, hnev odložiti u přemoci ukrotiti. 5. J-m et. přenechati, postoupití, přepustiti komu co. 6. J-m et. odpustiti, prominouti komu co; J-m e-c Zünde hřích odpustiti komu, rozhrěšiti koho. 7. ⊕ met. das Rebenk. z pere vypustiti roztavený kov; den Sieu pere myhasiti, u (tavem) skončité; tkale. popustiti čašć osnovy k tkanu; ob. die Zeplen podešve odebrati n vypáliti; vyhraniti, (hranitkem) ojezditi, vyhladiti. — II. vₙ (b) 1. přestati (abs., inf. n od čeho), u- (v dem), upustiti, ustoupiti (od čeho), zanechati od čeho, přerušiti (w); die kälte läſt ab zima povoluje n popouští; der Tag läſt ab chývi se k večeru, připozdívá se, smrká se, šěři se; vnt. u. upustiti, ustoupiti od čeho, zříci se, vzdáli se čeho; puv. von der Klage, von der Unterjungung (u) (p)ustiti od zaloby n od vyšetřování; von j-r Dederung nicht trvati státi na svém požadavku, od požadavku neupouštěti; von J-m odstoupiti, održatiti se od čeho; opustiti koho, pomoc u ochranu (svou) odniti koho. 2. ṁ ubývati, menšiti se, ztráceti se. — III. ♀-n E₇ bez pl. Ablassung f E₁₈ spust.

Ab-laffungs- (v2-v4) práv. -beschluß m
snešení úpustné u upouštěcí; -crklärfung
prohlášení úpustné u upouštěcí.

Ab-laffe- (v2-v4) -bogen m ⊕ stav. pás
vylehčující, od- n odtěžný; vylehčovatel.

ab-laffen (v2-v4) %a C₁₃ odl. 1. = abladen.

2. ⊕ stav vylehčiti, od-.

Ablatib (v2-') [lt.] m E₃ ablativ† (6. päd
grammatice latiniská).

Ablatib- (v2-v4.) gram. -ſaß m věta ablativn. ablativem absolutnom.

ab-latschen P (v2-v4) vₙ C₁₄ = ablaufen II. 1.

ab-latten ⊕ (v2-v4) C₁₅ odl. odlatovati (v)kohv.

ab-lauben (v2-v4) C₁₂ odl. I. vₙ₃ listi (o)trahi n smítati (o)klámati. — II. % A- n E₇ bez pl., Ablaubung f E₁₈.

Ab-lauch (v2-') m E₃ bot. Allium scorodo-
prasum ořesec.

ab-lauern (v2-v4) %a C₁₂ odl. (3-m) et. -vy-
čihatí si co (na kohu), do- se čeho, F vyšpelo-
vatičo; vypátrati co, vyčk(a)ati co.

Ab-lauf (v2-') m D₁, 1. = Ablaufs 1, Ablafs 1.
2. splav(idlo); plav. = -rinne. 3. jezd. = des
Pferdes polybya u postava koné při odjezdu.

4. uplynuti, projiti, vypršeni; nač - diejer
Zeit po tomto čase, po uplynuti tohoto času;
vor - des Monats o Jahrs do měsíce, do roka;

nač des Monats, Jahre po měsíci, po roce,
za měsíc, za rok; obch - e-š Bedcels dospě-
lost n prosňlost směnky, skadence†. 5. fig.
konec, výsledek. 6. plav. - e-š Jahrzenges vom
Stapel spoušt k lodi, odražení n odpnutí lodi
na meře. 7. ⊕ stav. výkružek (horejši); ú úrostka;
sůžení, sval; slév, sůžení vorku.

Ab-lauf(s)- (v2-v4) -balken m plav. spouš-
tkový trám; -frist f obch. lhůta směnčen dospě-

Ab-laufs(....) (v2-....) -balken m plav. spouš-
tkový trám; -frist f obch. lhůta směnčen dospě-

losti; -geriüſt n. tow. spoušťkové n sjížtkove
lešeni; -rinne f toa. odtoková stružka pa-
lubní; chrié; otvor n stružka odvodňovací;
-röhre f ⊕ par. str. odpadoná, -na výřuková
v vypouštěci trouba, hydraul. svádčení, ol- n od-
padná trouba; -ſchluſe f ⊕ splav vypustný;
-ſirup m ⊕ cukr. syrupu odpadný; -ſpiſc f hod
ſpička čepní; -jeit f e-š Wechels čas směnčen
dospělosti.

ab-laufen (v2-v4) C₇ odl. I. vₙ (in) 1. odhíhati. u-, p odbehnouti; die Treppen auf und ablaufen po schodech vybíhati a s-, běhati po schodech nahoru dolů; ab- und julaufen príbíhati a od-, přebíhati, po-, sem tam behati; vom Wege in den Wald - s cesty do lesa odbehnouti, za-; obch. - lassen zasílati, vypravovati; das Preclama - lassen vyhlásku vydati n uveřejniti. 2. fig., f er ist (quit) abgelaußen halb mu, sklaplo mu, nepochodil, pohorel sbyt odmítou; N. - lassen (zkrátka) odbvti, odmítouti, odměriti koho; dvěře ukázati komu; vyprovoditi (z dveri) kohu; zahanbiti koho; ich werde ich damit - lassen - poženu ho s tím; šerm. n- f Gegner - lassen ránu soupeřovu odraziti, s-. 3. plav. oplouti; vor dem Wind - zajistiti si vitr ze zadu; ein Schiff - lassen pustiti loch na vodu. 4. uplynouti, odtékati, s- n odtéci; - lassen spustiti; das Lidi läuft ab svíčka se plaví n teče. 5. skladněti se, svážovati se, schylovati se. 6. doběhnouti, dojiti; s- ehr ist abgelaußen lunkmy mu dosly n se zastavily; fig. jeho čas vyprsel; o čas (u)plynouti, minouti, projiti, vy-, vypršeti; wir wollen ernti diese Zeit - lassen nicht uplyne driv tento čas; vyčkáme, až vyprši tento čas; e-c jist läuft ab lhůta dochází; obch (to) sménečo dospivati u dospěti k plam. der Pایs ist abgelaußen průvodní list prošum n jest prošly. 7. skončiti se, dopadnouti; es läuft rußig ab má to klidný průběh; es ist rußig abgelaußen skončilo se to klidně; id will jessen, wie es abſaüft podívám se (rád), jak to dopadne; wie ist Jhr Ztreit abgelaußen? jak podadl n jak serozhodl Vás spor? die Sache wird nicht gut - vée se dobre neskončí; vée nevezme dobrý konec; es wird nicht ohne Thränen - bez pláce n bez slz(f) to nebude n se to neobejde. 8. hier läuft ein Weg von der Chaunfee ab; zde se odbožuje n se odděluje n se odvětvuje cesta od silnice. — II. vₙ₁. 1. u vₙ₂ vₙ₃ die Schuhe, die Schuhsohlen - střevice n podešve schoditi, o-, uběhati n ſesmašthati; Prv. et. an den Kinderschuben o längst an den Schuhsohlen abgelaußen haben noch wevdět n zapomenouti co; tež vₙ₄ jich (dat.) et. - uběhati si co; ein Bodc läuft sich die Hörner ab kozel naběhna nač uráži si rohy; fig. sich die Weine o die Haden nach et. - uběhati si nohy za šim; sich die (tollen) Hörner - otrkati si rohy, skrotnouti, zmoudřeti, usaditi se, vybouriti se. 2. J. - (im Turnier) ze sedla vyhoditi n vysaditi n sraziti (pri turnaj). 3. vyběhati si, během o ziskati co; J-m e-n Preis - během o žáv-o cenu připraviti koho, v běhu o cenu předběhnouti koho; fig. J-m den Rang - v hodno-t-predstihnouti koho; J-m den Weg - cestu zaběhnouti n zaskočiti n zastoupiti komu; dem Teind die Fludt - nepřítele na útěku zaběhnouti n zaskočiti; plav. e-m Schiffe den Wind -

Ab-laufs...

— 38 —

[ab-legen

prěbrati průznivý vítr jůž lodi předbeh-
nutím v návětrí; e-e Zschuld ~ dluh (sj) o(d)-
běhati. 4. ~ ein Heiz ~ cíle dobelnouti; das
kann man mit nassem Fünger ~ jest to blizoučko.
5. die Läden ~ běhati po krámech; sběhati
krámy; et. ~ oběhati co Obšhaje vyndato; er hat
alles allein abgelaufen obchál, s- všecko sám;
die Stadt ~ městem p(r)oblihati. 6. ⊕ hor das
Grz ~ rudu svázeti; mlny. der Mühlstein hat sich
abgelaufen zernom se obehal wšem otěřed. — III.
~ sich ~ ubehati se, nouti se, schvátiti se
threizem).

Ab-laufs... (v2.) ~ sřist f.-s Weichels lhůta
dospělosti směnečné, cas prošlosti směnečné,
platební lhuta směnky, skadence| směnečna,
termin směnečný (v Ablauf(s)...)

ab-langen (v2.) /a C₁₂ odl. 1. (vy)loužiti,
vyluhovati (v) louha vymlčen. 2. F vyplísniti koho,
důtku dáti komu, s slrhati koho.

ab-längnen (v2.) /a C₁₂ odl. ~ abfeugnen.

ab-laußen (v2.) /a C₁₂ odl. vyslechнouti,
naslouchaje pochviti co; ~ clp./p)slouchati co;
3-m ein Geheimnis ~ naslouchati p vy-
po(s)lechнouti tajemství 6; fig. das ist der
Katur wie abgelaufen jest to verne die přírody.

ab-laußen p (v2.) /a, /r C₁₄ odl. vískati koho,
(rₜ se), hledati komu (rₜ si) vsi.

Ab-laut (v2.) m E₃ odl. gram stupňování (kme-
nové čamohádkyl).

Ab-lauts... (v2.) gram. ~ verb(nm) n sloveso
stupňující v stupňované.

ab-lauten (v2.) C₁₃ odl. I. /a gram stupňo-
vati. — II. /rₜ Ablautung / f E₁₈ = Ablaut.

ab-lauten (v2.) /a C₁₃ odl. odzva řeti p-ontiti
děmu (zvonem kouč oči obhlášit).

Ab-läuterz... ⊕ (v2.) ... -arbeitfoplachování;
-faſſn oplachovaci káſt; -jungem (hoch) opla-
chovac; -kiſſe f pláchací hřeblo, pláchačka;
-fieb n omývaci reseto; -trommeſi f omývaci
huben; -vorrichtung f plachadlo, drhlo, omý-
vací přístroj; -wasser n (pr)omývací voda.

Ab-läutern ⊕ (v2.) C₁₂ odl. I. /a o tekutnoutach
něcitiſti; pa- stahovati, seezovati; hor. plá-
chati, o-, pro-, omývati, odmútiti (rudul). —
II. % Abläuterung f E₁₈.

Ab-lauterungs... (v2.) ... -apparat m přiv-
přístroj zezovací, seezovadlo, cedidlo;
-röhre f trubka zezovací; -vorrichtung f
= apparat; -wechsel m kohoutek stahovaci
n zezovací.

ab-leben (v2.) C₁₂ odl. I. /a prožiti);
et. mit ~ zažiti co, býtí pri čem. — II. /rₜ sich /
1. o čase minouti, uplnouti; das hat sich ab-
gelebt to se přezilo n sevšednělo. 2. (o osobách)
vyžiti se; chřadnouti, selmouti, slábnouti;
abgelebt f p p. a vyžíly, seslý, sestálý; fig. iert,
abgelebte Perilde osunělá paruka; s Abgelebt-
heit f. — III. /rₜ (b) (koro jen inf. a part. p.
dožiti, skonati, zěsnouti, zemriti. — IV. part., a
abgelebt part., a. 1. vyžíly, seslý. 2. ~ zemjim
prov. zemnely. zemnuly. Fneložitk. 3. fig. uply-
nulý, minulý. — V. /rₜ A- E₇ bez pl. smrti,
skonati.

Ab-leck... ⊕ (v2.) ... -bühne f sol. okapni
povalek; okapnice.

ab-lecken (v2.) C₁₂ odl. I. /rₜ o(d)lízati s₂,
vy- co, u- čho; sich die Lippen ~ otblízovati se

n si rty (po čem) — II. /rₜ (in) vytěci; so o(d)-
kapovati.

ab-ledern (v2.) /a C₁₂ odl. 1. kůže zbaviti,
kůži stáhnouti. 2. fig. kůži vydrbati komu,
zbiti koho. 3. p, berl. sich (dat.) e-e Arbeit ~ zbytí
s krku (nepříjemno) práci.

ab-ledigen ~ (v2.) /a C₁₂ odl. = ent-
ledigen; ein Capital ~ v ableien I. 2.

ab-leeren (v2.) C₁₂ odl. 1. e-e Schüffel ~
misu (ny)prázdniiti; e-n Baum ~ strom otr-
hati n ócésati obrati. 2. ⊕ hor. e-n Zdacht ~
zjistiti rozměry dolu.

Ablégation f (~ -1, ~ -1) [lt.] E₃ vy-
hostění na rok.

Ab-lege f (v2.) E₁₈ sklad(íšte).

Ab-lege... ⊕ (v2.) ... -cylinder m typ. válec rozmitací; ~ fehler m chyba při rozmitce; ~ grube f v. j. jáma na rozvody; ~ maschineš troj rozmitací na roztríkovací n rozlisovací; ~ plaz m skladistě; ~ register n seznam n frejstrík skladiště; ~ sat m typ. sazba k rozmitání; ~ špan m typ. rozliška sazná; plíšek rozmitací; rozmitáčka; ~ vorrichtung f odkladadlo.

ab-legen (v2.) C₁₂ odl. I. /a 1. a) odklá-
dati, s, p odložiti, s-; sní(m)aji, sundati;
je-Aleider ~ šaty odložiti n svléci: abs. (legen
Zeile gefälligt ab! račte odložiti (sčrhní sat,
klobouk atd.); den Steſd ~ hul odložiti n od-
staviti n z rukom dáti; die Brille ~ brejle
s nosi sundati; e-n Ring ~ prsten n světli-
dati n stáhnouti; den Verband ~ obvazek (s čavn)
sníti; Schuhe ~ střevice (se)zouti, ze strevičů
se (vyžouti; den Degen ~ kord odepouti;
den Brief ~ psaní na poštu odevzdati; cim (We-
schütt) ~ dělo s podstavce sloziti; b) e-n Rod ~
kabát (na vždy odložiti n prestati nositi;
abgelegter Red zvetčelý n osumělý n obnovený
kabát; die Brille ~ brejle odložiti (jako nepotřebne)
n prestati nositi; den Bart ~ oholiti si n fsho-
diti vousy; fig. die Kinderſchuhje ~ vyzouti se
z detskyh strevičků (yrůsti z dětnstvů; zo. to hadech)
die (alte) Hant ~ kůži svělkatí, hnatí; abgelegte
Hant e-r Dichtange hadt svle(c)ky; fig. die Maste ~
sníti n sejmonti skrabosku; jooet. die sterbliche
Hülle ~ die Zertridheit; die vybavití se z tělesné
schrany, zemřiti; Traner ~ smutek svleci o
odložiti (přestati nositi); hra e-e Marte ~ kartu od-
ložiti; c) fig. odložiti (co), zhostiti se, zbytí
se, zbaviti se, sprostiti se (čeho), dáti výhost
(čemu); e-e Würde ~ hodnost složiti; e-n Feher-
zhostiti se chyby; odvyknouti chybe; e- et
Gewebuhcit ~ zvýk odložiti n překonati; un-
gejedliffene Manieren ~ otesati se, okřesati se,
vycepovati se, obrousiti se, otrkati se, ostři-
leti se; j-e Semmerbeile ~ od předsudku upustiti,
předsudků se zhostiti, z předsudku se vy-
zouti, předsudky z mysli upustiti n vykřeniti.
2. ein Selemntnis ~ vyznání učiniti, vznati se,
dožnati; ein Gefändnis ~ vyznati se; e-n Cid ~
prisahu učiniti n vykonati; e-f Gelüldte ~ das
Vleftererendensgelüldte ~ (řeholní) slib učiniti n vy-
konati; e-e Freve ~ důkaz dáti n podati: Reden-
jošt ~ počet klásti p složiti n vydati. po-
u-činiti n (šo) navrátiti; Rednung ~ účet klásti
n skládati p složiti; e-e Prüfung ~ zkoušku
podniknouti, zkoušce se podrobiti, ve

Ab-leger

— 39 —

ab-leken

zkoušce obstáti, mspr. zkoušku skládati p složiti n odbývati p obdyti; Bejuche ~ konati návštěvy; † c-e Schuld ~ dluh zaplatiti; der Natur ihren Tribut o die Schuld(igfecht) zemřiti; Zeugniis ~, Zeugenschaft ~ a) fir S. dáti n vydati svědectví (to kom;) b) fir et. o über c-e That, sache dosvědčiti ~, vysvědčiti co, svědectví dáti n vydati o čem; c-u Gliidwunich ~ blahopřáti, prednésti n vysloviti n vyjadřiti (své) blahopřání komu; c-e Ausfage ~ učiniti seznáni (to čem), seznati (co), podati výpověd (svědeckou). 3. ❧ et. mit J-m ~ ablarten. 4. práv ein Kind ~ dite oddělití, den podil vykázati (s vyloučením prava následnictví); dite z následnictví vydědití. 5. věct Bienen ~ dělati nove úlv věel (te starych). 6. zahr rozváděti, rozvody dělati, hřížiti, po-hřížovati. 7. plav ein Schiff ~ (= auſtegen) přiſtáti v rejdě. 8. ⊕ vpr rozmítati. 9. hor, tes Arbeiter ~ delinaty propustiti. — II. ‰n (9) 1. (po)rodiți. 2. ❧ die Angen legen ihm ab zrak mu slábne; daod Gedächtnis legt ihm ab pamět mu slábne n se mu trati n ho opouštī; (to) ztráci pamět. 3. plav mit dem Schiffe ~ s lodi odraziti; tež odchylovati se od vytčené trati do závětři. 4. skoro †J-m ~ odstoupití n odpadnouti od koho, opuſti kohe. — III. ‰A~ n E₂, her pl., Ableitung f E₁₈; typ. rozmítání, -ka, rozmetení.

Ab-leger (²⁻³) m E₁. 1. f⁻ in E₁,9 odkladač, f ~ ka. 2. zahr. rozvod, hříženice, -ec, odnož, výhon, ❧ rezanec, kyvák, roub (užíhnutý k rozpětěném rostlin), (slov) dolovka; fig. ~ dcvs Tenselsf pekla zplozenec, (čert) čertovo kvítko; p davon měchte ich mir e-n ~ ausbittert Hbí se mi to; to mi padne; to by se mi hodilo. 2. věct. nový roj ze střuroč.

ablegieren (⁻²⁻³) [lt.] ‰A C₁₂ odl. práv. na rok vyhostiti.

Ab-lehen (²⁻³) n E₇, Ab-lehn n E₃ † = Apanage.

Ab-lehne (²⁻³) f E₂₂ jezd. svah (v jizdarnjeh).

ab-lehnen (²⁻³) C₁₂ odl. I. ‰a 1. odvraceti p -ástiti, odkloniti, odchýliti. 2. fig. odmít-nouti, za- co; (o nabídce) nepříjmouti čeho, porhdnouti, Z- čím, (do žádosti) odepřítí (komu co), nevyhověti (komu v čom); práv. ein Vermächtnis ~ odkaz zamítnouti; ein Gericht ~ soud odmítnouti; e-n Antrag ~ návrh zamítnouti, od- n nepříjmouti n odmrstiti; ein Amt ~ úřadu nepříjmouti, n zamítnouti, od- et. (S-m Zugemuthbereſ) ~ věc komu pěšíanou popřítí, odmítnouti; e-n Antrag (von sich) ~ rozkazu se opírati, vz- n opřiti, vze- n se vzpěčovati n se protiviti n se vzpouzeti; zdráhati se vykonati rozkaz; die fragen ~ otázky zamlouvati, vyhýbati se otázkám; et. zuhun ~ vzpěčovati se n vzpírati se co učiniti; S. ~ odmrstiti. odbyti, odmítnouti, oslyšeti kohe; nevyhověti komu; et. ~ zabrániti co, nepřipustiti č ho; práv. e-e Zahlung ~ (za)placení odepřiti; ~ d part., a zamítavý, odpíravý. zápěrný. 3. F ~ ablehen. — II. ‰ Ablehnung f E₁₈.

Ab-lehnungs-... (²⁻³) m ~ fall oby. jen advt. im ~ jalle v případě odmítnutí; ~ gründe mpl. bei der Vermundschaft práv. důvody pro odmítnutí poručnictví, důvody omluvné; ~ recht n práv. zamítaci právo.

ab-lehren ❧ (²⁻³) ‰a C₁₂ odl. S-m et. ~ od(na)učiti kohe čemn od čeho.

ab-leiben ❧ (²⁻³) C₁₂ odl. I. ‰n (in) zemřiti ~ ableben III. ~ II. ‰a usmrtiti, zabití, se světa sprovodí kohe.

ab-leibig ❧ (²⁻³) a D₁₃ 1. vyhublý, habený, přepadlý, suchý, vychrtlý. 2. mrtvý, zemřelý.

ab-leicrn (²⁻³) ‰a C₁₂ odl. 1. na kolovrátku (do)hráti. 2. fig. na kolovrátku (ode)hráti, odemliti, oddrmliti co tryše k jednotnem před-nému; abgelaicierſs Lied otřepaná n stará n omletá píseň.

ab-leihen (²⁻³) ‰a Cₙ odl. J-m et. ~ vyldužiti si, vypůjčiti si co od koho.

Ab-leim-... ⊕ (²⁻³) ~ hammer m = Leimhammer, Umtlопhammer.

ab-leijen (²⁻³) C₁₃ odl. I. ‰a 1. ⊕ ob. kopyta sundati co, kopyto vtáhnouti čeho. 2. die Militärschaft ~ konati n odbývati brannou povinnost; dostáti branné povinnosti; práv. e-n Cid ~ příšahu skládati n složiti n vykonati. — II. ‰ Ableistung f E₁₈.

Ab-leit-... (²⁻³) v Ableitungss...

ab-leiten (²⁻³) C₁₃ odl. I. ‰a 1. odváděti p -ásti, odvráti, odkloniti, odchýliti; 1ek. ~d part., a odvodivý, odvádivý; fig. j-n Born ~ zlost si vyliti. 2. e-n římsk ~ reku odvěsti, tok reky zvráti. 3. odvozovati p -diti, vyvoditi co o čeho; e-e Folgerung ~ vývod a důsledek činiti, odvozovati (co), dosuzovati se (čeho); abgelaicierſs Wort odvozenina; gram. odvozovatí, †diti. 4. ⊕ tkale. odvoditi; abgelaicite Binbungen odvozená provázáni; odvozené svazy; hor. Wetter ~ odváděti důlní větry. — II. ‰r sich ~ aus... odvozovati se, odváděti se p -oditi se. po-cházeti, mítí původ akud; gram. odvozovati se. — III. ‰v 1. A~ n E₇ bez pl., Ableitung f E₁₈ 1. odvod, s-; fig. vyražení z trudnych úmšnek; gram. odvozování. 2. ‰n Ableitung f E₁₈ vývod; gram. odvozenina; et. von sich anf e-n anderen ~ na jiného sváděti co.

Ab-feiter (²⁻³) m E₆ fys. ~ der Electricität (od)vodič elektriny; 1ek. lék odvodivý.

Ab-leitungs-... (²⁻³) ~ angriff m vvi útok odvodný, diverseſ; ~ canal m ⊕ stoka odvádeći, odvodnice; ~ draht m vodicí drát; ~ geschwür n lupen, -ének, temenee, pleska, vřed umělýk ~ k odvádění škodivých čav), vřed prvštivý; ~ graben m přikop n strouha odvádeći n odvodni; odvod(nice); ~ kunst f gram. slovzopy, etymologieſ; ~ mittel n 1ek. lék odvodivý n odvádivý; ~ rinne f ⊕ žlab odvádeći; ~ röhre f trouba odvádeći; ~ tilbe f gram slabika odvozovací n odvodná, přítvorek; ~ flange f tes Wübaſcfeiters bleskosvodná tyč, svodilod tleskosvodu; ~ tabelle f in der Grammatik vzorec odvozovací (v mluvnicí); ~ wort n gram. slovo odvozené, odvozenina.

ab-lenkbar (²⁻³) a D₃, odvodný; ❧-livý; Ablenkbarkeit f E₈ odvoznost.

ab-leken (²⁻³) C₁₂ odl. I. ‰a odvraceti p -ástiti, odváděti p -ásti, odhýbati, u- n odehnouti, u- odšinouti, u- za-; die Magnetmagnet ~ magnetickou střelku odchýliti; die Pferde ~ zahnouti n vy- se (kofmi stranou); allen Verhadt ~ všecko podezření se sebe svaliti n od sebe vzdá-

Ab-fenfungsg...

— 40 —

[ab-förschen]

liti; ze všeho podezření se vyvěsti; všeho
podezření se očistiti; podezření odmítnouti
od sebe; j-n Schmerz ~ z bolesti n z bolu se
vyraziti, na bolest (po)zapomenouti; S. von
et. ~ odvrátiti, sraziti koho od čeho, zraditi n rož-
mloviti komu co, od-koho od čeho; sorm. e-n Ţešs ~ ránu
odraziti n zadržeti, ráně vyhověti se vyhnouti;
fig. e-n Ţežer ~ žert (zertem) odraziti, F nezustati
dlužen odpověd na žert; die Aufmerksamkeit ~
pozornost odvraceti; das Gespräch von et. ab-
fenlen hovor jinam obrátiti od čeho, zašaluviti
co; beobj. hovor obraceti, (řeč) zamlouvati; tyš.
die Lichtstrahlen ~ paprsky světelné ohýbati. —
II. vₙ (b) von ct. ~ odchýliti se, odvrá-
titi se, odšinouti se, u-se, odbočiti od čeho;
vom Wege ~ uhnouti se n odchýliti se n od-
bočiti od cesty. — III. % Ablenfung f E₁₈
1. odchyl(ka), ú; odhyb, ☞ ú-. 2. vyražení
(b) bolu. 3. sorm. odraz (trány). 4. lek. odvádění,
S-5. fvs ohyb (papršků).

Ab-fenfungsg... (v₁⁻⁻) v₁o ~ angriff m = Ab-
leitungsgangriff; ~messer m opt. ohybomer. de-
flektometr† (přístroj k měšení ohybu papršů); ~win-
kel m úhel ohybu.

ab-fernen (v₁⁻⁻) vₐ C₁₂ odl. S-m et. ~ (na)-
učiti se čemu od koho; pochybiti co od koho.

ab-ferschen (v₁⁻⁻) vₐ C₁₂ odl. hor. = abführchen.

ab-fsen (v₁⁻⁻) C₃ odl. I. vₐ 1. (py)čisti co
odkud; o žácič (betringerich v ſen Nachbaren) ~ od
souseda vyčisti co (nůsto samostatně) odpovědě; cin
Ocert ~ lásen čisti (čeho v) predčítati; fig. S-m
et. am Gefischte ~ z oči vyčisti, na oči viděti
co komu. 2. čtením opotřebovati n otrití. 3. sbí-
rati p sebrati; Früchte ~ ovoce (o)česati; die
Trauben ~ hrozny vino bráti n sbírati; e-n
Weinberg ~ vino z vinice sebrati, vinici obrati;
e-n Baum ~ strom očesati tovoce se stoma očesatě; die
Rampen von den Bäumen ~ houсенky se stromů
sbírati, o-; die Ţeine von e-m Ader, e-n Ader ~
sebrati s pole kamení. — II. % A- n E₂ bez pl.,
Ablegung f E₁₈ sbírání, seb-; A- der Trauben
vinobrani.

Ab-feser (v₁⁻⁻) m E₆ 1. čtenář, (py)čitatel.
2. ~ von Trauben shěrač viař.

Ab-leucht... (v₁⁻⁻) ~ Kampe f zkoumaci
lampa.

ab-leugnen (v₁⁻⁻) C₁₁ odl. I. vₐ zapírati,
po- v zapírati, po-; j-n (lanben ~ (svou) viru
vírapti, od víry odstoupiti, víry se odříci. —
II. vₚ sich von e-m Schaden ~ odelhati se
skody; lži od škody se uchrániti. — III. %
Ablegung E₁₃.

Ab-leugnungsg... (v₁⁻⁻) -cid m příšaba
popíraci.

Ab-liebe (v₁⁻⁻) f E₁₃ neláška, nepřížen.

ab-lieben (v₁⁻⁻) vₐ C₁₂ odl. v nisl.

ab-lieben (v₁⁻⁻) C₁₂ odl. I. vₐ 1. S-m et. ~
vylaskati (si), vymilovati si co na kom kláskou
askatu. 2. lov. den Zeitbund ~ vodiči lichotiti. —
II. vₚ sich ~ umilovati se; láskou n zálety
se vysiliti; abgeliebt p. f., a vyžily.

Ab-fleter... (v₁⁻⁻) = Abtiefernungsg...

Ab-fleterer (v₁⁻⁻) m E₆ dodavač, -avatel,
-ávce, odevzdavatel.

ab-fletern (v₁⁻⁻) C₁₂ odl. I. vₐ 1. odvěsti.
odlevdati, dodati (komu co); die Arbeit ~ práci

dodati n odvésti. — II. % Abtiefierung f E₁₃
dodání, odevz-; dodávka, odevz-; obch. nach
erfolgter Ablieferung po dodání.

Ab-fleierungsg... (v₁⁻⁻) ~ buch n kniha
dodávek n -avaci n odevzdaci; ~decet n vý-
měr o dodávce, nařízení dodávky, odevzdaci
listina; ~prámic f obch. prémie za dodání,
litkup podaci n (po)datkový; ~jchem in m obch.
a) vor der Lieferung listek podavaci n odevzdaci;
b) nach der Lieferung listek přimijaci n potvrzo-
vacii, potvrzenka; ~termin m lhůta dodání
n dodací; ~waljen ⊕ fpl. přid 1. odváděcí,
pře- válee. 2. snimaci válee (= Abzugewalzen);
-jeit f = ~termin.

ab-flegen (v₁⁻⁻) C₁. I. vₙ (b) 1. ležeti opo-
dál n ve vzdálenosti čeho, býti vzdálen; der
Srt liegt nicht weit av město není příliš vzdá-
leno (odkud); město jest nedaleko (odkud). 2. tei vₚ
sich ~ uležeti se, od- se, to ovoci, ležoním změknouti;
to mačc zamříti, odležeti se, (kříšnout); pív-
das Bier ~ lassen nechati pivo doležeti, u-, od-.
II. vₚ sich ~ 1. v ~ I. 2. (to zhožit) sležeti se,
pře- se, za- se (dežim) se zkazit; (to šatstv pře-
ležeti se; (to zem) sležeti se. u- se; (to nemocnem)
proležeti se; pív das Bier ~ lassen nechati pivo
zILESNIVÉTI. — III. vₐ e-c Žeit ~ ča. proleži-
tie (se strávit); c-e Schuld ~ dluh si odseděti (ve
věnov. — IV. abgelegen part. a 1. odlehly,
vzdálený. od-; s Abgelegenheit f. 2. slehly, u;
abgelegene Erde ulehla země. 3. uležely. vy-
abgelegener Wein uležele vino; abgelegenes (ječij
zamřelé maso.

ab-lispeln (v₁⁻⁻) C₁₁ odl. I. vₐ čisti šeptem. —
II. vₚ sich zum Täuschen ~ rozsuměti se.

ab-lischen (v₁⁻⁻) vₐ C₁₂ odl. S-m et. ~ vy-
listiti, vyšáliti, vymámiti co na kom; S-m ein
Weheimnis ~ tajemstvi vylákati n vytáhnouti
na kom.

ab-loben (v₁⁻⁻) vₐ C₁₂ odl. prav. = abgelegen.

Ab-location (v₁⁻⁻) (μ) [lt.] f E₁₈ pronajmuti,
pronajem.

ablocieren (v₁⁻⁻) [lt.] vₐ pronajiti, pro-
najmouti.

ab-locken (v₁⁻⁻) vₐ C₁₂ odl. 1. ~ die Haare ~
(šiž, zkařené) rozputiti n rozčechrati n rozčesati.
2. S. von et. ~ (od)lákati n (od)vábiti n odlou-
diti koho od čeho; S-m die Trauben ~ holuby (od)-
lákati komu; S-m et. ~ (py)lákati co na kom, od-
co komu; (py)louditi co na kom, od- co komu, od-
vábiti co komu; S-m ein Weheimnis ~ tajemství
vytáhnouti n vylákati na kom; ~ c-e Šade
Geichmad ~ oblibiti si co, nacházeti n mítí
zálibu v čem; S-m Thränen ~ slzy z oka n
z řas vylouditi n vynutiti komu; Mítleid ~
útrpnost vzbuditi.

ab-lockern (v₁⁻⁻) vₐ C₁₂ odl. hosp. odkypřiti, z-.

ab-töffen f ☞ (v₁⁻⁻) C₁₂ odl. níci vziti n
sebrati.

ab-lohnen, ab-löhnen (v₁⁻⁻) C₁₂ odl. I. vₐ
1. S. ~ vypláceti p vyplatiti koho n mzdů komu,
za- komu; fig. = abfinden. 2. mit Cutlassung ~
vyplatiti a propustiti koho. 3. odměniti koho. —
II. % Ablohnung E₁₈ f vyplácení, -aceni, vy-
plata, od-, odmena.

ab-förschen ⊕ (v₁⁻⁻) vₐ C₁₂ odl. hor. = ab-
fürden.

ab-lösbar]

— 41 —

[ab-machen]

ab-lösbar (v2.) a D2,3 = abtěslid.

ab-löschen (v2.) 1. ¼a C12,14. 1. Aener ~ ohen (h)hasiti, vy-, z-; Lict ~ svíčku zhasiti; Kalf ~ vápno (vy)hasiti; ⊕ kov. Cijen ~ zelezo zamočiti, ochladiti. 2. stirati p setriti, smazati, vy-; Zjern von e-r Tafel ~ čislice s tabule smazati; die Tafel ~ tabuli utřiti; fig. e-c Rednung ~ účet Skrtnouti; obeh. e-Il Schuldposten ~ pohledávku odespati. 3. ochladiti, vy-. — II. A- n Ebez pl., Ablöschung f E18.

ab-loſen (v2.) ¼a C14, odl. I. ¼a J-m et. ~
losem získati co na kom. — II. Vn (b) švýc. J-m ~
poslouchati koho, na- komu.

ab-löſen (v2.) C14, odl. 1. ¼a 1. odloučiti,
odděliti, odníti (co od čeho); Šelec ~ provazy
odvázati, roz-; den Kuhn vom Ilfer ~ ělun od
břehu odvázati; die Rinde vom Baume ~ kůru
se stromu (od)loupati p odklípiti; den Cimer
von Eis ~ okov z ledu vyprostiti; das Ned
vom Raden ~ jho se šije sniti; die Šelec von
dem Leib ~ duši od těla odděliti; die Haupt vom
Flěisch ~ kůži s masa stáhnouti (n) sedřiti;
chir. ein (Wied ~ úd odníti n odejmouti u říž-
nouti; aus den Sclenten ~ vykloubiti, z kloubu
vyvinouti ~ vyvrátiti n vymknouti; zahr. e-n
Abjenter ~ odnož sříznouti. 2. et. ~ (tež bez obj.)
zapraviti co; ein verjestes Pland ~ zástavu vy-
platiti; ein Capital ~ kapitál splatiti; e-n Bins ~
urok splatiti n umořiti; (jistná, úroky) vypla-
titi; vyvazovati p -diti (co). 3. (vy)střídati
koho (v čem) se n sýk (r čem); ein neues Jahr leſt
daß alte ab novy rok nastupuje zu starém;
voj. e-e Schilddwache ~ stráž (vy)stridati; abgekloſt
werden jítí ze stráže; er wird mich im Schreiben ~
těž bude psátí za mne. 4. mal. die Bije ~ tahy
vytknouti. 5. (skoń†) e-e Kanene ~ z děla vy-
páliiti n vystřiſtěli. — II. ¼r fich ~ 1. odloučiti
se, odděliti se (to) koho n od čeho; die Rinde teſt
fich vom Baume ab kůra se loupe n se odlu-
puje se stromu; das ſtít leſt fich leſt vom
Mern ab ovoce jde n pouſti snadno od poeky.
2. (vy)stridati se (s kým n s čím); Wadanken ſěſen
fich ab myslénka se střídaji; myslěnka za
myslénkou se vynořuje. — III. ¼. 1. A- n E-
bez pl.. Ablöſung f E18. 2. jen Ablöſung ⊕ hor.
1. odluka, rozpoj (skáły, rudy atd.). 2. = Ab-
löſungsflucht.

ab-löſlich (v2.) a D2,3 odluč (itel) ný; vý-
kupný.

Ab-löſungs... (v2.) ... >art f způsob vy-
koupení n vyyazování; >betrag m výkupné;
>capital n jistina výkupná; tež = >betrag;
>commission f vyvazovací komise; >flächc f
plocha vykoupená n vyvazená; >fond m fond
vyvazovací n umořovací n splacování n amor-
ti-ační; >fragc f vyvazovací otázka; otázka
výkupu n vyyazování; >gebür f = >betrag;
>lufst f ⊕ hor. rozštěpina, spára, rozpojka;
>kamen. uhř střih; >mannschaft f voj nastu-
pující stráž; >modus m [alt.] způsob vý-
kupu n vyvazování; >plag m střídiště; >precis m
výkupné; >rapport m voj. oznam o vystri-
dání; >summe f = >betrag; >verhandlung f
jednání o výkup n výkupné n vyvazovaci;
>weg m způsob výkupu n vyyazování.

ab-loſchen ⊕ (v2.) ¼a C13 odl. tes vyvážiti,
dáti do závaží.

ab-löthen ⊕ (v2.) ¼a C13 odl. odpájeti,
roz-, p odpojiti, roz-, odletovatí, roz-.

ab-luchsen f (v2.) ¼a C14 odl. v abtugsen.

ab-ludern (v2.) ¼a C12 odl. 1. = ver-
ludern. 2. = abdeken 1. 2.

ab-lügen (v2.) ¼a B, odl. 1. J-m et. ~
lži ziskati, vylhlati si co na kom; upřítí co komu.

2. popřiti co, za- co n čeho.

ab-lugen (v2.) ¼a C12 odl. = abſehen.

ab-lugsen f (v2.) ¼a C14 odl. J-m et. ~ osi-
diti n připraviti koho oč, vymámiti n f vyšuliti
co na kom,

abluicren (v2.) ¼a C12 omyti, smýti,
opláchmouti, s-.

ab-lürſchen ⊕ (v2.) ¼a C12 odl. hor. plytko
hloubiti n zaraziti, délati plytkou n nehlub-
kobou jámu n šachtiči.

ablutieren (v2.) [lt.] ¼a C12 chem. (destulacni
nádoby) odtmeliti.

abmacericren (v2.) [lt.] ¼a C12 = ab-
märgeln.

ab-machen (v2.) C12 odl. I. ¼a 1. oddělati,
-iti, odstraniti, odniti co od čeho, S- co s čeho; die
Beeen vom ſtiei ~ ob(i)rat stonek o bobe
n bohule se stonku; vin. sebrati zrna se stonku;
ten Beicg e-s Kleides ~ obrubu šatu strhnouti
n odpáriti; e-m Pferde die Hucſeijen ~ koani podkovy
strhnouti n odniti; den Schmuy von den ſüßen ~
ſpínu s nohou odstraniti n smýti; nolby od
ſpiny očistiti; die ſchalen der Kijſi ~ skorápyk
s ořechu sloupati, o-, orechy ze skořepin vyloupati,
-skatí; den liberung vom Kijſi ~ povlak s po-
dušky n podušku svělkatí; den Wpreſsen von der
Flajche ~ zátku z láhe vyndati n vytáhnouti, láhev
odžátkovati; vom ſtiei ~ z rukovítí n z ná-
sady n z topárka vyndati n vysaditi; das ſell
von e-m ſtiere ~ ein Dier ~ = abdeken I. 2.
2. ukonečiti, s-, dokonati, udelati, do-; j-e
peiz ~ odbyti (si) svůj čas. 3. et. mit J-m ~
ujednati, vy-, s- s kým co, shodnouti se, sroz-
uměti se, sněsti se s kym oč; e-n Handel mit
J-m ~ obchod uzavřiti n učiniti s kym; fig. das
große Gejchäft o ct. (tež čs) ~ f býti na velké
strane; vykáleti se, p vyprati se; das kleine
Gejchäft ~ býti na malé straně; vymočiti se,
p vyscati se; das ist abgemacht a) to je od-
byto (v ~ 2); b) (to jest) ujednáno! abgemachter
Freiſ vyjednaná n smluvená cena; abs. mit
j-n Gläubigern ~ vyrovnati se s veriteli; mit
den Arbeitern ~ mzdo s děliky vyjednati,
n- u smluviti; e-n Streit ~ spor ukliditi n vy-
rovnati, s-, po-; e-c Zade gültich ~ věc po
dobrém v dobrotě vyříditi n srovnati, u-;
ich werde eß allein mit ihm ~ vyporádám, s- n
spravim to s ním sám; obeh. e-c Rednung ~
účet na jisto postaviti n upraviti n uspo-
rádati. 4. kuch. omastiti; die Zappe mit e-m
Si ~ vejce do polévky n polévku vejeem za-
dělati n zavařiti n zavrteti. 5. S. ~ = ab-
bilden. — II. ½ 1. A- n E bez pl., das
ist ein A- dvě mouchy padnou jednou ranou;
tím chytim(e) dvě kočky za jeden ocas; od-
bude se to jedním řízem. 2. Abmachung f
E18, dohodnuti, vyrovnání, úmluva; en trejen
(hinfidichtlich e-r Zade) smluviti se n shodnouti
se oč.

Nemeckos cesky slovník. 1. Deutsch-bürmischer Wörterbuch.

6

Ab-machsel

— 42 —

[Ab-mieter

Ab-machsel ∽ (v₁⁻) n E₈ kueh. omastek.

ab-magern (v₁⁻) C₁₂ odl. I. vₙ schnouti
na tše, chradnouti, trafiti se, padati se, schi-
zeti, hubeněti, -nouti; abgemaert p. p., a zhu-
beneľ, vychitľ, přeadly, zaskoudlý. — II. n
(ţ)hubeniti. — III. % Abmagernung f E₁₈
hubenost, vyhublo-t.

ab-mähen (v₁⁻) C₁₂ odl. I. (po)kositi, s., (po)-sekati (kosot), (po)žiti (kom). — II. % A. n E₁₂ bez pl., Abmähung f E₁₈ kosna, sec., zatva.

ab-mahlen (v₁⁻) vₙ C₁₂, ale p. p. abgemahlen odl. (se)mliti, (semuli. do., u-.

ab-mahnen (v₁⁻) C₁₂ I. vₙ 1. napominati
koho, aby ne..., odvraceti n (vy)varovati, od-
mlouvati (koho od čeho), výsírhati (koho před kym n před
eím, od koho n od čeho), sráziti (koho s čeho n od čeho);
žraditi (komu co), od- (koho od čeho); V. vom Marten-
ipiel ~ napominati koho n domlouvati komu,
by (za) nechal karet; -d p. prae., a vý-
strazný. 2. prov. V. ~ k odchodu vyzvati.
3. ~ 3-m et. ~ výstrahou atd. získati co na kom. —
II. % Abmahnung f E₁₈ varování, výstraha.

Ab-mahnungs-... (v₁⁻) ... schreiben n E₇
list výstrazný n varovný.

Ab-maisch*... (v₁⁻) p. v. -temperatur f
teplota po jalovém n na odpočínku.

ab-maischen Θ (v₁⁻) C₁₂; 14 odl. dokarbo-
vati.

ab-mäckeln (v₁⁻) vₙ C₁₂ odl. 3-m et. ~ do-
hazováním získati co na kom.

ab-malen (v₁⁻) vₙ C₁₂ odl. 1. (o)malovati,
vy-, na- (co); Ν. ~ vymalovati koho (podobiznu čv. 2.
fig. (vy)ličiti.

Ab-mangel * (v₁⁻) m E₄ = Ţ cijetic.

ab-mangeln Θ (v₁⁻) vₙ C₁₂ odl. (z)manillo-
vati, (ţ)váleti, vy-.

ab-marachen p (v₁⁻) vₙ C₁₂ odl. řich ~
unaviti se, zondati se, řemdleti, u-, výsiliti
se, f udřiti se, utahati se.

ab-märgeln (v₁⁻) C₁₂ odl. zmořiti. vy-;
ein Pfere ~ koné sedřiti; die Kranheit hat ibu ab-
qemärgelt nemoc jej strhla n sebrala n zdrhla —
II. % Abmärgelung f E₁₈.

ab-marken (v₁⁻) C₁₂ odl. I. vₙ a (o)d meziti.
u-, vy-; (mezo) vytknouti, vyměriti. — II. %

Abmärkung f E₁₈.

ab-markten (v₁⁻) vₙ C₁₂ odl. = ab-
duagen 1, 2.

Ab-marsch (v₁⁻) m D₁₁ odehod. odtah.

Ab-marsch.... (v₁⁻) -zeit f čas odehodu.

ab-marschieren (v₁⁻) vₙ (jn) odl. odchá-
zeti p odejiti (odkau) pochodem, odčitouti.

ab-martern (v₁⁻) C₁₂ odl. I. vₙ (ţ)mućiti. u-, (ţ)trýzniiti, u-, (ţ)trapiti, u-. — II. vₙ (ţ)řich ~ (ţělesň) (ţ)mućiti se. (ţ)trýzniiti se; (ţačelně) (ţ)trápiti se. — III. Abmarternung f E₁₈ trýzcn. útrapa, muka.

Ab-maß (v₁⁻) n E₃ míra (k odměřováně; teř (od)-
měřen.

Ab-maß-... (v₁⁻) -configuration f seznam
odměrováci n odmer n měr.

ab-mäßigen ∽ (v₁⁻) vₙ C₁₂ odl. (ţ)múri-
niti, u.

ab-massen (v₁⁻) C₁₂ odl. I. vₙ, vₚ unaviti,
vₚ se) vysílit, oslabiti. (n)trmáčeti, (ţ)mnoiti,
umozoliti, uondati, (u)klopotiti. (u)hnoziditi,
(u)trmáčeti. (u)tahati. (u)pachtiti u drampotiti.

urititi, unaviti au, ~ zhlonoziti, vₚ pře ochab-
nouti, oslábnouti, se-; ein Fjerd ~ koné se-
dřiti; (θ)them schvátiti, uhnati. — II. % Ab-
mattung f E₁₈.

ab-mauern (v₁⁻) vₙ C₁₂ odl. obezditi bdi
obehnati.

ab-mauern, ab-maußen (v₁⁻) vₙ (9) C₁₂; 14
odl. vypelichati, do-.

ab-meckern (v₁⁻) vₙ (9) C₁₂ odl. domečeti,
-kati.

ab-mehren (v₁⁻) vₙ C₁₂ odl. (şşc) văştn. hlasă
zamitnouti.

ab-meien (v₁⁻) vₙ C₁₂ odl. = abmähen.

ab-meicra (v₁⁻) C₁₂ odl. I. vₙ 1. o dvůr
n statek pripraviti koho. 2. P = abkanzeln 2. —
II. % Abmecierung f E₁₈.

ab-maischen Θ (v₁⁻) vₙ C₁₂; 14 odl. = ab-
maischen.

ab-maiseln Θ (v₁⁻) vₙ C₁₂ 1. odl. o(d)dlabati, u-, dlátem odstraniti. 2. odlabati, u- (dlátem uhláditi).

ab-maiszen (v₁⁻) vₙ C₁₄ odl. tes. Hol ~ drívi
kácieti.

ab-melden (v₁⁻) C₁₃ odl. I. vₙ et. ~ ohlášené
odvolati, odhlási co; e-nt Fremden (auf der
Fertig) ~ cizince na polizejnim úřadě odhlási,
odchod cizince ohlási; e-e angemeldete Per-
son ~ oznámiti, ze ohlášená osoba ne-
pridje; e-nt Zdiller ~ žáka ze školy odhlási,
oznámiti vystoupení žáka ze školy. —
II. % Abmeldung f E₁₈ odhlášeni, -ka.

ab-melken (v₁⁻) vₙ C₁₂, ♂ B₅ odl. krávy (po)-
dojiti; mlčka nadojiti.

ab-mergeln (v₁⁻) vₙ C₁₂ odl. 1. = abmärgeln.
2. hosp. (my)sliniti, slímem promičati (pědot).

ab-merken (v₁⁻) vₙ C₁₂ odl. 3-m et. ~ spozoro-
vati co u koho, ~ od- co komu, (pozorováním) pochytiti
co od koho; 3-m et. an den Augen ~ vycisn
z tváře n z oči komu co.

ab-messbar (v₁⁻) a D₂, 3 odměrný, s-.

ab-messen (v₁⁻) C₄ odl. I. vₙ 1. odmne-
riti, s.; vy-; mit dem Meter n. měr na
metry mériti v vyměrovati; mit der Wahrwane-
vodními vážkami vyměrovati, snivělovati;
Vere ~ verse odměrovati, roz-, skandovati,
s Abgemeßenheit f přesnost. 2. mériti (co die
choh, přirovnávati (co k čemu). 3. fig. -e Wente
slova odvažovati n. na váhu klási (muvatvi s rot-
vahow); abgemeßen p. p., a odměrený, chladný,
vážný, upjatý; abgemeffener Zdrit odmě-
rený krok; s Abgemeßenheit f. 4. posuzovati
p posouditi (co z čeho, die čeho!; Ztraje ~
trest n pokutu vyměriti n uložiti. — II. %
A~ n E₇ bez pl. Abmessung, f E₁₈.

Ab-messer (v₁⁻) m E₈ mérić, vyměrovatel.

Ab-messungs-... (v₁⁻) -ausweis m výkaz
odměrů; -gebür f odměrné, meričné.

ab-mecken Θ (v₁⁻) vₙ C₁₄ odl. 1. miya, bráti
méřené. 2. ∽ = abschlachten.

ab-mieten (v₁⁻) C₁₃ odl. I. vₙ 1. najiti,
-mouti (si) vžiti v nájem (co od koho). 2. 3-m
c-t Tienstbeten ~ sluhu codyčti (do svě slúby) p
přebrati komu. — II. % Abmietung (v₁⁻) f E₁₃
najem.

Ab-mieter (v₁⁻) E₈, -in f E₁₈ nájemce,
-kyně, nájemník, f -ice.

Ab-nehmer

— 11 —

[ab-ölen

vydářili peníze na komu, vytahovati peníze z koho, vyssávati z penéz koho, iron. ponáhati od peníz komu, p. cenuati koho; otch. I-m žu viel jür et. přeceniti, vy- přidraziti komu co; F I-m olles ~ do naha, n do košile obrati koho; I-m ře Nüftung z die Waffen ~ odebrati zbroj z bráni komu, odzbrojiti komu; I-m an et. ubrati koho komu. 4. et. von e-r Zade ~ ujímati, ubí(r)ati čeho; sich (dat.) et. von e-r Zade ~ vzítí si čast čeho n co z čeho; plet. puněch atd. den Strumpi, ~ die Maiden ~, ~ (abs.) ujímati, úbríti (p.čot et ok a tím pištivo úžaw; cínt Aleid ~ sat skrátiti n založiti. 5. I-m et. příjí(m)a ti příjrnouti co od koho; I-m den Eid ~ na príahu bráti. příšahou zavazovati koho, příšahu n od koho příjrnouti v vyslěhnouti; I-m ein Verprechen ~ slib bráti n příjrnouti od koho; zavázati slibem koho; e-c Rednung ~ účet příjmati: der König hat die Revue abgenommen král (vy)konal přehlídku. 6. to odlevdí na okreslování vypodobniti, napodobiti, vyobraziti, odlikovati. 7. aus et. vyrozuměti, vybrati si, seznati, uhodnouti, pochopiti z čeho (co), souditi. přijiti 2 čeho (něd); dovítpiti se, dumysliti si z čeho (čeho); abs. vtípiti se, porozuměti, s- čeho: nimm (dir) daraus das Nidüge ~ Sábre ab w v tip se!; daraus läjst sich ~ daraus faun man ~ z toho lze souditi vychází n jde na jevo; sich (dat.) ein Beispiel an I-m ~ vzítí si příklad 2 koho. 8. ☉ hor. das (Nidüge) odbírati úkol. — II. Vn (b) menšiti se, tratiti se. dati. slábnouti atd.; et. nimmt ab nečeho úbýva; der Werd nimmt ab měsíce úbýva; das ~ der Vidar des Werdes postedlné čtvrť měsíce; der Tag nimmt ab den se krátí, dne úbýva; slábnouti, chabnouti; (ubývati co d~ ehkost) Zakrsávati; die Zade nimmt an Umfang ab objem věci se menši; rie Sunnt nimmt ab umění klesá n příchází v úpadek; er nimmt an Anchen ab. pobývá vážnosti, úbývá mu vážnosti; er nimmt an (Seite)sträften ab dusevní síly jeho ochabují; an Reidomb ~ w chudnouti; an Ztärte ~ w slábnouti; das Wasser nimmt ab voda opadává, vody úbývá; die Beobachtung nimmt ab w obyvatelstvo řídne n se tenčí; abgenommene Ärenen; stencená n prořídla n ochablá návstěva: fig. přícházeti v úpadek; ojnouti se v úpadku; mizeti, hynouti, zacházeti, po, obvětšeti; o etoku atd. oplaskovati, s-; o tě chřadnouti. schmouti; er nimmt zubendš ab chřadne vučihlde. — II. V 1. A- n E7 bez pl. úbytek, úpadek; in's M- forment o getatzen = — II. 2. Abnehmung ~ (21-2) f E18 = Abnahme 1.

Ab-nehmer m E6. ~ in f E19 ~ von Dicht česac, f -ka ovoce. 2. obch odbératel, f -ka, zákazník f -ice, kuwee. 3. přejímač, f -kg, přechovavač, skrývac. 4. ☉ ob odjímák; pia, odvádeč, sínímač.

ab-nčigen (21-2) C12 odl. I. V% odvrátiti, odchýliti V7 se; jidh der Verhjumana ~ býti proti smíru, odpírati v vzpírati se smíru; pw. slíti pivo, když je na mále; súd n náklonék stáhnouti na dobro n az na kvasnici. — II. abgenigt p. p., v (ven) I-m abgenigt nepriznív. neprějící komu; abgenigt sein gegen I., et. nepráti komu n čemu; initi v chovati nechut ke komu, nevrítí, nevrážiti na koho n nč; e-r Zade nicht abgenigt ~ sein

nebýti proti čemu n od čeho; ich bin gar nicht abgeniigt, čes žu thun nevzpirám a nevzpóčuji se n nezdráhám se to učiniti; gegen I. abgeniigt werden zanevřiti n aho; jidh I. abgeniigt mačen přijíti n upadnouti v nepříjeň a; popuditi na sebe koho; Abgenigtheit f v ~ III. — III. % Abneigung f E18 (gegen et.) nechut, nelibost, odpor, nepřichylnost; I-m Abneigung einflößen vzbuzovati nechut n nelibost kom.

ab-níčen (21-2) lov (zvěř) zaraziti, zavaziti, (zásjel) přes sluchy uhoditi.

ab-nieseln ☉ (21-2) va C12 odl. hor. otupiti, opotěbovati (thorni náčiał).

ab-nießen † (21-2) %a B, priv. et. ~ užívati, po- čeho.

ab-nicten ☉ (21-2) %a C13 odl. zám. odnýtovati.

ab-nippen (21-2) %a C12 o.l. odsrknouti, u-, ulíznouti (čeho).

ab-norm(al) (~ (1) a D,, nepravidelný proti pravidlu, odchylň, mimorádný, ťabnomální; lov. ~ es (Schern) nerovné n nepravidelné parohy.

Ab-normität (~ (1) f E18 nepravidelnost, odchylnost, -ka (od pravidla), výjimka, ťabnormita.

ab-nöthigen (21-2) C12 odl. I. V% I-m et. vynutiti, -kati co n kom; přimutiti, do- n příměti koho k čemu; I-m Bewunderung ~ obdív a vzbuditi; I-m Zbranen ~ slzy z oči vynutiti komu, k szánu radlici; II. V% jid = sich abmühren. — III. Abnöthigung (21-2) E18.

abnieren (21-2) [lt.] %a C12 (zavrténím) odmítouti n odepíti.

ab-nutchen F (21-2) %a C12, 14 odl. = ab- jangen.

ab-nnten, ab-nüßen (21-2) C14 odl. I. V%, 1. opotrebovati co; F zdelati, zvésti co; Aicner ~ saty trhati, obnositi n (o)choći diti ~ f (u) tahati n (z)nečiti; Zdusech ochoditi, obchati; cin Meister ~ nůž utupiti, z- vy-; ein Feld ~ pole vyšabiti ~ vymrskati n vynrtviti v vzítí; abgenust, abgenižtpp. a opotrebovaný, ošumely, sesunčely, zvetšely, vetchý, seslý, za-; hosp abgenustie Příjímajdar potrěněná radlice; abgenustě Zaden haraburdi, hamparáti; abgenuster Bejen ometené koše. 2. les. stěžiti. sklízeti; e-n Wald ~ les porázeti. — II. V% jid ~ opotrebovati se, osřeměti, schátrati, zvetšeti. — III. % A- n F7, bez f. Abnung f E18 zejm. stři, opotrebemi, vybehání, otřem, otěr; les. klidba, výtězek, sklízen, težba.

Ab-nüßungs... (21-2) ~ fähigkeit f opotřebitelnost; ~ fäße f težbni plocha; ~ pannschale n otěrné; ~ percent n procento výtratne: procento těžby; ~ quantum n výše n množství těžby; ~ tabelle f výkaz n sestaveni těžby a výtězku; ~ widerstand m ☉ koziel. odpor usm proti opotrebeni.

ab-öden (21-2) C14 odl. I. V% les. e-n Wald ~ les zpust(s)liti; ein děl ~ pole zanedbávati ~ zapouštěti. — II. % Abödung f E18.

ab-ohrcigen (21-2) %a C12 odl. spoličkovati. F spohilavkovati, sláckovati (čo)l.

ab-ölen (21-2) %a C12 odl. olejem namazati, naolejovati.

aboleſcieren

— 15 —

[ab-pfählen

abolerieren (~-~) | [lt.] m E₁₂ hynouti, mizeti, zanikati zacházeti.

abolieren (~-~) | [lt.] m C₁₂ zejm. práv. odkliditi, zničiti, vyhladiti.

Abolition (~-~) | [ft.] E₁₈, práv. 1. výkup, vykoupení. 2. milost, odpuštění.

Abolitionist (~-~) m E₂₀ výkupník; přívrženee zrušení otroctví.

Abolitions... (~-~) práv. ~brief m list udělující milost, list propuštěci; ~preis m výkupná cena; ~sřítem n výkupná soustava; ~vertrag m výkupná smlouva.

Abomasus m E₂₆, Abomasum n E₂₇ (~-~) [lt.] slez (čtěvřty žaludek přežívávěn).

abominabel (~-~) | [lt.] a D₂₃ ohavný, mrzký, hanebný.

abominieren (~-~) [lt.] m C₁₂ v osklivosti mítí.

Abondance (ěu abondaus) [fr.] f E₂₂ nadbytek, hojnost.

Abonnement (~-~ ěu abon'mān) n E₂₅ předplacení, ~zákup; mit aufgehobenem ~ abonnement(s) suspendu(s) [fr.], mimo předplacení (předplacení neplatí).

Abonnements... (~-~... ~) ~billet n = ~tarte; ~extrazeug m zamluvený zvláštní vlak; ~karief předplatní listek; ~ličie f seznam předplatitelů; ~criterioe f post. = čtyřsácičraun, ~čancer; ~preis m = Bezugs preis, steiten, Gesammtpreis; ~quitting f = Bezugsfein, Befehlungsansweis; ~tarif m (n) = předplatní sazba; ~termin m post. = Bezugszeit.

Abonnent (~-~) m E₂₀ ~in f E₁₉ předplatitel, ~ce, abonentit, ~f-ka.

abonnieren (~-~) C₁₂ ψₐ, νₐ (h), ψₐ (h'c) ~ (auf et.) předplaceti, ~atiti (se) nač.

abordieren (~-~) | [fr.] m (jn) C₁₂ = anlanden.

ab-ordera C₁₂, ab-ordnen (~-~) C₁₂ odl. I. m 1. vyslati, vypraviti (koho), poslání uložiti (komu), zříditi (koho k čemu); S. zur Cominien ~ ustanoviti n vyslati ku komisi koho. 2. odvolatı (nařízenı atd.).

Abordnung (~-~) | [fr.] m (jn) C₁₂ = anlanden. Ab-ordera C₁₂, ab-ordnen (~-~) C₁₂ odl. I. m 1. vyslati, vypraviti (koho), poslání uložiti (komu), zříditi (koho k čemu); S. zur Cominien ~ ustanoviti n vyslati ku komisi koho. 2. odvolatı (nařízenı atd.).

Ab-ordner (~-~) m E₆ vysilatel.

ab-origeln (~-~) m C₁₂ odl. 1. na varhany (do)hráti. 2. = ableiern I. 2. 3. spr. = abfiden 2.

aboriginai (~-~) [nlt.] a D₂₃ = urpriingtind.

Aboriginer (~-~) [lt.] E₅ mpl. praobyvatelé, prabydailitelé.

abornieren (~-~) [fr.] m C₁₂ = abgrenzen.

Ab-ort (~-~) m E₃ zejm. prov. J. záchod.

Ab-örtern (~-~) m C₁₂ odl. 1. práv. rozhodnouti, rozsudek vyněsti o čem. 2. ⊕ truhl. v právém úhlu odříznouti, pře- (spracované dřevo n přrnkno); rozříznouti po dělce n na podél; příříznouti pilou n napinačkou velkou.

abortieren (~-~) m C₁₂ potratiti, nedonositi, (něž předčasně poroditi, nedochoditi (s důtčem); fo zvřatech) zmetati.

abortiv (~-~) lek. a D₂₃ zvrhly.

Abortiv... (~-~) lek. ~form f tvar zvrhly: ~methode f způsob abortivný; ~mittel npl. leky n prostředky potracovací n pro potracení.

Abortus (~-~) [lt.] m E₂₈ potracení, předčasný porod; potracený plod, nedochůdče, nedonos, zmetek (fo zvřatd).

ab-paalen f (~-~) m C₁₂ odl. (vy)luštiti (fo lžuck).

ab-paaren f (~-~) m C₁₂ odl. I. m (sejda)ti se po dvou, ~ (n)pariti se. — II. ~ m (h) gegen einander ~ zdržeti se spolu s jiným hlasováním; zůstati navrjáem nestrannými fo dvou o oběde růžnělo ~ mý šlenok.

ab-věřen (~-~) C₁₃ odl. I. m najmouti, ~iti (si), v nájem vzítí, spachtovati (si) co od koho. — II. % Abpachtung f E₁₈ nájem, pacht†.

Ab-pachter (~-~) m E₆ nájemce, -ník, †pachtýř.

ab-packen (~-~) C₁₂ odl. I. m die Ware vom Wagen ~, den Wagen ~ náklad s vozu složiti n sníti n sundati. — II. % Abpachtung f E₁₈.

Ab-packer (~-~) m E₆ skládač.

ab-pülen ◦ (~-~) m C₁₂ odl. kožel, srst n chlupy sržeti n omykati (nožem) n doužiti či a-vinamit.

ab-parieren (~-~) m C₁₂ odl. odraziti, zadržeti, zastaviti (tránu), vyhnouti se, vyhluvěti (tráň).

ab-paſchen (~-~) C₁₂, 14 odl. I. m hra v kostky přehoditi kohu (v) m dostati věti počet ok). — II. P kličiti se, tihnouti, zmizeti, upláchnouti; pachd' ab! támí! odraž! plav! klič se! pal! jdi po svch! (už) svp!

ab-paſsen (~-~) m C₁₄ odl. 1. odměřiti, vy-; ⊕ dopkpn. vyzkouseti rozměrení; ob. (obuv) zkusiti, kopyta zříditi; abgepaſte Zervietten ubrousky s obrubou (jednotlivě zhotoveně). 2. fig. vyhlídati, vyčíhati (co); daš war gut abgepaſst přišlo to v (pravý v příhodný) čas. 3. = abwarten I. 1. ab-paſſieren (~-~) [fr.] m C₁₂ odl. kuch. do žluta osmažiti.

ab-patroniſieren (~-~) ěu-truj-) [fr.] m C₁₂ odl. voj. die Gegend ~ krajinu obcházeti n obojiti; (fo jízdných klíčků) objížděti p objeti.

ab-pauken f (~-~) m C₁₂ odl. 1. vyrškovati, vyplísniti káho, dutku dáti, vyčiniti, vymluviti komu, strhati koho. 2. zbíti, stlouci, spráskati.

ab-peinigen (~-~) m C₁₂ odl. (γ)trápiti, u-, (u)ťrati, (γ)mučiti, u-, (γ)trýzniti, u-; ukatovati, z-.

ab-peitschen (~-~) m C₁₂, 14 odl. 1. odmrskati, u-, odšlehati, u-, odličovati (co od koho). 2. S. ~ (γ)bičovati, sešlehati, zmrskati, spráskati (koho, našlehati atd. komu; bičem, bykocen atd. vyhnatí) vymrskati, vypráskati, vykarabíčovati (koho odku). 3. ⊕ hedv. Žižbenečensk ~ konce niti hedváb-ných s několika žámotků kosťátkem sebrati.

ab-pellen p (~-~) m C₁₂ odl. o(d)lonpati, u-, s-.

ab-pelzen (~-~) m C₁₄ odl. 1. ein Thier ~ kóži so zvířete stáhnouti, zvíře z kóžo vy-. 2. P N. ~ zbíti, stlouci, spráskati koho, f vypráčiti kožich, vyklepati kanduš komu. 3. zahr šlechití, stěpovati, roubovati, očkovati. 4. ⊕ kožel. = ab-bamien.

ab-pfählen (~-~) C₁₂ odl. I. m 1. koly n -ím (o)hraditi. 2. geom. koly n -ím vyznaciti, vtyčiti, vykůl(c)ovati (tint n branici). 3. hosp. Žižběřečte ~ révovým kerům odry n odi odníti. — II. % 1. M- n E₇ bez pl., Abpfähigung f E₁₈. 2. jen Abpfähigung kolí, u vina odří.

["ab-pfänden]", "— 46 —", "[ab-proßen]", "ab-pfänden (²²⁻) C₁₃ odl. I. %a 1. ³-m seine\nSaden ~ zahvati n v zástavu vzítí věu či n komu.", "2. ☉ hor. uklmavati, kliny (instr.) utužiti n zatáh-\nnouti (vydřevu k bokám). — II. %r A~ n E₁₂ hez pl.,\nAbyfändung f E₁₈ zabaveni, ☞ závava.", "ab-pfarren (²²⁻) %a C₁₂ odl. odfariti, z far-\nnosti vyloučiti.", "ab-pſeifen (²²⁻) C₂ I. %a 1. ein ſied ~ písen (od)-\npískati. (od)hvizdati. do.. 2. S. ~ (ypískati,\n(ý)hvizdati na koho; pískaje n hvizdaje privo-\nlati, dopískati se koho. — II. %a (in) vzdáliti\nse pískaje n hvizdaje.", "ab-pſchen (²²⁻) %a C₁₂ odl. prehraditi,\npřehradou oddělití.", "ab-pſchen ~ (²²⁻) %a C₁₄ odl. prov. J. = ab-\nhuten.", "ab-pſlößen ☑ (²²⁻) %a C₁₂ odl. 1. stav. sníme\nkolíky vyznačti, o-, vykolíkovati. 2. ☑ běl.\n(olíky vytáhnout), látku schutati.", "ab-pſlüßen (²²⁻) %a C₁₂ odl. 1. (to květnám, trávě,\ntst., ovoen atd.) (o trhati, p utrhnouti, f (na)sku-\nbati; to oveo tež (o)esati. 2. P ein Hühnt ~ kufě\ntosk(I)ubati.", "ab-pſlügen (²²⁻) %a C₁₂ odl. = abadern.", "ab-pſropfen (²²⁻) %a C₁₂ odl. zahr. znova\nroubovati.", "ab-pſründen ~ (²²⁻) %a C₁₃ odl. doživotně\nkaoPATITI (kaoPATITI).", "ab-píden (²²⁻) %a C₁₂ odl. 1. odzobati, u-\nse-, udobati, odklouti, -fati, vyklinouti. 2 E\nred. (Kámenj) otesati (spěčkem n osklíkem); ospíca-\nkovati.", "ab-pinnen ☑ (²²⁻) %a C₁₂ odl. = abſüßen 2.", "ab-píquieren (²²⁻) [fr. ěu-piki] C₁₂ odl. vy-\npiehati.", "ab-plaſken (²²⁻) %a C₁₂ odl. 1. %a 1. S. ~\n(II) výtrati, u-, (γ)morití, u-, (γ)trápiti, u-, koho.\n2 ☞ ³-m et. ~ výtvrati, vymoriti, vytápiti", "s) co na kom. — II. %r f sich ~ utrmáčeti se,\nupracovati se, utahati se. upachtiti se, u-\nhnožditi se.", "ab-plagen (²²⁻) C₁₂ odl. I. %a 1. (um)morití,\nz-, (u)soužiti, (u)mučiti, z-, (u)trápiti, z-, (u)-\ntrýzniti, z-, utýrati, s-, (u)trampotiti. utr-\nmáčeti. 2. ³-m et. ~ — abpladen I. 2.\n— II. %r sich ~ (mit et.) (um)orití se, (u)trápiti\nse, Futahati se, utrmáčeti se n ulmnožditi s čm.", "ab-plaggen (²²⁻) %a C₁₂ odl. hosp. drn (od)-\nrpatí, drnu u-.", "ab-planen (²²⁻) %a C₁₂ odl. nastrojiti. (s)osno-\nvati. navěsti.", "ab-planſchen (²²⁻) %a C₁₂ odl. = abtlandichen I. 2.", "ab-plärren f (²²⁻) C₁₂ odl. I. %a vrátí,\nviešti, ječeti (co). — II. %r sich ~ uvívati se,\nuvřěšti se, uječeti se.", "ab-platten (²²⁻) C₁₃ odl. I. %a (s)plóz(t)iti,\nu — II. %n Ablatiung f E₁₈.", "ab-plätten (²²⁻) %a C₁₁ odl. 1. Wödje ~\nprádlo (vy)zehliti n ☞ (vy)hladiti. 2. ☉ Metalle ~\nkowy % plěstiti, roz-, rozplositi.", "ab-plagen (²²⁻) %a C₁₁ odl. olprask-\nnouti, opluknouti, vyhnehnouti, tresknouti;\nder vneri vom Rede ift abgeplast knollík od\nkabátu se utrhati.", "ab-pläßen (²²⁻) %a C₁₄ odl. I. 1. ☞ tresk-\nnouti, tresk n praskot způsobiti; ein Gwever ~\nz pušky vypáliti n vystreliti ~ vybouchnouti.", "2. les. e-n Baum ~ strom (o)lihovati. lizovati.\nlyskovati. (ohelití. cejehovatí). — II. % Ab-\nplägung f E₁₈ les lihování, liz. liha. lyska.", "ab-plaſdern f (²²⁻) %a C₁₂ odl. = abjewaten.", "ab-plößen (²²⁻) %a C₁₄ odl. met. náhle chla-\nditi.", "ab-plumpen p (²²⁻) %a C₁₂ odl. = ab-\npumpen 1 a 2.", "ab-pfünderu (²²⁻) %a C₁₂ odl. ³-m et. ~\nvypleniti, vydraneovati, vyražovati co komu\nn na kom; oloupiti koho oč, u- komu co; e-n Baum\n~ strom obrati n otrhati; e-n Žtubl ~ sedadlo po-\nvlaku zbaviti.", "ab-poſchen (²²⁻) %a C₁₂ odl. 1. ☑ (kladivem) od-\ntlouci, odraziti. u-, odbušiti; hor. propěstovati.\nroz- (vy pestovně rozloten). 2. fig. = abiroben.", "ab-pöſen ☑ (²²⁻) [fr. %a C₁₂ odl. sižiti,\nzomykati (chlapy).", "ab-policieren (²²⁻) %a C₁₂ odl. (oh)hladiti, u-\n(oh)lestiti, u-.", "ab-poſjen (²²⁻) %a C₁₁ odl. 1. les. drívi odčítati,\ns- spo-. 2. lihovatí, lizovatí (= anſajchen).", "Ab-poſungs... (²²⁻...) ~tabelle f seznam\nodčitaného dřeva.", "ab-prägela (²²⁻) %a C₁₂ odl. uškvariti,\nusmážiti.", "ab-prägen (²²⁻) C₁₂ odl. I. %a 1 otisknouti;\nfig. vytádriti, vyjeviti. vysloviti. 2. (Geld ~\npeníze raziti. — II. %a (b) (peníze) doraziti.\n— III. %r fig. sich in et. ~ obražeti se, jeviti se\nv čem. — IV. % Abbygung f E₁₈ otisk.", "Ab-prall (²²⁻) m E₁₈, abrég, ~zeni.", "ab-präſchen (²²⁻) C₁₂ odl. I. %a odraziti se.\nołskočiti; %, být odmitnut. doznati od-\nmitnuti: fig. an ³-m (wichtangstee) ~ nejeviti\núčinku n koho, f nechvtati se koho. — II. %\nA~ n E₁₂ hez pl., Abprallung f E₁₈ odskok. odraz.", "Ab-prallungs... (²²⁻) ~, ~, ~, ~, ~, ~, ~, ~, ~, ~, ~, ~,

ab-prügeln

— 47 —

ab-rathen

ab-prügeln (v²-¹) vₐ C₁₂ odl. zbíti, sthau, F spráskati, zřezati, zmlátiti, zmyditi, zvalohovati, (u)tepati, zvochlovati, zmazati (koho, nabihi ats; vydrbati, vyprášiti, nalihoti, vytlákati, nalupati, natřiskati, nasoliti, nasekati, vyklepati (kandus) ukomu.

ab-puſſen (v²-¹) C₁₂ odl. I. vₐ 1. F zbourati (koho, na-, vy- kohu, zbuehcovati) koho; vykomu. 2. ☞ crepierce (ich ~ zdechlý dohřtek stahovati. — II. vₘ (jn) vypšuknouti, vybíknouti, vybuehnouti.

Ab-puſſer m (v²-¹) m E₆ = Abdeder.

ab-puſſen F (v²-¹) vₐ C₁₂ odl. 1. opuſpovalati; co; na- (pumpováním omytý; n načerpati vody nacš. 2. c-n Brunnen ~ studot n vodu ze studot (vy)čerpati (n pumpovati. 3. = ableichen.

ab-punctieren (v²-¹) vₐ C₁₂ odl. 1. opbterkovati (b ~ o škovaním napodobit). 2. vyteckovati (co body vyznačen).

ab-purzeln F (v²-¹) vₙ (jn) C₁₂ odl. svaliti se, pře- se, skáčeti se, skotrleti (se), pochop n kotrmelee udělan.

ab-puſſen (v²-¹) vₐ C₁₂ odl. = abblagen.

Ab-puſz ☞ (v²) m E₃ o(b)mitka, ovrhování, -nutí, nához.

Ab-puſz... (v²-¹) ~kosten fpl. zed. náklad na onitku; ~pinſel m ☞ pozlac. štěter ocístožení; ~tuch n šátk k čístění; uterak.

ab-puſzen (v²-¹) C₁₄ odl. 1. 1. (o)čistiti; die Raje ~ nos utirati p-řiti; cint Lich ~ svíčku (u (t)řet) svíče nos) úřiti. 2. ☞ zed a omítouti, omítkou opatřiti; b) omitku ocíštíti n smýti n seskrábati; tes číst (čist) otesati; trauł. Gemně n na čistó (ohoblovati, hoblikem ocístiti; pevnost, e-c Weidung ~ urovnati, s-boky n svahy náspů; Rajejinen ~ okrájeti n přísekati n oklestiti hat; ob. die Schuße ~ střevíce vylestiti n vycíditi; piv. daš Bier ~ sebrati n seskrabovati čepičky. 3. F. ~ vypeskovati, vyplisnití. F strhati koho, dáti důtku n F vytopek, vyčiniti komu. — II. % A- n E₇ bez pl., Abpuſzung f omítka (zad atd.

ab-quälen (v²-¹) C₁₂ odl. vₙ a vₚ jich ~ = abslagen.

ab-quetschen (v²-¹) vₐ C₁₂ 14 odl. 1. odmačkati, vy- co z čeho 2. rozmačkati; c-n Činger ~ prost rozmačkati n uskripnouti.

Ab-quick... (v²-¹) ~beutel m E₆ chem. vak procezovací, cedidlo.

ab-quicken ☞ (v²-¹) C₁₂ odl. I. vₐ odertutiti. — II. % Abquidung ☞ (v²-¹) f E₁₈.

ab-quirlen (v²-¹) vₐ C₁₂ odl. (rož) moutiti, (u)vtřěti, za-, zatřepati. F (rož)kvedlati.

ab-quitticren (v²-¹) [fr.] vₐ C₁₂ J. über et. ~ propouštěti, kvitovati koho z čeho.

Abracadabra (1-1-1) n E₂₅ n neskl. 1. nesrozumitelná zaklínaci formule (proti zmníčk). 2. fig. blabolení, žvást; daš ist cítel ~ to jest hatlanina n nesrozumitelný tlach.

ab-radeč(r)n p (v²-¹) vₐ, vₚ C₁₂ odl. vₐ udřiti, utahati, (u)trmáčeti (koh-); vₚ jich ~ upraco-vati se, (u)lopotiti se, (u)móžoliti se, zhlo-moziti se, (u)trmáčeti se, f (u,dríti se, utahati se) (u)hmožditi se, (u)hrdlovati se.

ab-rädeln ☞ (v²-¹) vₐ C₁₂ odl. 1. pěk. den Teig ~ těsto kolečkem krájeti. 2. c-n Draht ~ drát odví(j)eti n odvinouti.

ab-radiieren (v²-¹) vₐ C₁₂ odl. vyskrábati, vymazati co.

ab-raſſen (v²-¹) C₁₂ odl. I. vₐ 1. uchvátiți, nehopiti, popadnouti, (po)lapiți, chytiti, urvati, shřabnouti. 2. mýn, bráti si mériéné. 3. das geidbütene (Wetreide ~ poškane chili tza sekačen) odbírati. — II. vₚ Abraſſung f E₁₈.

Ab-raſſer m (v²-¹) E₆ ~in f E₁₉ hosp odběrać, f-ka.

Ab-raſſt f (v²) n E₇ bez pl. mýn. zálubné, mériéné, ošepja.

Abraham (v²-¹) npr. m E₂₅ fig. totl. in ~ 3 Zechef jíben břiti v lůně Abrahamově; s sm břiti svrchované stastným; vjo ~ 3 Zchoř bezpecené hledište na bitvu.

Abrahamhänger top. Čo Abramovice.

Abrahamš... (v²-¹) ~baum m ~iranch m bot. Vtex agnus castus drunck, Abrahamovo dřevo, měrská vrba.

ab-rahmen (v²-¹) C₁₂ odl. I. 1. (Rahm = smětana) smetuň sbírati s čeho: Milch ~ mléko sbírati. 2. (od Rahmen) a) zaráni(c)ovati, do rámu dáti; b) vyrańme(ovati, z rámu vynuti. — II. vₚ jich ~ pokryti se sazemi.

ab-rainen (v²-¹) vₐ C₁₂ odl. ein Nčel ~ = ab-grenzen.

ab-raſken (v²-¹) vₙ (b) C₁₂ odl. (o utážle totl) uvolniti se.

ab-rammein (v²-¹) C₁₂ odl. I. vₙ (b) lov. (v) (z) (prčen) doramlovati se†, dohoncovati se. — II. vₚ jich ~ vₚ 1. utanciti se, tanceem se znamiti. 2. umilovati se, vy-se; vysíliti se tělesným obcováním.

ab-rändeln (v²-¹) C₁₂ ab-randen (v²-¹) C₁₃ (o)kraje n po-zbaviti.

ab-rändern (v²-¹) C₁₂ odl. num. e-c Münze ~ menci vroubkovati.

ab-raństen (v²-¹) vₐ C₁₃ daš Bret ~ chléb kárky zbaviti, kárku s chleba okrojiti, u-; daš Úler ~ břeh odervati.

ab-ranken (v²-¹) vₐ C₁₂ odl. den Wein ~ révu podlamovati.

ab-raußen (v²-¹) C₁₄ odl. I. p vₚ jich ~ utoulati se. — II. vₙ (b) lov. (do)pojímati se, (do)pářiti se.

Ab-raſch... (v²-¹) ~baum m bot. Arfirsche.

ab-raſcheln (v²-¹) vₙ C₁₂ odl. chrastě patadi n se vzdazlovati; odchrestiti.

ab-raſen (v²-¹) C₁₄ odl. I. (od Räsen) vₐ 1. c-n Piał ~ místo trávníku n drnu zbaviti. 2. lov. spásti, spastviti. — II. vₚ jich ~ uvztekati se, uzuriti se.

ab-raſicren (v²-¹) vₐ C₁₂ oholiti.

ab-raſpeln ☞ (v²-¹) vₐ C₁₂ odl. opilovati, orasplovati.

ab-raſſeln (v²-¹) vₙ (jn) C₁₂ odl. vzdáliti se s chřestem n rachotem n šramotem n drunkotem n řinkotem; odchrestiti, odrachotiti, odřinčeti.

Ab-rath (v²) m D₁ = abratben III.

ab-rathen (v²-¹) C₇ I. vₐ 1. D-m (von) et. ~ srazovati p sraditi koho < čeho n od čeho, zřaditi komu eo, od-, odmluviti koho od čeho, rozkomu eo, odvraceti koho od čeho, neraditi komu k čemu, varovati, vyštrici koho čeho. 2. D-m cint Geheimnis ~ uhodnouti n dohádati se a tajem-

ab-rauben]

— 48 —

[ab-reiben]

ství. 3. mit ☩-m et. uřaditi se s kým o čem. — II. ♀, ♂ sich ~ uhádati se, hálaje se unaviti, hlavu si lámati. — III. % -n E₇, bez pl., Abrathung f E₁₈ tež výstraha.

ab-rauben (²²⁻³) %a C₁₂ odl. skoro † oloupiti
koho oč., U- komu eo.

Ab-rauch... ⊕ (²²⁻³) ~essc f pozlac odpařovaci n ářeci n odháněci ohmště; ~raum m odpařovací prostor, odpařovna; ~schale f chem. míska odkuřovací n odpařovací.

ab-rauchen (²²⁻³) %n (ju) C₁₂ odl. vykouřiti se, vypariti se; ~ lassen vypariti, od-, vykouřiti, ~ odbírniči.

ab-räuchern (²²⁻³) %a C₁₂ odl. (u)uditi, do-.

ab-rauchen (²²⁻³) C₁₂ odl. I. ♀a pyrvati, u-, vytrhnouti, vyškubati, -nouti (komu eo). — II. % f sich ~ urvati se

ab-rauchen ⊕ (²²⁻³) %a C₁₂ odl. stěv ocíditi
odlitky, ocístiti slitky.

Ab-raum (²²⁻³) m D₁₁ stěr, směti, trísky atd.; ⊕ stav. rum. ssut; tes. trísky, -štky, otesky, skolky, orezky, zber. 2. odklžení, odklid, ú-. 3. tes. paseka, mýt. 4. ⊕ her. a ~ arbiit; b) odkrývání, -ývka, -yti, obnažení (bunenáhoło tožště), roznos.

Ab-raum... (²²⁻³) ~arbeiten fpl. práce odklžeci, odklžení; ~plat m c-š Steinbruchs če, rum(ov)ště; ⊕ -jalze npl sol. pokryvné soli draselnaté, jalové soli; ~stoffe pokr. odpadky, smeti; ~winkel m kout na odpadky na smeti.

ab-räumen (²²⁻³) C₁₂ odl. I. %a 1. odklížeti
p- iditi, ukliditi, s- odstraniti; den Zůstven
c-e r- Brandstätte e c-e Brandstätte ~ spáleniště
vykliditi; das Seidhrr vom Tüde, den Tüde ~
nádobis se stolu skliditi, u-; der Zimmer ist ganz abg-
geräumt na nebi (neni) ani mračku; e-n Wald ~
les vykluciti n vymýtiti n vypleniti n vyse-
kati; e-n Zdugl ~ paseku vykliditi; kamen. (im
Steinbruch) ~rumovati; m-vr sbírati slad shvozdu.
2. prov. N. ~, ~-m den Budel ~ abprügeln. — II. %
N- n E₇ bez pl., Abrahnung f E₁₈.

Ab-räumer (²²⁻³) m E₆-in f E₁₈ 1. odklížeč,
s-, f-ka. 2 ⊕ zečeln. = Zeimping.

ab-raupen (²²⁻³) %n C₁₂ odl. hosp. c-n Bann-
housenky se stromu obřírati, sbírati.

Ab-rauper (²²⁻³) m E₉ odl., -in f E₁₉ hosp.
shbřač, o-, n sbírati (f-ka) housenke.

ab-rechen (²²⁻³) %a C₁₂ odl. od(dhrabati, u-)s-.

Ab-recher (²²⁻³) m E₉, -in f E₁₉ od(dhrabovač.
s-, u- (f-ka).

Ab-rechling (²²⁻³) m, tež n E₃ hosp. ohrabky, ú-, po-

ab-rechnen (²²⁻³) C₁₃ odl. I. %a 1. ven et. ~
od po(ćítati n-sti od čeho, odraziti, s- s čeho; daš
abgerechnet nehledč k tomu, vyjma to, kromě
toho. 2. vypocítati, -sti; če ist lidct abgerechnen,
daš ... snadno lze vypocítati, že ...; qegen
cinander ~ vyrovnati. 3. dopočítati, -sti. —
II. %n (b) vyrovnati se (s kým). — III. % sich
mit ☩-m ~ súčtovati, pořádek (u)dělati s kým. ~
IV. % Abrechnung (²²⁻³) f E₁₈ 1. tež odrážka,
s-; in Abrechnung auf et. na účet (čeho); mit
%-m Abrechnung halten (vy)rovnati se, (vy)po-
řádati se s kým; auf Abrechnung spielen hráti na
súčtování (při hře psáti na rozdíl po hře zpílat). Ab-
rechnung pflegen = ~ III. 2. konečný n závě-
rečný účet, súčtování.

Ab-rechner (²²⁻³) m E₆ 1. likvidátor, pro-
kazovatel (učet). 2. hodní účetník.

Ab-rechnungs... (²²⁻³) vod. ~ausweis m
odčítaci výkaz.

Ab-rechnungs... (²²⁻³) ~buch n kniha
počítaci n účetní; ~ontobuch n účetní kniha
prírážek a odrážek, kniha vzájemného účto-
vání; ~daten npl. data k spočtení; ~erjaš m
účetní náhrada; ~schuldigkeiten fpl. bei er-
Cijenbaš závazky železnyk dráhy ze vžemem-
ného súčtování; ~tag m den účtovací n ku
společnému účtování.

Ab-rechte ⊕ (²²⁻³) f E₁₂ bez pl. souk rub.
ab-rechten (²²⁻³) %a C₁₂ odl. 1. ☀ přiv ☩-m
et. ~ získati čestou pravni čeho na kom; vysouditi
eo na kom. 2. souk, chlupy s rubu srázěti

ab-rechts ☀ (²²⁻³) adv. na rub(y).

ab-rechen (²²⁻³) %a C₁₂ odl. met. rozpleštiti
zelezo na plech.

Ab-rede (²²⁻³) f E₂ 1. úmluva, smlouva, do-
hodnutí, srozumění, ujednání snesení; vidíme
gibt feinen Ztreit rádná úmluva nepripouští
prvi; f das ist gegen o mider die ~ to se vžád
adporuje úmluvě, to jest proti úmluvě, to se ne-
srovnává s úmluvou; der ~ gemäß, laut der ~ podle
úmluvy; mit ☩-m ~ nehmén o treffen (wegen et.)
úmluviti se, s- se, shodnouti se, srozuměti
se, sněsti se s kym oč. 2. odpírání, po-, u-
popření, u- čeho odpor; in ~ stellen o zječen
o nehmén o ☀ in ~ jein popírati, u-, za-; bráti
co v odpor o v pochylnost; daš ijt in feiner ~
o tom není spor; bez odporu.

ab-reden (²²⁻³) C₁₃ odl. I. %a, %n (b) 1. smlu-
viti se, u- se, dohodnouti se. srozuměti se
s kym oč; abgerecdetermaš podle úmluvy, jak
bylo umluveno. 2. ☩-m et. ~ rozmluviti,
zraditi komu eo, od- koho od čeho, sraditi koho s čeho.
3. ☀ popírati; p- říti. 4. ☀ = abdowachen. —
II. % sich ~ umluviti se, řeči se univiti. —
III. % Abredung ☀ E₁₈ = Abrede 1.

Abrégé (en abrèze) |fr.| m E₅₅ soubor, výtah.

ab-regeln (²²⁻³) %a C₁₂ odl. (s)porádati, us-, u-
praviti, zariditi, stanoviti.

abregieren (en abrěz-) [fr.] %a C₁₂ krátiti,
zkracovati, u výtahu podávati. stručně vy-
pravovati.

ab-regnen (²²⁻³) C₁₃ odl. I. %a (h, ju) 1. tež
v-r die Welte e o hat (sich); abgerechnet vypršelo se;
das Gewöll reagent ab z mračna při; ce ~ lajen
čekati n vykati; až se vyprši n až dest
ustane. 2. (s)prseti, sprchnouti; deštem
spadnouti. — II. % die Blüten sind abgerechnet
kvety destem opadaly n oprechaly; děš
strášl kvety; et ~ lassen dáti na děš čo; ne-
chati zmoknouti to.

Ab-reibe... ⊕ (²²⁻³) ~saut f. ~leder n pozlac
kuže otěraci; ~uroh n für die Pferde (stameng) věchet
n vich n všek k otiření koní.

ab-reiben (²²⁻³) C₁₃ odl. I. %a 1. otiřati, s-, p otrítí, se- odrhouti, ušoupati, ustrouliati, f odrbati, vy- vykrušiti co ~ čeho; Rětici poznámky vyškrábati n vymazati. 2. otrítí, vydrhnouti, vydrbati co (vyčistit); síd (dat.) den Körper ~ tělo si natříti; typ. písimo otrítí, ocístití; lev. daš Œchern ~ parohy otrítí, od- otloukati n ocístití. 3. otrítí, F ošoupati, -stati

[ab-reiβer]

— 19 —

[ab-riegeln]

co), otříti (tenim opotřebováti). 4. Farben ~ barvy
rozetríti. — II. %r sich ~ otříti se, se, osou-
pati se; sich (dat.) die Füße ~ nohy si uchoditi
n odriti. — III. abgerieben part. p., a fig. vy-
chytřalý, f prohnaný, drbaný. (vy) pálený,
mazaný, tikaný, honěný; abgeriebener Buride
f prohnaná kopa, pálený kostelník. forina. —
IV. % A~ n E7 bez pl., Abreibung f E18 w
otěr.

Ab-reiβer ⊙ (²√₄) m E₆, trié, otěrae, s,
roz.

Ab-reiſſet (²√₄) n E₆ otěrek, stírek, otro-
lek, oštruzk.

Ab-reich (²√₄) m E₀, prav plavení (opotákat,
úroká).

ab-reiſchen (²√₄) %a C₁₂ odl. 1. et. ~ dosící,
dosáhnouti čo, postihnouti co; mit den Auge ~
zrakem postihnouti a postichnouti; píringendos-
kociti kam na náš. 2. S-m et. ~ podati, do-
koau co: f če wird nichts (ab)gereidt zde se nie
nedává (odmítnuti šebráká); iro. z toho nie nebude
(obv verabreidchen).

ab-reiſen (²√₄) C₁₂ odl. I. (od re) %n (ju)
uzrati, vy, do, dospeti, vy. — II. ⊙ (od kři)
%a vykružiti, vyobručiti; kruhu a obruce zba-
viti (co); zám. kosmo spilovati, kosou plochou
na pokraji opatriti, hranu sejmnouti, gehu
sraziti; %a hrany skositi a orážeti a s- n otupiti
n přířinouti.

ab-reiſchen (²√₄) %a C₁₂ odl. z rady vzíti;
se šnůřny vyříleći, s-

Ab-reis (²√₄) n D₇ podpustek, -(k)a, pršt,
odnož (řevý).

Ab-reiſe (²√₄) f E₂, odchod, odjezd, od-
cestování; fig. daš ist e-c poznijde ~ to je vý-
prava chudého krále do boje.

Ab-reiſe... (²√₄...) ~geld n ochednu: ~
ſtiſſe f tichost ochodu, ochod v tichosti.

ab-reiſen (²√₄) %n (ju) C₁₄ odl. odjeti, ode-
ji, odcestovati (nach Berlin, nach Prěnjen do
Berlíná, do Pruska); im Begriff sein abgerieſen
právě odjížděti; býti připraven k odjezdu
n na cesty; im Begriff abgerieſen wurde er praat
připraven jsa n právě hollaje vydati se na
cesty onemocněl.

Ab-reiſz... (²√₄...) ~či n ⊙ vergament., kožený otč-
radlo, otěraci kuže: ~kalender m kalendář
odlupný n snímací; ~kosten sflp. e-r Mauner
náklad na sbóření zdi; ~unmmer f qoterní
trhačka; ~ctctel m 1. loterní trhačka: 2. listky
útržkového kalendáře; ~cug n v Reißung.

ab-reiſsen (²√₄) C₃ odl. I. %a 1. odtrhnouti, u, s, odervati, u, odrati, se-, odřišti, odškubnouti, u-, ústípati, orubati; skutněpí (vom Red ~) knoflíky od kabátu utrhati; ein Ždjeſe ~ zámek utrhnouti; e-n Farben ~ níkřeſtrhnouti; ⊙ e-m Pferde die Cifen ~ kosi podkovy strhnouti. 2. strhnouti, zbořiti. 3. Meister ~ šaty potrhati, roz-, obnositi, f zvésti; ab-geriſsener Mench otrhanec, -ánek, oškubaneč, trhan. 4. o(b)rýsovati, o(b)kresliti. — II. %n (ju) trhati se, p odtrhnouti se, u- se- přeš; prasknouti; fig. meine Geduld reiſt ab trpělivost mi docházi n mne přecházi n mne pomijí; es reiſt gar nicht ab nebére to konce. — III. %r sich ~ 1. odtrhnouti se, u- se; das

Pſerd hat sich abgeriſsen kün se utrhl. 2. F sich ~
strhati se, ulopotiti se, udřiti se, utrmá-
ceti se. — IV. % A~ n E7 bez pl., Ab-
reiſung f E18, w %uryvek. 2. fig. ohne A~
nepřetržité, bez ustání, ustavioné, neustále. —
V. abgeriſsen part. p., a 1. otrhaný, rozee-
draný; er ist gan von steidern abgeriſsen nemá
co (na sebe) obléci n vzíti; P nemá kusa
hadru (na sebe); ein abgeriſsen Stild útrzek.
2. fig. (o-tohu a p) abgeriſsen trhaný, přerý-
vaný, nesouvislý, drsný.

Ab-reiſer (²√₄) m E₆ 1. trhač, -tel, otrhá-
vac, odřac. 2. zprá, dřeva, mech, zahr. = Berreiſe 2.
3. milyn thle. Šrot (ohlůň).

ab-reiſten (²√₄) %a C₃ odl. I. %a 1. ein Pſerd ~
koné schvátiti n (rychlov jízdou) vysiliſti. 2. (koně)
sjížděti, o-, p sjeti, o-; zaučovati, cvičiti.
3. einen Plag ~ toſt projeji n jeda změřiti;
voj. die Frent ~ objeti n sjezditi čeli. 4. uje-
zditi, z- (co); jízdou (końmo) udupati n po-
skoditi. — II. % (ju) 1. (końmo) odjeti. 2. (o jezděch)
wem Wege ~ s cesty sjeti. — III. %r sich ~ uje-
(zdi)ti s- (jízdou se návotí).

ab-reiſsen ~ (²√₄) %a C₁₄ odl. = ablocken.

ab-reußen (²√₄) C₁₅ odl. I. %a 1. et. ~ v běhu
oduńiti a upustiti p ztratiti; (o jezděch) dem Pſerd
cin Cifen ~ při trysku podkovu s koné ztra-
titi; (o koně ein Cifen ~ v trysku u jížděde
podkovu ztratiti. 2. S-m et. ~ během získati
co na kom. 3. = ablaufen II. 1. 2. 3. 5. — II. %
(ju) odkvapiti, oběhnouti, odpaditi; anſ-
und ~ honiti se sem tam, pobíhati. — III. %
ſich ~ uhlnati se, urititi se, uběhnouti se.

ab-reviieren (²√₄) %a C₁₂ odl. (revit) prohledati.

Ab-rischt... (²√₄...) eifen n ⊙ kov. = Fener-
bedenabrichtiſen; ~ſeile f ⊙ mine. pilník min-
covní n upravovaci; ~hainerm m ⊙ kladivo
n rovnavaci n s- (= Stabhammer); ~kunſt f lov,
cvíceni, ~ba(sokol)ě; ~pětichſch der Bereiter (=Bajn-
peitje); ~platte f ⊙ rovnící lávka; ~ſtab m
~ſtock m ⊙ kov. rohatina, ſpalík a babka vy-
rovnavaci.

ab-richten (²√₄) %a E₁₃ I. %a 1. S. žu et. ~ (vy)cvičiti, vycvikovati koho v čem, (vy)učiti koho čemu, vpravovati do hlavy komu co do koho; Žaučovati, ob- koho v čem, vycepovati koho, vycválati, (o zvířatech) dres(s)ovati; Pferde ~ koné ojížděti: fig. (zjim. příh.) S. žu et. ~ (vy)cvičiti koho v čem. 2. ⊙ rovnavati. S-; stav. seriditi do šnůry a závaží (omitkové pláty a pásy) zkusiti spojení; hor. a) vyměiti rozmirkou pro důlní vřediev; b) Bede ~ pritřiſen. — II. % A~ n E7 bez pl.

Ab-richter (²√₄) m E₆ cvičitel.

Ab-richtungs... (²√₄...) ~reglement n vj.
prov. 3. pravidla n -i (coll.) výviku (jízdy); řád
cviku.

ab-reiſchen (²√₄) B₂ odl. I. %a 1. vyč(en)ichati, vycititi, ~ vyňuchati (zápach z čeho). 2. D-nt die Fährte ~ vyčenichati n výsliditi n větřiti stopu ši. — II. % (ju) vyčichnouti.

ab-riegeln (²√₄) %a C₂ odl. die Tſiř ~, die
Žtube ~ a) zavřiti n dáti na závoru; b) dvěre
(u sčvenice) závorou otevřiti, závoru se dveří
odstrěiti n odsunouti.

Německocěský slovnik. 1. Teutichbehniſches Wörterbuch.

7

ab-rieſetn

— 50 —

[ab-runden]

ab-rieječn (²²⁻) vₐ (§, in) C₁₂ odl. crěći,
hřčeti, (§)kanouti, odl., u- odkud, crěe n hrče u
bublaje a šplomajne odtěći.

ab-riječn (²²⁻) C₁₄ odl. Holz ~ drři (s vichra)
na sanich svěžeti.

Ab-riſer (²²⁻) m E₉. -in f E₁₉ svázeč
dvi na sanich.

ab-riſſen F (²²⁻) vₐ C₁₂ odl. = riſſen.

Abrifojse (²²⁻) j v Aprejše.

ab-rinden (²²⁻) vₐ C₁₃ odl. (o)loupati. s.-
vy., olupovati, s-, vy-; e-n Baum ~ strom kůry
zbaviti, kuru se stromu oloupati; Bret ~ kürku
s chleba odloubati a odrezati.

ab-rindern (²²⁻) vₐ (b) C₁₂ odl. w kravšě
chohřeti se, od- se, dohoniti se, doběhati se.
doháratí se, dohřátí se.

ab-rindig (²²⁻) a D₁₂₃ (o chlebu) odkorý.
odpádly.

ab-ringeln (²²⁻) vₐ (v, sich ~) C₁₂ odkroužiti
(v, se). odvinouti (vₐ se).

ab-ringen (²²⁻) B₁ odl. I. vₐ dobyti čeho na
kom), vybojovati, vyžpasiti, -uliti co na kom. —
II. v₇r sich ~ 1. a) ubojovali se, uzápoliti se (una-
vi se z p a s m i); b) unaviti se ždimajne (p r a d l o).
2. jid (dar.) die Vou von den Häumen ~ sedrítí
si kůži s rukou, odříti si luce.

ab-rinnen (²²⁻) vₐ (in) B₂ odl. odtěći, od-
kanouti, odrinouti, odplynouti, odroniti se,
oderčeti.

ab-ripieren (v⁻⁻) [lt.] vₐ C₁₂ uloupati, ná-
silim odniti.

ab-riſpen ⊕ (²²⁻) vₐ inj C₁₃ odl. hosp. to oves-
nych zrn�ě v laty Vnpadnouti.

Ab-riſs (²²⁻) m D₁₃ I. ☞ utrnutí -zení,
úrva: odryvek, odtrzek. ú.- 2. nástin. nákres,
náčrt(ek): e-n ~ ven et. machen vyznačiti, na-
stiniti, náčrtati, naryšovati co; fig. jädro,
trest čeho.

Ab-ritt (²²⁻) m E₃ odljezd (kommo).

ab-rijen (²²⁻) vₐ C₁₄ odl. ⊕ hot. verwerjene
Lagerpfätten ~ hledati zvrastná u smrštené lo-
žiště, slúditi po zvrastném ložišti.

Abrogation (⁻⁻) [lt.] f E₁₈ zrušení, od-
volání (zkonau).

abrogieren (v⁻⁻) [lt.] vₐ (v, (s)kon) odkli-
diti n zrušiti; obch. (s)akarku odvolati.

ab-rohren (²²⁻) C₁₂ odl. 1. e-n Teid
z růbíka rákosí odkliditi. 2. Wande ~ stóny vy-
rákosovati.

Ab-rolt... (²²⁻) -jute f ⊕ ukš. a) čívečka
do tušníců člunku pod účet, b) čivka osnovová.

ab-ronien (²²⁻) C₁₂ odl. I. vₐ 1. (tei v₇r)
(sich ~) svaliti (v₇r se). (skutáleti (v₇r se), sko-
taliti (v₇r se). 2. cun Znud Ženg ~ kus latky roz-
baliti. 3. Wějde auf der Nefle ~ prállo (n)-
váleti u (my)mandlovati. — II. vₐ (in) svaliti
se, skouleti se, skutáleti se, skotaliti se;
der Wagen in abgerellt powoz odejel u odhrčel;
obch per Drabrant ~ tajen dáti vypraviti jako
náklad obyčejmý; fig. o čase uplynouti, mijeti,
minouti.

ab-rotieren (v⁻⁻) vₐ C₁₂ odl. skotaliti se,
svaliti se.

Ab-röſt... (²²⁻) -herd m ⊕ amalgam. prazná
n preháněcí pře u analogam vy ſchlot.

ab-röſten (²²⁻) vₐ (inj) C₁₃ odl. odrezavěti,
zrezavěti a odpadnouti.

ab-röſten (²²⁻) vₐ C₁₃ odl. 1. (den ſladjez) ~
ten zrositi, smociti. 2. Bret in Butter ~ chleb
v másle usmaziti; Bret troden ~ topinku usu-
siti; Saffee ~ kávu upražiti.

ab-röthen (²²⁻) vₐ (§) C₁₃ odl. cven(ost)j
pozbývati.

ab-rotten ☞ (²²⁻) vₐ (in) C₁₃ odl. hosp. od-
hniti, u-, hnije odpadnouti.

ab-rubbetn (²²⁻) vₐ C₁₂ odl. vydrbati.

Ab-rueſ... (²²⁻) -wěſe f ⊕ mlyn. posuvný
hřídel.

ab-rüden (²²⁻) C₁₂ odl. I. vₐ 1. odstaviti,
odsumouti, odstrěiti, odundati, odšoupnouti.
2. měch. vyhnati n vystrěiti n dáti z náhoje,
ze záběhu vysunouti (ozubená kola). — II. vₐ (in)
ovdámnouti, odejiti, ucouvnouti, ustoupiti;
weiter von Z-m ~ vzdáliti se od kolo, odšed-
nouti, popo-, odstoupiti atd. od koho. — III. %
Abrückung f šm. odsun.

ab-ründern (²²⁻, vₐ (in) C₁₂ odl. odveslo-
vati, (vesluje) odraziti n odplouti.

Ab-ruſ (²²⁻) m E₃ odvolání.

Ab-ruſ... (²²⁻) -j Schreiben n jist odvol-
vači; -j ſchufs m von výstrel k návratu; ve-
černí výstrel záverěčni.

ab-rüſen (²²⁻) C₈ odl. I. vₐ 1. Z. ~ odvolati,
nazpet povolati koho; abgerufen werden zemřiti,
odjiti na večnost; wenn mid Gott abrajt až
mne Büh (k sobé) povolá. 2. Z-m die Künnen
e Kanjer ~ zakaznky in kupce odvaděti, s-
n přieminouvat n odluzovati n přebírati komu.

3. Z. zum Theater ~ dojiti pro koho, aby šel do
divadla; zastaviti se pro koho na cestě do divadla.

4. vyvolávati, ohlásiti, oznámiti, zvěstovati co;
der Bahung ~ oznamovati odjezd vlaku (v čekini);
bese jder. der Schadwirker ruſt ab ponocný vyvolává
nohlašuje hodiny. 5. řavolati (na) koho, vy- koho;
cinželn o nach dem Namen ~ jednotlivě ~ jménem
vyvolávati; Z. ~ těmern: moci) dovolati se koho;
6. Geld ~ = verrufen I. 2. — II. v₇r sich ~ uvo-
lati se, ukřičeti se. — III. % Abruſung f E₁₈
odvolání; vyhláška.

Ab-ruſer (²²⁻) m E₈, -in f E₁₉ vyvo-
lavač, -tel (f-ka), ohlasovač (f-ka) atd.

Ab-ruſungs... (²²⁻) = Abruſ...

ab-rühren (²²⁻) vₐ C₁₂ odl. kuch. zamíchati,
zavrtěti, zatn. pati. zakvedlati↑, ⊗ zamoutiti;
Suppe mit e-n Či ~ vejce do polevky roz-
kvedlati n rozdelati, n za-; Pflaumen ~ slivv
vyupovati.

ab-rumpeln (²²⁻) vₐ C₁₂ odl. vydrbati.

abrumpieren (v⁻⁻) [lt.] vₐ C₁₂ odlomití,
odrazití, odtrhnouti.

ab-rund (²²⁻) a D₁₂₃ obly, okrouhlý;
er hat es jür e-c ~ ſünme večtanjt dal to za
rovné.

Ab-runde... ⊕ (²²⁻) -ſeife f pilník na ku-
lavění zaokrouhlovací n zaoblovací; -messer n
hřeben. nuz zaokrouhlovací n zaoblovací.

ab-runden, ab-ründen (²²⁻) C₁₃ odl.
I. vₐ 1. (vₐ)okrouhliti, (vₐ)obliti, (vₐ)kulatiti,
o-, (vₐ)kroužiti, s-, ob-; abgerundete Formen
okrouhló tvary (els); fig. o slohu zaokrouhliti,
usporádati, upraviti. — II. % A~ n E₇ bez pl.,
Abrundung f E₁₈.

ab-rupfen]

— 51 —

[Ab-faž...

ab-rupſen (²⁻³) vₐ C₁₂ odl. ošk(l)ubati (pěři a p. strhau); Blumen ~ květny trhati.

abrupt (~) [lt.] a D₂,₃ trhaný, přerývaný, nesouvisly; ex abrupto z nenadání, náhle, s patra, bez přípravy; Abrupta npl. vtipne nápady.

Abrruption (~) [lt.] f E₁₈ hud. přerva.

A-brusš... (²⁻³...) ~ bołje f₁ ~ strauch m hot Abrus precatorius soterek.

ab-riiſsen (²⁻³) C₁₃ odl. I. %a 1. ⊕ a) (die Yehrgeben) ~ leſen strhnouti n rozebrati; b) vy-kruziti klenbu; plav cin Œschiff ~ loč odstrojiti. 2. voj. daš Heer ~ (uš abs.) vojsko odzbrojiti, odstrojiti. — II. %r A~ n E₇ bez pl., Ab-riuſtung f E₁₈ tež odzbroj.

abrutičen (~) (du abry-) [fr.] %a C₁₂ otupiti. zpitomiti. obhloupiuti, zhovaditi.

ab-ruſſchen (²⁻³) C₁₄ odl. I. %n (in) 1. sen-ou(a)ti se, sesypati se, sklouzoutni, sjeſti, svaliti se; die Erde ruſtjäst ab země se sen-ouvá; er ist auf dem Eiſe abgeruſtigt sklouzl n u- na ledě. 2. F kliditi se, uplachnouti, utěći, zmizeti, odraziti, odpáliti, ukázati paty; P auf der Eiſenbahn ~ drahou odjeti; s. sm. skonati, zemřiti, f doklepati. — II. %r A~ n E₇ bez pl., Abrutſchung f E₁₈; k 1. 2. jen Ab-ruſchung f E₁₈ uspadlina, usvalina, smekhna, sesedlina n sesulina, spadlá n sesulá země n skála.

ab-riuſteln (²⁻³) %a C₁₂ odl. strásti, o-(co s čeho).

ab-fäbeln (²⁻³) C₁₃ odl. I. %a šavli uraziti n useknouti n utiti. — II. %n (h) šavli odepnouti n odložiti.

ab-facken (²⁻³) C₁₂ odl. I. %a ein Laſthier ~ náklad se soumara složiti. — II. %n (in) 1. prov. s klesati, snížovati se. 2. plav. auf c-m flüsse ~ po vode (řeky) šourati a žejbrovati n šejdrovati, zapadnouti do proudu na řece a být hnáku n ústí. 3. P = abrutičen.

ab-fä-en (²⁻³) %a C₁₂ odl. 1. (p)osíti. 2. setim zhoršiti n pokaziti (půdu, síně) (pole) častými osevy vysiliły. 3. ⊖ kožel. (kůže přež mořením tlučí posypati.

Ab-faſſe (²⁻³) f E₂₂ 1. ~ odvolání. 2. od-pověď ~ dničtví.

Ab-faſſe... (²⁻³...) ~ brief m, ~ schreiben n odpovědný list.

ab-fagen (²⁻³) C₁₂ odl. I. %a 1. S-met. ~ odříci, odreknouti komu co, odpověděti, vy-komu co; S-m die Freundejchaft ~ přátelstvi vypoveděti komu; S-m die Gemeindejchaft ~ občovani s kym přeruſiti; (dříve S-m (den Frieden) ~ (tež %n) odpověděti komu, pokoj vypověděti komu; abgeſagter Feind odpovědný n úhlavní nepřítel; wenn du nicht zu ihm geſen wüſſt, je laſſ wenigſtens ~ nechceš-li k němu jiti, vzkaž alespoň, že nepřijdeš. 2. et. ~ odvolati, zrušiti; N. (o die S-m ge-machte Einladung) wieder ~ laſſen pozvání koho odvolati; e-e Lehre ~ učení odvolati, zříči se učen; die Moden ~ dáti výhost modám; ich habe die Meije noch nicht abgeſagt s mé cesty posud nesešlo; pomýšlím posud na tu cesu. 3. od-přiiti n odpověděti komu co n odříci komu čeho. 4. ~ rozsudkem odepřiti komu co, odsouditi koho čeho; S-III daš Leben ~ (o soudej hrdla odsouditi n odříci koho, odsouditi na smrť koho; (o lekaſů pochybovati

o kom, vzělátí koho, pustiti o kom, netušiti komu, neukládati dlouho komu. — II. %n (h) e-r Œche (dtt.) ~ zříci s, odříci se čeho; círk. dem Teufel ~ odříci se Glabka; f-m Glabuen ~ od-paňouti n odstoupiiti od (svě) víry, odříci se víry. — III. %r Abſagung f E₁₈ = Abſage 1. cè-bäjungen (²⁻³) %a C₁₂ odl. pilou odrežati, u-, o-, s-; (über Hrm) ~ přeriznouti (čerovo).

ab-fähen (²⁻³) %a C₁₂ odl. = abraſhmen I. 1.

ab-faigern ⊕ (²⁻³) %a C₁₂ odl. I. hor. (z) me-riti hloubku (čeho), svisně (z) mériti. 2 = hecaus-jehmezen. — II. %n (in) hor. = hecausſtěder.

Abſalom, Abſalon (~ - abv. ~ - 2) npr. m E₂₅; Prv. fig. umrecht Gut geht durch wie ~ W Manſel statek zle nabytý hůre bývá odbytý; zle dobyto, zle odbyto; nespravedlivému zboží Buli požehnání nedá; nespravedlivé zboží neděli; statku zle nabyteho nedočká třetí koloň.

ab-faſzen (²⁻³) %a C₁₄ odl. osoliti, po-, na-, za-.

ab-fammeln (²⁻³) %a C₁₂ odl. 1. Hanpen ~ househenky sbirati (s čeho); ſüldigte ~ ovoce (nafčesati n o- n (o)trhati. 2. dosbírati, sbírku ukončiti.

ab-fatteln (²⁻³) C₁₂ odl. I. %a 1. ein Pferd ~ odsedlati, roz- konč, sedlo sundati s konč. 2. ze sedla vyhoditi n sraziti n vysaditi; ⊕ stav. sodělaní podepriti, osaditi trám n sedlo. — II. %n (in) se sedla slézti n sestoupi. — III. % Absattelung f E₁₈ zejm. ⊕ stav. k I. 2.

Ab-faſ (²⁻³) m D₁₁ usazenina (na dn- nádoby, usedlina, se-, sraženina, kal. 2. přestávka; obne ~ bez přestání, bez u-, bez oddechu, bez přitře, nepřetržitě, neustále, F v jednom kuse; ein (Maß obne ~ austriinen sklenici najednou vypiti. 3. stupeň; ~ der Œtje, ~ der Treppe odpštávka secoďa, ústepke, odpočiva-dlo; ~ e-š Veræs ústup, prerva. 4. odstavec, dílek, oddíl, článek, jednotvíč část přerušovaného celku; bei Flanget kolínko; ~ e-r Nede a) odstavec, oddíl ſeči; b) přestávka (v ſeči), pomlčka; ~ e-r Œschijt tež typ. a) odstavec, oddíl; b) přestávka, typ. východ; ~ e-š Veræs přerývka, caesura (ve versi); obch. oddíl, položka, postávka. 5. ~ protiva, kontrast†; e n ~ mit et. madhen lišiti se, odrážeti se od čeho. 6. obch. odbyt (zbožn, odběr; guter ~ dobrý n čilý odbyt, shon (po čem); guten ~ haſen miti (dobrý) odbyt, jítí na odbyt; die Waren hat e-n reiſen (zboži jde u jako) na dračku; jest shon n poptávka po zboží n o zboží; teinen ~ fühden nemítí odbytu, nejiti na odbyt; fig. ſie hat e-n verloren příſa o panenstvi. 7. obch. ~ srážka (z útě). 8. zlehčen (minin). 9. hosp. odstaveni, odkojení (u zvířat). 10. ⊕ ob. podpatek, †kramſlek; hor. povalek (v lezné šachtě); geol. sesmyk, sestupek (malý smrsk plastu u žily); pusk hrázka (zářez na pažbě, aby zděřka neucovou); ryb. Abjäſte bei der Vachadefalle záskok u škarpa u slupí, aby ryby zpět neplavaly; stav. ústupek, usazení, od, odstupec zdi; pevn. ústupek, odval, †banket, bermaſ.

Ab-faž..., ab-faž... (²⁻³...) ~aſſc f ⊕ ob šidlo podpatkové n na podpatky; ~Apparat m ⊕ ob přístroj podpatkový; ~bau m ⊕ ob. budování podpatků; ~bogen m ⊕ oblouk podpatkový;

*

ab-fäzig

— 52 —

[ab-jchärfen

-draht m ⊖ dratev na podpatky; -efe f ⊖ ob roh podpatku; -eisen n ⊖ ob; podkovka; -fähig a obch. prodejný, odbytný; -fiefer s stridava zimnice; -sleč m ⊖ ob. patnik; -form f ⊖ ob. tvar podpatku; -förmig a podpatkovitý; -fraismaschine f ⊖ ob. stroj k vyhlubování podpatku; -gebiet n obch. tržiště, zemiště n obvod n okrslek n okruh odbytu; -größe f ⊖ ob. číslo podpatku; -höhe f ⊖ ob. vška podpatková; -holn n drívi na spalíčky; -kalf n odstavené tele; -kante f ⊖ ob. hrana podpatková; -kasten m kašna usazovaci; -koßen fpl. náklad na prodej n prodejový, vědání s prodejem (čeho); -kder n ⊖ kůže podpatková n na podpatky n na podpatčích; -keisten m ⊖ ob. kopyto na obuv s podpatkem; -macher m ⊖ ob. = -scheider; -mangel m obch. nedostatek odbytu; -ort m obch. místo odbytu; -psanne f ⊖ pánev usazovaci; -poſtamt n zástavni postava; -presse f ⊖ ob. lis na podpatky; -quelle f zdroj n pramen n zřídlo odbytu; -raspeſl f ⊖ ob. struhák podpatkový; -reservoir n nádržka usazovaci; -richtung f obch. směr odbytu; -schneider m podpatká, spalíčká, f kramſlekar; -jeite f ⊖ ob. strana podpatku; -spríše f stríkačka s přerývaným stríkem; -ſtift m = -weide; -ſtockel m ⊖ ob. drevěný podpaték; -ſtueck m ⊖ ob. patnik; -überzug m ⊖ ob. povlek podpatku; -verhältnisse npl. obch. poměry odbytu; -vermittlung f obch. zprostředkování odbytu; -weg m obch. zdroj n zřídlo n pramen n cesta n způsob odbytu; -weiſe adv. vpřestávkách, po kousku, po stupni, po vrstvě; to psaněm v odstavčích; -zweife f ⊖ ob. nýtek podpatkový, evo(če)k do podpatků, podpatnik.

ab-fäzig ⊕ (²⁻³) a D₂,₃ stav. ústupkový; hor. hnědovitý, přetržitý; -e Ablagerung les. uložení přerušené.

Ab-jäuber (²⁻³) m E₆ žejbrovačka, -dlo, zubr. ž.

Ab-jäuber... (²⁻³) ⊕ -ſtange f lidele od žejbrování; -werk n žejbrovní.

ab-jändern ⊕ (²⁻³) %a C₁₂ odl. 1. (n) -žjbrovatiť, podsevati. 2. ⊕ hor. a) die šmube - vyvéstiti, ukliditi, opraviti dálmi vyrohbotky; h = Gr = ob(jrati rudu (ošititi od jaloviny).

ab-jauſen (²⁻³) B₂ odl. I. %a 1. spíti, opití, p ochlastati (koho). 2. odpiti, u- (čeho). 3. p odpiti si n odchlastati si (dálub). - II %r P ⊗ ſich ⊥ upiti se, uchlastati se.

Ab-fäng... (²⁻³) ⊕ prov.d. -kasten m sol. cední srub v ľužníku.

ab-fängeln ⊕ (²⁻³) C₁₂ odl. zahr. = ablactieren 2.

ab-jaußen (²⁻³) %a H₂ 1. odssätti, u-, vy-, p odčucati, u-, vy-, odcumlati, u-, vy-, odlumlati, u-, vy-. 2. vyssätti, vyčucati (ssaje odčulatno).

ab-jäugen (²⁻³) %a C₁₂ odl. 1. (na)kojiti, po-, od-, do-. 2. odstaviti, odkojiti (na vůdy). 3. zahr. = ablactieren 2.

ab-jäunen ⊕ (²⁻³) %a C₁₂ odl. tes (čtyrstranně) omitati drívi n kmeny n prkna n fošny.

ab-jauseln (²⁻³) %a (n) C₁₂ odl. odšuměti, odseveliti, odselestiti.

ab-ſcarpieren ⊕ (²⁻³) %a C₁₂ odl. stav. srovnati svah, srypati, ſoskarpovati.

abſcedieren (²⁻³) [t.] %a 1. (ju) ustoupiti, odtáhnouti. 2. (b) lek. = schwären.

Abschreſſ (²⁻³) m D₁₃ path hlíza, výmět.

Abschreſſ... (²⁻³) -höhle f dutina hlízy; -membran(c) f blána hlízová.

Ab-schab... (²⁻³) -eisen n ⊖ str(o)uhák, -adlo, skrabák, drhlen n skoblice.

ab-schaben (²⁻³) C₁₂ odl. I. %a 1. (od)strouhati, o-, u-, se-, (od)skrábati, o-, u-, se-, ošoupati. u., odrápati; abgedabte Kleider osumele saty. 2. ⊖ kožel. (ž)mizdřiti; souk. sdrhnouti (vělásky na sukne). - II. %r ſich - oškrábati se, skrábáním se opotrebovati n odpadávati. - III. %b (h) kliditi se, táhnouti.

Ab-schabſel ⊕ (²⁻³) n E₆ odškrabek, ú-, (o(d))stružek, stěrek, o-.

Ab-schach (²⁻³) n E₃ dvojitý šach.

ab-schachern p (²⁻³) %a C₁₂ odl. přih. vy-sachrovatiť, vyſantročiti (si) co na kom, po-koutné odkoupiti co komu.

ab-schachteln ⊕ (²⁻³) %a C₁₂ odl. přesličkou (vy)čiditi n vylestiti.

ab-schaffen (²⁻³) C₁₂ odl. I. %a 1. odstraniti, odkliditi, u-, vy-, (ž)rušiti; ein děſel - svátek zrušiti; ein Gejeß - zákon zrušiti o odvolati; e-n Miſsbrauch - zlořádu n nadužívání čeho přitrž učiniti; math. den Renner aus der Geiſung - jmenovatele z rovnice vyloučiti. 2. zbaviti se čeho. dáti od sebe, propustiti; j-n Bedienenten - sloužičího propustiti; das ganze Geinnde - rozpustiti všecku celed; den Wagen o die Viere - tež váž n konš prodati; die Truppen - vojsko rozpustiti. 3. prov. s. = ausweisen I. 1. a); Micſente - nájemníky vyvopěděti; F - vyvopovoditi kožo (ze dveru). 4. (objednátku) odvolati. - II. % Abschaffung (²⁻³) f E₁₈.

ab-schäften ⊕ (²⁻³) %a C₁₃ odl. násady, pažby ato. (v Zdajt) zbaviti.

ab-schafen ⊕ (²⁻³) %a C₁₂ odl. plav. ein Tafel - lano stáhnouti n popotřásti; uvěsti zastavivši se lano popořem sem v nový běh přes kledku.

ab-schäkern (²⁻³) %a C₁₂ odl. 3-m et. - vylas-kovati, vyveraciti, F vykasparovati co na kom.

Ab-jchäſt... (²⁻³) ⊕ -gerath n náčini k loupaní n olmpování (čehý); -ſchauſel f ⊖ hosp. = Kneuchschauſel.

ab-jchafen ⊕ (²⁻³) C₁₂ odl. (die Brudſteine) -kämen (o)spicovatiť a zednickým kladivem n ř oškrdem z hruba přesitesi; z navětralého kamene vrchli čast předskatí.

ab-schäßen (²⁻³) C₁₂ odl. I. %a 1. (o)loupati, odrati co, o(d)loupati, s-, u-, odrati, se- co s čeho; Artoffeſt an Apfel - brandbory n Jabiká loupati; fig. von allen Pflichten abgeidült prost všech povinnosti. 2. kůry zbaviti co, kuřu sloupati (s čeho). 3. ⊕ = abtrijen. - II. %r ſich ⊥ 1. loupati se. 2. fig. ⊥ zběti se, zbaviti se, sprostiti se (čeho).

III. % A - n E₂,₃ pl., Abschäfung f E₁₈.
Ab-schäfer (²⁻³) m E₆ loupač, olupovač.
ab-schalmen (²⁻³) %a C₁₂ odl. les. (s)lilovati, (o)lizovati.

ab-schanden F (²⁻³) %a C₁₄ odl. 3-m et. - (ve)hře v kostky n v házadní hře vvhřatí co na kom.

Ab-schärf... (²⁻³) -meſſer n ⊕ kníš nůž ořezavaci; -ſicin m brus, brousek.

ab-schärfen (²⁻³) C₁₂ odl. I. %a 1. ein Meſſer - nůž naostřiti n nabrousiti, do-. 2. ⊕ Spiel-

Ab-schärfer

53 --

[ab-schenuh]

tarten ~ karty sříznouti. při, o- (ku klamání);
knič. oříznouti; ob. die Sohle ~ podsev (s)ko-
siti n. (ţ)brousiti; zám., tos. atd. a) přiostřiti n
přiraziti n. sraziti hrany, přitnouti n přísek-
nouti do ostří, přiostřiti; b) ostrí otupiti n
strhnouti n. sříznouti; typ. die Zdrift ~ písmo
podřezávati; das Dcclclcller ~ příklopovou kůži
zokrájeti.

Ab-schärfer ♦ m (২৯-). E₆ pismolj. ~ der Lettern
ořezáváč pismen.

ab-scharren (২৯-). %a C₁₂ odl. odhrabati. u-
odhrnouti.

Ab-scharricht (২৯-). n E₃, Ab-scharrsel (২৯-). n
E₆ o(d)škrabek, ú-.

ab-schatten (২৯-). C₁₃ odl. I. %a 1. stínově
(ţ)obraziti n. (na)kresliť co, nástin n stínovou
podobu n silhouettů čho vytvořiti; fig. na-
stiniti, načrtnouti, naryšovati, naskizzovati†
o. 2. mal. (vy)stiniti. (vy)stinovati, odstín-
vati p -initi (co). — II. %r fig. sich ~ odstino-
vati se. — III. % Abschattung f E₁₅ 1. ná-
stin, stínový obraz, stínová podoba, stí-
norvs. silhouetta†. 2. = abschattieren II.

ab-schattieren (২৯-). C₁₂ odl. I. %a = ab-
schatten I. 2. — II. % Abs-chattierung f E₁₈ (od)stín, ſnuance.

ab-schassen ♦ (২৯-). %a C₁₄ odl. výpalné
uložiti komu n uvaliti na koho.

ab-schäzen (২৯-). C₁₄ odl. I. %a 1. odhad-
nouti, (o)ceniti, pro-, vy-, z- (co), udati cenu
(čeho); učach dem Augenmaße ~ podle oka n od
oka odhadnouti; unter dem Werte ~ odhad-
nouti pod cenou. 2. podceňovati p -niti. —
II. A~ n E₇ bez pl., Abschätzung f E₁₈ od-
had(nutl) i.

Ab-schäger (২৯-). m E₆ odhadce, ~ -ač, cenitel.

ab-schäbig (২৯-). a D₂,₃ 8vy. (= verädytlid);
~ e Vede znevžné řeći.

Ab-schäzungš... (২৯-..) ~ beamte(r) m od-
hadní úředník, odhadce: ~ commissar m od-
hadní komisař; ~ commission f odhadní ko-
mise†.

ab-schauen f (২৯-). %a C₁₂ odl. = abſchsen.

ab-schauern ♦ (২৯-). %a C₁₂ odl. přeпаžiti,
přichraditi, za- (co), příčkou oddělit.

ab-schauſeln (২৯-). %a C₁₂ odl. lopatou od-
kliditi n odházeti n očistiť atd.

ab-schauſeln (২৯-). %n (in) C₁₂ odl. v anſ-
ſchauſeln.

Ab-schaum (২৯). m D₁₁. 1. pěna, odkal. 2. ſiſ.
~ der Gefělichaft luza; ~ der Menschgeit vyvřil
lidstva. 3. ♦ met (s)truska, pěna (kovová, žužel).

Ab-schaum... (২৯-..) ~ Klinge f ♦ re. shánči
čepel; ~ ſieb n met., nap. atd. též Abschäumefich n
cedník n sito shánči.

ab-schäumen (২৯-). C₁₂ odl. I. %a o(d)pěno-
vati p -iti, spěniť (co), pěnu sebrati (s čeho)
(o)šumovati. — II. % A~ n E₇ bez pl., Ab-
ſchäumung f E₁₈.

Ab-schäumer ♦ (২৯-). m E₉, fig. literární
zloděj, plagiator†.

ab-scheiben (২৯-). %n (b) C₁₂ odl. 1. ukouleti,
poraziti (kuželky atd.). 2. ♦ hut. trhati měč, sbi-
rati n loupati n trhati placky.

ab-scheidbar (২৯-). a D₃,₃ odlne (reln)ny.

ab-scheiden (২৯-). (n. odl. I. %a, %r (jid) ~
oddělití (%r se), odloučiti (%r se); síd von
et. ~ odbočovati, odechlovati se, odvětvovati
se, odstupovati (od čeho); die Cijenbahn scheidet
sich hier rechtς ab železnice zde odbouje n se
odvětvunje v pravo; abgeichieden leben žiti
v ústrani n o samoté n v odloučenosti od
světa; ♦ chem odloučiti, vy- (%r se). — II. %n
(in) 1. očefjiti, odebriati se. 2. rozlučiti se
se světem, skonati, zemřiti; abgeichieden p. p. ...a
zemřelý; Abgeidiedenen m F neboztik, Abgeidie-
dene f nebožka: abgeidiedene Želen duse
zemřelých, dusický. — III. % 1. A~ n E.
bez pl., a) rozlučem. rozluka; chem. odloučeni;
b) smrt. 2. Abschidung f E₁₈ chem. odloučeni

Ab-scheidungs... (২৯-..) ~mittel n chem
odlučovadlo.

Ab-schcin (২৯). m E₃ = Abglang.

ab-schiceln (২৯-). %a C₁₂ odl. das Šaar ~
vlasy rozdělit n rozcesati, pěšinku ve vlasech
udělit.

ab-schelſe(r)n (২৯-). C₁₂ odl. %a, %n (b), %r
(jich ~) o(d)loupati (%n, %r se), u-, s-, vy-.

Ab-schencf (২৯). m B₃ poslední naliti n F. pivo.

ab-schenken (২৯-). %a C₁₂ odl. 1. et. auš dem (zu
vollen) (Maſle ~ ze sklenice (příšlinc) odliť (=abgeſſen).
2. Ţ-m et. ~ dáti (část) čeho komu.

ab-scheren (২৯-). B₈ odl. I. %a 1. o(d)stří-
hati, u-, se-; die Haave ~ vlasy (o)stříhati;
Schafe ~ ovce stříhati v postříhovati. 2. přa-
pažiti, přehraditi (= abschauern). 3. ♦ tkale. ode-
snovati. — II. %n (b) plav. vyhnouti se, u- se
vlnoviti. — III. % A~ n E₇ bez pl., Abschec-
nung f E₁₈ stříž, ♦ střih, (ovc.o); postřížiny,
tonsura† katolických kněži.

Ab-scherungs... (২৯-..) ~ festigkeit f pevnost
ve střihu.

ab-scherzen ♦ (২৯-). %a C₁₄ odl. Ţ-m et. ~
vyžertovati, vyšprýmovati, vykasparovati co
na kom.

Ab-scheu (২৯) m E₃ bez pl. 1. ošklivost,
odpor, hnuš; ~ einſleßen, ~ ercregen, zum ~ jein
hnuſiti se n protiviti se n oškliviti se n pří-
citi se komu, ošklivost n odpor buditi v kom;
eo sſort mir ~ cin pojímá mne ošklivost k tomu,
hnuš se mi to, štitim se toho; ~ ver ♦. o
et. haben míti v ošklivosti koho n co, oškliviti
si n hnuſiti si koho n co, střitati se koho n čeho; ~
vor dem Leeren hrůza z prázdné prostory, horror
vacuit. 2. ohyzda, ~ nost. šereda, ~ nost, ohava,
~nost, mrzkost, povrhel.

Ab-scheu... ab-scheu... (২৯-..) ~ bitd n = Men-
strum; ~ voli a = abſchenuh; ~ würdig a za-
sluhující (býti v) ošklivosti.

ab-scheuchen ♦ (২৯-). %a C₁₂ odl. v verſchenden.

ab-scheuern (২৯-). %a C₁₂ odl. 1. osmřěći,
odrhnouti; ♦ kožel. odchliplnouti (káž od kážel,
nadzdvihnouti, zbertiti. 2. též %r (jich ~) smý-
čením n drhnutím ořiti n pokaziti atd.

ab-schenuh (২৯-). I. a D₂,₃ ohavný, mrzký,
šeredný, ohyzdnný, hanebný, protivný, hnušný,
ošklivý, prožluký; ~ es Wetter hanebně počási;
ošk Wienſch ohyzde. — II. adv. ohavně, mrzce.
šeredné atd. v I.; žert = ungemein; ~ gelept účený
až hrůza; ~ reid n nesmírně n hrozně n neoby-
čeju n bohat(ý), až hrůza bohatý. — III. s Ab-

ab-fchichten]

— 54 —

[ab-fchießen]

f Scheulichkeit f E₁₈ ohvnost, mrzkost, šered-
nost atd (v I).

ab-fchichten (v2v) C₁₃ odl. I. ¼a 1. (roz)vště-
viti, ve vrstvy dělití. 2. práv. = abfinden. —
II. práv. % Abschichtung f E₁₈.

ab-fchifen (v2v) C₁₅ odl. I. ¼a odes(f)lati,
pos(i)lati. — II. % Abschichtung f E₁₈.

ab-fchieben (v2v) Bₐ odl. I. ¼a 1. odstrěiti,
odsumouti, pos-, odvaliti, odundati, odšoup-
nouti; den Tisch von der Wand = stůl ode zdi
odsumouti n odstaviti; den Riegel = závoru
odstrěiti; hosp. die ersten Zähne = = II. I.
2. fig. et. von sich = odmitati co od sebe; e-e Be-
ischuldigung von sich = obvinění od sebe od-
mítouti, osvěditi se proti obvinění. 3. hra
v kušelky K. = překouleti, přehoditi koho. 4. prov. J.
dohnati, postrkem poslati n dopraviti (ohko kam);
er wurde in j-e Heimat abgekommen přišel na
postrk n postrkem; dostal se domů postrkem;
3. von Zrt zu Zrt = hnáti koho místo na
místa n z místa na místo. — II. % (n) 1. o do-
bytku cucáky ztráceti. 2. f (od)thámhou, (od)-
tihnouti, kliditi se, zmizeti, (od)krásti se. —
III. % Abschicbung f E₁₈ prov. J. postrk; od-
vedení postrkem.

Ab-fchiebling (v1v) m E₆ hnanec, postr-
čene.

Ab-fchied (v1v) m E₃ 1. odchod; ~ nehmen
odejiti; von den Brettern ~ nehmen odejiti od
divadla, opustiti divadlo; von der Welt ~
nehlen vzdáliti se světa, odloučiti se od
světa; ~ vom Leben odchod na věčnost; ~ vom
Leben nehlen rozžehnati se se světem, vy-
kročiti ze života, odebrati se na věčnost.
2. rozchod, rozejiti, (roz)loučení (se), rozluka,
rozžehnání (se) s kym; von S-m ~ nehmen roz-
loučiti se, rozžehnati, rozestati se s kym,
opustiti koho; auf ewig von einander ~ nehlen
rozejiti se n rozloučiti se spolu na věky n
na vždy; zum ~ na rozloučenou; chye ~ o F
mit e-m pohüchen o französischen ~ e weggehen;
hinter der Thit ~ nehmen tajně odejiti, uplách-
nouti, uprchnouti, tajně ujiti, zmizeti, uklouz-
nouti, U ufouknouti, prásknouti do bot; Prv.
~ chye e-n Zchidertum ist nichts wert na roz-
loučenou se m dlá pítí; ein langer ~ keſſet um-
nüße Thränen při dlouhém loučení se zby-
tečně mnoho plače. 3. propuštěni, vý-
host, ~ propust; ~ 3-m f-n ~ geben propuštiti
koho; fig. der Zinde ~ geben dáti výhost hřichu;
f-n ~ nehmen vzdáti se n zříči se (uřadu atd.);
výžadati si propuštěni (z uřadu atd.); cirk. ~ C-8
Kloſſergeißtichen odchod řeholníka (do jíneho kláſtara
n na cesty). 4. ~ výsledek porad, výnos, nález
sněmovní atd. 5. † (končený) ortel†, rozsudek.

Ab-fchieder (v1v) m E₆ voj. propuštěnec,
propuštený vojin.

ab-fchiedlich (v2v) adv. propouštěje.
odcházeje; ~ grüßen pozdravovati na roz-
loučenou.

Ab-fchieds... (v2v) ... andenken n památka
na rozloučenou; ~ attestat n list(ina) pro-
puštěci; ~ audien; f slyšení n audience při
odchodu; ~ bečiſch m návštěva na rozloučen-
nou; ~ billet n list na rozloučenou; ~ blidc m
pohled při loučení; tež pohled umírajícího;
~ brief m 1. = billet; 2. = urtunde; ~ dincer [fr.]


hostina na rozloučenou; ~ ſcier f, ~ ſeſt n
slavnost na rozloučenou; ~ gedicht n báseń
na rozloučenou; ~ geſang m zpěv na roz-
loučenou n na rozchodnou; ~ geſuch n žádost
za propuštěnou; ~ glas n sklenka (pitá) na
rozloučenou n na rozchodnou; ~ gruß m po-
zdrav na rozloučenou n na rozchodnou;
~ hand f: ~ m die ~ hand eichen podati ruku na
rozchodnou n na rozloučenou komu; ~ kuſs m
polibek na rozloučenou n na rozchodnou;
~ lied n píseň na rozloučenou; ~ maſi n ho-
stina na rozloučenou; ~ predigt f, ~ rede f
ſeč na rozloučenou; ~ jchein m = ~ atte-
ſtat; ~ chmaus m hostina na rozloučenou;
~ junde f hodina rozloučení n rozluky n roz-
chodu, n od-; ~ tag m den odchodu n rozlou-
čení; ~ thräne f slza při loučení; ~ trauer f
zármutek při odchodu n při loučení; ~ trunk m
doušek n pitka na odchodnou; ~ urtunde f
vhost(n) list), list propouštěci; voj. F obſit;
~ vijite f = ~ bejuch; ~ voll a: ~ willsches Herz
srdce plné dojmů n loučení n z odchodu;
~ wech n hoře n bolest při loučení n při od-
chodu n při roz-; ~ wein m vino (pitě) na roz-
loučenou n na rozchodnou; ~ wort m slovo
na rozloučenou, s bohem; ~ wunſch m prání
na rozloučenou; ~ jähre f = ~ typräne; ~ jeit f
čas odchodu n roz- (roz)loučen.

ab-fchicſern (v1v) C₁₃ odl. I. ¼a o(d)lupo-
vati o(d)loupati, odelhipiti. — II. % ſich ~
lopati se, odlupovati se. — III. % Ab-
ſchierung f E₁₈.

ab-fchicſen (v2v) ¼a C₁₂ odl. ~ S-m et. ~
= abanden.

ab-fchienen © (v1v) ¼a C₁₃ odl. 1. hor. odtáh-
nouti, stáhnuti; e-e Grübe ~ důl měřiti (kompadex,
stohovadlem). 2. kol. ein Mad ~ kolo okrabe zbaviti.

Ab-fchicner © (v1v) m hor. dolomeřič, měřič
horní n dolový.

Ab-fchicß... (v2v...) ~ commando n povel
k výſtruſel; ~ plaſa m lov. zástřeliſtě; ~ vogel m
dřevěný pták sloužící za terč při stríleni.

ab-fchicſen (v2v) B₂ odl. I % 1. ein Gewehr
~ ručnice vystřeliti; e-n Pfeil ~ šíp vystřeliti
n vypuſti. 2. odstřeliti, u- se; ostříleti (co);
ihm wurde der Aepf abgechoffen uſtřeliti mu
hlavu; koule mu urazila hlavu; den Halu
von der Kette ~ kohouta z hejna odstřeliti.
3. sestřeliti, za-; den Vogel von der Stange
~ (dřevěněho) ptáka s tyče sestřeliti; fig. dobyti vi-
tězství, zvítěziti; lov. Wild ~ zvěř stříleti.
4. ~ přestřeliti koho, stříleti lépe než kdo.

5. ſich (dat.) das Genüd ~ (srr. II. 1.) sraziti
si n zlomiti si vaz. 6. dostříleti, po-, vy-;
ein Revier (aſſes Wild) ~ postříleti, vy-, od-
věscku zvěř v reviru; zastřeliti na obstaveném
honu. 7. © hor. Behrlödcr ~ odstříleti, odpá-
li ti (vrtné díry atd.); ukale. odetkati, vy-, za-.

II. % (n) 1. svrhnouti se, sletěti, spad-
nouti, sřititi se. 2. sražně spadati n sva-
zovati se n sklaněti se. 3. rudnouti,
pouštěti (arvu, (vy)blednouti. 4. doloviti,
poslední léč loviti. — III. A~ n E₇ bez fl.
Abschicßung f 1. můstrel, vypálení, rána.

2. ústřel, od-; lov. ein A~ halten všecku zvěř
 poſtríleti. 3. dostřílení, poslední výstřel.

4. (s)päd.

ab-schiffen]

— 55 —

[ab-schlägig]

ab-schiffen (²⁵⁻) C₁₂ odl. I. ¼a Waren ~
zboži odplaviti, se zbožim odplouti. — II. ¼'n (in)
(s lodi) odraziti, odplouti odjeti. — III. %
Abschiffung f E₁₈.

ab-schildern (²⁵⁻) C₁₂ odl. I. ¼a 1. ¼ vy-
obraziti, vykresliti. 2. fig. (my)liciti, vypysati,
po-, vytvářiti, zvs zobražiti, vy- n vyvámo-
vati. — II. ¼'n (h) au- und ~ v aufschideen. —
III. % Abschilderung (²⁵⁻) f E₁₈ ličení, ličen.

ab-schiffern (²⁵⁻) ¼a C₁₂ odl. ab = abischern.

ab-schinden (²⁵⁻) B₁ odl. I. ¼a 1. (o)driti; od-
rabati; abgeschwindene Stelle odřenina. 2. zraso-
vati, utahati. 3. fig. ¾-m et. ~ vydřiti n vy-
nutiti eo na kom, vyrvati eo komun. — II. f ¼r
fich ~ udřiti se, upracovati se, ulopotiti se.

ab-schippen (²⁵⁻) ¼a C₁₂ odl. ab = abyschienl.

ab-schirren (²⁵⁻) C₁₂ odl. I. ¼a odstrojiti
(konč). — II. % A- n b₂ bez pl., Abschirrung B₁₈.

ab-schlaften (²⁵⁻) C₁₃ odl. I. ¼a poražiti
p -aziti (dobytok), zařezati; wir schlachten ab za-
bijime (kremnik). u nás je n máme zabijeni;
liegt wie abgeschlachtet leži jako zabity. —
II. % A- n E₇ bez pl. porážka; zabijení.

ab-schlasen ⊕ (²⁵⁻) ¼a C₁₂ odl. trusky od-
raziti; trusek zbaviti.

ab-schlasen (²⁵⁻) ¼a ¾, žert. f-e Zeit ~ 1. (wěč).
čas (si) odespati. 2. vyspati se.

Ab-schlag (²⁵⁻) m D₁₁. 1. te-, sběr, směti,
trisky, odpadky, skolky, klest. 2. hosp. = Ab-
redling. 3. odráž, -žení, kulčěn. odrážka; ha
kulčěn. Die Banden haben e-n guten ~ kraje ku-
lenčník dobre odrážejí. 4. ohrada; (7a)pa-
žení, pře-. 5. mlyn. a) odpad přebytečné vody; b) kíně
tkanál se stavitkem a šízkem ku přepálu přebytečné vody z ná-
tonu do jalového řečište). 6. odmítnuti, odmrštěni,
oslyšeni, odbytí. 7. srážka (s ceny), sleva,
cnehe ~ beze srážky; ~ der Külte ubýváni n
ůbtek zimy; in ~ gerathen (z)měnsiti se, u-
se, klesati; dieser Artitel ist sehr in ~ gefommen
na tomto zboží velmi spadlo. 8. au- ~ na
účet, sprátkou. 9. rozdíl. 10. ⊕ stě. ráz (otisk)
pismene v matrce; stav. silne patník, obruba, od-
rážka, za; hor. odrážka.

Ab-schlag-... (²⁵⁻) -feder f ⊕ hor. odrážná
přužina (deska - n fošna), odrážka; -hammer m
⊕ hor. oklepavací kladivo, oklepák; -schaufel s
⊕ met. zátkav(k)a; -tisch m skládací stůl;
- welle f ⊕ hor. hřídel oklepadla; -wcrf n
⊕ hor. oklepadlo; -wisch m ⊕ sol. otíralka
(u solivarnického črenu) (v tež Abschlagzus...).

ab-schlagen (²⁵⁻) C₉ odl. I. ¼a 1. odra-
ziti, u-, s-, odtlouci, s-, odtepati, s-, od-
biti, s-; den Kopf ~ hlavu uraziti n srubnouti
n sraziti n stíti ata; sich lieber den Kopf ~ lassen,
als ... spíše si dáti hlavu sraziti než ... ;
Küsse ~ ořechy srážeti n klátiti; lov. (píš rušení
zvěře přeseknouti; den Žtaub von den Fíšen ~
prach s nohou oklepati n setřásti; hosp. den
Miß ~ hnůj kopáčem s vozu shazovati; piet.
punčoch die Mausche ~ oka pouštěti; lov. o jelezu
ten Baſt ~ lyčí tlouci n stírati. 2. strh-
nouti. zbořiti, zbourati; ein Gerißt ~ strh-
nouti lešení; les. poražeti, káceti, mýtiti.
3. das Wäßer aus dem Bach ~ den Bach ~ vodu
z potoka n potok vypustiti; f sein Wäßer ~
močiti p vymočiti se, p spr. scáti; ❧ ižert sein

Wäßer durch die Angen ~ plakati bez pićiny.
4. ¾ ~ zbiti, zmlatiti, stlouci kohe; abachla-
gene Stelle (am Körper) potlučinona na tele.
die (Wieder) stibt mir wie abgeschlagen jsem na všeek
jakoby mne zmlátil; abachlagene (Wieder) zma-
 látnelé údy ~ ¾-m et. ~ vybiti si eo na kom, do-
byti eo na kom, zápasem (dobyti eo kom, 5. kuch.
= abquarren. 6. = abschauern. 7. o(b)raziti, o(b)­
tisknouti. 8. odraziti, odelnati, odpuditi;
e-n Ztreich ~ odraziti n svěstí ránu; voj. den
Jend ~, e-n Zturm ~ nepřítele n útok odra-
ziti; nepříteli n útoku odolati; hra den Zritten ~
třetího z místa vypuditi; lov. o jelenech atd. za-
hnati (drůhěboh). 9. odmítnouti, odmršti,
odepřiti, odkázati, oslyšeti (co); nepopráti,
nedo- komu čeho; ein (Sach) ~ žádost zamitnouti
n oslyšeti, odepřiti žádosti; eš ist mir abge-
schlagen werden byl jsem oslyšen n odmítnut;
e-n Řijt ~ odepřiti n nepovoliti lhůtu; ihnen
hat das Verhängnis die Zpachde abgeschlagen jim
osud řeči nedopiál; Prv. wie gebeten, also ab-
schlagen zdvořila žádost vyždaje abgeschl. jim
odpovědi; freundlich abgeschlagen ist halb zugejaat
přivětivě odmítnouti jest z polovice vyho-
věti; es ist es qut wie abgeschlagen, wenn man's
au- die lange Bant will tragen s vyhověním
otáleti jest tolik jako nevyhověti. 10. ~ den
Zdeicer ~ závoj spustiti. 11. sraziti, od-, ode-
čisti, odespati, strhnouti (čistku peněž); das Brot ~
sleviti na chlebě; e-e Münze ~ zlehčiti minci.
12. plav. a) ein Žiegel von der Raa ~ odpětnouti
plachtu s ráhna. b) ein Zschiff auf dem Schmür-
boden ~ tod vyrýsovati na podlaze rýsovny
(bryсы pro stavbu potěchbnym) 13. typ. das Fersat ~
formát zezebrati n rozněsti; typ, pismol. = ab-
flatichent; hor. odpinati, odvěsiti, vy- (tány, bečky),
odbírati (vozy z klece); uhl. die Zſſunungen deß
Weiers ~ zacpati, n zatkati otvory kouřicého
se milře; krýti haldu n miliř; met. die Minne
beim Abgjüſse ~ met., stev. zatkati n zastaviti
litinu (v brzdželezelnou lopatkou). — II. %r fích ~
1. fich von f-m Wege ~ s cesty sejiti n odbočiti
n se odchýlitı n se vzdáliti n zaboditi (kam).
2. lov. dasß Wild schlägt fich ab zvěr se odráži. —
III. vₙ (obyč. jst) 1. an der Art ~ odrodit se,
zvrhnouti se. 2 nepodařiti se, nez- se, ne-
pověsti se; die Marte hat abgeschlagen karta pro-
hrála. 3. menšiti se, mírniti se; die Hütze
jchlägt ab vedra ubývá, vedra se mírní; die Külte
jchlägt ab zima se mírní n polevuje; oblevuje;
jest obleva; die Külte ~ lassen zimu (7)mir-
niti; das eistalte Wäßer ~ lassen ledovou vodu
odraziti; den heißen Kaffee ~ lassen nechati
horkou kávu povychladnouti; der Wein
jchlägt ab víno ztráci žár; die Kuh schlägt ab
kráva tratí mléko n utruhuje. 4. (7)tratiti na
ceně, (ob)laciněti; das Gerreide ist abgeschlagen
na obili spadlo, obilí (dat.) spadlo (v ceně);
der Kaufmann hat mit f-r Ware abgeschlagen kupec
slevil na zboží. 5. hra kulčě. odskočiti, odra-
ziti se; lov., voj. das Gewehr schlägt ab ručnice
trhá; die Kugel schlägt ab kulka se odráží n s-.
6. lov., o zvěři odraziti, odběhnouti. 7. voj. (od)-
bubnovati k návratu. — IV. % A- n E₇,
bez pl., Abschlagung f E₁₈.

ab-fschlägig (²⁵⁻) a D₂¹₃ adv., odpíráv, odmí-
tavý; -e Antwert odmítavá n záporna odpo-

ab-fchläglich

— 56 —

[Ab-schlüsſ]

vödt; et. ~ bejdeiden zamitnouti; 3. ~ bejdeiden odmitnouti n oslyšeti n odmrštiti koho; e-c ~ e Anwort erhalten, ~ bejchieden werden doznati odmitnouti n slyseni.

ab-fchläglich (vü) a, adv. 1. na účet; splátkou; ~ e Zahlung = Abschlagszahlung. 2. ❧ = abjchläglich.

Ab-fschlags... (vü...) ~anleihe f výpůjčka na splátky n annuity; ~dividende f splátka na dividendu; ~poſſi f položka na srážku; ~quittung f kvitance na splátku; ~zahlung f placeni po částech. splátka; mit Bewilligung von ~zahlungen verlaußen prodávati na splátky.

ab-fschlammern (vü-) '12 odl. I. %a 1. odbahniti, bahna zbaviti; ☉ sich ~ (o rybách) pozybyi bahnité příchuti v čisté vodš. 2. ☉ hor. opláchnouti, odmoutiti (rudy atd). — II. % A~ n E7 bez pl., Abschlämmung f E18.

ab-fschlampern (vü) %a C12 odl. ucourati, mor. ušlamtati, ušlompati

ab-fchlängeln (vü) sich ~ v, C12 odl. odkroutiti se, odvinouti se, odsoukati se.

ab-schlarsen f (vü) %a C12 odl. (j-c zůdhe) ~ střevice ošoupati (soupavon chůři štříti).

ab-schlecken (vü) %a C12 odl. = ableichen I.

ab-schleichen (vü) C5 odl. I. %a = ablisten. — II. %n (in) a %r sich ~ odplížiti se, odkrásti se, vytratiti se, uplachnouti, zmiziti.

ab-schleiern † (vü) %a C12 odl. = entſchleiern.

Ab-schleiß (vü) m E5 otření, opotřebování.

Ab-schleiß... ~ ☉ (vü...) ~rad n kožel kolo ubroušenci; ~stein m brus ubroušecí.

ab-schleifen (vü) C5 odl. I. %a 1. obroušiti, u- (broušením odstranit); den Roſt von der Klinge ~, die Klinge ~ rez z čepele obrousitii n broušením čoſtitii. 2. tež v, fig. (ſich ~) otrkati (v, se), oſtríleti (v, se) se, obrousati (v, se) se, vyceválati (v, se) se, vycepovati (v, se) se, ohoblovati (v, se) se; abgeſchliſſien uhlazený. 3. (na) brouſiti, vy-, (na) oſtriti (brusem); typ. die Buchſtaben ~ pismena obrousitii n ohladiti. 4. hud. Noten ~ noty (s)pojiti, vázati ~ — II. %a 1. smykem m saněmi odvezti. 2. den Hand e-ſ Kleides ~, die Zůdhe ~ obrubu satu n střevice (si) uvláčeti n osmýkati n p osmejkatí. — III. % A~ n E2 bez pl., Abschliſſung f E18.

Ab-schleifer ☉ (vü) m E6, ~in f E19 brusí.

Ab-schleiffel ☉ (vü) n E6 brusiny (odpadky od brusů).

ab-schleimen (vü) C12 odl. I. %a 1. slizu n hlenu zbaviti. 2. ☉ cukr. od slizu (o)čistiti. — II. % Abschleimung ☉ f E18.

ab-schleifen (vü) %a C5 odl. = schleifen.

ab-schlemmen (vü) %a C12 odl. v abschlammern

ab-schlendern f ☉ %n (in) (vü) C12 odl. odcárati, odcourati, odlajdati, odklátiti se, volným krokem odejiti.

ab-schlenfern f (vü) C12 odl. I. %a vymrštiti, vyhoditi, vrhnouti, setřásti (co), — II. %n (in) = abschlendern.

ab-schleppen (vü) C12 odl. I. %a 1. potáji odvléci. 2. ☉ hor. odvážeti. — II. %r sich ~ utahati se (činm).

Ab-schlepper ☉ (vü) m E, hor. odvážeč.

ab-schlendern (vü) %a C12 odl. z praku n prakem metati n hážeti; s. sm. metati, hážeti, vrhati; das Pſerd schlendert den Reiter ab kům shazuje jezdce.

Ab-fchlicht... ☉ (vü...) ~hammer m kladivo hladici n rovnací; srovnavací kladivo, srovnavadlo; palička na rovnání plechu.

ab-fschichten ☉ (vü) C13 odl. 1. %a (u)rovnati, (u)hladiti; to, ata. opracovati, zhoblovati hladikem. — II. % A~ n E7 bez pl., Ab-fchlichtung f E18.

ab-schließen (vü) B2 odl. I. %a 1. odvázati, roz, odepnouti n roze; den Gefangeten ~ zajatce rozpoutati. 2. e-c ſchir ~ dwje řamykati p. knouti; ein Zůdhoſ ~ zámek zamknouti; v, sich in der Zůdhe ~ zamykati se, ~ -knouti se ve světnici. 3. t, %r odděliti, přehraditi, zavírati; fig. odděliti (v, se), odlončiti (v, se), uzavřiti (v, se); abgeschloſſene (Abschleifchaf) uzavřená n. sstopenená společnost; 3. von j-m Eigentum ~ od majetku vyloučiti koho; ☉ par. stroj. den Dampf ~ páru uzavřiti.

4. tež v, dokončiti, u-, s., dokonati; sein Sänggeſſellenleben ~ dáti výhost mládenectví; sich je ~ nějak se skončiti n dojádnouti, vy: ohem. die Handlungsbüder ~ uzavřiti obchodní knihy; e-c Rednung ~ účty zavřítí n skončitii; ein Buch ~ kuihu dopsati; ~ de Verhandlungen závěrečně vyjednávati; v, sich in sich ~ oběh dokonati, dovršiti se, dokonati se, vyviouti se, v sebe se uzavřiti. 5. sjednati. u, uzavřiti co, usněti se, rozhodnouti očem; e-n Handel ~ obchod uzavřítí; e-n Vertraq ~ e-n Contract ~ smlouvu učiniti n uzavřiti; smluviti (se o) co; e-c Ehe ~ vejřiti, vstoupiti v manželství; smluviti se o manželství; e-c Außelebe ~ půjčku ujednati n smluviti — II. %n (9) mit 3-m ~ skončiti jednání, (do) účtovati se kym; ohem, o účtu vyrovnávati se (častkou). — III. %r sich ~ 1. uzavřiti se. 2. v. I. 3. a 4. — IV. % Abschliſſung f E18 ☉ stav. závěrek, zakončující ozdoba, ozdobné zakončení.

ab-fchließlich ☉ (vü) a D2, 3 konečný (obr. fchläßlich).

ab-fchlingen (vü) %a B1 odl. die Leine (vom Přable) ~ odvinouti, odvázati provazec od kůtu.

ab-fchlingern (vü) %a C12 odl. die Maſten ~ podlomiti stožárny při pěminuti se lodi zu houře s boku na bok n valení.

Ab-schlipper ☉ (vü) m E6 hor. = Abschlepper.

ab-fchiken ☉ (vü) C14 odl. I. %a hor. zatnati, délati zátinky. — II. Abschliſſung f ☉ zátinka.

ab-fchläpfen ☉ (vü) %n (in) C12 odl. uklouznouti, uniknouti.

ab-fchliſſen ☉ (vü) m E18 hor. = Abschliſſung f E18.

ab-fchläufen (vü) %a C12 odl. 1. odsrknouti, u-; ustřebati; tež fig. ochutnati. 2. ☉ = ab-schlafen.

Ab-schlüſſis (vü) m D12 1. (e-s Handels, Vertrages, ujednání, mspr. uzavření (ohedodu n smlouvy); ~ e-s Vertrages ujednání, z-n učinění smlouvy; smluvení se os. 2. závěrek, konec ☉ ukončitost; ~ e-r Œdebatte konec debaty n rozhovoru; ~ e-c Œdebatte zum ~ bringen skončiti, ke konci přivěsti, skoncovati co; † zavřítí o fem; zum ~ temmen (mit et) (n)končiti, doděl čo ati co;

Ab-schluss...]

— 57 —

[ab-schneiden

obeh. ~ e-r Nechung záverka účtů; ~ bes Buches
dokončení a dopsání n závěrka knihy; ~ der
Saffe závěrka pokladnična; práv. ~ der Vorunter-
fudung ukončení připravného vyšetřování.

Ab-schluss..., (22.) ~ buch n obeh. kniha zá-
věrková; ~ hašn m ☉ mech. zamykací ko-
houk; ~ linie f závěrečná přímka; ~ proto-
koll n závěrečný protokol; ~ rechnung f obeh.
konečný n závěr(e) n v účet; ~ fumme f summa
konečná n závěrná; (konečný) součet; ~ tag m
obeh. den zavírání účtů, den závěrky účetní;
~ wechsel m konečná n závěrná n vyrovnavaci
n vyporadací směnka (nett tratta†, appoint†).

Ab-schmac ☞ (22.) m D₁₁ bez pl. nechutnost.

ab-schmaddern (22.) vₐ C₁₂ odl. namazati,
po-, o-.

ab-schmälern (22.) vₐ C₁₂ odl. = schmälern.

ab-schmalzen ☞ (22.) vₐ C₁₄ odl. c-c Œpise ~
pokrm (o) mastiti.

ab-schmänden (22.) vₐ C₁₃ odl. smetanu
s měka n měko sbríati.

ab-schmaroben f ☞ (22.) vₐ C₁₄ odl. 3-m
et. ~ příživiti se u koho čin, vypochlebovati si
u koho, vypasořititi (co na kom.)

ab-schmahen f (22.) C₁₁ odl. I. vₐ 1. (z(u)li-
bati. (z) celovati, f (z) hubickovati. 2. 1. s. vyti-
(na)ti. vyštipati; e-n Ţsdf ~ pařez vyšтипо-
vati; Neiſj ~ oklesfovati. ~ II. vₚ ſich ~ uli-
bati se, do syta se nalibati.

ab-schmäuchen (22.) vₐ C₁₂ odl. Wienen ~
vely dymem podkouriti.

ab-schmausen ☞ (22.) C₁₄ odl. I. vₐ die
Kirchen von e-m Baune ~ den Kirchbaum ~ o(hj)-
jistí třešni (strom) n třesně se stromu; 3-m jein
Vermegen phohodovati n prohýviti jménu z. ~
II. vₙ (b) dohodovati.

ab-schmecken (22.) C₁₂ odl. I. vₐ dem Weine
das Alter ~ ochutnáváním poznati stáři vina. ~
II. ~ d part. p, a nechutný, odporný; ~ d weiden
(z) tratiti chut, (z) nechutneti.

ab-schmeckig (22.) a D₂,₃ nechutný, odporny.

ab-schmeicheln (22.) vₐ C₁₂ odl. 3-m et. ~ vy-
lichititi, vylisati co na komu.

ab-schmeißen f (22.) vₐ C₅ odl. = abwerfen;
3-m den Kopf ~ hlavu uraziti komu.

Ab-schmeißer (22.) m E₉ savtavý n (slov.)
sházavý kůň; kůň, který rád shazuje.

Ab-schmelz, ... (22.) ~ wasser n tavná voda.

ab-schmelzen (22.) B₅ odl. I. vₐ 1. odtaviti,
tavenim odstraniti. 2. ⊕ met. odháněti, pře,
přepouštěti, roz-, (roz) taviti. ☞ (roz) plaviti. ~
II. vₙ 1. (ii) odtaviti se. 2 vₐ dotaviti,
roz-. ~ III. A~ n E₇ bez pl.. Abschmelzung E₁₅.

ab-schmieden ⊕ (22.) vₐ C₁₃ odl. 1. dokouti,
vati; fig. er hat abgeschmiedet doklepal, příšel
na mizinu, ostrouhal kolečka. 2. odkouti,
vati (co od čeho).

ab-schmiegen (22.) vₐ C₁₂ odl. = mit der
Schmiege (v toto 2.) messen.

ab-schmieren (22.) C₁₂ odl. I. vₐ 1. nama-
zati, o-; F oškrábnouti, očmárati (co), nama-
zati (nedbale opatá); Räder ~ kola namazati (koło-
mazó). 2. F zmazati, zbíti, stlouci (koho). ~ II. vₐ
(b) mazati (pouštěti barvu, tuk, špinu).

Ab-schmierer f (22.) m E₆ 1. oškrabovač,
očmarovač, čmáral, škrabal, -ák, kaňhal.
2. opisováč, literární zloděj, plagiátor.

ab-schminken (22.) vₐ C₁₂ odl. (na)líčiti,
(na)sminkovatí.

ab-schmirgeln (22.) vₐ C₁₂ odl. (o) smyrko-
vati.

ab-schmollen (22.) vₐ C₁₂ odl. 3-m et. ~ vy-
durditi si, vyhnevati si (co na kom).

ab-schmoren (22.) vₐ C₁₂ odl. ein Hubn ~ kuče
zapařiti, dusiti, opěci.

ab-schmunzeln (22.) vₐ C₁₂ odl. 3-m et. ~ vy-
zubiti si co na kom.

ab-schmuchen (22.) C₁₄ odl. I. vₙ (b a fl)
špinu n barvu pouštěti. ~ II. vₐ (po)spiniti.

ab-schnäbelu f (22.) vₚ ſich ~ U₁₂ odl. uli-
bati se, F uhubičkovati se. ulizati se, do
syta se nalibati.

ab-schnallen (22.) vₐ C₁₂ odl. odepnouti.
roz, z přesky vy-, odpásati, vy- co; fig. ☞
fich (dat.) 3. ~ odloučiti se od koho; student. 3-III
et. ~ vyprositi, vyskemnati co na kom.

ab-schnappen (22.) C₁₂ odl. I. vₐ ein Zdoljoſ ~
(im k zamknouti. ~ II. vₙ (fl) 1. spustiti, za-
padnouti, smrštitì se, sklapnouti; (o péru) ſy-
mentiti se. s- se; (to kohoutkut) sklapnouti; (to ručnič)
spustiti. 2. F ustati, zaraziti se, uváznouti
(v cemb), prerusiti (e); v hovoru uváznouti, zaraziti
se. 3. fig. f zmizeti, odšlouti, kliditi se,
f prásknouti do hot. ufouknouti, zemřiti.

Ab-schnapper (22.) m E₉ západka, odbička
(u dv ſi).

ab-schnattern (22.) vₐ C₁₂ odl. odštebetati,
odkáčati (co).

ab-schnauben, ab-schuaufen (22.) vₙ (b)
C₁₂ odl. odfukovati (si), oddychovati (si),
(do)fuměti, (do)supěti.

ab-schmauzen f (22.) vₐ C₁₄ odl. 3. ~
zkrátka odbyti, odmítnouti, odmětiti koho.

ab-schmäuzen ☞ (22.) vₐ C₁₄ odl. v abschmezen.

Ab-schncide... (22.) ... ~ maschine f oreza-
vadlo, -eka; schre ☞ f můžky ostrihovati.

ab-schneiden ⊕ (22.) vₐ C₁₂ odl. = abschneuten.

ab-schnciden (22.) C₅ odl. I. vₐ 1. (nož-m) o(d)re-
zatiti, u-, s-, o(d) riznouti, u-, s-; (chel-sh) o(d)
krájeti, o(d)krojiti, u-, s-; (nážkami) o(d)šířhati.
u-; odrubati, u-; die Nägel ~ nehty (u)rezatí
n (u)šířhatí; die Haare ~ a) vlasy oštrihati
(áplná); b) vlasy přístřihnouti; ein Ztidt Äiſe ~
ukrjotíki (kus) sýra; Käſe ~ sýr krájetí; e-n Er-
ßängten ~ objěsence úřinouti; die Sarien (idrāq) ~
karty šříznouti n pří-; Přepřeřejer ~ rouby re-
zati; das Getreide ~, Ocas ~ obli n trávu (poj-
sekati n (po)košiti n (po)žiti n (po)žnouti; 3-
Maje und Thren ~ nos a uši uřezati komu; 3-m
den Hals ~ zařezati koho, pod- koho n krk komu;
ein Hubn ~ kuče zařezati; 3-m den Beutel ~
těž fig. okráští koho; e-m Pferde den Schwan ~
těž koni Ocas ušvábiti; chri. ein Glied ~ úd odniti:

fig. 3-m den Weg ~ cestu zameziti n zatarasiti
n zastoupiti n zaskočiti komu; den Reind ~ ne-
prítele zaskočiti n zastoupiti n předějiti; die
Communication ~ spojení přetřhnouti n přerušiti;
das Sejpräd ~ rozmluvu přetřhnouti v roz-
mluvě ustati; lov. (o bohru) ohlodati; (při nad-
háne) rozdělití; Přev. eše man einein abschneidet,
muj s man zweimal messen dvakrát měř, jednou
řež. 2. fig. odnítí komu co, připraviti koho čež.
zbaviti koho čeho; 3-m die Chre ~ připraviti o čest

N meckočesky slovník. I. Tactivníbemíření Wěrterbud.

8

Ab-fschneider]

— 58 —

[ab-fschrechen]

koho, na eti utrhati komu, zle mluviti o komu, hanobiti, nařknouti, pomluviti koho; S-m alle Heffnung ~ zbaviti vši naděje koho; N-m das Wort ~ prerušiti n zaraziti věři koho, odnítí slovo komu; A abgekümmeltene Zreibart trhaný n přerývaný n drsný sloh (obv. abgeriffen). 3. vzor ostřihati n okrájeti, podle vzoru (py)rezati n (py)střihati n (py)krájeti. 4. omezovati vy-obkličovati, ohrazovati; die Bäume schueiden alle Beifungen ab všecky usellosi jsou otraznen ploty; der Med schueidet die Taille ab kabát prílehá k tělu. 5. na vrubove odrezávaje odpočítati. 6. ☉ hor. ein Sang schueidet den andern ab žila žilu vyrezuje. — II. vₙ (b) 1. těž v (řich) gegen et. ~ odrážeti se n litiši se od čeho. 2. prov. gut o schlecht ~ dobre a spatné pochoditi. 3. ☉ hor. ein Sang schueidet ab rudná žila se odrezává, vy-n prestává. — III. % M- n E₇ bez pl., Abschneidung f E₁₈ c-č. (Manches úseč rudě níty)

Ab-fschneider (²²⁻) m E₉, ~in f E₁₉ orezavač, ostrihovač, okrajovač.

ab-schneien (²²⁻) impers. dosněžiti; ee (at sich abgeschneiden dosněžilo. sníh dopadal

ab-schneiten ☉ (²²⁻ vₙ C₁₂ odl. abzr (o)klestiti.

ab-schnellen (²²⁻) C₁₂ odl. I. vₙ a odmrašiti, vy-, odrmsknouti, vypustiti, vystrečiti; e-e Feder ~ vymrštiť péro; den Habu (am (Gewere) ~ kohoutek račníce spustiti; e-n Feil ~ sip vystrečiti v vypustiti. — II. vₙ (jn) sklapnouti, směstiti se, spustiti.

ab-schuenzen (²²⁻) vₙ C₁₄ utřiti nos komu.

ab-schnippe(In), ab-schnippern ☉ (²²⁻) vₙ C₁₂ odl. přiriznouti, přiriznouti (oči).

Ab-schnipverling ☉ (²²⁻) m E₃, Ab-schnittfel (²²⁻) n E₃ souk. ostřížek, ú- (vthv.)

Ab-schnitt (²²⁻) m E₃, o (d)rezek, ú-, o(d-krojenk, ú-, s; o(d)strižek, ú-; úsečka), úrubek útinek. 2. obch a) směnka částečná n vyrovnavaci (nettorimessa, appoint); b) doplatek. odlatek; geom. úseč čary, úsečka; těž úsor kruhu; mine. místo n nápi v na minci. 3 oddíl. oddělení, úryvek; ~ e-č Bucches oddíl, odstavec; ~ der Geschichte období n perioda dejin; zv. ~ e-č Šusečst článek hmyzu. 4. prestávka. 5. část verse; těž přeruška, caesura! 6. ☉ stav. a) vyčínající deska v točk unském vyslu; b) triska; vjv. peva. zářez. 7. ☉ odrezávání, odkrajování, ostříhování. 8. odrážení se, protiya, odstín, kontrast†.

Ab-schnitt(f)²... (²²...²) ~durchmesser m geom. průměr na úseč; ~cintheilung f rozdělení v oddíly n kapitoly n odstavec ata; ~ fläche f geom. plocha na úseči; krcisfläche f geom. plocha pro kruh na úseči; ~linic f typ. číra mezna n oddílná; ~petersilie f petr(u)žel zelená n kudrnatá n k řezání; ~schein m obch. ústřížek, poukázka úroková n na dividendu, kupon†; ~streifen m obch. výstřížek z rejstříku; ~summe f penězitá částka dorovnavací n doplňovací; ~winkel m úhel úsekový; ~citraum m obdolové, úryvkové.

Ab-schnittling (²²⁻) n E₇ Ab-schnittsfel E₉, /ahr. o(d)strižek, ú-, odkrojek, okrajek, odrezek, ú-.

ab-schnittweise (²²⁻) adv. po oddílech, oddílové, úryvkové.

Ab-schnittel ☉ (²²⁻) n E₇ 1. = Abzündnittling. 2. stav. triska. odlhazek, odřezek, ú-, odkrojek.

ab-schnicheln (²²⁻) vₙ C₁₂ odl. 1. o(d)rezati, u-, vy-, o(d)strižati, u-, vy-, 2. podle vzoru (py)rezati n (py)krájeti n (py)strižati.

ab-schürenn (²²⁻) C₁₂ odl. I. vₙ a †odšněrovati, roz-. 2. sňurou odděliti n odstraniti; chir. e-e Warze ~ bradavici podvázati. 3. vyšnorovatí, sňurou vyměriti. — II. vₙ (jn) odelapati, odklusati; ř. ~ lassen odbyti, f vy-provoditi koho, ukázati dvére koma. — III. % v- n E₇ bez pl., Ab-schürenung f E₁₈.

ab-schnurren (²²⁻) C₁₂ odl. I. vₙ a 1. p S-m et. ~ vyžebrati co na kom, ló- se čeho na kom. 2. eit Sebet ~ modlitbu (od)drmoliti n (ode)mliiti.

3. ☉ ř. ~ odbyti loho. — II. vₙ (jn) vzdáliti se bruce n bzuče n hree n říče n vrce atd

ab-schoden (²²⁻) vₙ C₁₂ odl. (od)počítati n deliti na kopv.

Ab-schöpf... (²²⁻) ~gerüte f piv. splavky, mor. slivky; ~löffel m (opjenovačka; ~truhe f mlyn. splavák.

ab-schöpfen (²²⁻) vₙ C₁₂ odl. sbírati p seb-povreh čeho, sčerpati co, odliti, u- (tě-ho); piv. pěnu n spinku sebrati, odšumovati; těn Zdauum von et. ~ pěnu sbírati s čeho, opěnovati co; die Sahne von der Milch ~, die Milch ~ smetanu s mléka n mléko sbírati; das řečt von e-r Prihe ~ mastnotu s omáčky sebrati; fig. das beste řečt von et. ~ vybrati si nejlepší část n jádro z čeho, výbrakovati co, f sebrati smětánku s čeho; piv. die Dete vom Bettich ~ sebrati šum n spinku n kožich; piv. die Gerſte ~ splavky sebrati; fig. oben abgechüpfet povrchni, mělký; e-e Zduſel ~ dluh uměnšiti, na dluh částku uplatiti.

Ab-schoſs (²²⁻) m D₁₂ odchodné (= Abzugsfeuer).

Ab-schoſs..., abſchoſs... (²²...²) ~příſichtig a odchodným povinný: ~recht n práv. právo odchodného n na odchodn.

ab-schrägen (²²⁻) C₁₂ odl. I. vₙ 1. (sikostiti, úkosem sriznouti, sesikmiti. 2. svažovati. skáněti. — II. vₙ A- n E₇ bez pl., Abschrägung f E₁₈ úkos

ab-schrammen (²²⁻) C₁₂ odl. I. vₙ a zjízviti, pošramonati, -tití. — II. P vₙ (jn) uplachnouti, zmizeti, ztratiti se. utěci, ufouknouti, odraziti, odpáliti, ukázati pary, vzíti do zaječeh.

ab-schränken ☉ (²²⁻) vₙ C₁₂ odl. ohraditi, přev. zá-

Ab-schrape... ☉ (²²⁻) stroj. ~messer n prov. S v Abstreidmesser.

ab-schrapen (²²⁻) vₙ C₁₂ odl. prov. s oškrábati, ošrouhati.

ab-schrauben (²²⁻) vₙ B₇ odl. odšroubovati; fig. S-m eit Wehminuti ~ tajemství vytáhnouti n vylákati na kom.

ab-schrecken (²²⁻) C₁₂ odl. I. vₙ 1. fig. (n)strašiti, pvo-, pre-, vy-, za-; (po)desiti, u-, vyv; vyhrozovati n hroziti komu (po)plašiti (koho); pouštěti hruzu (na koho); řid ~ lassen zaleknouti se, u-, polekati se, zděsiti se: A. vout et. ~ odstrašiti, odraziti koho od čeho; varovati koho, dáti výstrahu komu před čím; ~d postrašný, výstražný n odstrašující; ~des Beißpiel výstražný n odstrašující příklad; 2. S-m et. ~

Ab-schreckungs...

— 59 —

[ab-schütteln]

vystrasiti co na komu; hružou dobyti čeho na komu; ~d bálšitéch ošklivý n šeredný až hruža. 3. kuch. řadná provábenon zelema n rybu atd. studenou vodou politi; Wässer ~ vodu odraziti; ~ me~ odraziti vodou (zhavé surové železo). — II. 4. Ab-schreckung f E₁₈.

Ab-schreckungs... (v²L...)-sinstem n system odstrašovaci; -theorie f odstrašovací theorie.

Ab-schreibe... (v²L...)-gebür f, -geld n opis(ov)né; pře-, plat za opisování; ~mašchine f přístroj opisovací.

ab-schreiben (v²L) na C₆ odl. 1. opisovati, pře-, vy-, p opsati, pre-, vy-; fig. (o) spisovatelich die Natur ~ psáti podle n ze skutečnosti; von 3-m ~ opsati n vy- co od koho (tež mýšleky si přiváštití; škol. die Schiller schreiben et. von einander ab žáci opisují jeden od druhého (co). 2. obch. odep s ati, odečisti, odpočítati, odraziti, s-die Přojen ab- und zudrbciben položky odpisovati n připisovati; e-c Hypotheß ~ ergroßieren. 3. obch. objednávku přísemně odvolati. 4. 3-m et. ~ písemně odmítouti komu co. 5. fig. (s) dat.) fast die Finger ~ upsati si prsty; abge, beschriebene F edern opsaná péra. — II. 7. A~ N~ E₇ bez pl., Abschreibung f E₁₈. 1. o(d)pis(ování), pře-, vý-; (s)id mit A~ ernähren živiti se opisovánim. 2. (o) spisovatělích opis(ování), literární krádež, plagiát.

Ab-schreiber (v²L) m E₇. 1. opisovač, -tel; písar~ f a píš. skrabák. 2. opisovač, literární zloředj, plagiátor.

Ab-schreiberei (v²L-) f E₁₈. 1. opisovačství, písarství. 2. opisování, -aestvi, literární zlořejství, plagiátorství.

ab-schreien (v²L) C₆ odl. I. na 1. vykřikovati, vyvolávati, kríčeti (co); der Nachtwächter scheidt die Stunden ab ponocný vyvolává n ohlašuje hodiny. 2. ~ S. ~ dokřičeti se, dovolati se koho; kríčeti p vzkřiknouti n (za)volati na koho (kříče zavolati koho); ich konute istn nicht ~ nemohl jsem se ho dokřičeti „ dovolati. 3. f (s)id (dat.) die Heßle o den Hals ~ ukřičeti se, hrdlo si vykřičeti n roztrhnouti. 4. ~ 3-m et. ~ hlučne ~ s křikem odepřiti komu co. — II. na sich ~ ukřičeti se.

ab-schreiten (v²L) C₅ odl. I. na 1. akroky odměřiti, ~ odkráceti (co). — II. na (in) kráčeti odkuš; ~ odkročiti p odejítí, se-, odep- brati se (odkušd); fig. ~ von et. ~ zanechati čeho, opustiti co.

ab-schreiben (v²L) na C₁₂ odl. plav. popustiti lano o nepatrnou déli n píd.

Ab-schrift (v²L) f E₁₈, opis, pře-, vý-, kopie↑, beglaubigte ~ (p)ověřený opis; práv. en erbeilen vydávati opisy; glčišlautende ~ stejný opis, duplikát↑; zweite ~ druhý opis, triplikát↑; ~ nehm en v verfertigen opsatí (co), sdělati opis (čeho).

ab-schriftlich (v²L) a D₂, a opisný, apografický↑; adv. v opise.

Ab-schrifts... (v²L...) ~buch n kniha opsů.

ab-schritten (v²L) na C₁₃ odl. = abschreiben I.

ab-schröpfen (v²L) na C₁₂ odl. 3-m Blut ~ baňkou krev pustiti, baňky sázeti komu, baňkovati koho; fig. ~ = 3. auſtjaugen.

ab-schroppen © (v²L) C₁₂ odl. truhl zhruba (uběrál em) (vy)hoblovati.

Ab-schrot... (v²L...) ~meißel © m kov sekáč, útinka (= Schrotmeißel, Schreiden); ~mühle f srotovník; ~ stöckel m kov. útinka.

Ab-schrote © (v²L) f E₁₈ = Abschrotmeißel.

ab-schroten (v²L) na C₁₃ odl. 1. © kov. zám. useknouti, od-. utnouti (vykován předmět od tyče); kaš srovnouti dlátěm; fig. e-e Œlle ~ pramen odvésti, tok pramene zvrátiti; e-n Graven ~ pířkop skloniti, pířkopu dobrý spád dáti. 2. (Sezreibe ~ (se)Srotovatí), na hrubo na umo polumleti. 3. Dässer ~ sudy do sklepa sváleti n sváleti n spustiti (po provážku n po līše n finkavont).

Ab-schroier © (v²L) m E₆ zám. útinka.

ab-schrubbe(v²L) na C₁₂ odl. 1. (o)smýčiti, (o)drhnouti, (za)městí; plav. (o)drhnouti (anesené boky n dno lodí, oměstí lodním košťtem n smečkem z rozšípenho lana 2. © truhl. oskrtati, zhruba ohoblovati (ohřákem), ubrati hrubý povrch.

Ab-schub © (v²L, f v²L) m D₁₁ = Abschreder.

ab-schuften p (v²L) na C₁₃ odl. upracovati se, umozoliti se, ulopotiti se, udřiti se, utrmáci se.

ab-schuchen (v²L) na C₁₂ odl. (vy)zouti ze stěnovic, (s)zouti střivieč.

ab-schultern (v²L) na C₁₂ odl. das (Wehebr. ručnie) s ramene pustiti n splecovati.

ab-schuppen (v²L) C₁₂ odl. I. na 1. (a) štějde ~ s ryb šupiny seškrábati, o-; ryby oškrábati. — II. na (b) a na (sich) o (d)lupovati se, loupati se. 2. f prev. s skrábati se. drbati se, o(v)šívati se, ošípati se. — III. na E₇ bez pl., Abschuppung f E₁₈.

ab-schüppen (v²L) na C₁₂ odl. = abschaufern.

Ab-schur (v²L) f E₁₈ ~ der Wölle striž.

Ab-schurf (v²L) m D₁₁ odryv.

ad-schürfen (v²L) C₁₂ odl. I. na 1. sich (dat.) die Hant ~ kaž si odríti; den Rajen ~ dru odrypati n odryuti. 2. © hor. (do)kutati, od. — II. % Abschürfung f E₁₈.

ab-schurren F (v²L) na (in) C₁₂ odl. 1. na ledš atd. sklouznouti, u-. 2. vozen n lodí odjeti. 3. = abrutschen 2.

ab-schürzen (v²L) na C₁₄ odl. 1. ein Kleid ~ sat shrnouti n skasati. 2. ein Mädchen ~ děvčeti zástěru sníti n odvázati.

Ab-schufs (v²L) m D₁₁. 1. = abschießen III. 2. = Abdrüffigkeit, tež spád. odpad, odtok (volvy).

Ab-schufs... (v²L...) ~boden m vod. stav. záježi, spodiště; ~damm m vod. stav. hráz zavíraci, přehrada údolní (= Thalperre); ~liste f tov. seznam zástřely.

ab-schüsſig (v²L) D₂, I. a 1. srázný, strmý, přikry, sklonitý, n-y. spádný, ~ šběžitý, spaditý, obvyšný, navážený; per ijt ~ gebaut potáci se (v opise), jest opilý. 2. fig. ~ šarbe barva vyrudlá n vybledlá n pustila. 3. tos. spádný = abz. goſzig 1. — II. adv. srázné, spádné, příkře atd. III. s Abschüsſigkeit f E₁₈ spád, sráz(nost), svah, strmina, příkřina.

Ab-schutt (v²L) m E₃ uspek.

ab-schütteln (v²L) na C₁₂ odl. 1. o(d)trásti, s(e)-, u-, otřepati, s-, oklátiti, s-; fig. das (ed) ~ jaŕmo stráti n svrhnouti; den Zdław ~ spánek zahnati n zapuditi; F er schüttelt (sich) die Befehlungen ab nevsimá si urážek, poušti urážky mimo sebe, nedělá si nic z urážek:

Balge

— 383 —

Ball

schwengel m = ~schwengel; ~enstange f kov = ~stange; ~enfürzel m = ~fürzel; ~entreter m = ~treter; ~förmig a plevovitý; méchovitý atd.; ~frucht f, ~kapfel f bot. méchýřík; ~gebläse n méchové duvadlo n dýmadlo, méchy; ~gerüst n stolice na méch(y); hranice u měchu; ~geschwulst f vlček, halva; těstnaté svalení; sval; nádorec tvrdý (v pletivě n ve žlázce kožní); ~haupt n, ~kopf m zhlavi méchu n méchové; ~kegel m hat. méchový palec (na hřideli pohybující méchy); ~klappen fpl. plevy; ~ließe Ⓐ f = ~ließe; ~lufttappe f klapka méchová; ~macher m méchař; ~nagel m hřebík u měchu; ~pfanne f vof. del.: ~pfanne für den Wellzappen des Blaselbalges c-r Felsbomiere čepovnice u měchu, ložiska čepu u měchu; ~pilze mpl. bot Dermatogastercs břichatky; ~pilzkäfer m zo. Lycoperdina houbomil (brouk); ~rohr n = ~dieße; ~ischemel m hat. podnožka u měchu; ~schwengel m páka méchová; machadlo u měchu; ~stange f páka méchová; ~fürzel m stěrce u měchu; ~treter m šlapač méchů, měcho; šlap, kalkant†; ~ventil n klapka méchová; ~wechsel m změna kůže.

Balge (>) f E₂₂ = Balje.

balgen (>) C₁₂ I. vₐ 1. = abbalgen I. 1. 2. ☞ jen v Prv. Wüllh bałgt wehl, aber sie taßt nicht mléko nadýmá, ale tuku nedává. 3. (Balg 5. a) prov. J = Schimpfen. — II. vₚ sich ~ 1. svlékate kůži, lináti. 2. rváti se, práti se, cloumati se (s kym).

bälgen (>) vₐ sich ~ vₚ C₁₂ = abbalgen I. 1., balgen II. 1.

Balgen... (>)... v Balg...

Balger (>) m E₆ svárlivec, práč, rváč.

Balgerei (>)~ f E₁₈ rvačka, pračka, praNice (= balgen II. 2.).

balgerisch (>) a D₂₁₃ = zäntijd.

Bälglein (>) n E₂ bot. a) méchýříček, šěšulka; kožíšek (česulina na semenijetovém); b) plucha, hašpan, zástřežka, lupinka, travní koruna.

Bali-Babolah-Kazie (>)~ (>)~ (>)~ f E₂₂ bot. Acacia farnesiana kapinice česneková.

Balſie (>) [rec.] f E₂₂ v Ballſie.

Balje (>) f E₂ 1. džber, střež, škopek, kbelik. 2. plav. káč n kadečka, půlsoudek.

Balk... (>)... I. = Balken... — II. -fülling f pl., v pl.: kráčata mezi bot. a) méchýříček, šěšulka; kožíšek (česulina na semenijetovém); b) plucha, hašpan, zástřežka, lupinka, travní koruna.

Balkan (>) n E₂₅ zem. Balkán (ské horstvo).

Balkan... (>)... = halbinſel f balkánský polouostrov.

Bälkchen (>) n E₇ trámec, -k, kládka.

Balken (>) m E₇, ☞ Balke (>) m E₂₁ 1. Θ trám, břevno, kláda, nosník (nosič); gezimmerter ~ tesa, ungesimmerter ~ neotesek; fürjer ~ přerubek; stěhender ~ stěnýř; armierter ~ armovaný n vystužený trám n nosník; ~ mit Seitenverstärkung trám po stranách sesílený; ein an e-r Seite gezimmerter ~ plocha; ~ zum Dielen podlažina; ~ der Decke stropnice, -ovnice, -ovka, poval; ~ beim Scheuergerüſte odřice, paternice; ~ worauf der Refsbaum liegt

podreſtník; ~ zur Laufbrüde liha; ~ (über den Decken des Mühlgerüſtes) svory; ein Theil des ~s, der s-r Schwäde wegen keine Kanten hat obliina; den ~ durch den Kamm verbinden kampovati†; mit ~ unterſtüßen podtemovati†; ~ verzapfen trám zapustiti; ~ (Brenkel) beim Pfuge hřidel; ~ bei der schlechten Aderung kaz; but. ~ c-ß Flammejene jízek flamencové pece; †stěna (bievno na sprub); slémé, trám příční v staření, hambalek; zejm. trám nejvyšší ve střeše; télov. kladina; ~ an der Wage rameno (váhy), vahadlo, hřídel váhový; Prv. den Splitter im fremden, den ~ im eigenen Auge nicht sehen tříška n mrvu v cizim oku viděti a břevno ve vlastnim n ve svém neviděti; das Wasser o das Čis hat teine ~ voda n led nemá trámů; er ligt, daß sich die ~ biegen o daß die ~ trafen lže, až se hory zelenaji; lže, až se mu od huby práši; lže ve všecky hambalky; er log, daß sich die ~ wegen střelil v hambalky; fluchen, daß sich die ~ biegen o daß die ~ frauchen klíti, až se všecko otřasá. 2. patro, odry: a) = Emporjeune; b) = Stornboden.

balken (>) vₐ C₁₂ trámy položiti nač, trámy (instr.) opatřiti eo.

Balken..., balken... Ⓐ (>)... ~anker m kleště; ~band n svirka, vazba, svůra, svor; ~brüde f trámový most; ~decke f strop z trámů; ~eisenband n = band; ~fach n pole mezi dvěma trámy; ~feld n = Dezenfeld; ~gerüſt n lešení z trámů; ~geſims n římsa trámová; ~gurt m pás patrový n poschodový; ~gewebe n trámečkovitá tkanina; ~hauer m tesar; ~holz n trámovina; ~kante f hrana trámú; ~felser m sklepe trámový; ~knice npt. plav. kleče trámové; ~kopf m trámovice, trámové zhlavi; ~lage f tes. kladení n pokládání n poloha trámů stropních; (Bulage zum Ad) vazba krovu n střechy; ~liide f =fad; ~meiſel m široké dláto: ~nadel f střelka kolmoplošná; ~pflüggen n poloviční orba; ~querschnitt m řez příční u trámú; ~recht n právo vložiti n vpuſtiti trám do cizí zdi; ~riſs m rvs, nákres n výtrámú; ~roſt m reſt trámový; ~ſchlot(t)e f = Beißchale; ~piſe f opérák trámový; ~ſchrift f písmo hůlkové; ~ſchuh m = ſuß; ~tärke f síla n tloušťka trámú; ~ſtein m = Straßtein; ~ſüſe f, ~tracht f, ~träger m plav. podložky trámové; ~wage f přezmen; ~weqering f plav. vnitřní podpěrná plaňka palubních trámů, podpěrnice trámová n palubová; ~weite f šířka trámú; ~werk n trámovi, lešení.

balkig (>) a D₂₁₃ trámový, břevnatý.

Balfon (>) m E₃ tež E₂₅ balkon†. pavlán.

Balfon... (>)... n ~ (>)... ~fenster n okno na balkon; ~platte f deska balkonová; ~säute f sloup balkonu; ~thiire f dvěre na balkon; ~träger m: a) železný nosník balkonu; b) konsola balkonová; c) postava nesoucí balkon; ~zimmernen n pokojík s balkonem.

Ball (>) m D₁₁ I. 1. mič; ~ spießen o schlagen hráti v mič; fig. hříčka; Wind und Welle spießen ~ mit den Menschen člověk je hříčkou vln a větrů. 2. hraci koule zejm. kulečníková; den ~ in's Loch machen strěti kouli do diřy; Prv. der ~ fucht den guten Spieler koule přeje dobrému

Ball...

— 384 —

Ballismus

hráči. — II. [fr.] ples, bál†; auj dem ~ na plese; auj deu ~ na ples; viel auf Wälle gehen behati po plesích. — III. ˇ [bellen] lov. štěkot.

Ball..., ball... (ˇ...-) -anuzg m plesový oděv, oděv do plesu; -baum m bot. Viburnum opulus kalina obecná (= Schuteeball); -bein n (gu Billartballen x.) kost na koule (kulečníkové atd.); -blume f bot. Sphaeranthus (sloňnovkétá rostlna); -dame f dáma v plesovém obleku; -cinu ladungf pozvání na ples: -cisen n: a holové železo, holovka (obchodní železo); b) truh, dláto pěstní n kosé; c) soch. reparovátko s šikmým ostřím: d) v Balleneisen; -fächer m vějíř plesový: -fseit n velký n slavnostní ples; -förmiga kulovitý; -gaft m plesovník; -gcbcr m poraadatel plesu, hostitel; -gcsfělshaf f: a) spočelnost na plesu, plesovníci: b) ples: -hafst lov. štvranice stavěci; -haus n: a) dům plesovní; b) dům mícový, liskovna, mícovna; -holj n = -schlägel; -jäger m f člověk běha-jici po plesích; -kelle f pátka, palestra na mě; -fönigin f královna plesu; -kugel f hraci koule, koule k hraní; -mäfig a plesovy; -meister m majitel mícovny; -neč n; -rakcte f síťka na odrázení míce; -roje f a) plesová růže; b) bot. = -bann; -saal m plesovy sál; -schlag m: a) házení n hod mícem; b) hra v míce; -schlagen n zarázka, házení míče palestrou; -schlagel m pátka, palestra na mié; -schmuf m ozdoba n okrása plesová; šperk plesový; -schuh m plesový střevic; -spiel m hra v míce, ˇc liskavka; -spiefer m hrác v míce; -spielhaus n mícovna (= -spielplag); -spielmeister m majitel mícovny; -spieplag m prostor k hře v míce; -hasté míce; -štaat m plesový úbor, plesové vy-strojení; -wurf m hození míce.

Balladchen (ˇ~) n E. od Ballade balladka.

Ballade (ˇ~) f E₂₂ balladka.

Balladen... (ˇ~...) -dichter m pěvec n básník balad.

Ballas(Rubin) (ˇ~) min. ballas.

Ballait (ˇ~) m E₃ play. přítěž (loňn atd.) ~ einnehmen e einziehen bräti n nakládati balistě (do lod. atd.) ~ ausladen e anziehen skladati n vynáseti n vyhazovati přítěž; fig. überrühfiger in Büdernn. z bytečnosti. zbytečná přítěž n ballast† v knihách atd.

Ballait... (ˇ~...) -ausfichier m vyhazovací přítěze: -cijen n prítěznice. ballistyná†; -fracht f prítěz; -kitef bedna prítězní n prítěžová; -fleid n zahalení prítězní; -leichter m vylehkovadlo; -pforte f branka prítězní; -chlitten m sáne prítězní; -schurf f provazec prítěžní; -schutef = -leidter; -wagen m = -schlitten.

ballasten (ˇ~) ná C₁₃ ein Zbúř od zatížiti.

Ballawatšch p (ˇ~) m E₁₅₅ prov. J. vid. zmatenost, bloupost.

Ballig (ˇ~) n E. I. dim. od Ball. — II. dim. od Ballen. 1. balíček. 2. — Leinwand pul stěcky plátna.

Bällchen... (ˇ~...) -atlas m atlas horšiho druhu.

Balle (ˇ~) f E₂₂ zvěc. = Wall o Ballen.

Ballci (ˇ~) [fr.] f E₁₈ obvod n okres řádu.

Ballien (ˇ~) m E₇. 1. vedětši tvar v Ball I. 2. brisec, brísko (patce atd.). 3. nejnižši, kulatá čast nosu. 4. šerm kožená kulíčka na hrotu končíre, knoflík; bot. obal, chundel, palička, ku-, špalíček. 5. obeh. a balík, stučka (svinutý n stočený kus plátna); b) Papier balík papíru (= 10 rysů); — Leinwand stučka plátna; — řlachš 50 kilo; — Wolle 120 kilo. 6. hut télo válece, (vlastní) válec.

bassen (ˇ~) C₁₂ I. ˇna 1. baliti, kouliti, do koule točiti; die Hand zur Fausht ~ die Fausht ~ ruku v pěst zatínati n svírati. pěst zatínati p zatnouti n svírati p sevřiti. 2. Ždune ~ dělati sněhové koule n hroudy; tež koulovati se. — II. v'n (b) a v'r jich ~ baliti se, stáčeti se do koule; der Ždunee ballt sníh se kupí v hrudy.

Ballen..., ballen... (ˇ...-) -bicne f zo. Hyrlaeus plosočelka; -binder m balič, zabalovač (= Pafer); -binderlohn m plat baličům n za balení; -brehmaschine f prát. Baumwolleiner: -brettschen n typ deska pod natéraci válec; -degen n končíř, rapír n koženým knoflíkem na končen, fleuret m; -cisen n trakt, kosé dlátko, péstník; -sledche f bot. Sphacrophorum: -jormig a balikovitý: -gicht f dna v bríšci; -gut n zboži balén n v balíčích (= ware); -fuecht m ⊘ typ. pachole; -kraut n bot. Plantago major jitrocel větší; -freuz n erb. kříž z kulacený na končích; -kunst f ⊘ hor. starodávné četkové nabéradlo; -leder n ⊘ ob. nálepek; šváb, bříšková usně; -loš a: -lefer Zesting sazenice bez balíku; -mciſel m ⊘ = -cien; -pſlanze f roſtлина se špalíckem n s balíkem; -pſlanzung f sadba obalová, sazení stromá s balíkem n se špalíckem n s okolkem n se špuntem n s dnem; -presſe f práſa. lis balíkový: -schurf m ſunu na balení; -porling m bot. Bullaria bablunitka: -wäljer m Scarabaeus pillularius zo. chrobák; -ware f zboži balíkové n v balíčích; -weife adv. (ˇ= Ball.. na balíky, v balíčich: -jinn n hut, cín svinutý n v stučkách. cín v deškách.

Baller... (ˇ~) -büchſe f hráčka: bouchačka (bezov n: -cijen n ⊘ = Ballenen a).

Ballerina (ˇ~) ſit. f tanečnice.

balleern, bälfern f (ˇ~) n'm (b) C₁₂ hřmotiti, bouchati, busiti, povykovati. u sm. střiletí; gegen die Zbíre ~ busiti n bouchati na dvěře.

Balletit (ˇ~) [fr.] n E₁₃ pl. Ballette ballet(n) tanec.

Ballett... (ˇ~...) -corps n sbor baletní; -führer m chorovod, náčelník choru; -kunstf baletní umění; -meister m mistr baletní; -musik f baletní hudba: -schülerin f učenice baletu; -tänzer m baletní tanečník; -tänzerin f baletní tanečnice, baletka; -truppef = -corps.

Ballette (ˇ~) [fr.] f E₁₃ = Palette.

Ballhorn (ˇ~) m E₃ špatný oprávce, člověk, jenž chtěje jen opravovati kazí.

ballhorniſieren (ˇ~) ná C₁₂ domnělými opravamí kaziti.

ballig (ˇ~) a D₂₃ jen ve 1.7. na př. greßs velkými jalickami atd. (v Ballen).

Ballismus (ˇ~) [rec.] m posunčina, ne-moe sv. Vita.

Bal(litse)

— 385 —

|ambufe

Bal(litse) (~2-) [rec] f E₂₂ vov prak n stroj metaei.

Bal(litfik (~2-) [rec] f E₁₅ vov. balbistika (nauka o pohybu vystělených v rženyšiš.)

bal(litišch (~2-) [rec] a D₂₃ bal(litišký]

Ballon (~2-) [fr.] m E₂₄ ₮ E₁ 1. balón; angeteender ~ uvázány balón (ballon captif); legegelasseuer ~ balón volný (b. perdu); prov v d fig. ich tasse mit mir nicht ~ (bot. dangeball) spiehen nedám s sehou zahrávati. 2. © jimae, chytač: chem. kamenná láhev na kyseliny.

Ballon ... (~2.-) ~ fabrificant m. ~händler m balónar, výrobce balónu; ~sledermans f. 70. Nycterus fuliginosus netopýr koptový; ~poſſ poſta balónová n povětrní vzdusná; ~regulator m 0 bot balónový regulator; balón vzduchový; ~ſchläger m hrač s balónem (mićem).

Ballot (~2-) [fr.] I. m E₂₅ obch. svazek sklenených tabuli. — II. (~2-) nejšim v aneš 1. kulieka. 2. hlasování kuliekaui. 3. tajné právo hlasovací.

Ballot(t)age [fr.] f E₂₂ volba n hlasování kuliečkami = Angeltung (b ballen)ieren II).

Ballotte (~2-) f E₁₃. 1. bot Ballota nigra šedivka černá, měrníce. 2. kulieka hlasovací.

Ballot(t)ier... (~2...-) ~kugel f E₂₂ = Ballentie 2.
baltottieren (~2-2) [fr.] vₙ (b) vₙ C₁₂ hlasovati kuliečkami (= tugetn.) λ. binans ~ vyobeovati koho (hlasováním kuliečkami).

Balluco... (~2...-) [rec.] ~graphie f popis lázní; ~logic f. technik f lazebnictví, ₮ láznířství.

Ballam (~2-) [ar.] m D₃ 1. balsám, f balsám; peruvianischer balsám peruvianský. 2. peruvianischer ~ Ocimum basilicum bazilika prostřední.

Ballam... (~2...-) ~apfel m bot. Momordica momordika. osli okurek; ~baum m bot Balsamodendron balsamník; živičník; ~buche f kraše s balsámem n na balsám, balsámka; ~co-paibe f bot balšání kopajový; s. sm. vůně (balsámová); ~duft m balsámová vuně; ~cipe f bot. Populus balsamifera topol balsamity n balsámový; ~feige f bot. Clusia rosea perepa růžová, smokvon prokletá, liana růžová; ~fichte f bot. Pinus balsamea, Abies balsamea jedle balsámová, (jedle) pichta; ~garbe f bot. Achillea ageratum febríček jatrník, jatrník písepolní, febríček kořenný; ~geift m trest n silice balsámová; ~gewächse npl. bot. balsámovité rostliny; ~gurfe f bot. ~apfel; ~harz n balsámová pryskyřice; ~holz n obch. balsámovník; Myroospermum, Myroxylon bot. vonédrv, vonnodrev; ~krämer m prodavač balsámu; ~fraut n bot Adoxa moschatellina pižmovka obecná; ~kiirbis m bot. Momordica momordika (= ~avfel); ~minje f bot. Tanacetum balsamita balán fecký, balsám zahradní, máta (reekk n rímská), marolist, šalvč jímská, ženíšek; ~öl n balsámový olej; ~pappel f bot. ~cipe; ~pappelspinner m 20. Notodonta dictacoides hřbetozubec béloskvrný; ~pflanze f bot. = ~straud; ~rohr n bot. Myrospermum (tamer balamo nosný strom); ~roſc f bot. Rosa canina n dumctornum růže hájní n šípková, šípek; ~jame m bot Myrospermum = ~vhr; ~ſtaude f bot Dracocephalum

canariense veľník kanárský, dráci hlava kanárská; (= ~baum); ~pirauch m (bot.) a) Balsamodendron balsámovník; b) Amyris elemos balsamatý; ~tanne f bot. Abies balsamea jedle balsámová, pichta; ~tinctur f tinktura balsámová.

batsamen (2-) batsamieren (~2-) [ar.] I. vₙ C₁₂ ₮ part. p. 67 bataamt balsamovati. — II. vₙ ~ W. n E₂ bez pl. a Batsamierung f E₁₈.

batsamisch (2-) balsamhaft (2-) n bataſamig (~2-) [ar.] a D₂₃ balsamický, vonuy; s sm občerſ(vujči).

Balsamine (~2-) f E₂₂ obot Impaticus balzamina zahradní; b) ~ Balsamapjel.

Balsaminen... (~2-2...) ~arten f bot. neťkavky; ~jamen m semeno neťkavkové.

Balse (2-) [spä.] f E₂₄ vor v jižn Amoneel. Balthasar (2-) npr. m E₂₂ Baltazar.

Baltifer (2-) m E₆ pomořan baltský. Balthimore (2-) I. n E₂₅ zem id. (s v Sev. Ameneel. — II. m 70. ( Boget) trupial (= děner vogel).

battisch (2-) a D₂₃ baltský; ~co (2-) Micer (ohv. Štice) moře baltské. Balt. Batauka (~2-) m E₂₃ zlatonosný písek říni. Batusjer 0 (~2-) m kuzelka, panenka (do zábradlo).

Batusirade (~2-) [fr.] f sloupkové] zábradlí u gálení, schodě stol.

batsustrieren (~2-) vₙ C₁₂ odl. balustrádou opatřiti.

Balwan (2-) [slov.] m balvan.

Balwanen... (~2...) ~hauer m kojač balvanu; ~jałz n sul balvanová.

Balz (2-) f E₁₈, t. m E₃ 1. lov. tokání), tokování (páření se tětievá). 2. ~2. Šcit f) doba tokání.

Balz..., balz... (2...) ~plaž m lov. tokanisko.

Balzen (2-) vₙ (b) C₁₄ 1. lov. o tětievá: tokovjati, pářiti se. 2. délati kotrmelee, skákati.

Balzjer (~2-) [= Balthasar] m E₆ prov. j ničema (= Tangeneids).

Baljac (~2-) m balzak¹. nízká pohovka. Bambele (2-) n E₂₂ 1. to. = Citrič. 2. švye veselé díté.

Bamberger (2-) m E₆, in f. Bamberćan, f -ka; ~ Zisbels bet. Glyverhiza glabra lekofice lysa n hiladká, sládký kořen n sladké dřevo, osladící.

bambergisch (2-) a D₂₃ bamberský. Bambocciade (~2-2, 6-6a-) [it.] f E₂₂ malba představující hrubý výjev z lidu, malba sprostá, groteskni obraz.

Bamboccio (6-6) [it.] m trpaslík, loutka. Bambus (2-) m E₁ bot. bambus(nice). Bambus..., bambus... (2...) ~arten f pl. bambusy; ~artig a bambusovité; ~butter f bambusové máslo, bambusový olej; ~flöte f bambusová pišťala f flétna; ~öl n = ~butter; ~indenpapier n papír z bambusové kůry; ~rohr n bot Bambusa bambus, třitina bambusová; ~sparget m chřest bambusová; ~stoc m hůl bambusová, bambuska; ~učer m bambusový cukr.

Bambuse (2-) m E₂₁ plav. = bar II. 1.

Německočesky slovník. 1. Deutschöhmisches Wörterbuch

49

Bämme]

— 386 —

[Band...

Bämme (²⁻) f E₁₂ prov. s krajic, skyva
chleba (—) Břetjutine, bert. Žuille.

Bammel f (²⁻) I. f E₂₂ tež Bammelage f
(²⁻²) f E₂₂. Bammelei f (²⁻) f E₁₈ zá-
vesek, trapec. — II. m bert. = Augt.

bammeń f (²⁻) vₚ (b) (C₁₂ 1. klátitı se
it 2. oběšenču). 2. znič, zvuniti, zvītěci (avukem
vōni).

bämmeln (²⁻) vₐ (b) C₁₂ prov. d dělati
misky na vode (thachm obtázkem).

Bams & (²⁻) m E₁ sedl. vyepané sedlo.

bamjen (²⁻) vₐ C₁₄ děle ~ kuze (p)klepati.

bamtig (²⁻) a D₁₂, 3. prov. (to osobě) tlustý,
tuený; (to ovči) diěvnatý.

Ban (²⁻) [slov.] m É₁ ban. královský ná-
městek (qtm. v chorvatsku) (— Banns). ~in f chof
banova.

banat (²⁻) [lat.] a D₂, 3. a) nučený, povino-
vaný; b) nutkavý, nutuń; c) nutně obvyklý;
d) zpupný; e) všední, otřepla (pańný; ~ Pbrac
otřepaná n ovšednělá frase.

Bananas... (⁻²⁻⁻) ~feigbaum f bot. Musa
= Manneapfel.

Banane (²⁻) bras f E₂₂ bot. a) plod, banan;
b) strom: banan(ík).

Bananc... (⁻²⁻) bananen... (⁻²⁻⁻) ~artig a
bananovitý; ~artige Blanjen banany; ~baum m
bot. = Banane b: ~frescend a bananozravý;

~frejser m zo Musophaga bananozrout; ~fruchtf
plod bananový, banané; ~pijsan m bot. Musa
sapientum pisang; ~teig m těsto bananové.

Banat (²⁻) n E₃ zem. Banat; stolice, župa,
županství v čráčku (= Sipannjehaft).

bananjsch (²⁻) [rec.] a D₂, 3. výděl-
kářský, špinavý, podlý.

Baneo (²⁻) [it.] m banka(í).

Banco... (²⁻²) ~agio n bankovní ažio;
~buh n kniha účtů bankovních; ~conto n
~bund; ~geld n peníze bankovní (plně hodnoty).

~mark f bankovní manka; ~note f = ~Bant-
nete; ~cettet m bankovní cedule v bankové.

Band (²⁻) [bínden] 1. m D₁ (pl. Bände)

1. vazba (knihy) v Cimbard. 2. svazek (knihy).

3. v. II. 1. — II. n (pov. s (z) m) D₁ (pl. Bänder).

1. tkanice, -čka, (t kaloun, stuha, stužka,
pentle, tasma; N. am ~ (o f Bändern, Bänder)
bytěn mítí uvázaného, voditi na Sintree koho.

2. pásek, prouha (na kříček houžo). 3. úvazek,
svazek, povázka, váz (zo slámy, v průsti otá); ~ (sum
Gurbenbintem povífslo. 4. an. svaz. (ligamentum).

5. kroužek, kruh; zem ~ am Arm náramek (=
Armband); tošov. Sprüngle über Bänder skoky
přes plátna; ~ bei Holzwerfen spona; stav a) ~
von Cijen svorek, ~ec, -ník, spona, pant[;

b) pásek, pásěn, destička, obruč; c) lem,
okraj; žán, pentle, závěra, pás, svazek, svor,
houzvire; hor. ochramný n podporňov ní pilr
ohradník, podporňník; sol (ve wieherec) f pl. Bänder,
těž Zat[) klapet selný; geot. (p) (větčetim-
bänder) jalová pásěn a páska v rudém něm lo-
žišti; ~ am Gebäude klestě, svor, svůra; ~ an
der Thür v am Dünner xc. závěsa (pant); ~ beim
Gefins páska, pásková rímsa; ~ am Ztrid
svorka n provazu; ~ beim Tabthubí spona,

spunka, spinka; ~ an der Butte (~ Trag ~) po-
pruh; pívo. ~ bei den Kühlfüstigen pásmo; vin. das
zweite ~ podvázka; ~ um Dässer obruc; fig. Faußer

Kand und ~ sein nebýti ve své míře n ve své
kůži. — III. n (pl. Bande) 1. pouto, pl. -a,
okovy; in (Stetten und) ~en liegen býti v oko-
vech; 3. in (Stetten und) ~en halten v okoche
držeti koho; in ~ es schlagen e werfen v pouta n
v okovy jimati n uvrhnuti; f-e ~ zerreifen
pouta se sbehe strhati n setřišti n rozervati
n shoditi; pout se zbaviti. Prov. mer ~c trägt,
iſt ničt frei kdo nosí pouta, není svoboden.
2. svazek, závazek, spojeni, vázanost, závaz-
nost; die ~ des Blutes (polkrevní svazky);
(weidnvioper: a) von einem ~ deti majči jenom
společného otce neb společnou matku; b) von
wei [en] deti jednoho otce a jedné matky,
deti těchz rodiću. — IV. ~ n svazek (jako
míra, zejm. 30 kusů).

Band..., band... (²⁻²) ~achat m min. stuž-
kový n proužkovaný achat; ~áhniłich a =
artig; ~artig a stužkovitý, svazovitý, pro-
vazkovitý ata; ~aufnäher m, u šíčho stroje: na-
sivadlo stužek; ~art f = ~hade; bejeidnung f
typ. označení svazku; ~biene f zo. Apis fasciata
věela egyptská; ~blume f bot. Dianthus hvo-
zdík, karafiát; ~bohrer m ⊙ nebozez na
vrtání děr pro kolík do pantů a rýglův,
paždiků a hrazd: ~bremf s ⊙ str brzda pasová;
~brille f brejle: ~drahtseil n ⊙ ploché drá-
téné lano: ~cijen n 1. ⊙ but. slabé ploché n
pasové n obrucové železo. 2. a) ⊙ železo
šířené; b) okenník; ~crz n min. = Kupferliec
(Chaltervut: ~fabrik f stuhárna; ~faſſn 1. sud
s velký sud; ~ſeſt a pevný; ~iſch m zo. a Cepola
rubescens gospica], tkaničnice růžová; b) Chaet-
todon vittatus klipatá pruhovaná; ~ſchicte f bot.
Ramalina rozžílovka; ~ſörmig a = ~artig;
~fries m pásova obruba dveři, v níž jsou
zapoštěný závěsy; ~gejims n páska, pásová
n pásmová n pásková rímsa; ~gewebe n tka-
nina pentlová; ~gras n bot a) Phalaris arundin-
nacea chrostice třínová, ostřice; b) Carex
arenaria ostřice píšečná; c) Phalaris picta
chrostice pentlovaná: ~hade f ⊙ tes. hlavatka,
~ice, sekera hlavatá; ~dostepka, pantovance,
tesařská sekyra (s hlavou, pro ošekání v hrubá); ~ha-
ſen m ⊙: a) zám. stežej n točna závěsy, ste-
žejník, hák závěsový; hák na nějž se zavě-
šuje závěsa; b) bedn. pritahovac: ~hammer m
⊗ šříči kolyla; ~handel m očehod (se) stuž-
kami, stužkářství; ~händler m stužkář, pen-
tičkář, tkaničkář, kalounkář; ~haneu n viu.
osečová n třetí kopačka; ~hobel m ⊙ bedn.
svazník, bočkář, srovnávac: ~höhe f ⊙ = ~
~fries; ~holz ⊙ bed. dřeva n obruče; ~hütterm
holkár, namlouválek; ~jaspis m min. stuž-
kový jaspis; ~fegel m ⊙ = baten b; ~lette f
⊗ Vaučansonův plochy pásový r etez: ~incifm
⊗ ~reſſ; ~fram m stužky, kalounky, tka-
ničky ata; ~främer m obch. stužkář, kaloun-
kár, tkaničkár, pentičkár; ~lanf m ⊙ pusk.
závitovitá hlavěn: ~lauſ f zo. Pediculus veš;
~legapparat m ⊙ přád. přístroj přenášení
a předkládací; ~leſtich m ⊙ hor. přeběrací
popruh, přehradlo; ~los a bez pout, pout
prostý, svobodný; ~macher m (~in f) stuž-
kář, tkaničkář, kalounkár, pentičkár; f -ka;
~macherstuhl m = ~stuhl; ~mann m spol-

Bandage]

— 387 —

[Bandit]

čenee; ~maš n pásmo (mira k mšeŕne všišč deleč); mira pás(m)ová, pásmo mšeŕické; ~messer n ⊕ bodn. sekáč; ~motiv n vázadlo, -átko, motiv n prostředek n pomučka, jižto se vážání dočiń v vyznači; ~mühle f ⊕ tkle stav pentlový, stávek kalounkový; ~nagel m ⊕: a) nározník, trámový hřebík; b) hřebík do závésy, pantovník; ~natter f zo. Ophýnpagus elaps, Naja vittata hadojed pruhovaný (hod); ~nudeln fpl. tlusté a dlouhé nudle; ~orna ment n pásková ozdoba, páskový ornament; ~reich a (to. bänderdich) mnohosvazkový, mnohodilný; ~reif m obruč, bočka, svaz; ~rohr n ⊕ = lauf; ~rose f ruze ze stúžek; ~fáge f ⊕ pila pás(m)ová, pásmovka, pila nekonečná bez n kotoučová (ako pás píes k-točná naplátá); ~fágeblatt n ⊕ trah. list pily bezkonečné n pásmové; ~schachtel f krabice na stužky ata; ~scheibe f 1. bot. terček zavový 2. zo. prstene chrupavkovitv; ~schelfe f bot. Entada potuta; ~schlange f: zo.: a) Tortrix scytale vinejs červený; b) Calamaria albiventer drobnýš Linnéův; ~schleife f klička stuzková, maslej; ~schmiele f bot. Melica caerulea strdivka; ~schuhe mpl. hubaté n poloviční střevice; ~seccadler m zo. Haliaetos leuco ryphus orel morský pruhoocas; ~seif n ⊕ hor. ploský provaz, ploské lano; ~specht m zo. Picus major strakapůd. datel veliký; ~stein m pruhovaný kámen; ~stift m nýtek do závés; ~straše f hradská n veřejná cesta; ~strauch m: a) Taxus baccata ve beocně; b) Viburnum lanata tušalaj obecně, chudovina, lepík; ~freißen m bot. tryma (šmouha v poměru k šíleč dilu široká); ~streisig d bot. trymaty; ~stuhl m ⊕ tkale. stav pentlový; ~trefse f (t)kaloun; ~verdienungsmaſhine f ⊕ přád. = Žembiermaſchine; ~verfahren n stuhování; ~verlängerung f pat. chorobná natažení svazu; ~vernictung/nýtování pasů; ~vogel m zo. Amadina fasciata znojed pruhovaný; ~walzwerk n ⊕ válcovna na obruče, obručová válcovna; ~waren fpl. stužky, kalounky, tkaničky ata; ~warengeschäft n sklad stužkového zbozi; ~weber m kadlec pentlí, kalounkár, tkaničkár ata; ~wecberei f výroba pentlí, stuharství, pentlikárství, kalounkárství, tkaničkárství ata; ~webeſtuhl m = stuhl f ⊕ weide f bot a) Salix viminalis vrba košaršká; b) Salix caprea jíva; e) rothe ~weide Salix purpurea vrba nachová, červenice; ~wicelmashine f ⊕ úprav. naviječka pentlí; ~wiede f houž(ev); ~wirker m = ~weber; ~ und Bortenwirfer stužkár a portář; ~wirkei f = ~weberei; ~wurm m zo.: a) Taenia solium tasemnice, kalounice; b) Bothriocephalus latus škulovec široký; ~wurmförmig a tasemnicovitv, tvaru tasemnice; ~fange f vazební klešťe; ~ziechen n (im Budeč) základka (znamení do knihy); ~zeng n tes. vazní nádobí; ~zieher m = ~baten.

Bandage (~⊥-) [fr.] f E₂₂ 1. chir. vazadlo, obvazadlo, úvazek, mspr. obinadlo. 2. ⊕ venec kola (a vozč železničich) (= Náreření).

Bandagen... (~||...) ~macher m výrobe obvazů n obvazadel ata; obvazkár, ú, vazadlár; ~tornister m voj torba na obvazy n obvazadla; ~träger m nosič obvazadel; ~verfertiger m = ~macher.

bandagieren (~-L-) [fr.] m E₁₂ obvazovati, obinati; keram. den Breunende ~ stáhnnouti pec na obvodu (to slýni železnymi pruty a vodovrnými želoznými obiněm).

Bandagist (~-L-) [fr.] m E₂₀ 1. = Bandagenmacher. 2. obvazující lékař.

Bändchen (~) n E₃ svazeček.

Bande (~) [fr.] f E₂₂ a) kraj; mantinel (u kulečníku), (vyčpaný) kraj; b) široký pruh v hedvábných látkách; (u sukone krajina, f šlak (= Šahlband); c) plav. bok, strana lodi; d) banda†, rota†; (Sefundels sbér, holota, luza, chátra; ~ ven hermungzehenden Schaufleberu tlupa kočujících divadelních herečů ata).

Bände..., bände..., (~...) ~reich a mnohosvazkový, mnohodilný (= bänderdich); ~weife adv. po svazích, po dilech; ~zaſt f počet svazků n dílů.

Bändel (~) n (~) m E₄ 1. to Bandel dim. od Rand; prov. d = Band; alle am ~ haben voditi všecky na provázku. 2. bot. = Zeegraš. 3. 10. druh tososů.

Bändelci f (~-L-) f E₁₈ milkování, milůstky, milostné pletky.

Baudette [fr.] f páska, obvazek.

Bandelier (~-L-) n E₃ 1. bedrní pás. 2. žávěsník, pre.

bandelu, ~ bändelnu (~) n (h) C₁₂ vid. zacínati n udržovati styk, seznamovati se s kym ~ untereinander tříljen.

Bandels främer (~-L-) m E₆, Bandelsfrämerci (~-L-) f E₁₈ kalounkái(ství) (= ~ Landettfrämerci).

Banden... (~...) ~cheſ m, ~jüher m vůdce n načelník roty; ~joſt m kuleč. strk n f šlouch od mantinelu.

Bänder (~) I. m E₆ † = ~dassbinder. — II. npl. od Band II.

Bänder ... (~...) ~besät m lem stužkový, olruba stužková; ~beschreiber m an. svazo-pisec, desmográt†; ~beschreibung f an. svazo-pis, desmogratie†; ~entzündung f pat. zůnčt svazový; ~jaspis m Bandjaspis; ~lehre f an nauka o svazích; ~naſt f an šev vazový; ~ſchmerz m pat. holest svazová; ~ſchuh m šněrovací střevic; ~verknöcherung f zkostnaténi svazů; ~zergliederung f pitvání svazů; ~jopf m slov. visák.

Vanderie (~-L-) f E₁₂ prapor zemské hotovosti v Uhrk.

bändern (~) n/a C₁₂ 1. ⊕ pentlovati. kalouniti: das Wachs ~ vosh ka'ouniti. 2. ⊕ tkale. podělné pruhovati.

bandieren (~-L-) n/a C₁₂ páskami opatřiti.

... bändig (...!) a D₁.₂ (ve slož. c šišlež) žwei-cs Werf dvousvazkové dílo, dílo odvousvazích; ein~ o žwei-c Brüder bratři s jedné n s obou stran spojení.

bändigen (~-L-) I. n/a C₁₂ ein mildes Dber ~ dravce n šelmu krotiti n ochočiti; fig. i-e Yedenschalten ~ (svc) vášně krotiti n na uzdě držeti. — II. n/a B~ n E₇ bez pl., Bändigung f E₁₈.

Bändigler (~...) m E₉ krotitel.

Bandit (~) [jt.] m E₂₀ bandita†, zboje, -nik, zákeňník, úkladník.

Banditen ...]

— 388 —

[Bank...

Banditen ... (~2~) ... -führer m náčnik
banditův; -weise adv. banditsky, zákřenicky;
-weisen n banditstv.

banditenhaft (~2~) a D123 banditský.

Bandierei (~2~) f E181. 1. = Vänterei. 2.
Heiartung.

Baudner ~ (L-) m E6. Baudit.

Bandotin (~1~) |fr| n E3 voda na vlasy.

Bandjschi (L+) |sanskr.| m E25 bandži|,
východoindické konopí (phoži hšti -e všká a kouži),
hasis|.

Bang (L+) m E22 bez pl. Bandibi.

bang... (L...) -aftmend a téžec dýchající;
-voll a ... bang(c) 1.

bang(c) (L+) a D23 comp. banger, bänger;
sup. ~ bauati, bängt 1 pako adj. attrib. ein ~c
Mädenen úzkostlivá n bojácna n nesmělá n plachá díveina;
~ Abnung teskní n -livá před-
tucha; in ~er Cwartung in tesknem očekáváni;
~ Zünden hodiny úzkosti n tesknosti. 2. př. ac.
a, adv. ich bit ~, mir ist ~, ješ! mi úzko n
tesknö; ich werde (obv. mir n he) ~ picháži na
mne n pojímá mne úzkost n tesklivost (v Slungier; mi wird immer bängter úzkost má
stále vzrústá n roste n se vzmáhá; ifm ist ~
für (e nn) jein Leben o dafs er jüst bühjí se
sürti n že zemne; dafür ist mir nidt ~ o to se
nebojim, o to nemám strach; tajs dir nicht ~
mein bud leze strachu; p~ machen gilt nidt
však me n nás nezastrášte; na hrozby
nejdu n -eme: hrozeh se nelekanre); adv.
úzko, těsnos, tesknos; ~m vor ~m d-je m od et. ~
maden naháněti konu strachu n Z koho n % čeho;
~ werden zastosknouti se; ~ jein stýskati sl.
teskniti.

Bange f (L-) f E22 hno pl. tesknost. úzkost.
strach; chate ~ hozr strachu; haben zie teine
bange beze strach hu.

Bängel ~ (L-) m E6 = Vengel.

bangen (L-) (L+) I. n. (f.) v. r. (h) ~ 1. id
bange (mno), es bange mir o mib mir jein Leben
(e vor dem Zode) hoinn se súrti; es bange mir
jest mi tesknö n úzko; langen (per langen) und
~ in jwebevende jein bühn v dlondn trapne
úzkosti. 2. nad et. ~ teskniti, toužiti po dem ~
II. ~a úzkosti naháněti konom, ~ III. % W- n
E22 hno pl. stok, úzkost, tesklivost, tesknost.

Bangen... (L+)... -krant m E21 bot = Zdier
fina.

Bangsweis ~ (L-) f. Bangigkeit (L+) -
E08 = taten III; Angt und Bangigkeit strach
a úzkost.

bänglich ~ (L-) a D177 = Gänlich.

Bänglichkeit (L-) f E18. ~ Bängnis (L-),
~ Bangjamkeit (L-) f D177. ~ Angstbiet 1, 2.

bangjam ~ (L-) a D177 = bang(c) 1.

Baniane(n jeigzenbaum) m (~-~(L-)) f E22
(m D11) bot Ficus benjamina.

Bank 2: f D4, hno P Bante f E. I. (pl. Bänte
1. lavice, lávka; as vee leeren Bänten pfeien
brätli prázduyn lavieem; (Zan. - melina,
násep, jeseep. 2. fig. ~ f-n Kindern auf der ~
süben bühn detem na obtiz; F et auf der unab-
geteichen ~ finden ukrásti eo; auf die lange ~
jebichen e jieben, pfeien stále děkládati co; anj
beiten Bänten waschen sedeti na dvou stolikách:
sloužiti dvema pannn; f durch die ~ bez-

vyminčené, veskrz, šnahem, vesmés; so geſt
es durch die ~ tak to na svété chodí; ſich an
die jaſte ~ legen; auf der ſaften ~ liegen lenositi;
bitzen iiber die ~ werjen o legen o schmeiſen o
ueſten odloziti; pohoditi hno; unter der ~ heroe-
ſichen vytáhnouti na svétlo, vytasiti se ~ čim;
er ſat ſid unter die ~ gejaunit zpil se až padl
pod lavici; f von der ~ fallen: a) naroditi se
z nemanželského loze; b) ~ ploditi ne-
manželské déti; f e- Stinder werden von der ~
fallen jeho déti budou nemanželské n p pan-
charti; zwischen zwei Bänten e weiden Zmhl und ~
ſigen sedeti na dvou stolicich, drzeti se dvou
brehu; /pr. man muje nidt die ganze ~ ein-
neulmen ne všecko sobo, nech místo jiným.
3. ⊕ pravovní stil nemanželský, stul, sto-
lice; stav jeitanſende ~ nepřetržitá lavice pode-
zidvyk, laviečková podezdiľka; auſten Vcibun
aen e e Dammes lavice; ~ (in e m Zicmbendno sténa
kamenná; ~ in der Walde kozel ve valse (k vytavo-
vim koh) výkladní stil, ejim, pěkná a řežičká; auf die ~
jachachen (mo) vysekávati, na prodej sekati; fig.
f 3. zrt. ~ banien pionlouvati, zle na zub bráti,
f dirbati koho. 4. vol. adi. návoz n násyp pod
hrubou streßu (Sech) bank. 5. ~ von Aufern lo-
zisko (mo). 6. ſezn.: a) víko u řezničkého krámu;
b) masné krámy. 7. hor slúž tuhehný, kamenný
ad); pl. Bänte podehvaty; an der Wand ange-
beſte ~ pristolek.
II. Bank, pl. Banken
1. banka, ~ peněžna; jein ove auf die ~ tragen
układati peneze do banky. 2. ve hio bankt; ~ halten
e anlegen dávati n míti bank; die ~ jenren
bank sebrati n vziti; in j-m Banje ~ falten
míti hernu v domé.

bank ~ (L-) int. pat! -sry bint.

Bank..., bank... (L+)... -actie f akie bank-
kovní; -acti. nár m majitel bankovni akieke,
bankovní akcionár: ~ agio n azio bankovni;
-amboſi m ⊕ kovadliuka stolni; -anjalt f
bankovní ústav; -anthekt m bankovní akieke;
-anheitseigener m majetnik akie bankovni,
bankovní akcionár; -anweifung f bankovní
poukázka; -avciz f práce v dilne (na pr.covann)
aktot; fig. P ~ h. mny spati a nolelovati
na lavici. -arbeiter / dělník pracujevi v dilně;
-ajj. j. n. on f bankovní poukázka; -ar f ⊕
v Bančade; -beamte(r) m údělník bankovni;
-bcina n: a) uha (n lavice; b) ~ = Bauld;
-berg m kompaktu hornina pod ložiskem
uhelným; -biket n obeh. bankovní listek n
poukázka; -bohrer m ⊕ Zangenbohler;
-bruch m ~ banterott II; -brüchig a ~ banter-
rett I: -bräuchiger m - Banferettier(er); -cento n
bankovní nčet; -departement n bankovní
obvod: -depojštnu n jistina uložená v bance;
-diebtaht m krádez v bance; -direction f
rediteľstvi banky; -director m reditel banky:
-durchschlag m ⊕ str pruboj (ručni); -cisen n
a ⊕ skobik(a); b) lavienk, -ák, přívlaka;
poderák (hobolic); -emissi f emisse n vý-
dání bankovní; -ereje npl. hor. lávková mědná
ruda; -folio n strana v bankovní nečetná
knize; -fond n bankovní fond: -gebäude n
bankovní budova; -gerechtigkeit f právo
stolien e Zdubbanle, ebtilatien; -gericht
obehodní soud; -geichärt n bankovní obehod:
-ge-efegcugag f zákonaodávstvi obehodni:

Banka...

389

Bann...

- **-gouberneur** m nejvyssí správce banky;
- **-graben** m ⊕ hor. tratová příkopu (pr. dohováni nasehiny); **-haken** m: a) ⊕ truhl. = čišen b); b) laviční hák; **-halter** m hrá s karty: majitel banku, bankéř, držitel hry, \*herník; **-hammer** m ⊕ žám kladivo nejťové n stolní ploské kladivko, f ploček, plosek; **-haus** n bankovní dům; **-herr** m bankéř, majitel banky; **-hobel** m ⊕ macek; **-knecht** m ⊕ truhl. pachole, -ik, také -ek; **-kohle** s ufuhné ložisko pod kompatkni horninou; **-lehne** f lenoch, -ška; **-maßstab** m ⊕ truhl. loket (měškoční truhláške); **-meißel** m ⊕ žám. poloorkrouhlé dláto; sekáč malý n krátký v ruční; dláto na kov; **-messer** n strouhací muz; **-note** f bankovka, **-nota**; **-notenpressie** f lis na bankovky; **-notenumlauf** m oběh bankovek; **-notenweisen** n bankovky; **-obligation** f úpis peněžný, bankové upsáni; **-ordnung** v růž bankovní; **-pfandbrief** m zástavní list bankovní; **-plaß** m bankovní místo (město ke je banka); **-primus** m škol první n krajní v lavici; **-privilegium** n výsada banku; **-procura** f obch. bankovní prokura n plnomocenství; **-provision** f bankovní provise; **-rechnung** f = cene; **-rennen** n nával do místností bankovních; **-richter** m elen obchodního soudu; **-rutscher** m f non. = Štúthnabe; **-ſatz** n sůl balvanová; **-ſchein** m = note; **-ſchlächten** n porážka, jatky; **-ſchlächter** m řezník na porážce; **-ſchraube** f ⊕ = ſaten; **-ſchwindel** m, **-unweisen** n nesvar bankovní; **-stärke** f (in c m Zentrennde) mohutnost stěny kamenné; **-ſtylem** n system bankovní; **-tarif** m obch. bankovní sazba; **-thaler** m bankovní tolar; **-tiichtig** a (o mase) maso hodlíc se k vysekávání; **-valuta** f valuta n hodnota banková; **-verein** m obch. bankovní jednota; **-wagen** m vuz s lavicemi; **-währung** f = valuta; **-wweise** adv. ⊕ hor po slojich, slojimo; **-weisen** n bankovničti; **-zahlung** f placení bankou n prostřednictvím banky; **-jetzel** m = note; **-jins** m nájemné z masných krámů; **-wingef** = ſaten.

**Banka...** (Ł) - jinn n ⊕ bat. cín z ostrova Banky (jeglepiš nákostů).

**Bankart** (Ł) m E₃ = Baufert.

**Bänkchen** (Ł) n E₇, lávčíčka, Livička.

**Bänkel**... (ł) -... -gesang m jarmareční písnička, odrhovačka, hudlovačka; **-kind** n. **-john** m, **-ochter** f = Baufert; **-licderlich** f a = **-sängeliich**; **-sänger** m: a) jarmareční zpěvák, písničkár, zpěvák odrhovaček; b) veršotepec, spátňý básnik; **-sängerlied** n odrhovačka; **-sängerei** f = -jedang; **-sängerlieth** a písničkářský.

**bänteln** (Ł) vₙ (b) C₁₂ hráti hazardní hry, karbaniti.

**banken** obch. (Ł) I. vₙ C₁₂ uzavírati obchody bankovní. - II. v₃ B- n E₇ bez pl., bankovní obchody.

**bänfen** (Ł) C₁₂ I. v₃a dávati na hromadu; Karteſſel - brambory okopavati. - II. v₇ (b) lavice, sedadla chystati (pro hosty).

**Bänker** (Ł) m E₆ = Baumeister.

**bank(e)rot(f), bank(e)rutt** obch. (Ł) (Ł) [it. 1. a D₁₂ bankrotní, upadlý, neschopný platiti, nezpů- obléž ku placení, insolventní];

- **werden** Baufertott machen: für - ertärent prohlásiti za neschopna k placeni; sich - handeln přijítí obchody na mizinu, doobchodovati se bankrotu, obchody zbankrotěti; - machen = bant(e)rottieren. - II. s₄ B- m E₃ úpadek, bankrot, insolvenčet; - B- machen učiniti úpadek.

**Bank(e)rott**... (Ł) v₃... -befecht m vyhláška úpadku; -erklärung f prohlášení úpadku.

**bank(e)rottieren** (Ł) v₃ (ł) [it.] vₙ (b) C₁₂ udělati bankrot v úpadek, zbankrotěti.

**Bank(e)rottierer** (Ł) v₃ m E₆, Bank(e)rottier (Ł) v₃ m E₃ w Bank(e)rotteur (Ł) v₃ m E₂₅ [it.] bankrotár, -ník, úpadec, † korábničk.

**Bankert** (Ł) m E₃ (obv. f Baſtard) levoboček, nemanželské dítě, panchart; jako nadávka panchart, z kurvy syn.

**bank(e)rutt** (Ł) atd. v bant(e)rott.

**Bantert** (t) m E₄. 1. [it.] banket, hody, hostina, kvas. 2. (zvýšený) chodník na mostě. 3. stav. = Žatřebe.

**Baatkett**... (Ł) -... -ſaal m hodovna.

**bankettieren** (Ł) Bankert 1. | vₙ (b) C₁₂ slaviti banket, hodovati. kvasiti.

**Bankhart** (Ł) m E₄ = Baufert.

**Bankier** (Ł) [fr.] m E₂₅, bankéř† 1. - (Gesetzwerfer. 2. = Baufalter.

**Bankier**... (ł) -... -geschäft n, -haus n bankovní závod; -geschäfte nptl. obchody bankovni.

-...bänkig (Ł) a: na při schmal- s úzkými lavicemi; drcižig- o tričeti lavicík.

**Bann** (Ł) m E₄ 1 pouto, tſsen; s. sm kouzlo. 2. a) obvod působnosti, okršlek pravomoci; b) pravomoc uvnitř jistěho okršku; c) poddani; d) vyzvání poddaných zejm. do zbraně; e) klatba; B. mit dem -c belegen in den -töm un do klatby dáti, klatbou stížiti koho; im -c irtiger Anbstaungen v zakletém kruhu omylných názorů. 3. církevní klatba a prokletí, vyobčování z církve; 3. in den -töm, den -über 3. ausprechen do církevní klatby dáti, z církve vyobčovati koho, vysloviti klatbu nad kym. 4. bann osoba v cíek klatbou stížená. 5. tes. hájení, spravidlo; e-n Wald in - legen dáti les pod spravidlo.

**Bann**..., bann... (ł) -brief m. -bulle f list klatební vypovidaci; -bruch m porušení klatby; -districf m obvod; -fluch m = Bann 3.; -fluchate f spis o klatře; -fornecl f zaklinadlo; -forjt f tes. lesina hájena n pod spravidlem, mýtí; -friede f ohrada. -zeni (obvidodu); -gerechigfe f právo omezovati; právo pokutné; -grund m pozemek hájený n pod spravidlem; -herr m soudní pán (= Gerichtsирc): -ſegung f dáni do klatby n pod spravidlo; -leute mpl. manové†, vasalové†; -incile f der Statt obvod městský; -mühſe f młyň, do něhož při-lušeníci jistěho obvidu jsou povinni dávati mličí; -object n věc pod spravidlem; -recht n = -gerechigſeit; -reidef mpl., -reiser mpl., -reiter mpl. tes. mladé věstavky (stronky ošetřovan); -ſchleuernd a metající klatbu; -spruch m vyřknutí klatby; klatba; -ſiangen f пл. = -reidet; -ſlein m mezník; -ſirahl m čirk. blesk klatby, klatba. prokletí; -vogt m = -wart: -vorschrift

Bannaliſt

— 390 —

Bär

predpis o spravidle; -wald m les pod spravidlem a hájený; -waldantheil m cást hájeného lesa; -walauffichtspersonal n osoby dohlédající k lesu pod spravidlem; -walds eigenthümer m majitel lesa pod spravidlem; -part m, -wärter m strážník lesa pod spravidlem; -wasser n zahájená voda (k rybařené); -werk n robota; -jann n plot n ohrada (obvodu).

Bannaliſt (~~) [poza. It.] m E₂₄n příslušník výzvy.

bannen (~~) n a C₁. I. 1. (jako kouzlem) píj pouťati, jí(m)ati; okouzliti, očarovati koho; er út wie an sie gebannt (blázní se po ní) jakoby mu byla udělala. 2. a) přípoutati n přikouzliti k čemů; v- do čělo; 3. in e-t Kreis - ve kruh začarovati n vkouzliti koho; 4. an f- n Zůtb (v) na sedadle primraziti koho; er út in d Hans gebannt jest doma jako příkovaný; nelme se z domova; 5. b) (Seijer - duchy zaklíniati n zarikávati n zaháněti. 3. vyháněti, vypužovati; den Zeufet - děbla vymítati; mit dem krenzeigenen (krížem) zahelinati; 6. ane der Ztadt - z města vypověděti koho, místo zpověděti kolu; 7. cirkve vyobcovati n vyloučiti n vyrůmliouti. 4. d nedotknutelným prohlási. (7a) hájiti, dáti pod spravidlo (col. 5. u e-r Müble gebannt sein hýti nucen dávati mliť do některého mlýna. — II. % Bannung n z- Verbannung.

Banner (~~) E₆ I. m zaklínač n zazehnáváč (drehá); vymítac zátača; ~ in f. E₁₉ carodejka. kouzelnice. — II. [fr.] n korouhev, hlavní prapor (válečný) (= Panier).

Banner..., banner... (~~) ... flüchtig a zhehlý, pře-; -herr m korouhevní páan; -lehnen n leno korouhevní; -eute mpl. druzina korouhevní; -recht n korouhevní právo; -träger m prapřenčník.

bannig p (~~) f E₁₈ prav. s = unbändig.

Bannung (~~) f E₁₈ v bannen II.

Banquercoute ata. v Bankerott ata.

Banquett v Banquet.

Banquier ata. [fr.] m E₂₅ = Banier.

Banje (~~) f E₂₂ 1. hosp. prav. s, perna, záteň. oplotěň, prístodolek, zátyři; balbe - povolpiernen; sl. a ~ humenice. 2. G. Bemc. bansen (~~) n a C₁₄ prav. s (wehne) obuh do zátuč dávati n vrstviti = außbanien.

Bansen (~~) m E₇ bacher, denník (zalochet hověžího dobytká).

Banjen... (~~) ... schwelle f präh zátyvné mezi inlatem a pernou, humenice, omlatnice; -wand f an der Zemc zátyví, pažen(f), zádení, oplotěň, bednění (v stodole).

Banfer (~~) m E₁₉ hosp. prav. = skladač do zátní, pernář, vrstvic ~ vrstvník.

Banje (~~) f E₂₂ pověsma, -no, -en (= Kriſter).

Banns (~~) [slov.] m E₁ = Ban.

Banns... (~~) ... würde f hodnost bána, bannství.

Banjen (~~) m prv. sud (as v věro).

Ba-o-bab hot. (~~) m E₂₅ Ajenbretbaum.

Baptiſteri-nm (~~) ~ (~~) [lat.] n kaple krestan.

Baptiſten (~~) [frec.] m pl. baptisté], křitéle, novokřitéci (beſklat).

bar (~~) I. a D₂₃ 1. odkrytý, odhalený, obnažený, nahý, holý; mit -em Hanpte s obnaženou n s nepokrytou hlavou; - und bleß, nadt und - holý jako koleno. 2. žířmý, pouhý, hotový, čirý; -cc llusum pouhý n hotový n čirý nesmysl; es út -c Crnſt jest to zecła vážné mysleno n muлюno; -c Proſa pouhá prosa; nic než prosa; -c Milch čisté mléko; 3. o penſuch: hotový; -es Geld hotové (peníze); -e ſinſchig Sreiten, 50 M. in B² padesát korun hotových n -é v hotovosti; agen - za hotové; - bezahlen hotově n ými zaplatiti; -lanjen koupiti za hotové; fig. et. jir -c Pliuſe o jir -en Crnſt nehmen přijmouti za pravdu co; Prv. - Geld fadt nemi nad hotové peníze. 4. (s doplnkem v gen. u s den n an) prostý, prázny (četn); allec menſchlichen Geſüßles - všeho lidského citu prázdný n prostý; tež ve slož. geltes - zbavený zlata, beze zlata. 5. jako koncovka obyčně: ... telný. — II. s V² [holl.] m E₁. plav. nezkuseň námorňk. 2. = Barre. — III. s Barjchaft f E₁₈ hotovost, hotové peníze; die Baudant geht auf die Reize hotovost dochází.

barz..., Bar ... (~~) ... becining a holonohý, s obnaženýma n s nahýma nohama; -beining im�be waten broditi se v potoce na boso n s obnaženýma nohama n vykasán; -bestand m hotovost (pokladni); -credit m úvěr v hotovosti; -fonds mpl. = bejand; -frost m suchý mraz (ohr sněhu); -fuſh 1. a) adv. s bosýma nohama, na boso; b) jen praedikatinné - beining; die Pſerde abgen -juß koné jdon na boso n nejsou okování; Prv. die Wäme gehen itterall -juß vsude se vaří z vody; nikde není ní zvláštního. 2. m a) bosá noha; b) bosonohý člověk, bosák; dim. -ſüſele n bosé deede; bosonozka, prov. bosorka, bosulka; -ſüßer(Mönch) m (mniech) bosák; -ſüßig a = beining; -ſüßerig Wěnd = -ſüßeumend; -ſüßcreif, -ſüßigkeit f hoso(n)hoist, bosota; fig. louze, bida; -geſchäſt n obchod za hotové; -haupt a; adv. s obnaženou n s nepokrytou hlavou; h1 praedikatinn: a = -bäutig; -bäuptig; -bäuptig h; -föpfig a majici obnaženou n nepokrytou hlavou (osoba) s obnaženou n nepokrytou hlavou; -kauſ m koupě za hotově; -lanjen vₙ (od Bar II. 2.); (thra) hledati se vzážemně a nemážti se; s V² lanjen n; -jeſendung f hotová zásilka; -verluſt m ztráta v hotovosti; -vorzárth m = -bejland; -vorchuſis m záloha (v hotovosti); -zaſtung f vyplacení hotově v v hotovosti.

Wür (~~) m E₂₀ wě E₄, -in f E₁₉ 1. zo. medved; weißſcher - in f medvedice; junger - medvídek, -č (= Bärden). 2. ast. souhřvědži: der greſe - (velký) vuz, medved; fleiner - malý vuz, medvedice; 3. fig. e-n Bären abbinden o anbinden v abbinden I. 4., anbinden I. 2.; 3-m e-n -en anbfinden: a) 3-m et. anſbinden (o toto I. 4.); b) peníze vylakati na kom; ošiditi, napáliti, dostati koho of; Prv. - bleibt -, -ſuſtਰ man igm and über der Meier byt vedl osla do Paříž, kómo n z něho nebude. 4. zo. a) Euprepia prářastevník; b) prav. = Eher. 5. m, f (boreiſed) taran (Kammteſ), beran(idlo), palice. 6. = ſiſchamen. 7. záplava (kamenná ház, kterou se voda z řeky do

Bär...]

— 391 —

[bären

pervnoštniho příkopu poušto. S. © ~ e-§ Tampfbammers
= Hammertleb; bor. = Beutleb; but. zuk.

Bär..., bär... ("...") I. v Bären -beißig a
f bruňň, hasterivň, vadivň, svárlivň, kou-
savň, osupňň; -beißigfeit f svárlivost a;
-kce m bot. Melilotus officinalis komonice lé-
karská; -lapp(c) m Lycopodium plavum (vi-
dlička), vidlič, čertuv spár, vlačiha, sv. Jana
pás, medvedi lapa, muri noha, jelení skok
a ružek, zemšký meč; -latše f bůta,
backora); -mansf so. svíšť (= Murmettber;
-mutterf = Wärmutter; -mutterfraut n bot
Livisticum libeček: -ohr, -ohřl n bot. Primula
auricula prvosenka zahradní; -same m se-
meno plavuňové; -schotte f bot. Astragalus
glycophyllos kozinec sladkolistý; -schweif m
bot. Leonurus cardiaca srdečník obecný; -win-
fet m bot. Vinca pervinca breál, brnej, zimozelen,
barvíněk; -wurz f bot.: a) Meum koprník;
b) Heracleum bolševník; c) Atropa Belladonna
rulík jedovatý; die uncte -wurz Heracleum
pondylium bolševník obecný, bršť (= die un-
dc Barentland); -zeit f tes. medvědění (doba
páření se medvědě).

**Bara(c)ke** (~2~) [fr.] f E₂₂ barák, chatr,
bouda; ~n außendับ postaviti barák.

Bara(c)ke [~2~] [fr.] f E₂₂ barák, chatr,
bouda; ~n außendับ postaviti barák.

Baraden... (~2~...) ~ban m stavba bará-
kuv: ~stadt f barákové mésto.

baradauž f (~2~) int. = baraduž.
Barafan (~2~) [ar.] m E₂₅ = Verlan.

Baranke (~2~) [slov.] f E₂₂, ~nfečl n kůže
berančí, beranek.

Baratt ~ (~2) [it.] m obchod vyšměný n s-.

Baratt... (~2...) -geschäft n obchod pro-
strkm n směnný (zboží za zboží).

baratticren obch. ~ (~1~) [it.] "a C₁₂ vy-
měnovati n s- (zboží); vésti směnný obchod.

Barbar I. (~1, ~1) m E₂₀, ~in f E₉₁
1. pův.: cizinec. 2. fig. barbar|, surovec, ukrut-
ník. — II. ~ (~2) m E₂₅ barberský kům.

Barbara (~2~) pl. ~§ npr. f id. I. **Bärbel**
(chen) n E₇ n E₆ Barbora, Barča, -ka, -uška,
Bára, Bábi(nka). — II. n.ap f plav. = Pulver-
lanmer. — III. filos. id. (undsch).

Barbara... (~2...) ~hederich m, ~kraut n
bot. = Barbelkraut.

Barbarci (~1~) f E₁BARBARSTVI; der ~ ent-
reifen z barbarstvi vytrhnoti a vymaniti.

Barbarci (~1~) npr. f neskl. zem. = Berberei.

Barbaren..., barbaren... (~1...) -weise f
barbarsky, po způsobu barbarů, způsobem
barbarským.

barbarenhaft (~1...) a D₂₃ barbarSKÝ,
po způsobu barbarů.

Barbarenthum (~1~) n E₃ bez pl. 1. bar-
barstvo, barbaři. 2. barbarství.

Barbareske (~1~) [it. I. m E₁] = Berber.
II. f E₂₂ zo. veverka berberská.

barbarisch (~1-) a D₂₃ barbaršký | 1 ukrutný,
nelidský. fig. nezvučlaný, divoký, surový.
2. gram. ~cr ausdrud výraz nesprávný a příčí
se duchu jazyka. 2. ~ = berberijd.

Barbarossa (~1...) m P₂₅ id., Rudovous.

Bärbchen (~2-) n E₇ dim. od Barbara I. Baruška,
Bábinka, Babetka; fig. děvče.

Barbe (~2) m E₂₁ I. = Barbar II. 2. (též f
E₂₂ zo.) Barbus vulgaris parma obecná. —

II. f E₁₇ Barbara I. — III. f E₂₂ krajky
n cepeće.

Bärbel (~2-) n P₆, ~chen (~2-) n E₇ = Bärbelben.

Barbel..., Barben... (~2...) ~kraut n bot.
D₂ Barbarea vulgaris barborka obecná.

Barben... (~2...) ~kreše f bot E₂₂: frilby
ječimiče ~třesje Barbarea praecox barhorka roučí.

Barber (~1-) m E₉. Barbar II.

Barber... (~2...) ~roſſ n E₁₇ = Berbereis.

Barbet (~2-) [fr.] m E₁₇, lov. (pos.) kachník.

Barbier (~2-) [fr.] m E₇, holič, brádýř, lazebník.

Barbier... (~2...) ~beden a níša holišká;
~beſſet n. ~beutel m náčini a patřeby holi-
ské; ~burſche m holišký pomocník a němník;
~ſrau f holička, zena holíova, lazebnice;

-geſilſe m, -geſell m pomocník n tovarys
n chasník holíský; -junge m ~ uníbíde,

-laden m krám holičský; -messer n břitva;

-riemen m řemen (na občanovi břitva) ~jaſk m
~beſſed; ~serviette f ubrousek holišký;

-ſtube f holična, lazembna; -ceng n: ~ ~beſſed.

barbieren (~2~) ~a, "n" (~1) ~ (ſich ~) C₁₂ I. 3. ~
holiti. o- koho (~r sč); fig. 3. (über den ſchſel)
~ osiditi. osuliti, napáliti. dostati, natálnouti

koho. 2. lov ein Stiltdreben ~ divokému vepí tesáky vy-
lomiti a opilovati.

barbouillieren (~1~) šu ~nunj-) [fr.] "a C₁₂
zamazati.

Barečer (~1-) [lt.] m E₆ obyvatel Barky
(áření v Šev. Afriči).

Barcelona (~1~) n E₂₅ zem. id. (st. se Speranskou).

Barceloni-er (~1~) m E₆, ~in f E₁₉ Barce-
loňan (f ~ka).

barcelonisch (~1~) a D₂₃ barcelonský.

Barchanter ~ (~~2~~) m E₉, Barcethunader.

barchen (~2-) a D₂₃ barchanový, barchenm-
tový.

Bärchen, Bärlein (~1-) n E₇ (dim. od Bär)
medvídek, ~eč.

Barchent, ~ Barchant (~1-) I. m E₂ obch.
barchan, ~e(n)t (bavlněna látka s 10řečanym tlustým
outkem). II. b ~ a D₂₃ ~ = barchen.

Barchent... (~2...) ~jače f barchetová
kazajka; ~macher m barchamník, barchetař,
ník; ~weber m = ~macher.

Barches (~2-) | hebr. | m neskl. id. obdy ncvkašený
chšl(h).

Bardale ~ a † (~2-) f E₂₂ obv. Zängerin.
Bardauž f (~1-) int. brdouč! háč(ho)! pác!
Barte (~2) I. m E₁ bard| (nádornu pěvě křtšky).

§. sm. pěvec, básuńk. — II. f E₂₂ 1. = Barte 2.
2. kuch. řízky « proužky slaniny (k obalení přečušených
ptáků).

Bardei (~1-) f E₁₈ shromáždistě bardů.

Barden... (~2...) ~chor m sbor bardů n
pěvečů.

Bardenthum (~1-) n P₁ bez pl. bardové.

Bardic(f) (~1-) m (n) E₃ zpěv bardský.

bardieren (~1-) "a C₁₂ kuch. obložiti slaninou.
bardíšch (~1-) a I 2,3 bardšký.

Bare (~1-) f E₂₁ = Barfrejt.

Barège (éu -ez) [fr.] m, mspr. f baréž↑ štěka
(škanina).

bären (~1-) C₁₂ I. vₙ(ß) zom. o medvědčerch medvě-
diti se (čitka k medvědu). — II. v₇a ⊕ sol. kydati n
vyhrébovati sůl ze črenu.

Barne|

— 393 —

|Bart

Barme ˇ obv. Bärme (~) f E₁₂ bez pl.
1. droždi, kvasnice. 2 ˇ péná na napočit.

barmen ˇ I. (~) C₁₂ I. v´r jich ~ poet. = er
barmen. ~ II. v´n (b) p = tlagen.

barmherzig (~) I. a D₂, 3. 1. milosrdný,
slitovný, útrpný, součitný (sčitn. D. ke komu
n S kym); (jako adp. tež ˇ a † barmheržitný
milosrdně atd.); jeid ~ mu mur! mějte se
mnou slitování; slitujte se n austruše se nade
nou! 2. ~ er Bruder milosrdný (brat); ~ Ždwejster milosrdná sestra; ~ er Gett! milosrdný
Bože! ~ II. B-c(r) m E₂₁, B-c f D₂, 3 milo-
srdný (člověk n Bůh n bratř); f milosrdná
žena n sestra; zejm. o Bohu: slitovník. ~ III. s
Barmherzigkeit (~) f E₁₈ bez pl. milo-
srdenství, smilování, slitování, útrpnost.

barmherziglich † ˇ (~) a D₂, 3 a adv.
= barm-herzig.

bärmlich (~) a D₂, 3 skoio = er-bärmlič.

barmig, ˇ obv. bärmig (~) a D₂, 3 o při-
zakvašený

Barn (~) m E₃ 1. jesle, koryto. 2. perna.

Barn... (~) ~ ſtein 0 m = Ziegel(ſtein).

Bärn top. Mor. AD Beroun.

Barnabaš (~) npr. m neskl. Barnabaš.

Barnabiter (~) m E₆, ~ mönch m E₃
(mnich) barnabita.

barnabititisch (~) a D₂, 8 barnabitský.

barnen (~) v´n (b) C₁₂ plav. = branden.

Bärnsdorf top C., Mor. (v) Bernartice.

barok (~) ~ iſch (~) [port.] I. a D₂, 3 bar-
rokní, -ový (zojm. o perlách), nepravidelný, po-
divný, zvláštní; okrouhlý, kosý, zohybný, pro-

Barokc... (~) ~ rahmen m barokový
rám(eć) (s vyſezávánmi) arabeskamí; ~ perlen fpl.
barokové perly (hrubé, nerovně); ~ ſtil m baro-
kový sloh (zvrblý sloh renaissańčí).

Barograph (~) [rec.] m E₂₀ tlakopisec.

Barographie (~) [rec.] f E₂₀ tlakopis.

Baromafrometer (~) [rec.] m E₆ ná-
stroj k měření délky a váhy novorozencův.

Barometer (~) [rec.] n (m) E₈ tlakoměr,
barometr.

Barometerz... (~) ~ beobachtung f po-
zorování tlakoměru; ~ beschreibung f popis
tlakoměru, barometrogratie†; ~ höhe f výška
tlakoměru; ~ meſſung f měření tlakoměrem n
-né; ~ probe f zkouška tlakoměrná, tlako-
měrka; ~ stand m stav .. výška tlakoměru.

barometriči (~) [řec.] a D₂, 3 tlako-
měrný, barometrický†.

Barometrograph (~) [řec.] m E₂₀ baro-
(metro)graf†, přístroj zaznamenávající tlak
vzduchu, tlakoměr zapisovací.

Baron (~) [fr.] m E₃, ~ in f E₁₉ baron,
f -ka, svobodný pán; S. zum ~ machen udělati
baronem koho; fig. als ~ leben = bareniſieren II.

Baronat (~) [fr.] n E₂. 1. (Zand e-š Barene)
baronství (stav). 2. (tež Baronci f E₁₈) ba-
ronský statek.

Baroneſſ(c) (~) [fr.] E₂₂ 1. baronka. 2. ba-
ronessa† (dečera baronova).

Baronet (~) [angl.] m E₂₅ id. (titul
angl. šlechty).

Baronets... (~) ~ würde f baronetství.

Baronie (~) [fr.] f E₁₈ = Baronat 2.

Baronin (~) f E₁₈ v Baron.

baronjieren (~) C₁₂ I. v´n jmenovati
n udělati baronem koho; povýšiti za barona
koho; udělati titul baronský komu. ~ II. v´n (b)

1. ziti jako baron. 2. F. iert. zaháleti, lenošiti.

Baronne (~) [fr.] f E₂₂ ~ Barenčje 1.

Barons... (~) ~ traut n bot. Thymus
herba barona; ~ titel m titul baronský, ba-
ronství.

Barostop (~) [řec.] m (n) E₃ tys = Baro-
meter.

Barquercolle (~) [fr.] f E₂₂ v Barterolle.

Barre (~) f E₂₂, Barren m E. 1. a) mm. ko-
vová tyč, hulka, prut; b) vampola, zápora, zá-
vora; c) přehrada, příčka, pažení, zábradli;
d) písčina, mělčina, jesep, úškali; e) hud. čára
taktová; f) hud. příčka v hudebních nástrojích
(zbraňující výkakování součástu); g) 0 hut. slítek hů-
kový, hulka kovová; h) rebrík (na krmení);
i) plav. naplavenina při ústi řek. 2. těl. jen -n m
bradla.

Barren..., barrenz... (~) ~ cingujs m,
-form f 0 hut. a) kadlub v slitky hulkové;
b) tvar hranolitvý; ~ formi a tyčovitý,
prutovitý; ~ geländer n zábradli; ~ gold n 0
hut. zlato v slitečí, v prutech n v hulkách n
hulkové; ~ ſilber n 0 hat stříbro v slitečí n
v prutech n v hulkách; ~ spic n 0 ti. bradla;
~ ſtange f těl. bradlová tvé. bradlo; ~ turnen n
cvičení n tělovcik na bradlech.

Barricade (~) [fr.] f E₂₂ barikáda†, pře-
pora, zatarasení, ulíení taras; ~ n bauen bari-
kády stavěti; 0 hinter ~ n veridjanen zabari-
kádovati se, zatarasiti se (barikádami).

Barri-ere (~) [fr.] f E₂₂ zápora, pře-
hrada, o-, přehražení, přeplažení, příčka,
šrańk†; fig. překážka, zábrana.

Barri-erez... (~) ~ plaž m, ~ štadt f po-
hraníčni tvrz.

barrieren (~) [fr.] v´a C₁₂ zahradit.

Barri-eren... (~) ~ barun m nosník
zábrany; ~ tractat m barierni traktát (mezi
Anglu a Nizozenu m. 1709); ~ wärter m železn. strážce
zábrany.

Barring (~) f E₁₃ plav. nosník n podpěra pro
reservní ránho, tvče atd.

Bars ˇ (‡) m E₃, gen. ...ješ, dat. ...je pl.
E₁ = Barſch.

Barſch, ˇ Bärſch (‡) [lt.] m E₃ zo. Perca
okoun.

barſch (~) a D₂, 3 I. 1. (na omak) drsný; (co do
chatu) ostrý, trpký. 2. fig. prudký, náhlý, ur-
putný, neurvalý, hrubý, drsný, příkrý; adv.
prudee atd.; z hurta; S. ~ abweisen z hurta od-
mítouti koho; ~ auſahren z hurta se osopiti n
obořiti na koho; 3. ~ behandeln příkře zacházeti
n nakládati s kym. ~ II. s Barſchheit f E₁₈.

barſchz... (~) ~ artig a okounovitý; ~ ar-
tige ſijche okouni.

Barchaſt (L) f E₁₈ v bar.

Barchheit (~) f E₁₈ v barch II.

Bärſch ˇ, Bärſch ˇ (L) m E₃ prov. J
= Barſch.

Bart (L) m D₁, 1. vousy (vousy na brade), brada;
3-m e-n Bart (von Stroh o ſachs) machen ošiditi,
ošuliti, podvésti, napáliti koho; der ~ sticht ihm

Némeckočeský slovník. I. Deutschöhmischer Wörterbuch

50

Bart...]

— 394 —

Bartſch

herver brada se mu spe n pučí; ſich den ~ wadjen laſſen zapouſtěti si vousy, bradu spuſti; der ~ flieſt herab brada ſine (po pás); er beſentem noch feinen ~ brada se mu jeſte neperi; jeste mu ani pýri (na bradé) nevyraži; ſich den ~ abuſchmen holiti se (= ſich barbieren); ~3-m den ~ streidein e um den ~ geben lichotiti komu; po srsti hladiti koho; přimiliſte se ke komu; maſliti se a kym; laſs dir feinen ~ darum wadjen o to si hlavy nelhen; asvý ~3-m e-n ~ machen vyplísniti. vypeskovati koho; er bat ſich e-n ~ gemadt, er taun midt mehr über den ~ ipuden jest opily; f jest natažený (jako cicha); in Arbeiten bis an den ~ (über die Bren) begraben zanesen pracemi; in den ~ brummen e muſmeln do vousů mumlati n mručeti; (ſid) in den ~ bincinlaſhen usmivati se pod vousy (v duchu); ſich den ~ wüchden e streifen hladiti si vousy (na znawent spokogenosti; in den ~ hinein lügen v hrdlo n nestydaté hlatí; ſich um den kaiters ~ streiten hädati se o zabi chloupky n o komaríſadło o osli kůži ~ malicherni); ~gegen ~ tváři v tvář. 2. brada; fig. oblic e j. 3. bot brada, vous, osina, ostí. 4. ~ (Tich) am viote zloděj, vlk, tratiloj (částka knotu po straně svíčky hofjen). 5. lov, rypák cerné zvěře; ~3-m e-n ~ machen kníry udělati komu (prachem, když při vystřěleni chybí). 6. plav roſtlinné usazeniny na dně lodi. 7. O zám. ~ e-ß chutniſte zub. brada khěde; (a sekryy) brada; slev. (Gujnabt) sev na odlitku n šev na slitku, jehla, brít, hřebinek (vnučajie spracovanem kovu při branři); hor; a) = Bartbel; b) (Ztraubo plena, čepýř; c) (geol.) der Gang jeſt e-n ~ rudná žíla se roztrousila n rozptýlila (na několik odžišká); talke, rozchlupacené nití při hlazení osnovy.

Bart..., bart... ("...") ~aſſe m 20. vousatá opice; ~art f bradatice, širočina, švancara; ~beſſen m nisa holičská n bradýřská; ~beifſker m 20 = grundel; ~borſjen fpt. 20. vousy, frnousy (ro) tuhe tuhe brvy; ~bürſte f kartáček na vousy; ~ſaden m 20. u ryb, vous, frnous, tykadlo nitkovite; ~ſäden mpl. = berſten; ~ſaſer f der žiſdne vous, frnous ryb; ~ſinſe m 20. Fringilla barbata vousá; ~ſinne f path ſikovina (mentagra); ~ſiſch m 20 a) = Barbe 1. 2.; b) = Walfiſch; ~ſleſte f 1. bot Usnea barbata lisejník bradaty v vousatý, provazovka; bradáč. 2. path. opar, osyp; ~ſreideit f volnostnositi vousy; ~gciern m 20 Gypaetus orel mořský supovitý; ~gerſte f bot. Hordeum zœcrithon ječmen rýžový n vousatý n osinatý smetákový; ~graſs n bot. Andropogon koži brada, vousatka; ~grundel f 20. Cobitis barbatula mřenka, mřen; ~haar n vous (na bradé); er beſentem die erjen ~ baare vyráži mu chmýři na bradé; ~haſer m bot Avena fatua oves hluchý; ~holz n hor dračka, louč; ~(horn)käſer m 20 Pogonocerus tesařiſk; ~käſer m 20. Bargus draběk; ~karſen m: a) kapr vousatý; b) = Barbe; ~(klaſſ)muſchel f 20. rozehlipka; ~klaſpe f O, ~kluppe f O, zám. skriſke kosý; ~knepier m 20. Mya vulsella rozehlipka; ~komet m ast. kometa vousatá; ~fraſer f m poh. holič, f pucifous; ~fucuk m 20. Monastes fiscus kukačka vousatá, trappist; Trachyphonus margaritatus perlák; ~küntſler m žert. holič, bradýř; ~länge f dělka vousů; ~lappen m, ~läppchen n: a) uteradlo na vousy;

b) masitý výruſtek n lalok pod zobákem kur; ~loſa bezvousý, holobradý; ~lejer ſinabe holec; ~mänuchen n 20. ~ meije; b bot. Ophiidium barbatum hruj vousatý; Bucceum undatum surmovka čeitá; c) žert. vousatý mužík, malý vousá; ~meije f 20. Panurus biarmicus ſykora vousatá; ~messer n břitva; ~(mund)moos n bot. Barbula vousatěnka (mech); vlasovec; ~nagel m O plav. svorník hákovitý (s hákovatou hlavou); ~neſſe f bot. Dianthus barbatus hvozdík bradatý; ~nuſſ f bot. Corylus tubulosa líska trubkovitá; panenský orech; ~puſter F m = traper; ~pinſel m holič štětec; ~ſchere f můžky na vousy; ~ſcheren n stříhání vousů; ~ſcherer m troch f ~ Barbier; ~ſchnäbler m 20. Pogonorhynchinae vousáci (vlastní); ~ſchüppchen n bot. vousatá šupinka n pleva, vousatý lupet; chloupek; ~ſchüſſel f = beden; ~ſeife f mýdlo k holení; ~ſpiſe f 1. ſpička vousů. 2. makadlo (= Jaster); ~ſtern m kometa, vlasatice; ~streicher m: a) clověk hladie si stále vousy; b) fig. lichometník; ~tau n plav. licousové (koněkové) lano; ~tellersleſche f bot. lisejník bradatý n vousatý, provazovka; ~tuch n sátek k holení; ~vogel m 70. vousan; ~wachsn = wicſje; ~waldung f f hustý vous; ~weide f: roſte ~weide Salix purpurea vrba nachová, červenice; ~weizen m bot. a) = Warijen; b) Triticum aestivum pšenice vousatá n jará, vousatka, fouska, kosmatka, jará; wicſje f vosk na vousy; ~wisch m viá smeták; ~wischhaſer m bot. Avena orientalis oves setý orientálmi; ~wolſe f fig. chmýři, vyrážející vousy; ~wuchm růst vousů; ~jange f: a) klíſtky na vousy; b) 20. = knepier.

Bärtchen (L-) n E₂ dim. od Bart: vousek; bradlička; die ~ der ſchweine puchek kur.

Barte (L-) f E₂, 1. O širočina (bednářská) = Breitbeil. 2. = Walfiſchbarte.

Bartel (L-) m E₃, 5 = Bartel.

Bärteldorſch (L-L-) m E₃ 20. Rhombus laevis kambala hladká.

bärteln (L-) vA C₁₂ 1. ~ S. ~ lísati se ke komu (těnim vousů o tvář). 2. O souk. (tukno) po prvé stříhati.

Bärtel... ("...") ~tuch n O souk. sukno po prvé stříhané.

barten ~ (L-) C₁₃ I. %a, %r, %id ~ prov. J = (ſid) barbieren. — II. gc-bartet D₂, 4 = bärſt. — III. %r B. ~ n E₂ bez pl. = barbieren II.

Bartenu... ("...") ~val m ryb. Balaena mysticetus kvt gronſky.

Barthel (L-) m E₂₅ abbr. od Barthelemäus; er weiß, wo ~ (s) o Bartheld Mostelt ví jméno houbám; není v temeno uražen; nedá se prodati; kličkám dobroř rozumí.

Bartholomäus (~~L-L~~) npr. m E₁ Bartoloměj.

Bartholomäus... (~~L-L~~) ~nacht f noc bartolomějská (1572).

bärſtig, ~ bärſtig, bärſtig (L-) a D₂, 3 bradatý, vousatý. zarostlý; ~ werden bradatěti, vousatěti.

Bärtler f ~ (L-) m E₆ = Barbier.

Bärtling f ~ (L-) m E₃ vousáč.

Bartſch (L-) m E₃ bot. Heracleum sphondylium bolſevník obecný, bršt.

Bartsche

— 395 —

[Basis]

Bartsche (²⁻) f E₂₂ opačina, veslo (dřevo k roždevan).

Bartsia (³⁻) f bot. lepnice.

Bartutsche (⁵⁻) [it.] f E₂₂ při v ka.

Baryt (⁻¹) [rec.] m E₃ bez pl. 1. min. id., merotec hranolový, téživec. 2. chem. id., kysličník barnatý; dolejaner ~, těljenámer ~, sálpeterjaner ~, schwelejaner ~ v Barium; finantilder ~ = Barinnewnd.

Baryt..., baryt... (~³⁻) ~crde f 1. chem. = Barinnewnd. 2. min. zemitý baryt; ~sührend, ~haltig a min. obsahující baryt; ~getb n. chem. žluť barytová; ~harmotom m min. harmotótm, puchavec klonodelný; ~hydrat a chem = Bariumhydrovd; ~krenzlein m min. = barymerom; ~sálpeter m chem. dusičnánu barnatý: ~sálze npl. soli barnaté; ~sýath m baryt stěbelnatého, vláskovitého a miskovitého slohu; ~vasser n chem. voda barytová.

Baryto... (⁵⁻) ~calcit m min. id., merotec pohranolový: ~sirontianit m min. stromnit.

Baryton (²⁻³) m E₂₅ bud. v Bariton.

Bary-unt (³⁻) n v Barium.

Barye (⁵⁻) f E₂₂ bot. Cicuta virosa rozpuk, bolehav vodní.

baryzen ~ (²⁻³) vₐ, v₅ sich ~ C₁₄ prov. 1. vyplínati prsa a břícho (jako na při dítě z přepíny při všedy).

2. sklebiti se.

Baryzen... (⁵⁻) ~kraut n bot. = Barye.

Bas I. (²⁻) m D₁₂ = Bals. — II. ~ (³⁻) [hol]. gen. ~jěs, dat. ~je m E₃, pl. E₁ = Meister.

Basalt (⁻²) [lt.] m E₃ min. id., čedić.

Basalt..., basalt... (~²⁻) ~artiga čedićovitý: ~berg m hora čedičova; ~boden m půda čedičová; ~bruch m lom čedićový; ~felsen m skála čedičová; ~förmig a čedićovitý; ~grund m pozemek čedičovy; ~gut n čedičná n černá kamenina; ~haltig a čedičný, čedić obsahující; ~jaspis m jaspis čedičový; ~lava f láva čedičová; ~porphyr m geol. afanit†; ~säncf s flos čedičový; ~sfcat(ſtein) m min. tuček čedičový; ~tuff m tuf čedičový.

basalten (²⁻³) [lt.] a D₂₃ basaltový, čedičový.

basaltig (²⁻³) a D₂₃ basaltický, složený z čediće.

basaltisch (²⁻³) [lt.] a D₂₃ 1. = basaltig. 2. = basaltartig.

Basament (²⁻³) [lt.] n E₃ ⊘ stav. základ; podnož nábytku.

Baschi-Bozuks (²⁻³) [tur.] mpl. basíbozukové (těpiatelné vjoso tureček).

Baschlik (²⁻³ tež ²⁻³) [tur.] m E₂₃ basálík†, náhlavník (torient. pokrývka hlavy).

Bascule (en baskyl) [fr.] f E₂₂ rozvora k oknu.

Bascule... (~³⁻) ~verschluſs m závěr baskulikový, baskulík.

Basc (²⁻) f A. [něm.] E₂₂ 1. Bäschen n E₃ příbuzná; u. sm.: a) teta; b) sestřenice. 2. f ~ (e-e wáhre Kraut) ~ (tetka) klepna. B. [rec.] 1. = Basiš. 2. chem. base†, zásada (sloučenina kyslíku s přvy).

Basc(e)itát (-(+)⁻²) [rec.] f E₁₈ bez pl. zásaditost, baseita†, basicita†.

Bascl (±) [rec.] npr. n E₂₅ zem. Basilej (M v Švýcarsku).

Bascl... (~³⁻) ~land n území basilejské, kanton basilejský; Basilejsko; ~länder m obyvatel kantonu basilejského; ~stadt f Basilej; ~städter(in) f) BASILEJ, ~in f E₁₈ Basilejan, f -ka.

bascler (±) I. a tež baselisch D₂₃ basilejský. — II. ~ m E₆, ~in f E₁₉ Basilejan, f -ka.

baseln f (±) vₐ (b) C₁₂ prov. s hovoriti, klepati.

bajen f ~ (±) vₐ (b) C₁₄ 1. prov. t = plantern. 2. prov. s blouditi.

Basen... (³⁻) ~bildend a chem. zásadotvorný; ~bildner m prvek zásadotvorný; ~geschwäb n, ~gewäsch(c) n klepy; tresky, plesky; ~radical n radikál zásadotvorný.

bajenhaft (²⁻³) a D₂₃ po způsobu třet. ek) n bab; babský, klepavý.

Basenschäft (²⁻³) f E₁₈ 1. a) příbuznost u. sm. sestřenectví; b) (ženské) příbuzné. 2. ~ babské řeči n klepy n tlachy.

Basc-ołogic (~⁻¹) [rec.] f E₂₂ základověda.

Beserei ~ (⁻²) f E₁₈ = Basenacidmäß.

Basicität ~ (³⁻) f E₁₈ chem. v Basie ität.

bajieren (⁻²) [rec.] vₐ, v₅ (b) C₁₂ požádádati (vₐ se), stavěti (v₅ se) nač; opráti eo (v₅ se) oč.

Basiſar... (~³⁻) [řlat] ~arterie f an. zpodinová n lichá tepna na basi mozkove.

Basiſeus (²⁻³) [rec.] m. pl. ...ſeis d. st. v.: Archeut ~ archon král (r Athos ch).

Basiſlen (²⁻³) m E₃ bot. = Basilie.

Basiſicum (²⁻³) n E₂₇ 1. bot. = Basilie. 2. ...ta, ...ken pl. zákonník řeckého čísarství.

Basiſicum... (~³⁻) ~salfel f tukár. mast bazilišková.

Basiſle-i (²⁻³) [rec.] f E₂₂ bot. Ocimum basilecum bazalna, bazalika prostrední

Basiſli-en... (²⁻³) bot. ~art f druh bazalek; ~krant n = Basilie: ~melſe f bot. Perilla; ~minje f bot. Mentha gentilis máta lysá; ~peterlein n bot Sisin aromaticum omej, kmin bilý n lesni n panský; ~qucndel m bot. Calamintha marulka; ~ständel m bot. Gymnadenia conopsea pětiurstka obecná; ~thymian m bot. Calamintha acinos pamětník.

Basiſlika tež ... ke (²⁻³) [rec.] E₂₃. E₂₂ 1. basilika, hlavní chrám. velechrám. dóm†, kathedrála†. 2. an. žíla královská.

Basiſliſk (²⁻³) m [rec.] E₂₀ bazilišek (a) ještěr: druhdy netvot).

Basiſliſken... (~³⁻) ~anbliſk m pohled baziliſči.

Basiſ(i-uš) (²⁻³) [rec.] npr., m Basil, Vasil.

Basiſ-ušz... (~³⁻) ~orden m řád sv. Vasila.

Basiſ (±) f [rec.] Bajsen tež stav: 1. base†; vábee: podstavec, podklad, základna; arithm. a) čislo, jehož počet jednotek tvorí jednotku nejbližší vyššího rádu; b) mocněné; c) čislo s logarithmem 1; d) geom.: podstava, základna; e) -česburg spodek n podval vrchu; f) stav. podstavec stavby n sloupu; g) voj opora. pruh kraje jako základnice k válečným operačím; h) chem. v Bajc B. organická zásada, kvaska; aſš ~ dienen býti základem n pod- atd.

*

Baisš...

— 396 —

Bastard...

Baisš... ("2...") -rand m 0 stav. hrana podstavna: -region f krajina úpatní podhorská v karpatech.

basišch (2-) [frec.] a D2,3 zásaditý, basický; -c Herper zásadité hmoty n látky; -cr (v)ripan octan médnatý, zásaditý, plšta: -werden (o) slossenč. n t'kutiner státi se zásaditou.

Basišch..., basišch... ("2...") -amenienanree
Zak: zásaditý mrvenečnan: -aricinianaires
Suferienč arsen metnatý: -heicinare
Zak: zásaditý kremicitan: -heicinaires
Suferienč uhlíčitan médnatý: -werden n proména sloučeniny n tekutiny v zásaditou.

Baske (2- m E2, Baškin f E10, Bask zem. pl. -n Baskové márov d Pyrenéus)...
basišch (2-) a D2,3 baskický: -B. neskl.,
die -e Zprade, das B. e baskietina. řeč Basku.

Basquill... (2-..) n E3, 0. -lange f E2,
otáčivá zelezná tvě k zavináni oken.

Bas-relief (a ba-) n [fr.] E3, w E, n E. id. polovypuklá práce (bezbarška n sochařská), vypokima meíce (vyvstávající, ploškorezba, vypuklo. -řezba polovypuklá, vyyšený n vypuklý relief.

Bais (2-) it. m D12, hud. 1. bas (ogilbuhá hlas); den - unget zpívati bas 2 basa (= -actu: den - spjelen e streiden bräti na basu. 3. Baisš. 4. - in der Wundmühle premzák. vampule.

basf (2-) adv. 1. = sebr, ungemein. 2. = beifer, mebr.

Bais... (2-..) -bläser m fagotista: -brumcr
mer m bombard; bručivý hlas, vicidlo u varban;
žöte f basová fletna; -geige f: greke -gege
basa. f káča. cábá; fleime -jeječ violoncello;
-veu spjelen hráti na basu; -geigenaite f
struna basová n na base n na basu; -geiger m
basan: -klarinette f basový klarinet; -lante f
basová loutna; -note f basovní nota; -pfeife
hau. 1. fagot; 2. -jeječ am Indeljad huk n basová
pásťala u dud: -pfeifer m fagotista; -posaune
= Peïanne: -jaite f struna basová; -jänger m
= Baffit -flüffet m klíc basový; -ftimme f
hlas basový v Bais: -ton m ton basový, hluboký: -jeichen u hou. = -dachfet.

Bassa (2-) tur. m E15, uz -jen pasá.

Bassaner... (2-..) -gans f 10, v. v. nast.

bassanisch (2-..) a D2,3 -e (oans) 20. Sula
bassana terej bilý.

Bajje (2-) f plav. E22 = Zrechbaffe.

Bajsel... (2-..) -becren fpl. jerabiny, brékyně, brínky.

Basselisse (2- eu baslis' [fr.] f E22 0 čaloun
n kobereč s vetkanými figurami.

bassermann(t)isch F 2-2- (Bassermann) a
D2,3 -e (Sechalien bassermannské postavy totrhane,
poučení demokrat).

Bassett(t) (2-) [fr.] m E25, E. 1. hud. a id. (calas mezi tenorem a b. em.) h) basov houſle (mala uasa e 'stranicht. 2. lov jezevěík, jamník.

Bassett(t) ... (2-..) -horu n hud. roh basse-
tevy. -spieſ n basset (cararini hra v kant).

Baffin (en -sœn) [fr.] n E5, 1. hluboká mísna.
2. nádužka (vodní, vodojem. 3. zem. kotlina.

4. -deß Anfues úvotí.

Baffšk (2-) Bais] m E20 basista.

Bassion (2-) [fr.] m E25, hud. 1. basová písſala
u varh. 2 fagot.

Bast (2-) m (n) E3, D1. 1. bot. lýko. lýčí; u lnu: vlákno. 2. otch. napodobená látka z lýčí. 3. luv. lýko (drastavá kůže na parózi nlatáři). 4. kůže na rukou atd. (nejsvrchnějši vrstva), pokožka. 5. bot. = utime.

Bast... (2...) -arbeiter(in) f m lýkaŕ. f -ka;
dete f lýková t lýčená pokřívka; -flechter m
lykaŕ; -gewebe n pleurenchyma tkanina lý-
ková; -hauſ m ohlu. syrové konopí; -koſſle
lýčené uhlí, lýčení lignit: -käſer m zv. Hylesmus
lýkožrout; -machen n lýkaření: -macher m
= -arbeiter; -nußung f uživání lýka; -reisch a
lýčenatý; -ring m leto lýkové: -röhre f bot,
céva, sočnice; -schälen n loupání lýka:
-ſchichte f lýková vrtva; -chuhe mpl. střevice
lýčene; -jeide f lýkové hedvábi; -jeil n
provaz lýčený, lýčák. -enee; -jeite f strana
lýková: -ſtrif m provaz lýkový. lyčák;
-ainitc = -ſaüiter; -waren fpl. lýkové zboži;
-jeſlen ff. buňky lýkové: -jeſlen gewebe n
bot. periderma tkanivo bunék lýkových; -jeugn
= Bast 2.

basin 2- adv. [it.] I. dost (již tohoj. —
II. s B- m (f) E2, hra v karty, v l'hombre: tous
tre-fowv nejjvšší trumf.

basant (2-) I. a D2,3 1. dostatečný.
2. se opniv. — II. s Btant m E20 chlapik.
kubík.

Bastard, \ Bastart (2-) [fr.] m E3, E29
1. 2. a bot. (s mišeneč. 2 = Abart 2. 3. levo-
boček, dítě nemanžil. kře.

Bastard..., bastard... (2-..) -art f druh
míšenču. smíšený druh; -artig a smíšený;
-baucruſen m bot. = schirmblütige Zdeſchenblume
(v. -eeder f bot. Cedrella odorata če-nekov-
ník horky; -ebenhol; n wv. Diospyros ebenaster
tomel ebenou; -ebereſche f et. Sòbus abu-
brida jeřáb jaš-anovit: -cibijch m Abutilon
Avicennæ podslunečník Avicennýv, -cijen n
nikl: -crle f bot. Abus rubescens olse prip-
-creuengung f plození míšeným. hybridismus,
míšenčovári: -ſafan m míšeneč z bažanta
a slepice; -jeide f 0 pilník se středním se-
pem: pilník střední vřivňávací, střemik,
pilník jemný (= Zdeňaviele: -ſenſter n okno
se stejnou n menši výškou než sírkou;
-frojch m 70. 1. Rana paradora žába měniš.
2. Triton helveticus čolek hranatý; -galant-
gras n bot. Carex pseudocyperus (ostřic) ne-
dos-achor; -gerie f bot. sverje pfeu -hauſ
m bot. Ageratum čeledi Compositu; -hich m 0 er
dite střední sek u pilníku; -huſtartich m bot.
Tussilago hybridra poděbl; devěrsi zvrhl: koň-
ské kopyto zvrhle, podkovka zvrhlá; -hand m
smíšený pes: -indigo m bot. Amorpha ne-
tvarec: -käfer m 0. Nevydalis nedokrovek;
-kalmuſ m bot. Iris pseudoacorus kosatec vodni
n žlutý; -franich m Palamedea cornuta kamiš;
-leinfraut n bot. Linaria spuria zvěřineč hu-
natý; -forbeer m bot. = Bandtraud; -maſa-
goni m bot. Calophyllum callaba pona kalba;
-maſtreſe f 20. Caranix trachurus kranas drsný;
-maſtlieb m bot. Bellium sednikrása. chudobka,
zapomenutka, čikanka, kakuška zvrhlá;
-mehlbeercbam m bot. Sorsus aria intermedia
muk zvrhlý: -mehlbeere f bot. Sorbus latifolia
muk zvrhlý; mukyně: -meliſſe f bot. Dracocce-

bastarden

— 397 —

Battist...

phalum modavicum vcehnik moldavský, turecká melissa; -mops m 70, mišený mopslík; -morchel f Verpa kacenka; -nachtigall f 70. a) = Batuinachtigall; b) = Žpetvegel; -nareiffe f bot. Narecissus pseudonarcissus nareis kadeřavý; -šanenschwanz m prašničelka; -pflanze m mišenerc (rostlinný) mišená rostlinna; -jaſtor m, -jaſran m bot. Carthamuslanatus světlice vlnatá, šafrán planý, vlnatý n morský; -ſchloſs n zám. závora na klié, jednoduchý svrchní zámek bez šavitka; -ſchweſter f sestra z levého boku; -ſmaragd m min. nepravý smaragd; -thier n mišené zvíre, mišenee; -vogicberbaum m bot. jeřáb jasanovitý n zvrhlý; -vogetberee f bot. Sorbus hybrida jeřáb n F- zvrhlý; -wechſel m obeh. směnka dělaná n na oko; pouhý dlužní úpis; -weſpe f 70. Bembex dlouhoretka; -juſker m druh farimového eukru.

bastarden (~~2~~) C1, bastardieren (~~2~~) C1, C2, g, g, ſich ~ zkaziti, zvrhnuti koho v, se; v, ſich ~ bot. rozmožovati se v odrůdáři.

Bastarden... (~~2~~) -jippschafi s zvrhli-
ctvo.

Bakardchaſſt (~~2~~) f E₁, zvrhlietvi. původ
nemanželský. f paneňatvští.

Baſſe (~~2~~) f E₂₂. 1. baſſa. 2. v baſſa II.

Baſſei (~~2~~) ſit. f E₁, baſſa. hradba. bastion,†

baſſein f (~~2~~) g, g, h, h, h) C₁₂ dělati drobnou
práci, sestavovati co.

basten (~~2~~) a D 293 lýkový, lýčený.

Baſſer (~~2~~) m E₁ prov. j = Bataſſt.

Baſſer... (~~2~~) -ſorm f eukrov, forma eukru.

Baſſern (~~2~~) m E₂, obeh. = Bataſſauder.

Baſſi-an (~~2~~) f ſee. npr. m kř. um. Šestian.

Baſſide (fr.] f E₂₂. 1. sprub. 2. letohrad.

baſſig (~~2~~) a D 293 lýkový, lýčený, z Kři.

Baſſille (~~2~~) f [fr.] f E₂₂, bastilla↑ (byvale statni vězen v Pańši).

Baſſi-on (~~2~~) n (m) E₁, f E₅, baſſa. hradba.

baſſi-onieren (~~2~~) v o C₁₂ odl. baſſami
opatřiti

Baſſit (~~2~~) m id. E₁ měnek prudělný.

Baſſling (~~2~~) m E₁ konopí hlavatě samé.

Baſſonade (~~2~~) [it. f E₁₂, bastonáda], biti
na paty. výprask.

baſſonadieren (~~2~~) v o C₁₂ odl. zbiti koho.

bat (2) indic. báte conj. impf. od biten.

Bataille (en bataj↑ [fr.] f bitva.

Bataille... (en bataj↑) -marchs m válečný
pořehod; -pſerd n válečný or.

Bataillon (~~2~~) n E₄, voj. (en -jōn↑ [fr.] pra-
por n batalion↑ (vojska).

Bataillon... (~~2~~) (en -jōn...) -sarré n pra-
porový čtverhran.

Bataillons... (~~2~~) voj. -adjutant m pra-
porní adjutant; -arzt m praporní lékař; -au-
dicur m praporový auditor; -chel m velitel
praporu; -chirurgus m = -arzt; -commam-
dant, -commandeur m velitel praporu (=
-deci); -ſahne f (praporní) prapor; -ječen n
pallá praporu; -fourier m, -schreiber m písar
praporní; -tambour m praporní bubenik.

Batard (~~2~~) m E₃. Batarde (~~2~~) f E₂₂
lehký krytý vůz cestovní.

Batace (~~2~~) f E₂₂, bot. 1. Convolvulus ba-
tzfas povijnice jedlá. 2. Helianthus tuberosus
sluneenice bambulinatá, topinambur†.

Bataver (~~2~~) m, Batavier (~~2~~) n
E₆, -in (~~2~~) f E₁₉ Batav(au), f -ka.

Batavi-en (~~2~~) npr. n E₆, be pl. n Bat-
tavie poet. = Hollandsko. Nízožemí.

batavisch (~~2~~) a D₂₃ batavský poet. =
nízožemský, ho landský.

Bathengel, Bathengen (~~2~~) m E₂₂ bot. a) Teuerion chamaedrys kalamandra; b) queſer ~ Veronica officinalis rozrazil lékařský, prútrznik; c) Primula veris peteklí, prvoseuka.

Bathometer (~~2~~) m E₆, ſec. hloubkoměr.

Bathometrie, Bathymetrie (~~2~~) [ſec.] f E₂₂ hloubkoměrství.

Båting (~~2~~) atd. v Beting atd.

Batiſt (~~2~~) m v Batiſt.

Batjuſchka (~~2~~) [rus.] m tatíček (zem. car.

Baton (~~2~~) [fr.] m 1. hůl zejm. velitelská.
2. bud taktovka (= Tactſtab).

Batrachit (~~2~~) m E₂, mon. žabokam.

Batbachomymedie (~~2~~) ſec. f E₂₂
zaſb a mýší vojna (troschář kóſeho).

Battanic (~~2~~) f E₂₂ bot. Betonie, Betonica
hukvice.

Battarismus (~~2~~) ſec. m koktavost.

Batte (~~2~~) [fr.] f E₂₂ = Batte.

batten (~~2~~) v₄ (h) E₁₃ vr v účinkovati;
pomáhati.

Batterie (~~2~~, f ~~2~~) f E₁₈ 1. vog a) baterie:
soudělí, bitnice; b) u půsuk. slupice vyvýšenost na
věku pánvěce; ohnivo, kresák. 2. plav. dělostře.
~~: ſys baterie ch. kresák; ~ množnice, družnice střad
elektr. čin. střad; galvanitje ~ galvanická baterie;
bintereinander acidißatte ~ za sehou razená n na
napjeti razená baterie; nebeneinander acidiß-
tete ~ vedle sebe n na množství razená baterie.

Batterie... (~~2~~) ~ bohle f fosna na podlahu hrubé střelby; ~commandant m velitel baterie; -ſaſchinc f v -mureit; -ſeder f ſo půsuk spružinka u ohniwa (starobělé půsuk křes. křes), péro věickové; -ſederschraube ſo f půsuk. vrtulka u spružinky ohniva; -ſlüget m = Manſenbruchmehr e r Baterie; -geſchitz n baterijní n hrubá bořící střelba; -geſell n podstavec n skrňn pro (na) baterii; -tanone f = -aciditb; -augel m hřeb baterijní; -priſer m poudoměr ke zkoušení výssetrování baterii; -ſchloſs n zámek s křesadlem n s baterii; -ječin m pazourek u starobyle půšky křesáčky; -jodwerk n baterijní patro patro v baterii; -wecker m zvonek pro proud sejtnošměrný n jednosměrný n se samopřerušováním; -widerstand m odpor baterií n ~ množnice; -wurſt f otep z prouti do baterie, hat do baterie (= Wurſtachdine).

battern (~~2~~) C₁₂ 1. v₄ (h) stříleti. 2. ~ v₃
prov jět sand ~ dát pleskati.

Batecur (en -t ſr m př. ad. proklepávaci stroj
na bavlnu, take klepavka.

batticren (~~2~~) [fr.] C₁₂ I. %a ſerm. vyra-
ziti soupeši kord z rušky ~ II. "n (h) při tanci
třepnouti nohama ve výskoku. ~ III. % B- n
E₂ bez pl.. Battierung f E₁₈.

Batiſt... (~~2~~) [fr.] m E₆, obch. bat(t)ist', kment
(gemina tkanina Iněná).

Batiſt... (~~2~~) -tajſchentuch n kmentový
kapesník.

Battolocie]

— 308 —

Bau...

Battolocie (~~-½~~) [rec.] f E₁₂ žvast, tlach.
battolociicren (~~-½~~) [rec.] m C₁₂ žvata-
tati, tlachati.

battonicren (~~-½~~) [fr.] C₁₂ (holí) zbiti.

Battute (½) [it.] f E₁₂ 1. bud. takt. 2. šerm.
rána na čepel soupeřův.

Battüre (½) [fr.] f E₂₂ 1. podklad po-
zlacení. 2. = Zandbaut.

Batungen (½) [It.] f dot. Betonica offici-
nalis bukvice lékarská.

Bätny (½) n E₁. pl. -i-en mšth. zbožňovaný
meteor.

Bäff f (½) m E₂₀ = Bef. Wär.

Bäke (½) f E₂₂ (= Hündin) fena. čubka,
psíce. suka. tista.

Baken (½) m E₂. 1. lepkavá n mazlavá
hmota (na pr. hnuj v očích). 2. druhdy hornoměm.
a ššív. mince) pac, čtykrekjear; š sm. f ~ haben
míti peníze n f prachy. 3 © hor. ~ Lebnc z
hrouda, žmolek hlny atd.

baben p (½) C₁₄ I. v₄a 1. = slíden. 2. hrabě
zacházeti s kým. 3. klopiti. platiti. — II. v₄ (b)
= hib ballen.

Baken... (½) ... -ban © m = Zampiban, Bije-
ban; -haben n bohatství, zámožnost; -klum-
pen m žmolek, chuchvaliec; -warc f zboží
čtyrákové n za čtyrák n po čtyráku.

bajig (½) prov. J = patši atd.

Ban (½) m E₃ pl., tež Bauten 1. stavení,
stavba, budování; Mecht zum und Betrachte
právo stavěti a provozovati; clegr stavba
(telegr. tač, jež se staví, telegr. vedení, jež se kladeł). 2. stavba:
budova; innerer ~ e-r Mirdre loč chrámová;
~ des Mervér's sklad. zášležení na prost těla.
3. sloh (stavební). 4. fig. dílo. 5. ~ stavba
pevnostní (kako přede trestanč); š sm. nucené práce;
auč den ~ femment, zum ~ vernurtheilt werden býti
odsouzen k nuceným pracím n na galeje.
6. ~ res (Rerés vzdělávání pole; ~ e-r društ pésto-
vání plodiny. 7. hor. = Abbauabteilung, Abbau-
art. S obydlí zvířat. boudla boby; (podzemnu) brloh,
doupě něši atd.; žu ~ gecen jítí do brlohu n dou-
pěte. 9. fig. immer in einem ~ üben nehýbati
se z domova. 10. = Bauer, Meier-hof.

Bau..., -ban... (~~-½~~) -abhub ~ m špatný
stavební materiál; ~ accord m: a úmluva sta-
vební. dohodnutí, ujednání; b) = ~ anclagda;
~ act m stavební věc; stavba; ~ academicm
stavitelská akademie; ~amt n stavební úřad;
~amtmann m správce n ředitel stavebního
úřadu; ~änderung f změna stavby. změna
stavební; ~anlage f návrh stavby. návrh
stavební; ~anlagegrundlegung f základ
stavby; ~anischlag m rozvrh n rozpočet sta-
vební; ~anstalten fpl. přípravy n chystání se
k stavbě; ~arbciter, ~arbcitsmann m (pl.
~arbeitsleute) stavební delník; ~area f pozemi
stavební zastavěné; ~art f druh a zpusob
stavby, stavba, sloh stavební; jhéne ~art pěkná
vštavnost; ~ausfeher m dozorce stavby, do-
hlžitěl stavební na stavbu; ~auftraq m
rozkaz stavební, nařízená stavba; ~ausfüh-
rung f dostavba, dostavění, vštavění, vy-
budování, dokončení stavby; ~auslage f ná-
klad stavební; ~art f sekyra divostěpská;
~beamtcr m úředník stavitelský, stavební;
~bedarf m potreby a materiál k stavbě; ~be-

dirstig ~ a: ~ c. Flas stavební místo; ~be-
flissene(r) m stavitel; ~befund m ohledáni
stavební n stavby; ~befundsprotokoll n pro-
tokol o shledané stavbě; ~bchörde f = amt;
~beschreibung f popis stavby; ~bestand-
theile mpl. části stavby; ~bewerber m žá-
datel za povolení k stavbě, stavebník; ~be-
willigung f povolení k stavbě, povolení
stavěti; ~bezirk m okres stavební; ~bruder-
schaft f družstvo n bratrstvo n cech sta-
vební, druhdy n škola stavební; ~bude f sta-
vebnice, budovnice (bouda k uchování n k rychlou-
zhotoveni stavebních nkrečů n kuchovím nářadu); ~bärcau n
stavební kanclár; ~capital n stavební kap-
pitál, stavební jistina; ~commijjon f ko-
mise stavební; ~construction f stavební
stojba n vazba; ~demoticierung f stržení,
zboření stavby; ~denfmal n ponnik stavi-
telský; ~departement n odděleni stavební.
odbor stavební; ~direction f stavební rizení;
~directionsamt n stavební ředitelství; ~bi-
-directionsadjunct m adjektivn příručí staveb-
ního ředitelství; ~directionsingenieur m in-
ženýr u stavebního ředitelství; ~director m
reditel staveb(ní); ~cijen n železi (na kovar-
ská díla) stavební; ~elaborat n úplný návrh
stavební, stavební výkres n nákres f roz-
vrhem n rozpočty; ~élec n čeň stavitel-
ský; ~erdc f: a zěme (příhodná) k vzdělávání
n vzdělávaná; b) = Zammerde; ~fach n o (dibor
stavitelský; stavitele) stavebnictví; ~fä-
hig a hosp. vzdělávatelný, schopný vzdělání;
hor stojící za dolování n za dobývání; ~fällig a
o budovách) chatrný, vetchý, sepky, svypky; se-
šlý, na spadnutí, na zboření, na sesuti;
~fälligkeit f chatrnost, vetchost, sešlost (vůbo);
~feld n role ke vzdělání n vzdělávané; ~ſaſt a
pevné stavěný; ~flöſe f vor se stavebním
dřívím; ~flucht f (rovná) čára stavební;
~frohne f robota při stavbě ~fuhre f povez
(robotný) k stavbe; povez f potřebami sta-
vebními; ~ührer m stavbu vedoucí; také pa-
lír, políř, tež mzeuner. architekt; ~gebrechen npl.
vady n nedostatky stavby; ~gebiir f sta-
vebné; ~gcsfangcn(r) m zajatec na gale-
jich, odsouzenec k nuceným pracím; ~gegen-
stand m stavební věc; ~gerath n naradí
stavební; ~gericht n = ~amt; ~gerippe n
kostra stavební; ~geriſſtüße f podstavka pod lešenim,
podpora lešení; ~gcsjellschaft f stavební spo-
čenost; ~gcsuch n zádost za povolení k stavbe;
~gewerbe n stavitelství, živnost stavitelská;
~gewerke n stav. females; druhdy: stavební
bratrstvo n družstvo n pořádek; ~gewerf-
ischule f škola pro prumysl stavební. škola
stavitelská, škola prumyslová stavební. sta-
vitelsko-prumyslová škola; ~glied n část
stavby; ~grenze f = Abbangrenze; ~grube f
jáma n výhluben pro stavbu; ~grund m: a) po-
zemek k stavbe, stavenistě; b) základ (stav-
by); c) místo stavby; ~handwerk n živnost
stavitelská, stavitelství; ~heber m zdvihák;
~herr m: a) pán stavby, stavebník, budova-
tel; b) podnikatel staveb; c) úředník dohl-
zející na stavby; ~hof m stavební dvůr n
nádvorí; n zedníká: stavenistě; n tesařiá: tesární

Banch...

— 100 —

Bäuchling

v nemž nekručí. řádo se neučí; išt der ‚v well, išt der stepi toll v tučnem tele hubený mozek; ře bat e-n diden n má velké břicho, jest břichatá n tehotná n s útezkem. 2. (vydutina, baňatost: ~ des ſoffes bricho sudu; ~ an e-m ſejeſa ze. bauka, báne; stav. vyboulení, vybočení, břicho; ~ e-r Žaute bok a bočení a vybočení sloupu; hat. rozpar (= Kehlenjad); der (Sang wirſt e macht e-n zila brichatá n nadouvá se n roz- se n u bauh.

Banch..., banch... ("...). ~ angſt úzkost od břicha; ~ anſchwellung f. otok břicha, břicho naduřel n nad(m)ute; ~ arterie f. an. bršní tepna: ~ auſchlißung f rozříznutí n rozpáraní břicha; ~ auſtreibung f nad(m)uti břicha: ~ band n = reiſ; ~ Kerite f bot. Fran- gula cínus krušina olsovitá; ~ binde f chri. opasek, bršný pás. haeſt; ~ bläſig a zvětš. cervivě n zmysený waw (= jehagbäundig; p ſich bläſig laden smíehy za břich se popadati; ~ blume f hom. Lysianthus plochvět; ~ bohcr m = vrták na svetlost děla; ~ breche f sírka bršní; ~ bruch m kýla n průtrž bršní; ~ bruſſell m brániče, přepona; ~ bruſſmusſel m an. sval bršní; ~ deke f an. stena bršní; ~ dečenschlagader f an. tepna pobršní: ~ denanngen, ~ denken f pl. plav. pobršní krytina, planky (trupu lodońdo); ~ icr m bichopach, pasopbrich, -nítnik, bacherňik; ~ diencreiſ bichopasnictví; ~ diencriſch a bichopasný; ~ dienſt m = diencrei; ~ eingeweide n útrobny bršní; ~ entzündung f zánnt břšní; ~ ſell n pobršníče; ~ ſellabjeſc m pobršníčni hlíza; ~ feſentzündung f zánét pobršníče; ~ ſelſkalte f záhyb pobršnice; ~ ſelſhöhe f pobršníčni dutina; ~ ſelſüberzug m pobršníčni povlak; ~ ſelſwassersucht f vodnatelhost břšní; ~ ſeit n pls tun sádlo (= Kersmüt); ~ žinne, ~ ſloſſe f m. płytyve n ploutve bršní; ~ jſſel f pistel bršní; ~ jſſoſſer m Abdominales brichophtvč n ploutvěný rybve: ~ jſuſs m (pat.: a) výtok bršní; b průjem, běhavka: ~ ſörmig a brichovitv, banatý: ~ jüſtler mpl. to. Gasteropoda břichonozi; ~ ganglenijstem n bršní n břichové uzlinstvo; ~ gegeuſd břicho; ~ geſchwüſt f bršní nádor; ~ gording f plav.; ~ Buggeringa; ~ gott m břichobüh: ~ granit m mm. odrůda zuly: ~ grimmen n hryzení v brše, svírání, bolení břicha, hryzavka, řezavka, bolest střevní, řezání v životě, ujímání, žírka; ~ gurt m podpěnka, -inka, -inadlo, nábršník, opasek. ~ höſſle f an. dutina bršníča; ~ ſette f podpěnak (ſetatzk na spodni brěche iebinow); ~ kiemer mpl. Gastrobranchiata břicho, zahři; ~ kuecht m = diener; ~ kucifen n, kucigen n = grimmen; ~ frampſ m kolika, střevní dna, hryzení, ujímání; ~ frankheit f nemoc bršní; ~ fraut n bot. Herniaria glabra průtržník, husi mýdlo; ~ linder m miritel bršní (pro tšotne); ~ linie f an.; weiſe, linie bilá čára n ryska bršní; ~ maſter m břichopas, -ásek, pasobřich: ~ musſel m sval bršní; ~ musſelentzündung f patb. zánét svalu bršního; ~ nabel m pupek. -ik; ~ nahi ſ cherv bršní; ~ cveb m nerybriſ; ~ nervengeslecht, -nervenjstem n an. uzlinstvo středné bršné n slučene; ~ offnung f an., =~ schütt; ~ jſaſſe m břichatv n smyslný kněz; ~ piſke mpl. bot.

Gasteromycetes břichatky; ~ pulſader f an. tepna bršní; ~ rede f břichomluva; ~ redefunſt n umění břichomluvecké, břichomluvectví; ~ redner m břichomluvec; ~ rednereiſ břichomluvectví; ~ rednereiſch a břichomluvecky; ~ reſiſ m = běgn. bršni n pásový n proſtroumi obruc; ~ riemen m = aurt; ~ ring m an. kruh trěšený; ~ ringel m to. bršní krouzek (thymiz); ~ rinnne m zo. bršní záhyb n rýha; ~ rijs m ryska bršní; ~ rinnide f stav. vyプuklost, vydutost, konvexita; ~ säſe f pila břichatka (u dřevorubč a tesařſ); ~ child m bršní štit zelvi atd.; ~ schlag m bršní zápál (kom); ~ schlei f Tinca vulgaris lín.; ~ schmerz m = grimmen; ~ schiitt m chr. roz břicha, mspr. břichorez; ~ schiitt zur tünftiden Entbindung roz čiarský, vyríznutí dítéte ze života matčina; ~ schütternd a: hohles Schütterndes Lachen dutý otrásvý smich; ~ schwangerschaft f tělotňost bršná; ~ schwindjucht f patb. vředování souchotiv břšní, vředovitost břšní; ~ seit n = tece; ~ jſiſing f plav. z plavé pletené lano šněrovací k tvepnění plačty na rálno; plachtová ploche šněrovało pobršní; ~ jſiſc f strana bršní; ~ jſorge f staros v pěce o břicho, ~ jſpecjicte f podbriſek; ~ jſpecihel m sliny bršní n pankratiecké; ~ jſpeicheldrüſe f mikter, slinivka bršná; ~ jſpeicheldrüjenfrebs m patb. rakovina mikteru; ~ jſpeicheldrüjenschaft m stava mikterová; ~ jſpeicheldrüjenschmer; m bolest mikteru; ~ jſteder m bodec bršný; ~ jſich m chr. nabodnutí břicha; ~ struppe f = an. podpína; ~ jüſc n podbriſek; ~ thiere npt. to. břichonozi; ~ kuch n nábiſek. -ník: ~ umſang m hed. objem břicha; ~ wand f stena bršní; ~ wärmer m = binde; ~ wassersucht f vodnatelhost bršní; ~ weh m bolení břicha; ~ weite f sírka bršní; ~ wirbel m obratel bršní: ~ wunde f rána bršná n do břicha n v brše; ~ wurm m hliša, ſkravka, ſkravice, konka, červ střevní, červ v těle živočichův: ~ jange f = ut. klesté ke brani kelimků; ~ jirſel m kruziłlo hočité; ~ jwang m tuhavka, tuhá n tvrdá stolice; ~ žwiken n hryzení (v brše.

Bänch... ("...). ~ geschirr n nářadí luhovací; ~ haus n. ~ jüſche f luhovna, prádelna; ~ jag m den loužení n prani; ~ wasser n (voda na) louh.

Bänche, Bänche ("-). f E₂₂ 1. loužení.
2. prádlo loužené.

Bänchel... ("-.. ") ~ kraut n D₅ bot. Alliaria officinalis česnacek lékarský.

banchen ("-). C₁₂ I. v. jich = ausbanden II. -
II. gebannt p. p., a I. 2. b. břichatý, bachratý
= bandidy. - III. ~. bändchen ca. jasáč = prádlo
loužiti n luhovati n do louhu namáčeti; daž
šaru ~ močti n namáčeti přizi. - IV. § 6. Bau-
chung f E₁₈ anal. I., Bäuchen n E₇ bez pl. -
Bänchung f E₆.

Bancher, Bäucher ("-). m E₆, -in f E₁₉
osoba loužení, luhař, f -ka.

banchicht, banchig, bänchig ("-). a D₂₂
břichatý, bach(o)ratý; (n. nádoběch) banatý, vy-
po(ukl) vydutý, bach(o)ratý; ~ es Gesäff báne,
banka.

Bänchling ("-). m E₃ = Baudiendi.

bäuchlings

— 101 —

Bauern...

bäuchlings (≈) a. dv. na bříše (opak rüdlinys
na znak).

Baude (≈) f E₂₂, prov. zejm. ste, bouda, budka
(ku prodej, hbdání atd.) 1. a) bouda horska, salas;
b) bouda štolní, kavna; c) bouda psi, kotec,
hampejs; d) bouda ptáčnická, bouda na vrány,
výrovka.

bau-en (≈) C₁₂, I. "a, "r, "jich - stavěti, budovati, postaviti, vzdělati; "r, se; zejm. fig. auf Sand - stavěti na písku (bez základů); e-itt Altar (cervudten) vystavěti n postaviti oltář; hbbt. auf diesen Heizen will ich m-e Gemeinde - na tě skále vzdělám církev svou; des Waters Zegen banet den Mündern Häuser, aber der Mutter Bluch reißet sie nieder (sach ut. n. požehnání otcovo utvrzuje domy dítek, zlořečení pak matčino vyvrací je ze základů; sein Rest e ich Weit -: a) (vy) stavěti si hnízdo; b) fig. usaditi se (kder) sich in die Hege -; a) stavěti si hnízdo n hnízdoti vysoko; b) fig. vznášeti se, vypínati su do vše; bec. obj. die Adler - auf hehen Heisenpigen orlové hnízí na vrcholech vysokých skal; die Ameichen haben hier gebaut mravenci si tu udělali mraveniště; o osobach: hech gebaut vysokého vzrůstu; o lskem te; schien - sich gut gebaut (gewachschen) pěkně urostlý, pěkného n ztepilého vzrůstu, ztepilý; sich arm - přijiti stavěním na mizinu, všecko jmění prostavěti; Utschloffer o Zdejster in die Luft - stavěti zlaté zámky v povětí zlaté hrady (kojiti se přeludy na marnými nadějami); daranf kann man Häuser - na to lze bezpečně spoľahati; sein Urtheil auf et. - svůj úsudek opírati oč. 2. das Land - zemi n pole (v) dělávati n ob.; druchte - plodiny pěstiti n - ovati; Honig - medařiti; Wein - vinariti; Zeide - péstovati bource hedvábínyk; hor.: a) dolovati; b) (abbauen) dobývati (drudné n uhelné n solné ložistě); zům Bruchte - dohývati se zabořením; auf Hoffnung - prováděti nadějná n kutná díla; kutati; "r die Ache bant sich frei výtězek dolů hradí náklad. 3. fig. ♃ (bewohnen) obývati, hydliť, dlíti (kde); f den Weg e die Straße - býtí stále na cestě; die Zee - často plouti po moři; den Martt' e die Miesje - choditi n jezditi na trh (s šdim n prodávati col); das Dend - a: býtive vyhnanství; b) býtiv nouzi. - II. vₙ (b) 1. v. I. 1. 2. au přacovati o čem; stavěti n budovati co. 2. auf S. - (sch vertaßen) důvérovati v koho; bezpečítí se n spoléhati na koho n náč; auf an Glied - spoléhati na náhodu; auf Sand - stavěti na písku v - I. 1.

Baucr (≈) I. m E₀ stavěč, pěstovatel. -
II. m E₅, Bäuerin f E₁₉ 1. venkovan, f -ka;
u. sm. sedlák, f se(d)lka; Prv. der - muš grěber
sein als das Land na slabé pole třeba silného
rolníka. 2. fig. sedlák, nemotora, neohrabanee;
(ein grober) - chrapoun, chám, chlupáć; der
baut ihm immer in's Gesicht; ein - bleibt ein
sedláka strě pod lavici, vždy boty vyhlídají;
was versteht der - vom Gurkenjalat? sedláku vidle
a knězi bible; houplému všecko dobrě; ja, -
- das ist ganz was Anderes to je jiná, kama-
ráde! 3. (hra vachy) pěseo, pišek, sedlák, dráb;
(hra v kuželky) kuželka po straně skóři. 4. zo.
a) Conus cinereus homolice popelavá (mušle);
b) = Argusßaller. 5. plav. (unterste von allen Spiegel-
swangen) dolení kolnen, kleč kormová. - III. n

Německo-český slovník. 1. Deutschböhmijsches Wörterbuch.

(m) E₆ klec. — IV. m p spr. tatter ~ sémé (mužské); samoprzeń.

Bauer... (≈) ...arbeit f selská n rolnická

n venkovská práce; -bengel m selský vý
rostek, mladý neotesany venkován; -burschm
mladý venkovan; -burschenschaft f mladi
venkované, venkovská mládež; -damašt m
obch. poloviční damašek; -dirne f selská n
venkovská dívka n f holka; sp. sm. selská
děvka; -cppid m bot. = Karteneppich; -cr, n
ryzi stříbrna ruda; -slegel m - -limmel;
-ſlöct f hnd. pedál, klávesnice ožní; -frau f
sed(l)ka, venkovanka; -hof m sed(l)ský dvůr
n statek; -hosebescher m držitel sed(l)ského
dvorá; -hube f, -huse f lán, hon, z(v)or;
-ſund m selský pes; -jade f selská n ven-
kovská kazajka; -junge m = buride; -ferl m
= -limmel; -kirsche f bot. = Wegeitiride;
-ſitte m selská n venkovská halena; -knecht m
a) selský pacholek n orác; b) sp. sm. = -limmel;
-ſtopf od -knoten m plav. jednoduchý uzel;
-ſresse f bot. = -uſenf; -lehen n selské léno;
-ſümmel m hrubý sedlák, selský hulvát;
-:mäßchen n selské n venkovské děvče:
-meister ~ m = Zschulje; -meuch p n sp. sm.
selská děvka; -ofen m = Blaſsenen; -pſcrd n
selský kůň; a. sm. ubohý n nepříliš cenný kůň;
-:pſlichtig a robotou povinný; -platting f
plav. jednoduché pásové pletivo z motouzu;
-ſand m ⊙ písek formarský; -jänke f o
Zatočen'n skroucen'n sloup (zein) v barokowem
slohu; -ſchenke f venkovská kréma; -ſchöne f
selská n venkovská kráska n krasavice;
-ſchuh m dřevák; -ſenf m = Bauernjenf;
-:töpfel m selský hnpup; -wäschel m, -wechel m
path. = Ziegenpeter; -wesen n: a: venkov-
ský život; b) selský život; c) = -virt-
ſchaft (v) Bauern..., Baners...); -wirtſchaft f
se(d)lská živnost, se(d)lské hospodářství,
sedláctví, sedlačení; -wirtſchaft treiben sedla-
citi. rolničiti; -wirtſchafttreiben n sedlačení.
Bauerei (~-) f E₂₂ bot. Bauera kystnatec.
Bauerei (~-) f E₁₈ 1. stavění. 2. sedlačení.
bau-erhaft (≈) f D₂,₃ = bäu(c)rijb.
Bäu-erin (≈) f E₁₉ v Bauer II. a Bauer-
fran.

bäuerisch (≈) a D₂,₃ 1. se(d)lský, venkovský. 2 sprostý, nezdvorilý, nevzdělaný, hrubý, neohrabaný, neotesany.

Bau-erjan f (≈) m E₂₅ = Bauerliimmel.
bäuerlich (≈) a D₂,₃ jen d. sm. selský, adv.-y,

po selsku, venkovský, adv.-y; -getfeidet odén
selsky n po selsku; ven -er Herkunft sein býtí
selského původu; -c Zitten venkovské mravy
n zvyky n způsoby.

Bäuerling (≈) m E₃, zo. = Nethdroſel.

bauern (≈) vₙ (b) C₁₂ 1. sedlačiti, rolniči. 2. das bauert f po tom lze poznati sedláka.

Bauern... (≈) ...adel m selská šlechta,
selské panstvo; -ammer f zo. Emberiza rustica

strnad vesní; -arbeit f, -bengel m, -hof m
atd. v Bauer...; -art f selský způsob; způsoby
selské; fig. nezpůsoby; -auſruhr m, -auf-
ſtand m selské povstání n vzbouření; -bo-
retsch m bot. = Adermannſraut; -erbe n selské
dědictví; -fänger m p kozák, taškář, šibál,

podvodník; -fängerci f taškářství, podvod-

51

Bauern...

— 402 —

[Baum]

ničtvi; -felle npl. kůže prodávané od sedláků; -fenchel m bot = Warenfendel; -feſt n selská na venkovská slavnost; -fiedert m hráč na spatně houſle na skřípky, vrzał; -frohne f (selská) robota; -fuſs m 0 kate = Weißbaum; -gans f: a) husa (domáči); b) kudla; -geſindel n (selská) chamradina, chámoſvina; -grundstück n, -gut n selský pozemek n statek; -haar n av. selská puruka; -hans n selský u venkovský dům, chalupa; -heilfraut n bot. Sideritis hirsuta hojník; -hochzeit f se(d)lská u venkovská svatba; -hoſt m, -huſe f = -grundstück; -hütte f venkovská chatrě a chyše, venkovský barák; -jaſſe f se(d)lská u venkovská kazajka; -kitel m (= Bauerittel) halena; -koſt m bot. = Wirjing; -könig m se(d)lský král; -koſt f = -tijd: -fraut n bot. Ledum palustre rojovník bahník; -kresse f = -jen; -frieß m selská vojna; -leben n selský život, život na venkově; -lechen n manství selské n robotní; -lied n se(d)lská n venkovská píseň; -löffel fraut n bot: a) Armoracia rusticana křen obecně; b) Drosera rotundifolia rosněcka okrouhlolistá; -maſd f se(d)lská dév(e)e); mladá venkovanka; Prv. bei Lidt ist eine -maſd jšön gemin po tmě každá kráva černá; -majolika f keram. selská majolika; -medicin f bot Artemisia absinthium plyněk pravý; -miciſter m starosta vesnický; -muſt f: a) venkovská hudba; selská hudba; b) -muſt muſchel f zo Conus hebracus homolice hebrejská; -napſchneſſe f 40 Pastella rustica přílipka; -pfeffer m spätny pepeſ; -pſlaume f bot Prunus domestica žvestka; -regel f selské pravidlo; selská zásada n F pranostika; -republik ſedlská boerská n republika (v)jizn afriek; -riſſiga kamen: -riſſiger Žein vypryskujiči kámen; -jägſe f rozdělovačka, dyhařka, lupinka, kružnice (na drívó (= Landvajag); -jäuſen fpl. drsnatě sloupy; -jſchenke f venkovská kréma; -jſchinder m vydérač n drře (sedláků n lidu); -jſchinder f vydředství; -jſchminke f bot. Lithospermium arvense kamejka rolní; -jſchrot n selský hňup; -jſchuh m selský střevie; -drěvák; -jſchwalbe f = Landvajdowab; -ſen m bot Thlaspi penizek; bitterer -jen! Iberis amara štěničnik; -jſitte f selský n venkovský mrau zpítsob; -jſohn m se(d)lský synek; -ſprache f selská u venkovská řeč; -jſtand m selský n rolnický stav; sedláci, rolmičtvo; -jſtot; m selská pýcha; fig. hloupá pýcha; -ſtijd n selský kus, kus u obraz ze selského n venkov-kého života; -tabak m bot. Nicotiana ruſtica tabák pospolitý n selský; -tag m den (selské) práce; -tan; m selský n venkovský tanec; -theriak m iskar dryák; -tijch m: a) selský stůl; pěd. hrubý stůl; b) fig. selská n prostá strava; -verſtand m pěd. selský n fig. omezený rozum; -volf n selský n venkovský lid, sedláctvo, sedlaciná, venkovane; -wagen m selský vůz; -wald m selský les; -weiſb n = Bauerfran; -weiſranch m galipot, pryskyřice francouzská; -wermut m bot = -medicin; -weſkel m v Bauerwebel; -wollweiſe f bot. Salix pentandra vrba petimužná, manďlovka.

Baucr(n)ſchaft (1-2) f E₁₈ 1. sedláci, -ivo, lid selský; venkovane. 2. = Bauer(n)thum.
Bau-er(n)thum (1-2) n E₁ bez pl. stav selský; zpusoby n mravy selský.
Baucerš... (1-2) -frau f = Bauerſran; -terl m = Bauerliimmel; -mann m, pl. -lente = Bauer II.
bauhaſtig (1-2) I. a D₂,₃ 1. hsp. = er Ader vzdělávaná role; = Drnudt pěstovaná plodina. 2. 0 hor. v dobrén n v téžnem stavu. 3. o doměch v baulid. - II. s Bauhaſtigkeit f E₁₈.
baufich (1-2) I. a D₂,₃ 1. a) týkající s stavby budov, stavební, stavitelský, architektonický; b) týkající se vzdělávání pudy - pěstování plodin. 2. (opak baufällig) in -em Stande erhaltet udržovati v dobrém stavu. 3. východné połožený, hodící se k stavbě n ke vzdělávání n k pěstování. - II. s Vantichkeit (1-2) f E₁₈ 1. dobrý stav budov. 2. stavba, stavebnost, budova.
Baum (1-2) m D₁ 1. strom. coll. stromovi; franter = nomoeny strom, churavec; geteſper f strom bez vršků; freiſtehend er strom o samotě (stojící); třírrer = - Zěrřing; bejeſtagener = tesańicé; ber = beſonnt Bäſſerreißer strom vlkovatí; behaener = okleſtek; aufzußtender strom, kterému se mají vétve úſezati; hoßlichſtiger = spádný n dutý strom; abgeſtlerbener = uschły strom; abjeſtagener = sražený strom, sražek; die Bäume kommen gut fort stromy dobre se daří n vedou; e-n = ſtimpſett strom prikletezi n zasekati; ein = jaſt Wurzeln strom pouští kořeny n kořenatí n se ujimá; = von Iſchlechem Badſchum krs; Bäume beſten venkeinander stromy jsou rozestaveny; ein zur Hemmung angebrachter = smyk; = welcher geschlept wild vlečený strom, vlak; verbutterter = zabalcělý strom, krs. (zá-)krsek, parkos; umgewerſener = vývrat; Erhutnem dem = zástromi; wilder = planý strom, pláne; Bäume pflaumen stromy pěstovati n sázeiti; Prv. es ist dajtjer aſjerat, dais die Bäume nicht in den Himmel wadjen Büh dobre vi, proč které koze rohy sraží; veličé stromy dlouho rostou a chvilkou padnou; es ist feint = je ſtart, die Art dringt ihm in's Mart častá krúpěj i kámen prorazi; cervik malý velký dub vrži; mohými ranami padne i nejsilnější dub; er ſieb vor lauter Bäumen den Wald nicht strom pro samé listi neviidi; pro samé stromy neviidi lesa; lesem šel a stromu nevidel: den Finger wjiden und Vorte fieden strkati prsty (tam) kde se svírá; wjiden und Vorte fijen býtí v úzkých; F das gebt über die Bäume to jest přes příliſ; es ist beſſer, ſich an den - halten, als an den Groeig lépe držeti se trámu nezli stebla; auf den erſten Dieb jällt fein - jednou ranou dub nepadne; Praha nebyla za den vystavena; lieat der = je laubt jedermann Heiz z padlého dubu lehko trisky sbírati; wie der = jo die Drnudt jaký strom, takové ovoce; an der Drnudt erſent man den - strom po ovoci poznan bývá; zlatého stromu zl(ate) ovoce; der Apſel jällt nicht weit = je jablko od stromu daleko nejadá. 2. 0 at. v Zehagbaum, Nüthjebaum, Zperrbaum, Maſtbaum, Zattelbaum etc.; kate = am Weberlußt vratidlo, návoj u stavn; strosa, hřidel; Munchels) kuláč. kmen.

Baum...]

— 103 —

[Baum...]

Baum..., baum... («...») -abtschnitt m od-
řezek stromu; -achat m achat dvokamenitý
(s otisky stromovými); -achc f/ osa stromu; -aga-
men fpl. zo. stromáci: -áhnišk a stromovitý;
-allec f alej, stromorádi; -aloc f bot. Agave
agave americká, aloěl; -ameisc f/ zo hravene
ovečny; -anger m plán stromová; -antlage
strom(ov)ka, stromovina, -šte; -arm a chudý
stromovim; -art f druh stromů; -artig a
stromovitý; -artigkeit f stromovitost; -ajt m
větev stromu n -ová; -ausheber m nástroj
k vytrhování stromů; -auspufer m klestic
stromů; -auſter f úštrice žijící na stromech;
-art f širočina sekera na stromy. dvostěp-
ská: -bert m brada stromová, vousy stro-
mové (delši mech); -bást m lýko, coll. Lých; -be-
hauer m, -elschneider m kleštec stromů;
-beschlag m tkale. potah vratidla k snadněj-
šimu stahování n odebírání; -beschreiber m
popisovatel stromu. stromopisec; -beschrei-
bung f stromopis; -besüſer m vlastník stromu;
-blatt n stromový list; -blüſt f stromový kvét;
-bohne f 1. tež -bohnenstrauch m bot. Connuus
bobovec; Cytisus laburnum čilimník odvislý.
2. Anagyris palník, pavířice; -brand m spála
n snět stromu; -brechend a dřevolomný;
-bruch m stromový pomol (= Wintbruch); -buſch m stromový zimostráz; -classc f třída
stromů; -ciseu n škrabadlo na stromy; -ente f
zo. Anas arborea kachna stromní, stromařka;
-entfernung f vzádělostnost stromů; -ephcu m
bot Hedera helix břečtan pnví: -crdbbere f
bot. Arbutus planika, jadina; -crzichungs(art.f
(způsob) pěstování stromu; -cutef f zo. 1. Scops
carniolica výřeček. 2. Strix aluco sova obecná,
puštík. 3. Ótus vulgaris kalous (= Waldtaun);
-falſt c m. zo. Falco subbuteo ostriž; -ſalle f
tlučka, kláda, sochorek (k chytání zvířat), slupice,
sklopek, past; -farnm bot 1. Allosorus kadeřavec
2. Polypodium vulgare ulsadič obecněm; -ſeld n
stromovka. -ina; -ſeldwirtſchaft f kopanina
se stromarstvím, polní hospodářství stro-
move; -ſcuer n stromový ohen; -ſchfe f
důlkovatec plicní v lutač; -ſloh m zo. Po-
dura chvostoskok; -ſorm f tvar stromů;
-ſormlaffe f les, výtvarnose, výtvarná číslice
stromu; -ſormzaſl f les výtvarnice stromů;
-ſjormig a stromovitý; -fraß m práchmi-
věni, trouch-, stromů; -ſrevel m pych (spáchaný) na stromech: -ſrosch m zo = Zaub-
ſrejd; -frucht f ovoce, plod stromu; -fruchtf
nußung f těžení ovoce; -gang m alej stromová,
stromoradí; -ganß f zo. Anser cinereus hus(a)
veliká n divoká n popelavá; -garten m 1. stro-
movka, (ßoft-garten) sad, štěpnice, školka.
2. v heslo o sobě; -gärtner m pěstitel stromů, ště-
pár; -gärtnerci f pěstování stromů, štěpař-
ství; -geländer n = Zalier; -gerade a rovný
jako svička (= lerzengerade); -gericht m špruhla,
pruhel, -lo, sklonek, pletka (k chytání ptáků do oka);
-gieſc f plav. vratiře; -gipsch m vršek stromu,
vrchol stromový; -grenze f hranice n mez
stromů; -grüſe f zo. 1. = läuſer. 2. =
-heimgen; -grind m prašivina n mech na
stromě; -gruppe f skupina stromů, lesik,
hájek; -habicht m zo. (ještě) neopěřený
jestřáb, jestřábě holátko; -hacket m, -häſel m

zo. = läuſer; -hacker m zo: 1. Picus datel. 2. =
läuſer; -hari n pryskyrice, smůla, gumaſ;
-heber m zdvihadlo, -ač,ák (stromů); -heſe f
křovi, ina, kříli; -heimchen n zo. cikála, kríš;
-herbarium n herbār stromový; -hoch a
vysoký jako strom, fig. ohromný; -höhe f
výska stromu; -höhenmeſcher stroměk k me-
ření výse stromu; -höhung f brť n dutina
n doupě stromé: -holder m bot. Sambucus
nigra bez černý; -holz n stromové n kme-
nové dríví, kmenovina; -huhn n zo. Crax
hokkoł; Penelope jakurał; -huhnaſsen fpl. zo.
hokkověl; -hüpfserm zo Araneatruncorum brouk
z rodu Orchesia; -täfer m zo. Cetonia aurata
zlatohlávek obecný, bedruňka zlatá, chroust
zlatý; -kafu m ber Wüten člun ze stromu (divochá);
břehovna; -kante f tes hrana stromů; -fantiq a
tes. přítesaný; -käſchen n jehněd, kocička;
-kelter f lis s pákou; -kenner m znalec
stromů; -kette f les řetízková míra; -kien m
louč; -kitt m = -wad; -kleite f = läuſer;
-kluppe f les stromoměr, posuvka; -knorren m
suk (stromový), krkoška; -knospe f pupen,
oko, puk; -kohl m bot Brassica arborea kapusta
stromovitá n palmová, palmové zeli; -forb m
košik k stromu; -förper m tělo stromu;
-krankheit f nemoc stromu; -kräſe f a) hoep. =
radude; b) bot. Parmelia parietae terovka zední;
-krebs m rak stromu; -kriecher m zo. = läuſer;
-krone f koruna n koš stromů; -krüppel m
mržák; -kißel m (n kbelík) na stromy;
-kuchen m: a) vysoký (zvrstvený) kolác: (= -
Spießtudien); b) p spr. hromada lejna; -hunde f
stromoznalství; -kunſt f stromarství; -laffct f
voj. laſeta svojnicí; -lang a dlouhý jako
strom; s. sm. obrovský; -langer ſter chlap
jako hora; -länge f dělka stromu; -lattje m
bot. Lactuca silvestris locika lesní; -läuſer m
zo. Certhia familiaris dřevolezka, šoupálek
obecný, běhal, -áček, šmejkálek, datíček,
bedleč, strkáček, lezálek, škrabáček; -lanß f
zo Aphis mšice; -leben n život stromu; -leer a
bezstromý, bez stromů; -leiche f sous, suchý
strom; -leiter f řebík; -leiter mit e-m Wieder-
balt dvoják. ostrev(ka): -lerche f zo.: a) Altuda
arborea skřivan lesní; b) = pieper b); -liſe f
bot. a) Caprifolium perichymenum koží list
otáčivý; b) Vellosa vellosieł; -los a bez
stromů; -losigheit f bezstromost; -lunge f,
lungenmoos n bot. Sticta pulmonacea důlkova-
toc n lišejník plicní, plicník stromový (v tež
-ſledte; -maſbe f bot. = uſoje; -marder m
zo. Mustela martes kuna lesní; -marderschlag-
baum m lov. tlučka na kuny lesní; -massen-
taſel f tabulka pro hmotnost dřev; -maſt f
žír; -meſſkette f řetízek k méření stromů;
-meſſkunde f nauka o vyměřování stromů;
-messer: 1. n žahka; 2. m stromoměr;
-meſſung f stromoměrství, dřevo; -meſer m
= -ephen; -moder m trouch(ovina) n troud
a doutnačka stromu; -moos n: 1. mech stro-
mový n na stromě. 2. bot a) Usnea provazovka;
b) Cetraria islandica dutohlavka, lišejník n
mech stromový n islandský plicník, puklé-
řenka; -mörder m bot. Celastrus scandens (keſ)
zimokeř pnulý; -nachtigall f Accentor modu-
laris pěnice modrá; -nadel f jehla. špěndlík;

*

Baum...

— 404 —

[bäumen]

-nuš f vlaský ořech; chrápáč; -nýmphe f
můž drvadla; vila lesní, lesní panna; -ál n
olej průvanský n f brabancový n dřevěný n
lipový n olivový n řemenný n růžebenní n
namelový n stromový; -ólen v¹a C₁₂, a¹ ma-
zati n natřati dřevěným olejem; b) fig. f =
aušimieren I. 4. a); -pádagoq f postovatel
stromů, stromat; -pappel f bot. Lavatera
arborea lavaterka stolastromovitá; -pfsahl m
hosp, kul stromový n k stromu; -pfeife f pi-
sťalka ze stromu; -pferd n = (Sabelpferd; -
pfslažung f sázení n sadba stromů; -pfsalter n
prílep na strom; -pflege f pěstění n osetro-
vání stromuv; -picker m 70. Picus major
datel veliký; -picper m 10 a) = -lere a);
b) Anthus arboricus linduška lesní; -pilž m
= Schwamm; -pilztäfer m 20 Cis houbove;
-pressef = -leiter; -raße f 10. Mus silvaticus
mysl lesní; -rände f prašivina stromů; -ranpef
stromová housenka; -rcbe f bot. réva pouci
se po stromech; -rcep n plav vratřirej =
-riet; -region f krajina stromová; -reich f
hojný stromy, stromatý; -reiche f stromo-
řadí, fada stromů; -risse m črták; -rodung f
kluční stromů; -risse f bot. Althaca rocea
topolovka.topolovkarůžová proskurník topo-
lovka, sléz zahradní n římský; b) Víburnum
opulus kalina ohečná; -rotthschwan m 70. Mota-
cilla phoenicurus řehek zahradní, řehák, čančo-
řik kominiček; -rundung f okrouhloststromu;
-ruthen f = tkale. Sammettjener; -ru-
tscherm 70 = -laufer; -famt m míza n štava
a mleza stromová; -füge f ⊕ pila n pilka
zahradnická; -jačbłatt n plech kple zahrad-
nické n na stromky; -falbe f stromovnice,
mast na stromy (ce smoty a ma tuho); -fanger m
bot = Šdnomacebervlanje; -fcharre f krabačka;
-fschäusung f odhad stromů a hmoty dřevní;
-fschibe f ⊕ tkale. vratiłdo; -fchere f nůžky
zahradnické; -schimmler m bot. Byssus lactea
plstivka mlečna; -fslag m: a) ráz stromu,
stromorys, nákres stromu, stromoví, stromo-
viná; b) = gruppe, wert; -fslange f 20.
Boa canina psohlavec zelený, joboji 1;
-ischleßerm plav žávlačka, kolík obrtila v vratenřenčo;
-juchnef 10 Linum arborum slimák zahradní;
-juchpsef 20. Upupa epops dudek (obecný);
-juchnitt m zahe 10 z stromu; -jchüfler m 20. Passe-
rita purpurascens bílovka; -jchößfling m výšte-
lek, výhon, výmladek; -jchrorter m 20. Wurztafer
Lucanus cervus roháč obecný; -jchufnflage f
založení n zřízení školky; -jchulgärtner m
školkař, zahradník ve školkách; -jchule f
skolka(stromová), seimenistě(stromově); -schwamm m
bot. dřevomorka, dřevní houba, parezovka;
-jegel n plav. vratiplachta; -jefide f ohech: deuh
hebyvá: -jefling m sazenice (stromová); -jef-
linge mpl. † ostěpi; -jpaß m zo. hvížděk (=
Mevespata); -jpecht m zo.: a) = -laufer; b) Picus
datel; -jperling m 20 Fringilla montana vrabec
polní, oupolník; -jpiſe f = -alpil; -jamp m
peň, kmen; ein jauder -jannm hułícá; -jange f
tyč; -ſtark a silný jako strom, velmi silný;
-jaſter Keri hromotluk; -ſtärke f: a) síla n

tloušťka stromu; b) fig. velikost; -stärken-
messer m siloměr stromu; -stein m min. stromo-
kam, drvokam (= Mellaſtein); -steinartig a
stromokamovitý; -stempel m cejchovačka,
lizovačka; -stern m bot. mořská roſtina; -still a tichý
jako pěna; -ſtock m, -ſtrunk m parez, pahýl,
koláč, kré; ſleiner ſted pařížek; -ſotce mpl
holce; -ſtud n: a) část stromu; b) místo po-
sázené ovoenými stromy; -ſtrumpſ m paliž;
-ſliſe f podpora stromu, tež = -pam!; -talje f
plav. kladka vratřejná; -tapete f tapeta po-
malovaná stromy; -tau n plav. vlečné lano;
-theil m část stromu n stromová; -thier n
zvíre stromní n žijící na stromech; -trieb m
výhon stromu; -trodnis f ⊕ vyschlost
stromu; -tropſ m bot. Aegopodium podagria
koží noha obecná, bršlice, kozinka; -bege-
tation f růst stromu; -begetationsgrenſe
hranice n mez růstu stromu; -berleugung f
porušení stromů; -vogel m pták stromu
n a větvích sedající; -wachs n vosh zah-
radnický, přílep na stromy; -wagen m vuz
na klády, valnák; -wand f fig. v na stro-
mová n živá n samorostlá; -wanje f 20. Penta-
toma grisea plošťice šedá; Pyrrhocoris apterus
plošťice bezkrídlá; -wärter m: a) hlídač
stromů; b) hajný (= Walßhitter; -weide f
bot. 1. Salix alba vrba bílá, bělice, potočnice.
2. Salix pentandra vrba pětimužná n bobková; -
weißvogel m. -weißling m 20. Pieris crataegi
bělášek ovoený; -werden n stromovatění;
-werk n: a) stromoví, stromorys, nákres
stromů; b) lecos se stromů, větve, chrasti
atd; -vermut m bot. Artenisia absinthium
pelyněk pravý; -wert m hodnota a cena
stromu; -wertberechnung f výpočet hodnoty
stromů; -wiese f = -arten; -windbruch m
zlomky; -windwurf m vývrat; -winde f:
a) bot. = -erben; italienische -winte Smilax aspera
pstořek; b) ⊕ = -heber: c) houžev; -wind-
ling m bot. = -winte a); -volle f v heslo o sobě;
-wucherer m bot. Dendrobium stromobytec;
-wuchs m vzrůst stromu; -wucht f ⊕ =
heber; -würrger m bot. = -měrder; -wurz f
bot. Polypodium plavni; -wurzelsanger m bot.
prizivník, parasit†; -wurzler m bot., bat. Epi-
dendrum postromice; -jange f ⊕ hosp klešte
zahradničké; -japfen m siska. sách; -jeichen n
liz, liha; -jeichnung f obraz n otisk stromový;
-jeirke m krouhel, vidlice, kruhlem; -jucht f
pěstování stromů, stromařství; -juchtlechre f
= -lunde.

Bäumen... (L.) -maſchine f tkale. stroj na-
vinovací n navinovačka; -ſtelle f, -ſtuhl m ⊕
tkale. stav navijecí, naviječka.

Bäumchen (L.) n E₇ dim. od Baum stro-
me(č)k.

Bannel f (L.) f E₂₂, 1. závés. 2. = Zdaukel.

baumeln (L.) v¹a (b) C₁₂ = banneln I. 1.;
mit den Armen o mit den Beinen - rukama n
nohama klátiti; der (Serl) muſa - at (chlap)
visi.

bäumen (L.) I. vₙ (h) C₁₂ = auß-baunen. -
II. v¹a ⊕ = bäumen.

bäumen (L.) C₁₂ I. v¹a 1. ein Fuder Heß = povoz
n f ſaru sena pavuzou upevniti n přitáhnouti.

Bäumer

— 405 —

banz.c

2. ② tkale. navijeti = auf-bäumen. — II. %a; % sich ~ % n (b) vztyčiti co (rₜ se), zem, o konich ata. vzpínati co (rₜ se), p vzepnouti (rₜ se). (v) hóčiti (rₜ se). — III. n (b) ~ auf-bäumen.

Bäumer (L-) m E₆ tkale. navinovač.

Baumgarten top. Č Královská Obora. Stromovka (tem-sky sad u Prahy).

Baumwolle ("2~") f E₂, bavlna; fig. f ein Kind in ~ einvielen vychovávati dítě jako v bavlnce, dítě hýčkatí. s dítětem se mazati n mazliti; er půdt ~: a) je to s ním bledě ~ špatně n F na zadrhmo: b) brní ho hlava (po opic).

baumwollen ("2~") a D₂, 3. 1. bavlnéný. 2. fig. ~ o látkach ata. nepříliš jemný, hrubý, sprostý, všední.

Baumwoll(en)z..., baumwoll(en)~... ("2~)~)...
- artig a bavlnovitv; -battigt m bavlněný batist n kment; -bau m péstování bavlny; -baum m bot.: a) Gossypium arboreum bavlník stromovitý; b) Bombax ceiba cejašt, ~ da-<u>maſt m ☉ tkale. damasek bavlněný; -drugec rei f tištení bavlny, bavlnotiskauství; -ein-<laſe f vložka bavlněna; -enden npl. konce n konečky bavlny; -fabrik f továrna na bavlnu; tkalcovna; -fabrikant m továrník n výrobce bavlny; -fabrifation f vyražený výroba bavlny; -särberci f barvení bavlny; bavlnobarviřství; -ſloſen f pl. chomáce n kotouče n vložka bavlny; -feld n bavlniště pole posázené bavlníkem; -garn n bavlna, příze bavlněna; -gewebe n ☉ tkale. látka bavlněna; -grais n bot Eriophorum latifolium suchopýr n suchopeŕ širolistý, suché perí vlnanka n vlnice; -handel m obchod bavlnu, bavlnářství, -ictvi; -händler m bavlnär; -in-<du>lric f průmysl bavlnářský; -kardätsche f ☉ kartáč na bavlnu; -kraſch f ☉ mykado bavlny; -kraut n bot. Verbascum gossypinum divizna; -kriſſis f nesnáze o bavlnu, bavlnářská krise; -manuſactur f rukodélství bavlnářské; -mühſte f prádelna na bavlnu; -öſſuer m päd. stroj k načechiání bavlny, čechračka; -öl n chem. olej bavlníkový; -pafung f ucpavka bavlněna; -papier n papír bavlněný; -pſlanze f bot. = -ſtauſe; -roſk m sukne bavlněna, bavlněnka; -ſamen m símě bavlněné; semeno bavlníkové; -ſamen-öl n olej bavlníkový; -ſamm(c) t m obch. bavlněný samet; -ſeit n lano bavlněné; -ſpinu-ner m bavlnopřadec, přadlák bavlny; -ſpinu-nerci f ☉: a) bavlnopředectví; b) bavlno-<p>rádelna; prádelna na bavlnu; -ſpinu-<m>ajſtinc f sprádací stroj na bavlnu, stroj na předění bavlny; -ſtauſe f bot. Gossypium herbaceum bavlník zelinuň; bavlna; -ſtoſſ m látka bavlněná; -ſtramin m ☉ tkale. kanava (k vyživáně, stramín↑, sítkové plátno. říčice; -tuch n = -zeug, -tüll m bavlněný tył; -waren fpl. zboží bavlněné; -wesegarn n ☉ příze bavlněna; -weber m tkadlec; -wec-<berci f tkalcovstvi bavlny; -wecide f bot. Sal-pentandra vrba pětimužná, mandlovka; -zeug n bavlnina, látka n tkanina bavlněná; -zeughändler m obchodník bavlněnými látkami; -zwira m bavlněná nit.

bäurisch (L-) a D₂, 3 v bau erisch.

Baus ..., bauš... ("2~") I. f ~ back m bucek, -lik p-, buelatý n, boulbelatý člověk; ~ backen n E₇ pueli(ce)k; ~ backe f a bauelatá n boulbelatá tvár; b) buelitěk (= back); ~ baden: a) ~ n (b) C₁₂ nadýmati n nafukovati tváře; b) a ~ bůdič; ~ bäuig a buelatý, boulbelatý; ~ badijes sinb bucek p-, buelik. — II. = Banie...

Bausch (S-) m D₁₁, Bauſche f E₁, 1. vy-puklina, vyepanka, stůřka; chumac, chu-chival; náder (s)u v kapse ata); bacha, výdřek; ~ an steibern, am Zemel k nábor, skládka, vy-du-tina, bufna↑ na šatech n u rukávu. 2. cur. ~ c f rouska, roucha, obvazek, plena, mspr. obinando, kompressa 3. fig. in e per - und Bogen úhrnein, vesněs, dohromady, celkem, jak (to) stojí a leží. šmahem. 4. = Banidafe.

Bausch... ("2~") -ärmet m nabíraný n výdutý rukáv; -kauſ m obch. úhrnná koupě, koupě úhrnkem.

Bäuschen (L-) n E₇ lněnice, chomáčky, žemněky.

Bauschel, Bäuschel (L-) n E₆ 1. ☉ hor. puka, perfik, téžké kladivo. 2. kuch. Wiener Bäusdel plieky (drobne sčkané plíč).

Bauschel... (L-)... -kauſt f ☉ hor. = Bühdeſ-tuntvi.

bauschen (L-) C₁₄ I. vₙ (b), vₚ sich ~ vy-pukliti se, vypouchli se, nadýmati se, na-birati se, vzdouvati se. — II. % vypukliti. na-birati, nadýmati, vzdouvati (co). — III. ~ D und gebauschf p a D₂, 3 = bauhdič(t). — IV. % vₚ E₇ bez pl., Bauſchung f E₁₈ 1. vypukleni, nabírání ata. 2. n Bauſchung f nepravý záhyb.

bauſchig (t) (L-) I. a D₂, 3 vypoulił, na-braný, chuchelnatý, načepýrený, vzdutý; s. sm. napnutý. — II. s Bauſchigfeit f E₁₇.

Bausch (L-) ☉ m (n) E₃ pap. halda papíru (t kn b) plstí prokládaného a lisovaného.

Bausch (L-) f E₁₄ a) nářek jako vzor, snímek výkresu, o(b)kreslení (průhledem z podložky). okopirování: b) o(b)kreslený n vytěčkováný n vypichaný vzor, nákres z průhledu, obtisk; c) kopie na průsvitném papíru n plátně.

Bausch... ("2~")... -kattun m, -leinwand f o(b)kreslovací n snímkové a kopirovací plátno; -papier n snímkový n o(b)iskovací n kopirovací papír; -jeidung f kopie†.

bausen (L-) C₁₄ I. vₙ a 1. mal obtiškovati (nač obrázek šaty s kresby). 2. prov. j = herummettern, herummatischen. — II. vₙ a, vₙ (b) = bauſchen f., II.

Bante ("2~") f E₂₂ = Bant w, m v pl. n- to ne-obvyklého Bauten: öffentliche Bauten verejné stavby (hudovy i práce stavební).

Bant(c)ner (L-) ("2~") m E₆ podnikatel staveb (= Bannunternehmer).

Bauken (L-) n E₅, 5 zem Budišn; hůmte nach ~ tragen dríví do lesa voziti, vodu do moře nositi.

banz (L-) I. int. pác! bum! paf! ~! da liect er! bác! už leží! — II. B- m E₁ prov j vinný mest.

banzen p (L-) vₙ n b. C₁₄ 1. o psech. štěkati, hafati. 2 fig. bouchati, bouchnouti sebou.

["banzig", "— 406 —", "[be-antwortlich", "banzig p (↓-↓) a D₂₃₃ bouchavý, hŕmo-\ntivý.", "Bavaria (↓-↓) [It.] f D₂₃₃ počt id.. Bavory.", "baren (↓-↓) C₁₄ I. vₐ n fich ~ v₇r boxovati (v₇r\nse, pésti (v₇r se) biti. — II. vₐ plav., da. eine\nstanene ~ dšlo na stranu postmouti.", "Barer (↓-↓) m Eₐ, pěstník, boxovač; zápasník pestník.", "Bav... v Bai... Baj...", "Bayer (↓-↓) m E₈, ~in f E₁₉ Bavor (f -ka)\n(v, v, v) (v, v) (v, v) (v, v) (v, v

Be-antwortungss...

— 107 —

| Beber ...

Be-antwortungss... (~~~~) ~schriven n,
~schrift f list odpovídací. přemná edpoved.

be-anzeigen (~~~~) C₁₂ neodl. I. ¼a J. wegen
c=6 Verbrechens: uktati koho paco; řatich ~ nařknouti
koho (z čeho). — II. ¼% Beaufzeichnung f E₁₈ ~
nárok.

be-arbeitbar (~~~~) a D₁,₃₅ zpracovatelný.

be-arbeiten (~~~~) neodl. C₁₃ I. ¼a 1. zpracovati
co, vzdelávati, ob- (co); er bearbeiter es sich den lange
pracuje již dlouho o tom; er hat es sich lange
bearbeitet již dávno zu zpracoval; ein Buch ~
knihu zpracovati n vzdelati n upraviti; ein
feld ~ pole obdelavati a (vžz-; et. von Remem
pracovati znova o čem; přepracovati co.
2. O obráběti; kožel. vydelávati; bearbeitetes
Leder vydělaná küze, usně; bearbeiterer Zuader
tesany kvádr; den Ziein mit dem Meißel ~
kámen dlátem zpracovati. na kameni dlátem
pracovati; opracovati, otesati, osekati; frei ~
volně vzdělati. — II. †¼r †r sich ~ (sich) bemühen. ~
III. ¼% B~ n E₈ bez pl., Bearbeitung f E₁₈.

Be-arbeiter (~~~~) m E₀, ~in f E₁₆ prac-
covník, f -ice (c₆ m); vzdělavatel, f -ka (čeho),
obráběč.

Be-arbeitungs... (~~~~) ~kosten fpl. ná-
klad na zpracovani o obráběci atd.; ~maschinef
stroj. stroj obráběci.

be-argwohnen (~~~~) neodl. C₁₂ I. ¼a J. s.-r
Zaše ~ podezřiti a mspr. zpodezřati koho čim
n z čeho; mít i chovati podezření (čeho) proti
komu. — II. % B~ n E₇ bez pl., Beargwohnung f
E₁₈.

be-arten ~ (~~~~) ¼a C₁₃ neodl. = bebanen.

be-artenen ~ (~~~~) ¼a, ¼r C₁₄ neodl., (sich ~)
popelem (¼r se) posypati n pokrýti.

Be-ata E₂₃₇, Be-ate E₂₂, E₁₇ (—|.) [lt.] f
I. npr. kř. jm. id. — II. konwejrska], sestra
zákonná (zena žijíme jako jeptiška).

be-atiſſeieren (~~~~) [lt.] ¼a C₁₂ za blaho-
slaveného a -ou prohlásiti.

Be-atrice (—|.) [často it. čt.: triće] E₁₇,
Be-atrir (—|.) neskl., npr. f id., Blažena,
Božena.

Be-auffischlagung (~~~~) f E₁₈ O střik u vod-
ních motorů.

be-auffichten ~ (~~~~) C₁₃ obv. be-auf-
sichtigen (~~~~) C₁₂ neodl. I. ¼a J. o ct. ~
dohlížeti p dohlédnouti na koho n nač; dozírati
n mít i dozor na koho n nač nad kým n nad čim. — II. %
B~ n E₇ bez pl. Beaufsichtigung f E₁₈ dozor;
mit der Beaufsichtigung B-s betraut maje dozor
nad kým svěřen.

Be-auffichtiger (~~~~) m E₉ dohlížitel,
dozorce.

be-auftragen (~~~~) I. ¼a C₁₂ odl. J. mit
et. ~ ukládati, přikázati, nařiditi, uložiti komu
co; v- co na koho; ich wurde von meinem Bruder
beauftragt, Sie zu fragen bylo mi od bratra
uloženo n přikázáno, abych se Vás optal;
von meinem Bruder beauftragt, frag' ich Zic
k n z přikazu bratrova n na přikaz bratrativ
táži se Vás; táži se Vás, maje to uloženo
od bratra. — II. s Beauftragte(r) m E₂₁, Bez
auftragte f D₁,₃₅ kdo dostal přikaz; pověřenec,
sphomocněnec, phnomocník, obstaravatel
atd. — III. % B~ n E₇ bez pl., Beauftragung f

E₁₈ přikaz; plná moc. zphnomocnění, plno-
mocnění.

be-ängeln f (~~~~) ¼a C₁₂ neodl. J. v et. ~
pokukovati, divati se na koho n nač, okukovati
koho n co; sich im Spiegel ~ shližeti se v zreadle.

be-angen, be-ängen (—|.) C₁₂ neodl. I. ¼a
~ beängeln. — II. be-ängt a D₁,₃ okatý,
mající oči; beängte Arten druhy s očima; fig. ~
er war beangt genug um .... byl dosti | roz-
ravý n opatrný n ostražitý, aby .... — II. %
B~ n E₇ bez pl., Beaugung, Beängung f E₁₈.

be-angenschneigen (~~~~) C₁₂ neodl. I. ¼a
ohledati, prohlěžeti p prohlédnouti o cestovama
očima; (po)divati so. (pop)atiti nač; ohledávati
co. — II. % B~ n E₇, Beaugenschneigung f
E₁₈.

Be-ängler f (~~~~) m E₀, ~in f E₁₉ (p o-
kukovač, f -ka.

be-baßen (~~~~) ¼a C₁₂ neodl. plav. c-n Maß ~ se-
siliti n ztřeovati vrehch spodního stežné kř-
korecovitými příložkami jako podklad koše
stozáv tého.

be-baken (~~~~) C₁₂ neodl. I. ¼a plav. opatriti
plovatkami n poplavky. — II. % B~ n E₇ bez
pl. Bebakung f E₁₈.

be-balsamen ~ (~~~~) ¼a C₁₂ neodl. = bal-
jamen.

be-bändern (~~~~) ¼a C₁₂ neodl. 1. opentliti;
stuhami ozdobiti n ovinouti n ověšiti; bez
bändert und besserst stužkami a livézdami ozdo-
ben o věsene. 2 opásovati, přeplásovati.

be-barten, be-bäarten (~~~~) C₁₃ neodl. 1. ~
¼a vousy opatriti n pokrýti; oj vousatiti. —
II. be-bartet, be-bärtet pp., a D₁,₃₅ vousatý,
(vousy) zarostlý.

be-bauchen ~ (~~~~) ¼a C₁₂ neodl., ¼eim. jen
part. p. beaucht břiuchatý, bachratý.

be-bauen (~~~~) I. ¼a C₁₂ neodl. 1. = alt-
bauen I. 1., nich bebautes ‚feld lado. ühor.
2. e-c Baustelle ~ stavěti na stavenštu; místo zastaviti
(bundovamt). — II. % B~ n E₇ bez pl., Bebanung f
E₁₈ = Anbau 1.

Be-bauer (~~~~) m E₆ 1. = An-bauer. 2. sta-
vitel, zastavovac.

be-bäumen ~ (~~~~) ¼a C₁₂ neodl. stromy
osázeti co; stromů nasázeti nač n na čem.

Bebe... (~~~~) ~land n träsenice, -na. tra-
sidlo, -sko (bažinaté místo třesouci se pod nohamal);
~schwanz f m 70. = Badstelze; ~wand ~ f:
unjeres Herzens B-wand bušíči stěna našeho
srdee; ~zug m der Traet tremulant (stah ve většich
varhanisch).

be-beißen (~~~~) ¼a C₁₂ neodl. okousai,
ohržíti co.

beben (—|.) C₁₂ neodl. I. ¼n (6) 1. tráši se. chviti
n chvěti se, zachvívati se, teteliti se. trnouti;
am ganzen Körper ~ trásti se po všem tele;
vor kätte o vor Zorn ~ trásti se zimou n zlosti;
vor Angst ~ chvěti se n zachvívati se ~ trnouti
úzkostí; nádky s dat.. ich bebe nicht Dir ty's ne-
byl příčinou mého chvění. 2. ~d a chvejný,
třesavý. — II. % B~ n E₇ b pl., ~ Bebung f
E₁₈ zůchvěp, ~j.

Beber (—|.) m E₆ 1. třesoucí se člověk.

2. hud. = Bebujig.

Beber... (~~~~) ~esche (~~~~) f bot. Populus
tremula osika.

bebera]

— 408 —

Becken...

bebern f (↓-) vₙ (b) C₁₂ neodl. zejm. prov. s
= beben.

be-beten 〈 (↓-) vₙ C₁₃ neodl. 1. modlit-
bou velebiti n oslavovati co, 2. alle Trze ~
pomodlitli se na všechni místech.

be-bildern 〈 (↓-) vₙ C₁₂ neodl. obrazy
opatiti n ozdobiti n ovesiti.

be-binden (↓-) vₙ B₁ neodl. mit et. ~ obi-
vázati io em; das Haupt mit e-m Dach ~ ová-
zati hlavu šátkem, sátek kolem hlavy; ten
Tief mit Draht ~ hrnec (po)drátovati n za-.

be-bisamen 〈 (↓-) vₙ C₁₂ neodl. pižmem
napustiti n naphiti.

be-blaken (↓-) vₙ C₁₂ neodl. = an-raw-
den I. 1., 2.; die Gießform ~ ocerniti n ocaditi
tvarnici n formu.

be-blatenen 〈 (↓-) vₙ C₁₂ neodl. 1. a) ofu-
kovati p ofoukati co, toukati n-se; b) fig. všude
se chvástati n se vynáseti n se chlubiti.

2. troubemín oslavovati co.

be-blatten (↓-) vₙ C₁₃ neodl. = abblaten I. 1.

be-blättern (↓-) I. vₙ C₁₂ neodl. listim
opatiti n pokrýti n oditi; 〈 olistiti co, ~
II. vₚ *jich* pokrývati se listim, dostávati
listi; 〈 (o)listiti. — III. be-blättert a D₂₃,
listnatý.

be-blüchen (↓-) vₙ C₁₂ neodl. plechem po-
bijeti pobiti; fig. 〈 beblechte Lataien preno-
vani lokaji.

be-bléien (↓-) I. vₙ C₁₂ neodl. 1. oloviti,
olovem oblití n za-co. 2 opatřiti oblišně olové-
nými známkami. — II. vₚ B- n E₇ bez pl.,
Be-bleiung f E₁₈.

be-blühen 〈 (↓-) vₙ, vₚ *jich* ~ C₁₂ neodl.
květem (vₚ se) pokrývati.

be-blümen 〈 (↓-) vₙ C₁₂ neodl. květy
n květinami pokrývati „ postirati p postřiti
n ozdobiti.

be-bluten 〈 (↓-) vₙ C₁₃ neodl. pokrváceti,
za- pokrvaviti, za-.

be-blütten 〈 (↓-) vₙ C₁₃ neodl. = be-
blümen.

be-bohlen (↓-) vₙ C₁₂ neodl. fošnami vy-
kládati n p-o.

be-borden, be-borten (↓-) C₁₃ neodl.
I. vₙ (o)lemovati, (o)vroubiti, (o)premovati. —
II. % B- n E₇ bez pl., Be-bordung, Be-bor-
tung f E₁₈.

be-brämen 〈 (↓-) vₙ C₁₂ neodl. = verbrämen.

be-bräunen 〈 (↓-) vₙ C₁₂ neodl. = bräunen.

be-briffen (↓-) vₙ C₁₂ neodl. brejlemi opa-
třiti koho, brejle nasaditi n dáti na nos komu;
vₚ *jich* ~ nasaditi si brejle (na nos), ozbrojiti se
brejlemi; bebrifftes (Seßtich obličej s brejlemi (na
nosej, f brejlovec.

be-brüden (↓-) vₙ C₁₂ neodl. mostem pře-
klenouti n opatřiti co; most položiti n zřiditi
n vésti přes co; most podložiti, mostiti přes
blata.

be-brühen (↓-) vₙ C₁₂ neodl. opatřiti, s-.

be-briiten (↓-) C₁₃ neodl. I. vₙ seděti (na
vegech), nasaděti (veceo), bebrüiteten (Ci vejce na-
sedělé n stržené n zkazené n prožluklé; zá-
ptek, pukavec. — II. vₚ B- n E₇ bez pl.,
Bebrütung f E₁₈.

be-buceln 〈 (↓-) vₙ C₁₂ neodl. vypukli-
nami n lurboly opatřiti (co).

be-bürden 〈 (↓-) vₙ C₁₃ neodl. obv. be-
ſten I. 2.

be-bürſten 〈 (↓-) vₙ C₁₃ neodl. obv. bürſten.

be-büſchen 〈 (↓-) vₙ C₁₂ neodl. chomáči
opatiti.

be-büſchen, be-büſchen (↓-) I. vₙ C₁₄ neodl. houštim n křovím n roštim n chrastím opatřiti n pokrýti; zakřoviti co, — II. bebujdte Augenbraunen hustě obocí. — III. sₚ B- n E₇ bez pl., Bebujchung f E₁₈ fig. houšti, — ina.

Becher (↓-) [lt.] m E₆. 1. číše, koflík, pohár;
fig. 〈 Metch o ~ des Jammers kalich utrpení;
Prv. zwijchen ~ und Gamm ist ein greifer Ann
i blízko cíle jest často plno překážek; im ~
cranjen mehr als im Meer pitim scházi nejvice
lidi. 2. mira = Heſet, tež Dieſe. 3. 〈 ~ e-ß Utaconš
jicen, krater†. 4. ast (ohnvězdi) Kalich. 5. bot.
~ rāpaj ter Eichem mis(ťi)ka zaludová.

Becher... becher... (↓...) ~apparat m
přístroj kališný, baterie kališná; ~artig a
čískovitý, kališkovitý; ~blume f bot. Po-
terium kravvec. ~druſc f mm. druza poháro-
vitě složená; ~eſjen n ⊖ kuželitá rohatina
n rohatka; ~farn m bot. Asplenium trichomanes
slezinník červený n černavý; ~ſlechte f bot
~ =mee; ~ſormig a kalichovitý, kalísko-
vitý. číšovitý; ~glas n chem kádinka; ~held m
~ =tüیرer; ~hülle f bot. kožíšek, miska, čo-
šule; ~kette f ⊖ hor. = ~schöpfwerf; ~Klang m
zvuk číši; ~macher m ⊖ číšír, výrobce číši
n pohárů; ~moos n bot. Cladonia pyxidata
dutohlavka poháratá n ~ovitá; ~pilz m bot.
Cyathus hnizdiva, hnizdovka: ~rand m (o)kraj
číze; ~schöpfwerf n čískové naběradlo n čer-
padlo; čískove četky; čísky; ~schorf n bot.
Excipula bačičitka; ~schvamm m = ~pilz;
~ſtaubling m bot. Craterium čeratka; ~ſtüیرer m
piják, (ne)lopita, (vy)dmidžbán, duspivo, moć-
huba, smolář, bratr z mokré čtvrti; ~thier-
dchen n zo Urceolaria (druh nálevníků); ~tragend a
bot. čískonosný; ~trüſſe f bot. Nidularia hní-
zdiva; ~werf n ⊖ = ~schöpfwerf.

Becherchen (↓...) n E₇. 1. číška, kalíšek.
2. v Becher 5.

bechern (↓-) [Becher] vₙ (b) C₁₂ číše prázd-
niti, popíjeti, džbánky dusití; gern Čins ~
rád s příhoutí.

Bechner (↓-) m E₆ bot. Frangula alnus krušina
(= Kantbaum).

Beck-hammer ⊖ (↓↓-) m E₄ = Niethammer.

becken (↓-) vₙ (b) C₁₂ plouti vlnami na příč.

Becken (○) n E. 1. plochá okrouhlá ná-
doba, pánev, měděnice; ~ zum Waischen umy-
vadlo; Tausf ~ křitělnice; ⊖ jímka; ~ e-ß
Tausſteines mísa křitělnice. 2. an. pánev, vice.

3. (ßatteſsen kotlina. 4. hud. ~ pl. cymbáły↑,
talíře, pokličky.

Becken..., becken... (↓...) ~bänder npl.
svazy pánvični; ~bein n kost pánvični, kvěle,
el; ~blutader f žíla pánvičná n podbris-
ková; ~enge f uzkost pánve; ~ſormig a
pánvičnatý; ~höſle f dutina pánvična, hlu-
bina pánve, pánev malá; ~knochen m = ~bein;
~messer m méridlo pánvične; ~meſſung f
měření pánve; ~neigung f sklon pánve;
~neigungsmesser m méridlo sklonu pánve;
~nerven mpl., ~nervengeslecht n uzlinstvo

Beder

— 409 —

| Be-denk

pánvičné, pleteň podbišková; -schlagader f
tepna pánvičn. podbišková; -schläger m:
a) pánvičník, pánvár; b) (do tveč. na cymbaly)
cymbalista, -nik.

Becker ˘ (↓) m E₆, -in f E₁₀ obv. Bäder.

be-dachen ˘ (↓) C₁₂ neodl. I. ‰ a ein Haus ~
střechou opatřiti n pokrýti n při (čo...). — II. %
i. B ~ n E₇ bez pl., Bedachung f E₁₈ pokrýti
střechou. 2. jn Bedachung f E₁₈ střecha,
krov, krytina, krytbna pokrýváni střechy.

Be-dacht ˘ (↓) I. m D₁₁ ˘ pl. rozvaha, roz-
vážlivost, obezřelost, opatrnost, uvážení,
roz-, rozmyšlení; mit ~ s uvázením, s roz-
vahou, s rozmyslem, rozmyslné, rozvážlivé;
mit gutem ~ s bedlivým rozvážením, po zralém
uvázení; ohne ~ nerozvážlivé; ~ nehmen auf
3. o et. mysliti nač, zříti n zření mít nač n čemu;
hledeti ko komu n k čemu; ohlédati se n ohlídli
SE na koho n nač; setřiti koho n čeho; zřetel obraceti
na koho n nač n k čemu. — II. b. a D₂₁₃ 1. rozvážlivý,
rozmyslný, obezrelý, opatrný; der Bc roz-
vážlivc. 2. anf et. ~ bedliv(y) (čeho; rož); příhlížejici
(k čemu); auf j n Vertbeiß ~ sein pomýšleti, pamato-
vati na svýj prospěch; hleděti (si) (svého) prospěchu. —
III. s Bedachthitc f E₁₈ = Bedächtigkeit.

Be-dacht..., be-dacht=... (↓...). -loš a neroz-
vážlivý, neopatrný; -lošigkeit f nerozvážli-
vost; -nahme f uvážení, roz-, rozmyšlení
čeho; -vołł a (nanejvš)s rozvážlivý.

be-dächtig ˘ (↓-) I a D₂₁₃ 1. rozvážlivý, obe-
rely, opatrný; ~ er Miench rozvážliv; ~ jut
Werte gehen obezřehe n rozvážlivé si vesti n
si počinati při čem. 2. vážny, adv. -ě, odmě-
rený, adv. -ě, volný, zdrouhavý, adv. zvolna;
~ einhergeschreiten kräeti opatrné n zvolna. —
II. s Be-dächtigkeit ˘ (↓-) f E₁₈ opatrnost.
be-dächtiglich ˘ (↓-) j a D₂₁₃ v Bedächtig.
I. be-dächtlich ˘ (↓-) I. a D₂₁₃ = bedächtig 1. —
II. s Be-dächtlichkeit ˘ (↓-) f E₁₈ = Bedächtig-
keit.
be-dachtsam ˘ (↓-) I. a D₂₁₃ = bedächtig 1. —
II. s Be-dachtsamkeit ˘ (↓-) f E₁₈ = Bedächtig-
keit 1.

be-dämmern ˘ (↓) vₐ C₁₂ neodl. (ra)
temniti.

be-dampfen ˘ (↓-) vₐ C₁₂, C₁₄ neodl. 1. mit
Tabaf ~ pouštěti kouř (z dýmky) nač. 2. = bedämpfen 1.

be-dämpfen ˘ (↓-) vₐ C₁₂, C₁₄ neodl. 1. páru
pouštěti nač. 2. (u)lumiti, tisnití (co).

Be-dank ˘ (↓) m E₉ bez pl. = Dank.

be-danken ˘ (↓-) C₁₂ neodl. I. ‰ r sich ~: sich
bei 3~ m fiir et. (tě e-r Žaše) ~ poděkovati
(se) komu ža; wir haben Grund uns bei ihm zu ~
máme mu zač děkovati; (ron. ich bedanke mich
(dajit) pěkně děkuji (za takové nadělení);
děkuju, nechei. — II. vₐ jen pass. sie seien bedaunt
budiž jim poděkováno; poet. Eurer Gegenwart
seid bedaunt přijinětež dík za svou přitomnost.

be-daren ˘ (↓-) vₐ (jtu) C₁₂ neodl. plav. o pověři:
utišiti se.

be-darf ˘ (↓) praes. ind. sg. od bedišen.

Be-darf ˘ (↓) m E₃ bez pl. 1. (= Bedürniš,
Mangel) potřeba; nach ~ (po)dle potřeby;
~ an et. potřeba čeho; obch: a) es ıſt ~ an dieser
Ware jest poptávka po tom bžoží; b) der ~
an dieser Ware ijt gestiegen spotřeby toho bžoží
pribylo; bei is dringendem ~ v tak pilné potřebě;

beim ~ v nastalé potřebé; v čas potřeby;
nastala-li by potřeba. 2. dostatek; id habe
m~it ~ mám, čeho potřebuji; et. nach ~ machen
taſſen s potřebu nadělati čeho. 3. Ḥ stav. potřeby
k stavěni.

Be-darſs=... (↓...) -ſall m: im -jall v čas
potřeby, bylo-li by treba, nastala-li by po-
treba; -wissenschaft f = Premijemjedraft.

be-dauerlich ˘ (↓...) a D₂₁₃ 1. politování
hodný; das ıſt ~ to jest k politování; das ıſt
jefr ~ toho je velice litovati. 2. ˘ mit ~em
(Weſtlande s litostným n s žalostivým obličejem.

be-dancern ˘ (↓-) I. ‰ a C₁₂ neodl. 1. B. wegen
et. ~ (po)litovati koho proč; ~v µngliſt ~ lito-
vati n želeti neštěsti čeho... 2. et. o den Berlust
ven et. ~ (o)želeti (ztráty) čeho; et. ~ litovati čeho;
ich bedanere es jest mi toho žel. 3. et. ~ lito-
vati, želeti čeho; ich bedanere, dasß ich ihn
geſehen habe o ihn nicht geſehen zu haben lituji,
že jsem ho nevidel; ich kann nicht genug ~,
das... je mi nesmírné litó, že... — II. B ~ n
E₃ bez pl., Bedau(n)crung f E₁₈ žel; zu m-m
B ~ ıſt er schen weg k mému žalu n bohužel již
odesel.

Be-dau-ernis ˘ (↓-) f D₁₁ = bedauern II.
be-dau-erns-wert (↓%) = be-dau-erns-
würdig (↓%) a D₂₁₃ politování hodný;
jein Berlust ıſt ~ jest ho žel.

Bede ˘ (↓) f E₂₂ dobrovolný dar tprodundych
vrchností, dávka.

Be-deck-geld (↓%) n D₇ = Beschäftigd.

be-decken ˘ (↓-) I. vₐ, ‰ C₁₂ neodl. I. et. ~
pokrý (v)ti, zakrýti, při, zastírati p zastříti
(hn) se; ſid mit Betten ~ prikrýti se pernami;
den Kepſp ~, ſich ~ hlavu (kopoukem) pokrýti, dáti
zloukou na hlavu; den Braut der Braut mit c-r
Hanbe ~ nevěstu očepiti; das Gesicht mit c-m
Schleier ~ zastříti n zahaliti obličej závojem;
den Ditch mit-m Zichtunde ~ postříti stůl ubrusem;
den (ubrus na) stul prostríti; den Weg mit Dmmen ~,
tas ſeld mit Weiden ~ cestu květinami n pole
mrtvolami positi; ſich die Augen mit den Händen ~
(= verbiſtill) zakrývati n zastirati si oči ru-
kama. 2. fig. 3-8 ſetler mit dem Mantel der
Liebe ~ chyby 3 láskou zastírati; z lásky od-
pouštěti komu. 3. prikrývati, prikrýváním chrá-
niti (co). 4. hou.-p. o hřebel. die Ţutte ~ býti na
kobyle. 5. 3. ~ zjistiti koho, jistotu dáti komu;
et. ~ uhraditi co. 6. vejg. krýti co. — II. ‰ B ~ n
E₇ bez pl., 1. Bedeſung f E₁₈ prikrýti, -ýváni
atd. (astr.) 2. Bedeckung f (teim se přikrývá) prikrývka,
po-, přikrov; obch. úhrada; vejg. ostraha, střež,
ozbrojený průvod; Bedeſung der Dampſöffnung
krytí přuchochu parního.

Be-decker ˘ (↓-) m E₆ prikrývač atd.

Be-deckungs=... (↓...) -art f obch způsob uhra-
zovati co; -manuſchaft f mužstvo k ostraze n
ostražné n ochraunne, ozbrojený průvod; -poſ-
annenjung f původní telegrafická poukázka;
-ſchiff n plav. kryči n ochranná lod; -tanwerk
n plav. zásobné lanoví; -truppen fpl. vojsko
ostražné n ochranné, ozbrojený průvod.

be-deichen ˘ (↓-) vₐ C₁₂ neodl. hřázi obháněti
p obehnati n obklíčiti.

Be-denk ˘ (↓-) m E₃ † = Bedenkent (v bedenken
III) et. in ~ nehmen vziti v úvahu co; in ~ ſehen
(co... váhati, rozmýšleti se.)

Německočeský slovník. I. Deutschösterreichischer Werterbuch.

52

Be-denk...

— 410 —

[be-dieken]

Be-denk... (›~) ... -frist f., -zeit f. lhůta n čas
k úvaze n na uváženou n na rozmyslenou;
ß-m -zeit geben dáti komu lhůtu na rozmyslenou
n der říbeného lhůtu.

be-denken (›~) C₁₃ neodl. I. %a 1. (verwägen)
uvážovati, roz- p uvážiti, roz-, po-, bráti
v úvahu n na uváženou n na vahu. míti
na mysl i..., mysliti, pamatovati, ohlížiti se
ná; prohlédati, míti zřetel k čemu; ich würde
dich nicht schalten, wenn ich nicht seine Eiterbuche
neseštril bych té, kdybych nemel na myslí tvé
roडice; und wenn man bedent, dajc... a uváží-li
se, že...; Prv. in allem bedente das Ende pri vseho
mysli n pamatuj na konec. 2. A. (mit et.) pa-
matovati n koho, ohmysliti koho, postarati
se > koho (čin); B. in j-m Testamente (mit et.)
> pamatovati v závěti na koho; pojnouti v závét
koho; odkázati komu co; ven der Natur gut beda;
prírodou dobre obdarený nadaný; bedente
deme (Weinheit) pamatuj svého zdrábu. — II. ›r
fich > (dich beſumen) 1. uvážovati, roz-, rozmyšliti
si, bráti v potaz co; přemítati, szlimujíc o čem;
ich will mich darüber > rozmysliti si to, roz-
vážim to; fich e-s andert > rozmysliti se (jinak).
2. (dlouho) rozvažovati, býti na vahen váhati,
otáleti. kolísati, rozpakovati se. 3. (s.v. I. 2.)
pamatovati n nezapomínati na sebe. — III. %
B- n E₁ bez pl.: 1. †ct. in B- jiehen = et. bedenken
(v - I. 1.); k II. 1. úvaha; k II. 2. rozpaky;
B- tragen et. zu thun otáleti n rozpakovati se
n váhati učiniti co; das hat kein B-: a) s tim
se nesmi otáleti n váhati; b) to necini obtízi,
tu není závady n námítky n pozastavení.
2. (Gutachten) dobré zdání; B- einheben dožadati
se dobrého zdání (ehoh. 3. pochybnost; B- er-
heben über et. pochybnost(í) míti o čem; v po-
chybnost bráti o; pochybati B- čem; das B-
beheben pochybnost odklidi n vyvrátiti; B-
bei J-m über et. erregen buditi v kom pochyb-
nosti o čem; ohne B- nemaje n -ie(e) jakých
pochybnosti; ohne B- in e-e Falle gehen nie
netuse jiti do pasti. 4. bei Urhanden > vada.

be-deutlich (›~) a D₂,₃ I. 1. (nachk. k uvážanů,
budt in pochybnost) povážliv, choulostiv, nejistý,
nebezpečný, závadný, kritický†; die Zade ijt -
vee jest na pováženou n s povážením; es
clebt mir noch Einiges - mám ještě některé
pochybnosti; die Zade kommt mir - vor věc
se mi zdá podezřelou; er wurde - frant roz-
nemohl se povážlivě n nebezpečné. 2. za-
myslený, nepokojný; du siehst - aus: a) vy-
padás zamyšlené, jeviš nepokoj; b) vypadás
spatně; tvé vzeznení mne znepokojuje n se
mi nelibi. — II. s Bedenklichkeit (›~) f
E₁₃ = bedenken III. 3.; er hat immer Beden-
lichteinen má stále pochybnosti, je stále ne-
rozhodný. 2. die Zade ijt von großer Beden-
lichtkeit vée jest velmi na pováženou n chou-
lostivá.

be-deuten (›~) C₁₃ neodl. I. %a) znamenati,
vyznamenávati, značiti eo; míti význam čeho;
was bedentet diejes Wert o diejes Betragen co
znamená n jaký význam má toto slovo n
toto chování? was - i-e Worte? jaký smysl
mají jeho slova? co miní n chce řeji témi
slovy? die Bretter, die die Welt - divadlo;
b) znamenati (co), míti význam n důležitost

n váhu; die Zade bedentet et., hat (et)was o viel
zu - to (již) neco znamená, padat to do váhu,
má to (značný) význam, páda ten svůj význam
n platnost; muž ten jest na slovo vzat; das
hat nichts zu - jest to bezvýznamné o beze vši
důležitosti, nemá to významu n váhy, na
tom mnoho nezálezi; o jiné das wird nichts
zu bedeuten haben rána jest patrná n není
nebezpečná; nebude najkého nebezpečnosti
(z rány); id weiß zu gut, was es bedentet vím
příliš dobré, eo to znamená; znám přílis
dobře váhu n dosah n následky toho; e) (an-
keutern) das bedentet nichts (Sutes to neznamen-
á z toho nehledí nic dobrého; das bedentet et.
Sutes to - to jest dobré znamení; f das hat
was zu - to néco znamená, v tom néco jest
n vézí; d) S-m o S. - (jtt...) naznačiti komu co;
dáti na srozuménou n na védomi v véděti
komu co; upozorniti koho nač; uvědomiti, poučiti
koho o čem; dáti komu védomost o čem; dáti komu
pokyn k čem; jden Zei ihn zu - hledte ho
uvědomiti n upozorniti; er will sich nicht - lassen
nevsína si pokynů; N. rüberwärts - naznačiti
n pokynouti komu, aby sel napřět; e) entzuten
vysvětliti, objasniti. vyložiti komu co; a. sm.
poučiti koho o čem. — II. -d part. a a 1. ma-
jici nejaký význam, znamenající náčíci
co; gleich -d stejnoznačný, sou-; graun. gleich o
ähnlich -de Wetter slova souznačná, syno-
nyma† -des Wetter významný - čeny úšměv.
2. významný, význačný, důležitý, vynikající,
mající význam a důležitost n váhu; nicht -d
bezvýznamný, prostřední. nepatrný; -des
Talent vynikající talent; -de Stellung duležité
n vynikající postaveni. 3. (verbeidlich, betrachtlich
značny), adv. -e; znamenity, adv. -e; valny,
adv. -e; sein Reidtbumt ijt -d jeho bohatství je
značné; nicht -d nevalný, nepatrný; Beden-
ten(d)heit (›~) f E₁₃. — III. % A. B- n E₂ bez
pl.. Bedeutung f E₁₃. B. jen Bedeutung f E₁₃
1. význam, smysl; in des Wertes verwengent
Bedeutung v nejkratnejším významu n smyslu
slova; das Wert hat die Bedeutung ... slovo zna-
mena... 2. význam, důležitost, váha; Bedeutung
gewinnen nabyti významu n důležitosti; von
Bedeutung sein mit význam n důležitost; býti
důležitý; die Zade ijt von (feiner) Bedeutung vée
jest (bez významná).

Be-deutnis (›~) f D₁₄ význam, symbol†.

be-deutsam (›~) I. a D₂,₃ I. význačný. 2. ~
= bedentend (v bedenten II. 2.). — II. s Bedeut-
jamkeit (›~) f E₁₃. 1. význam, důležitost.
2. ~ význam, čnost.

Be-deutungs-... be-deutungs-... (›~)...
Icct-, Ios a bezvýznamný, nepatrný; richt
Thatjade ijt -los vée nic neznamená n jest
bez významu, vée není důležita; -losigkeit f
bezvýznamnost; -punkt m asu. bod značicí;
-reich a: 1. = -höner. 2. mnohovýznamný,
bohatý n hojný významy, mající hojně vý-
znamů; -schwer a. -voll a závažný, důležitý,
nepatrný; -weller Wird významný pohled;
-wole Thatjade vée velikého dosahu.

be-dieken (›~) %a C₁₂ neodl.; B- n E₇
bez pl., Bedeutung f E₁₃ = dieken.

be-dicnen

411

be-drohen

be-dicnen (~-1) C₁₂ neodl. I. %a 1. 3. ~
(bei ſiſchc 2c.) (n poſu atd.) obsluhovati koho, po- komu
p obslužiti koho, po- komu; f-e Muſten ~ obslu-
žiti zákazníky. 2. ſig. iron. idh habe ihn tříditi
bedient dal jsem mu na pamětnou n co proto;
na muſe si nepřišel. 3. skoro † (betbehen) ein Amt
e-e ſelle ~ úrad n místo zastávati; was ~
Zie? jaké máte postavení? die kärtliche Praris ~
prováděti n provozati v vykonávati (lékar-
sku) praxi. 4. et. ~ obstarávati při pravovati,
neuchstati co; das Arithmetiſch - snílant - n - při praviti;
die Maſchine ~ stroj obsluhovati; voj. das Weidُüts ~
dělo obsluhovati. 5. bra v karty (darbe) ~ přízná-
vati (barvu). — II. %r ſich e-e Zade (gen.) ~
uzivati p (po)lužiti čeho bez obj. bediene did!
posluž si! — III. bedient part. p., a 1. part.
perf. od ~ 2. 2. ~ 3-m mit Math bedient sein dā-
vati radu, raditi komu. — IV. %r 1. B ~ n E₃,
bez pl., Bedienung f E₁₈ obsluha, po- (v hostincě
ata). 2. jen B ~ n bra v kaitt příznávání (barvy):
Nicht ~ renonce†. 3. iem Bedienung f: a) slu-
žebnictvo; b) m-e Bedienung můj sluha, má
služka; c) ~ úrad, služba.

Be-dicnern ~ (~-1) m E₆. ~in f E₁₉ prov j
posluha, f -ovacka, sluha. f -žka.

be-dienſten (~-1) C₁₃ neodl. I. %a 3. ~ (za-)
opatřiti n dohoditi službu komu; dostati do
služby koho. — II. bedienſtet part. m a ~ 3-m
bedienſtet sein býti ve službě ā; býti zaměstnán
u koho. — III. s Bedienſete(r) m E₂₁, Bedien-
tet f D₂₃ sluha, služebnık, f -ice, zřízenec,
úředník. — IV. % B ~ n E₃, Bedienſung f
E₁₈ služba, úrad, zaměstnání.

be-dicnten ~... (~-10... ) ~ geschwägt n tlachy
n klepy sloužicich; ~ gloſe f zvonek na služeb-
nictvo; ~ kledung f oblek služebnický, livrejt;
~ pacf n přím. spřeſ n sebranka cháska služeb-
nická, pronárod služebný; ~ ſclec f člověk
podlézavý; ~ ſtand m stav služebnický, slu-
žebnost, ~ ictví; ~ tracht f kroj služebnický;
~ kledung; ~ volk n a. sm... a) služebnictvo;
b) = ~ pac.

be-dientenhaft (~-1) I. a D₂₃ služebn(ick) y.
š. sm. podlézavý, otrocký, chlapský, rabský,
servilni? — II s Be-dientenhaftigkeit (~-1-...)
f E₁₈.

Be-diente(r) (~-1) m E₂₁. 1. ~ = Bedien-
ſtete(r) v bedienſten III. 2. ~ Be-diente f
D₂₃ služebnık, f -ice, sloužící. sluha, f -žka.

Be-dienungs... (~-n... ) ~ artilerſt m, ~ ka-
nonier m obsluhující dělostřelec; ~ ſeſien flp.
vydáni na posluhu; ~ mannjchaſt (c-e (we)jwutent) f
voj. atd. obsluhující mužstvo.

Be-ding ~ (~) m E₃ = Bedingung v be-
dingen V.; auf den B, dasf... s tou výminkou,
že...

be-dingen (~%) %a, %r neodl. I. B₁ (impf.
těž bedingte). 1. vyjedn(á)vati, u, smluvit čo;
e-e Ware ~ vyjednávati n smlouvati cenu
zboži; bedungener Preis vyjednaná n smluvená
n u-cena. 2. = auſsbedingen I. 2.; das bedinge id mir,
dasf Sie nichts ſagen vymiňuji si n vyprošuji si,
abyste ničeho neříkal; bedungen, dasf... s pod-
mínkou, že... 3. ~ 3. ~ = dingen I. 1.; ſich zu et.
zavázati se, zadati se k čemu. — II. C₁₂. 1. pod-
miňovati v podmíniti (co čim; durch et. bedingt sein
záviseti na čem; (sřv. II. 2.). 2. s věcným subj.:

die Zade bedingt et. věc podmínuje co n věc
vyžaduje čeho, věc úzce souvisí s čim; durch
et. bedingt sein záviseti na com: be-dingend a
D₂₃ podmínovací, podmínečný; ~ de Con-
junctionem gram. spojka podmínečná. — III. be-
dingt p. p., a D₂₃ podmíněný; bedingte an-
nahme přijeti s podmínkou n -ami; außernd
bez podmínky. — IV. s Be-dingt-hcit (~-1) f
E₁₈. — V. %r 1. B ~ n E₃ bez pl., Be-dingung
f E₁₈ vyjednávati atd. 2. jen Bedingung f pod-
minka, vý-; Bedingungen stellen délati n klásti
podmínky; et. als Bedingung stellen klásti za pod-
mínku co; unter der Bedingung o mit de. ~, dasf...
s n za podmínkou, že...; unter jeder Bedingung:
a) za každou n za jakoukoli podmínkou; b) na
každý n na všechen způsob, stůj co stůj;
bud co bud; unter feiner Bedingung nikterak.
nižádným způsobem, da nic o živý svět
ne; unterläſchle Bedingung nezbytná podminka;
die Bedingungen feststellen ustanoviti n určiti
podmínky.

be-dinglich (~-1) a D₂₃ = bedingt (v be-
dingen III.).

Be-dinguis ~ (~-b) f D₁₄ olv. Bedingung.

Be-dinguis ... (~-b... ) heſt ~ n E₃ prov j
smluvní knúzka, kontrakt†.

Be-dingungs ..., be-dingungs... (~-b...)
~ gleichung f math podmínečná rozňva; ~ osa n
nepodmíněný bez podmínky; ~ satz m véta
podmínečná; ~ weſic adv. podmínečně, v po-
době podmínky.

Bedam (~) [angl.] m E₂₀ id. vět ký londynský
blázinec; fig. blázinec.

be-dornen (~-1) %r C₁₃ neodl. (o)trniti, trnim
(fo)kryti n posázeti ata; fig. die bedernte Bahn
des Lebenš trnitá cesta života.

be-drängen (~-b) C₁₂ neodl. I. %a tísniți,
nhisti, sklićovati, svinati, krušiti koho, dotirati,
naléhati na koho; die Waijen ~ sirotky utlačo-
vati n utiskovati, sirotkům ubližovati; rie
Augt bedrägt ión strach jej tísni n klíčuje;
Noth bedrägt ihn nouze ho tísni n hněte n
kruší n stíhá; nouze naň dotírá n doléhá;
ven Gläubigeren bedrängt obléhán jsa vériteli,
in bedrängter Lage o in bedrängten Umständen
sein býti v nesnázich n v tísni; bedrängtes
semüth stísněná n skličená mysl; bedrängte
Seiten zlé časy; ~ d part. a D₂₃ = bedränglich. —
II. % B ~ a E₃ bez pl., Bedrängung f E₁₈ v Be-
drängnis.

Be-dränger ~ (~-) m E₆ tísnitel, utisko-
vatel ata

be-dränglich (~-b) a D₂₃ tísniňvý, trapný;
~ c Zeit zlv čas.

Be-drängnis (~-b) f D₁₄. Be-drängtheit
(~-b). Be-drängung (~-b) f E₁₈ 1. útisk, tiseň,
bída, tísnivé poméry, nesnáze. 2. skličenost,
tiseň, úzkost.

be-dränen ~ (~-b) I. %a C₁₃ neodl. = be-
brechen. — II. B ~ n E₇ bez pl., Bedränung f
E₁₈.

be-drippen p (~) %a, %r sich ~ C₁₂ neodl.
1. politi n f pobryndati (%r se); student, gauß be-
trippt všeck popleten(%r. 2. = betränſeln.

be-drohen (~) C₁₂ neodl. I. %a 3. (mit et.) ~
ohrožovati koho, hroziti komu čim; ~ d a hrozebný,

*

be-drohtich

— 412 —

be-eisen

hrozivý. — II. % B- n E₇ bei pl., Bedrohung f E₁₈ pohružka, vý- hrozba.

hroczit (››) a D₂₁₃ hroziny-, -ebný, hrozici (v bedreben II.).

Be-druct (››) m E₃ bez pl. = bedrüden III.

be-druken (››) %a C₁₂ neodl. 1. potisknouti (tusk. m vyplnit). 2. % = bedrüden.

be-driiden (››) C₁₂ neodl. I. %a tísiniti, % vrati, hnisti, krusiti; die unterbännen ~ poddanne potiskovati n utlačovati; der Mädtigere bedriidt den Schwächeren mocnější potlačenje slabšiho; von Gränbigern bedrüdt werden byti obléhán(u) vériteh; ❁ Be-driiftgeit f E₁₈ stísňenost. — II. % B- n E₇ bei pl., Be-driidung f E₁₈ útisk, ná-.

Be-driüder (››) m E₇ utiskovatel.

be-dudeln f (››) sich ~ v₇r C₁₂ neodl. = an-dudent II. 1.

be-dusst f (››) a D₂₁₃ via zaražen(y) (= be- tressen).

be-dusten (››) %a C₁₃ neodl. vůni pliti (n napouštěti co).

Be-du-ine (››) I. m E₂₁, Be-du-inin f E₁₉ Beduin, f -ka. — II. f E₂₂ beduina↑ (zenský plášť s tlapom).

be-du-iniš (››) a D₂₁₃ beduinský.

be-düngen (››) %a C₁₂ neodl. = Düngen.

be-dünnen (››) %a D₂₁₄ bei-inkeln (››) I. %n (b) %a C₁₂ neodl. es will mich o mir ~ zdá mi se. = II. % B- n E₇ bei pl.: meines B- d, nach meinem S- podle mého zdáni n mínění n rozumu n soudu.

be-dunsten ˇ, be-dünsten ˇ (››) v₇r in C₁₃ neodl. parou naplniti n napustiti n pokrýti.

be-dupfen (››) %a C₁₂ neodl. dotýkati se (č. h. h.) be-dürfen (››) %a, %a C₁₅ neodl. id bedarf et. o e-r Zade potřebují, mám potřebu, jest mi třeba n za potřebu čeho; es bedurje mnr eines Wortes und es wäre gegebenen slovo bylo by postačilo n slo o slovo n jen hlesnout a bylo by se to stalo; das bedarf e-r Erklärung to dlužno n treba vysvětliti n vyložiti n ob- jasniti: was wir fanger Unstände nač (potre- bujeme) takových n dlouhých okolich? jaká- pak okolky n f cavyky!; ˇ abs. strádati, žiti v nouzi.

Be-dürfnis (››) n D₁₃ potřeba, nutnost, nach ~ (po)dle potřeby; em ~ haben mit (te-) les-nou) potřeba; er hat ein ~ elice se mu na stranu, es ist ihm ein ~ angefommen přišla na potřeba, zachtělo se mu na stranu; die Be-dürfnisse des Lebens potřeby životní.

Be-dürfnis... (››...) -anstalt f zá- chod kav: ~ frage f eines sejekes otázka pilnosti zákona; ~ gegenstand m, obj. ~ object n prednět potřely; ~ lojigkeit f nepotřebnost, nedosta- tek potřeb; ~ voll a velice potřelný, mající mnoho potřeb; ~ zuschüsse mpl. pridavky n píplatky pro přijad potřeby.

Be-dürftig (››) a D₂₁₃ I. a) bez obj. potřelný, nuzný, bídný; b) e-r Zade (s et.) ~ sein ~ be-dürfen. — II. s Be-dürftigkeit (››) f E₁₈ bei pl. I. potřeba, nutnost. 2. cludaba, nedostatek, bida

be-duſſjein p (››) C₁₂ %r neodl. ſich ~ opiti se, nachmeliti se, natáhnouti se, na- eucnouti se.

be-dußen (››) n (››) %a C₁₄ neodl. v der-dußen.

be-eckt (››) a D₂₁₃ ~ es Kreuz erb: kříž s po- dlouhlymi figuremi na končích.

Beesſtak (—) [angl.] (en bifstěk) n E₁₅ hovězi řízek, F bil(s.ek).

be-eggen (››) %a C₁₂ neodl. (n)vláčeti pole (branami).

be-ehren (››) C₁₂ neodl. I. %a J. mit et. ~ poſtivati, u-, p poſtitii; abs. ~ čest proka- zovati n vzdávati n délati, zejm. poſtitii koho. návštěvou; J. mit der Redten ~ poſtitii koho podánim pravice — II. %r ſich ~ ich beehe mich pokládán n kladu si za čest, dělám si (z toho) čest, mám čest, jest mi ke eti. — III. % B- n E₇ bei pl., Be-ehrang f E₁₈ pocta.

be-ciechen (››) %a, %r (ſich) ~ C₁₂ neodl. po- křiti (r se) zaludy.

be-ciden (››) C₁₃, be-cidgen (››) C₁₃ ne- odl. I. %a 1. přisahou stvrditi, odpřisáhnouti (n). 2. J. ~ pod přisahu n do přisahy vzíti koho, přisahu přijmouti od koho, přisahou zavázati, zapřisáhnouti koho. — II. be-cidigt D₂₁₃ a při- sezný. — III. Be-cidete(r) m E₁₄, přisežník, přisežný funkcionalár. — IV. % B- n E₇ bei pl., Be-cidigung f E₁₅.

be-cieſen (››) I. %r ſich für et. ~ ſich ~ (jut...) (yna snaziti se, přičiniti se, namá- hati se; usilovati, zasazovati se. bráti se oč; horliti proč; ich werde mich ~ (semüßen), ihm zu gejaßen vynasnažim se ~ přičiním se u- ní- ním, seč budu, abych se mu zalíbil. — II. ❁ be-eiſert D₂₁₃ a obv. (= cieſirja) snauživý, horlivý; bejeſert jeim horliti, snážiti se (točd). — III. % B- n E₇ bei pl., Be-eiſerung f E₁₅.

be-eiſen (››), ❁ be-eiſigen (››) C₁₂ neodl. I. %a jeine zcritie se, kroky urychlití n 5- n uspřiti: — II. %r ſich ~ spěchati p poſpi- šiti si, chvátati, miti na spěch s čim: ~ wir uns den Waffenſtilland abzuführen poſpěme si ujednati priměri; wir ~ eine, Aunen mužtühlen nemekáme Vám oznámiti; beeile Dyd! poſpěs si! delej (honem)! ich muſs mich ~ mám na spěch.

be-einflussen (››) C₁₄ neodl. I. %a ~ miti vliv n účnek, pusobiti n koho; J. jech, mnoho zmoci v koho. — II. % B- n E₇ bei pl., Be- einflussung f E₁₅ tež: vliv, moc, účnek.

be-einträchtigen (››) C₁₂ neodl. I. %a ~ zkracovati p zkrátiti. o(b)mezovati koho, ubližovati, jednati n býti na úkor n na újmu (komu v čom) et. ~ zkracovati, omezovati co; zasahovati do čeho; býti na úkor n újmu čeho; J. in einem Redte ~ zasahovati do práva čeho; zkracovati v právu koho; ujimati práv komu; J. im Lobu ~ na mzdé zkracovati koho n uji- mati komu n utrhovati komu; das wird sein Ver- dienft ~ to mu újme zásluhy; to bude jeho zásluze na újmu. — II. % B- n E₇ bei pl., Be- einträchtigung f E₁₅ újma; zur Beinträchtigung na újmu; Beinträchtigung des Postacjäles zkrá- cení a omezování poštovského důchodu.

be-eijen (››) neodl. I. %a 1. tež %r ſich ~ po- krývati (r se) leden; %a % zamrzati; %r zamrznouti. 2. železem (o)kovati. — II. % B- n E₇ bei pl., Be-eiſung f E₁₅; die Beijung des Bades war vollständig potok byl úplně zamrzly.

be-ekeln]

— 113 —

[be-fahren]

be-ekeln ˇ (ˇL-ˇL) ˇa C₁₂ neodl. mítí v ošklivosti, oškliviti si, hnušiti si (col).

Be-ekler ˇ (ˇL-ˇL) m E₆ kdo si co oškliví.

Be-ekzub (ˇL-ˇL) [hebr.] 1. m E₂₅ id. (fomicky büh). 2. to. Ateles Beelzebuth marimondaş, aru† (topicet).

be-enden (ˇL-ˇL) C₁₃, be-endigen (ˇL-ˇL) C₁₂ neodl. I. ˇa (s)končiti, u- do, dokonati (col); c-n ˇtreit ˇ spor ukončiti; e-c Verfammlung - schůzi skončiti; nach beendigtem Schauピiele po divadle. — II. % V- n E₇ bez pl., Be-endigung f E₁₈ bez pl.

be-cngen (ˇL-ˇL) C₁₂ neodl. I. %a zužovati, (ž)žužiti, (s)tísniti, (st)ěsniti; sích auf der Brust beengt rüberlen cítiti tisen na prsou; mir ist der Athem beengt dech se mi ůži; fig. omezovati, potlačovati. — II. sₚ V- n E₇ bez pl., Be-engung f E₁₈. — III. Be-engt-heit (ˇL-ˇL) f E₁₈ soužení, stísněnost, tisen.

Beer..., beer... ("...") I. = Beeren... = II. -bank Θ f eiht lavice ku příprave hliny; -blan 1. a modrý jako horuvka, barvy horuvkově modrě, černomodrý; 2. a) n modř bůrůvková; b) zastaralá barva; -dorn m bot. Berberis vulgaris dříšťal obecný; -eſche f bot = Œcerejde; -gelb a) a řešetlákově žlutý; b) n žlut resetláková; -grünn 1. a) a brěálově zelený; b) n brěálová zelen. 2. n bot. = Junnergrünn; -hače f hsp třetí zdělávání vinice; -heide f jahodová plán; -heidefraut m bot. Empetrum nigrumicha cerná; -hüterm hláčad viničný: -kraut n bot.: a) Adermemmig; b) blanes -kraut Meum mutellina koprník úzkolistý; c) Spi-nacina oleracea špenět zelní; -melde f bot. Blitum virgatum žminda prutovitá; -mispel f bot mišpulka jahodková, kysilník; -moſt m jahodový měst, jahodák; -ník; -reis m pruſná-vnadou na chytání ptáků; vějička; -wein m a) = meſt; b) = Träberwein; -winde f bot. Cal-stegia opletník, svlačec větší, otáčka; -wur; f bot. Athamanta cervaria nevěska.

be-croen (ˇL-ˇL) I. ˇa C₁₂ neodl. 1. S. - dédi po koll, býti dědicem řm; S. - dědi (ž)dédi po všecko po kom, býti universálním dědicem řm. 2. † = erben; et. auf S. = verberben. — II. be-erbt a D₂₃. 1. beerbt� mítí dédice; unbeert bez dédice. 2. der Be-erbte s E₁₄ majetník dědičného jméní. — III. % V- n E₇ bez pl., Be-erbung f E₁₈.

be-erdigen (ˇL-ˇL) I. %a C₁₂ neodl. pochovati; pohřbiti, f zahrabati. — II. % V- n E₇ bez pl., Be-erdigung f E₁₈ pohřeb.

Be-erdingungs... (ˇL-ˇL...) -anzweige f pohřební oznámení; zpráva o pohřbu; -buch n pohřební kniha; -feier f pohřební slavnost, (slavný) pohřeb; -kosten fpl. pohřební náklad; -lied n pohřební píseň; -recht n (an e-m Œte) právo pohřbívati kde; -stätte f pohřebiště, hřbitov; -vercia m pohřební jednota.

Beere (L-) f E₂₂ bot. 1. jahoda; (baccá) buble; (u vna) znrko; - des Holunders bezinka. 2. zem. = Erdberec; tož Bisběbere, Brombere, Heidelberee atd.; f in die -n gehen jítí (do lea atd.) na jahody n na maliny n na borůvky atd.; fig. F -n auſtheilen špičkovati, špičkami házeti; úštepky pronášeti; ſunřiche ~ Hippophae thamnoſdes hippoſae† trnitá; heilige ~ Bryo-

nia alba pesed cerný; roſte ~ Fragaria vesca jahodník obecný. 3. lov. euphem. ~ Stetl.

beeren (L-) %a C₁₂ 1. = abbeeren. 2. tohříčiti bobule na vejčicku.

Beeren..., beeren... ("L-"...) -žahnlich a = -artig; -angelifa f bot. Aralia aralie†, proda; -artig a bobulovitý; -baum m bot. Melastoma acinodendron odule; -blume f bot. Basella; -dolde f bot. = aralic; -förmig a = -artig; -fressend a bobuložravý; -fresser mpl. zo. (ptáci) bobuložravei; -frucht f bot = Beere 1.; -gelb n žlut štavná n rostlinná n jahodovitá; -giere f bot. Rivina samosěk; -grünn n zelen štavná n jahodovitá n rostlinná; -haufen m bot. množitá bobule, nepravá jahoda; -hauſenfrucht f bot. ploł mnożitě bوبulovitý, nepravá jahoda; -kapſcl f bot toßolka bobulová; -obſt n bobule; -reidj a hojný bobulemi atd.; -tang m bot. Fucus acinaria chalůha hroznatá; -tragend a bot. bobulatý; -wanje f zo. Carpocorys baccarum ploſtice šědá n jahodová; -wein m = Beerwein; -winde f bot. 1. Šlahou n uponka n odnož jahodníku; 2. v Beerwinde; -woſl m válec k mačkání hrozný před lisováním; -zapfen m možicha, chvojka klásterská; -jeſt f čas jahod malin atd.; -zuſer m lékorice; -zwetsche f bot. jahoda, malina.

Beerlein (L-) n dim. od Beere jahůdka.

Beet P (L) [It.] n (f) D₇ = Bieſt I.

Bect (L) (= Bect) I. n E₃ zahr. záhon; hřuda; (na polí licha, líha) II. bot. f E₁₈ obv. Beete.

Bect..., bect... (L...) -einfassung f obložení záhonu; -weſe adv. po záhonech n po líchách.

Beete (L-) f E₂₂ bot. Beta evik(l)a; roſte ~ Beta vulgaris burak.

becten (L-) %a C₁₃ na záhony n v lichy dělití, líchovati.

Beetle... (L-...) -maschine f uprav. stroj stloukací.

be-excellenzen f ~ (L- L- L-) %a C₁₄ neodl. N. - titulovati kohou. „Excelleń!“

be-fächeln (L-) %a, vₚ C₁₂ neodl. ovivati eo.

be-fächsern ~ (L-) %a C₁₂ neodl. e n Weinberg - vinné rozvody po vmiči klásti n hřížiti.

be-fähigen (L- L-) C₁₂ neodl. I. %a zu et. - uzpůsobiti, uschopniti. způsobilým n schopným k čemu učinití. — II. vₚ sích -: sích zu et. - hoditi se k čemu. — III. befähigt D₁, způsobilý, schopný (k čemu!). — IV. % V- n E₇ bez pl., Befähigung f E₁₈ (zu et.) způsobilost, schopnost (k čemu).

Be-fähigungš... (ˇL-...-) -decret n dekret způsobilosti; -nachweis m průkaz způsobilosti; den nachweis jüßen prokázati způsobilost; -zeuguis n vysvědčení (o) způsobilosti.

be-fahſt (L-) impf. od beſehlen.

be-fahnen ~ (L-) %a C₁₂ neodl. prapory ověsiti n ozdobiti.

be-fahr-bar (L-) a D₁, o cestach: sjíždný; o vodách: splavný (= fahrbar).

be-fahren (L-) C₉ neodl. I. %a c-n Wea -je(zdi)ti (povozy) costou n po cestě; jeſt -c Žtrahe ulice, kterou jezdí mnoho povožů; diejer Wea ijt der beſahrenſte po této cestě se nejvíce jezdí; dieje Bahu wird neb nicht - po té dráze

Be-fahrungs...

— 414 —

[be-fchen]

se ještě nejezdí. 2. Œ hor. einen Zdacht, den
Veraubt — důl přecházeti p přejiti a pro- n pro-
lézti n prohlížeti. 3. plav. e-n flujis o die See —
jezjitti n plouti po fecen n po mori; die Smerin-
plouti podél pobreží. 4. et. mit et. — navázeti
co řim n nač; eine Chauffee mit Kies — silnici
stěrkem n Stěrk na silnici navázeti; den Ader
mit Dünger — voziti hnůj na pole. — II. ⁴.
v̌a, v̌n (h) sich — ‚r C₁₂ báti se. strachovati
se (čeho). — III. part. p. s a ‚d D, 1 v̌- I. 1.
2. plav. cšs Bolt n lodnici, plavci, namornictvo;
in et. — bewandert (v bewandern). — IV. v̌ B- n
E₇ bez pl. Befahrung f E₁₈ jízda (po čes.);
playba (po vol); hor. precházka, obcházka,
prohlídka dolu.

Be-fahrungs... (~-~...) —bericht m zpráva
o obchžee n prohlídce dolu.

be-fassen (~-~) C₂ neodl. I. %a 1. napadnouti.
pře-, zacvlávití, chytiti; der Sünger befältt mich
přechází na mne łkad, dostávám hlad; die
Kuit befällt mich dostávian chut, zachtíva se
mi; ein (vejfüllt befällt mich) pocit se m zmoc-
nuje; das Dieber hat ihn — horecka jej za-
chvátila n se ho zmocnila, dostal horečku,
upadl v horečku; ein karter Zturm hat uns —
bouře přikvačila na nás nás překvapila
zastihla; ein Unglück hat ihn —, er ist von einem
Příklidce — werden potkalo n (za)stihlo den
přísló naň nestěsti. 2. %, cšs beïel ihn eine pleš-
lide Angst příšla naň n pojala ho nenadále
uzkost; der Weibsan befällt das Getreide obili
chytá padli n medovici; el. die Ersten waren —
na hráchu bylo padli. 3. padati nač; skoro ien
v pass: — das δel ist im Zchune — pole zapadlo
sněhem. — II. a D, 1. part. p. od —

be-fangen (~-~) C₂ neodl. I. %a 1. (toh.
um-fangen) obkликовати, obklopenovati; fig. pře-
kázeti, býti na pěkážku n na závadu, v ceste
státi komu; zdržovati komu; in et. — fein; a) býti za-
pleten v ěm n do čeho, vézeti, vážnouti v ěm; b) za-
inestnávati se, zabývati se, zaměstnávati se
cim; die Gesichtsdeut, werim (schem) ich jezt — vin příběh,
wemz jsem stucasten n, s, o němž mluvim;
Vorurtheilen — jein vézeti v pěrtsudečich.
2. pojmouti, zahrnouti; das ist mit darunter
to jest v tom (zahrmuto) (v begreifen I. 2.).
— II. ‚† ‚r sich mit et. — abgehen IV.; be-fassen
II. — III. part. f., a D, 1. I. zapleten(y) at.
v 1. 2. (eingenommen) zaujatý (přoč n proti čemu).
3. obmezený: — er Neprobimězená hlava. 4. zne-
pokojený: —jeine Gegemart macht — jeho
přítomnost mine zaráži n znepkojiu. 5. (be-
tanmert) zajímající se čim. — IV. s Befangen-
heit f E₁₈ 1. zaujatost. 2. rozpaky, bážnost,
zaráženost. 3. ⁴ (obv. Beischrankheit) obme-
zenost.

be-farben (~-~) %a C₁₂ neodl. poharviti. po-
malovati, půdovati. pokrývi.

be-färben (~-~) %a C₁₂ neodl. Œ mal. barviti,
zharviti, moriti; tlustje n mnoho barvy na-
nati (— impoſtieren).

be-fassen (~-~) C₁₄ neodl. I. %a 1. = an-
fassen I. 1. 2. skoro ‚† obsahovati v sove, po-
jimati. — II. ‚r sich mit et. o mit 3-m — obi-
rati se, zaměstnávati se s kým n s čim; fid) mit
et. — ‚ti: zaneprazdňovati se, mspr. zanáseti se
(s) čim, zacházeti — čim; ich will mich damit nicht —

nechei se do toho michati n mísiti n vklá-
dati; nechei ‚tim nic míſt; ſich mit einem ‚hen
obírati se n zahazovati s stážnem. — III. be-
fajst % a D, 3 die mit dieser Angelegenheit be-
falze Weberde touto věcí se obírající n mspr. se
zamisejici úřad. — IV. % B- n E₇ bez pl., Be-
fassung f E₁₈: das B- mit dieser Angelegenheit ijt
mit umangenehm zaměstnávati se touto záleži-
tostí jest mi nepřijemno.

be-federn (~-~) %a C₁₂ neodl. 1. operiti.
perím opatřiti n ozdobiti. 2. = bejedcen.

be-fechden (~-~) C₁₃ neodl. I. %o, ‚r válku
zdvihnouti n mpovedeti n o- komu; začiti
rozbroj s kým; (neprátelsky vystoupiti n na-
jížděti proti komu. — II. % B- n E₇ bez pl.,
Befehrdung f E₁₈ nájezd; fig. ⁴ Bejehrdung
des Krummers vyhost zálu.

Be-fehrdungs... (~-~...) —anfang m povačite
neprátelství; začatek sporu n sváru roz-
broje; —brief m (be) ſch debrief) odpovědný
list.

Be-fchl (~-~) m E₃ 1. a) rozkaz, při-; na-
rízeni; poručení; povel; einen — ausfüßen roz-
kaz vykonati n prověsti n vyplinit n s-; aus-
drißtider — výslovné rozkaz; auj — des Ämigs
na rozkaz králův, k rozkazu královu; auj
Allerheychten — na nejvyšší rozkaz; auj e-n
— ... (bin — na rozkaz, k rozkazu; 3-m
geben zu et. dáti rozkaz. veleti komu k čemu; roz-
kázati, při-; nařiditi komu co; — 3u et. haben
miti rozkaz k čemu; h) veleni komu m ando-;
unter 3-s — stehen býti pod velením čim; býti
pod kym; býti podřízeni komu; den — füßen über
N. o et.) veleti komu: miti miti nad kym;
komm andovati' koho; dent — über das Heer
füßen státi v chěle n veleti vojsku; den — haben
über ...; a = den — füßen (v předeh); b) (volně)
nakládati s kym; poroučeti komu; den — übers-
nehmen převziti n přejmouti n na se vžiti ve-
leni; trochu ‚† ct. zu — haben miti co n vidi —
v moci n ve svých rukou: mítí co k službám
n k disposici; id stehe (dnen) zu — jsem
k (Vašim) službám; veje zu —, Herk Hauptmann
ano — k službám, pane setníku; račte po-
roučeti; was steßt zu — ? co (jest) libo? co po-
roučite? 2. nález (pre) komu: einen — gegen J.
erlassen vydati n učiniti nález proti komu.

Be-fchl..., be-fchl... (~-~...) —buch n. vej.
kniha rozkazu; —flagge f plav. vrajka velici,
rozkazovací: —gemäß adv. podle rozkazu;
—jüchtig a = be-fchelbacheriich.

be-fchsen (~-~) I. %a B, neodl. 1. a) roz-
kazovati p —ázati; narizovati p nariditi;
poroučeti p poručiti (co); ukládati p uložiti
(komu co); id bejele, daie Du es thust; ich bejele
Dir, es zu thun poroućim, abys to udelal (p);
ich bejele, daie Du es nicht thust poroućim, abys
toho nedělal; 3-m (et.) anedrißtidi — vý-
slovné rozkázati komu co; 3-m zu — haben (míti
co n přišo) rozkazovati n poroučeti komu; id laje
mir nichts — nedám si poroučeti; Žie haben
hier nichts zu — (Vy) nemáte zde nic n mspr.
co n právo poroučeti; zu — haben über et. ve-
leti čmn; vládnouti čim; Žie haben nur zu —
poroučejte jen; poručte n rozkažte jen; waš
— Žie? co poroučite? co je (Vám) libo? co
práčite? (při vstonení do společnosti k hostiteli) Žie haben

be-fehlernach

— 415 —

be-flechten

bejehlen poctil jste mne pozváním; wie ~ Zie? jak poroučíte? co ráčite praviti? b) et. o. 3. ~ (rozkazem) objednati koho n co; j-t Pferde ~ poručiti zapráhati; sein Heit-Pferd n Vás Buh! bejehlen Jeho Výsost pozvala ho k tabuli.

2. skoro 1, vste v uhlar. mitvě 3-nt et. ~ ovedzdávati, svériti komu co; seine Zele Gott ~ dusi Bohu poroučeti; Gelt bejehlen! Bohu poručeno! (duf) s Bohem! opatruj Tě n Vás Buh! und damit Gelt bejehlen! v dopresch (ast) a s tím končím; viele Grüße bejabt sie mir uložila mi (, abhyb vyrídil) sterý pozdrav. 3. poet dem Strome ~ střměti nad řekou, ovládati reku, ~ II. ~d A D, 2, 13: ~ der Modus gram. rozkazovaci způsob, imperativ†. ~ III. s¹ B ~ n E₇ bez pl. rozkaz(y).

be-fchlerisch (~ ~) a 1), = be-fchlschaberijd.

Be-fchlerle(s) f (~ ~) n E₂₅ osoba ráda rozkazující; f poručník.

be-fchligen (~ ~) %a C₁₂ neodl. a) ein Herer veleti n v cele státi; vojsko vésti n †ko(m)-mandovati; b) = be-fchlen I. 1. c); 3) = it tun rozkázati komu, aby učinil co; er wurde befehligt (it ... ) dostal rozkaz (aby ... ).

be-fchlicher (~ ~) m E₆ = Be-fchls-haber.

Be-fchls-..., be-fchls-... (~ ~) ~ flagge f plav. vlajka rozkazovaci; ~ form f gram. rozkazovaci způsob, imperativ†; ~haber m velitel: ~haberšab m hůl velitelská; ~haberstelle f velitelství: ~haberton m velitelský tón; ~haberwimpel m plav. velitelská vlajka; ~haberisch a velitelský; ~haberſchafft = ~haberstelle; ~weiche adv. ve způsobě n ve formě rozkazu; způsobem velitelským; ~wimpel m plav. velici fábor, dlouhá úzká vlajka (na válečných lódech); ~wort n slovo rozkazovaci n velitelské; rozkaz, povel.

be-feiern ~ (~ ~) %a C₁₂ neodl. (o) slaviti.

be-feilen ☒ (~ ~) neodl. I. %a C₁₂ (o)pilovati (co). ~ II. %v B ~ n E₇ bez pl., Be-feilung f E₁₈.

be-feilschen ~ (~ ~) %a C₁₂ neodl. smlouvati (w).

be-feinden (~ ~) %a C₁₃ neodl.; % B ~ n E₇ bez pl., Be-feindung f E₁₈ = an-feinden.

be-feuſtern ☒ (~ ~) stav. I. %a C₁₂ neodl. okny opatřiti. ~ II. %v B ~ n E₇ bez pl., Be-feuſterung f E₁₈.

be-feſſeln ~ (~ ~) %a C₁₃ neodl. = ſeſſeln.

be-feſſigen (~ ~) C₁₂, ~ beſſen (~ ~) C₁₃ neodl. I. %a, %v n 1. et. an et ~ upevniti, při-co nač n k čemu; mit Kilt ~ přitmeliti. 2. pevn. e-e Statt ~ (durch ſeßungswerke) město opevnovati. 3. tež %v sich ~ upevniti, utužiti, utvrzovati p utvrditi (%v se); e-it wadſigen Tich ~ rozviklaný stůl upevniti; % im Glauben ~ ve viře utvrzovati se; obeh die Preife haben sich beſeſtigt ceny se ustálily; fig. das Band der Freundschaft wieder ~ znova upevniti svazky prátelstvi. ~ II. %v B ~ n E₇ bez pl., Be-feſſigung f E₁₈.

Be-feſſiger (~ ~) m E₆ ~ in f E₁₉, opevňovatel (f ~ka).

Be-feſſungs-... (~ ~) ... bauten spl. voj. stavby opevňovací, opevnění; ~kunſt f oj. umění opevňovací; ~material n upevňovací material; ~mauer f vj. zed opevňovací; ~pſahlm vj. = Zhanpſahl; ~ſüſt n upevňovadlo; ~thurm m vj. opevňovací věz; ~wirk n vj. = beſtungswert.

be-fetten (~ ~) %a C₁₃ neodl. (pomastiti.

be-feuchten (~ ~) neodl. I. %a C₁₃ navlažiti, po-, za-, navlheiti; vom Thau beſendet pórosený. ~ II. %v B ~ n E₇ bez pl., Be-feuchung f E₁₈.

be-fenern ~ (~ ~) I. %a, %v C₁₂ neodl. 1. = anjeuern I. 3. 2 wenn Radhte sich ~ když noci zaplanou hvězdami. ~ II. %v B ~ n E₇ bez pl., Be-fenernung f E₁₈ = anjeuern II.

Beſſ (w) m E₃, Beſſchen (w) n E₄ = Baffiden.

Beſſel (w) f E₂, 1. = Lippe. 2. = Waffel.

be-fiedern (~ ~) I. %a, %v C₁₂ neodl. operiti, perim pokrýti; sich ~ operiti se, dostati perí. ~ II. %v B ~ n E₇ bez pl., Beſiederung f E₁₈.

be-finden (~ ~) B, neodl. I. %a nalézti. shledati, seznati; ich habe bejunden, dass ... shledal jsem, že ... ; die Nachricht ist (also) wahr bejunden worden zpráva we potvrila; für gut ~ shledávati n naléz(a)ti dobrým ... ; et. als Recht ~ naléz(a)ti za právo; et. wird für něthig bejunden uznává se toho potřeba. ~ II. %v sich ~ 1. býti, mspr. nalézati se, nacházati se (%del); er beſinde: sich jeſt in Paris žije n (by)dli n mešká n zdržuje se nyni v Pařiži; er beſindet sich nicht mehr da již ho tu není; der Altar beſindet sich in der Ede oltář stojí v koutě; die Woden ~ sich im Thurme zvony visí ve věži. 2. wie ~ Zie sich? jak se máte? jak se Vám daří n vede? jak jest Vám? ich beſinde mich (jeßr) wohlt mám se n daří se mi (velmi) dobře; der Krannte beſindet sich idéleber nemocnému jest hůře; die Zade beſindet sich ganž anders věc má se zcela jinak. ~ III. %v B ~ n E₇ bez pl. (Bataaden) 1. seznáni, minění, dobré zdání; nach ~ (w) Be-feindung f E₁₈) der úſtände podle okolnosti. 2. wie ist das B ~? jak se máte, jak se Vám daří ... vede, jak je Vám? sich nach S-S B erſtundigen (ſaffen) poptávati se po stavu čim n jak se vede komu n jak se má ka; geben die mir Nachricht von Shrem B ~ oznamte mi, jak se Vám vede.

be-findlich (~ ~) a D₂, 13 jsoucí, mspr. nalézající se; der neben dem Hause ~ Gartent ... zahrada vedle domu; die in ſ-r Bibliothek ~ ein Bündler knihi v jeho knihovně; irgendwo ~ sein = beſinden II.

be-fingern (~ ~) %a C₁₂ neodl. 1. ~ ohmatati. 2. hau. označiti (noty) prstokladem. 3. ~ = verwegehmen.

be-firniffen ☒ (~ ~) %a C₁₄ neodl. (p)ofermežovati, połakovati fermeži, lakem n pokostem potřiti.

be-firſsen ☒ (~ ~) %a C₁₃ neodl. přikrýti hřeben střechy.

be-fischen (~ ~) %a C₁₄ neodl. (míti právo) loviti v čem.

be-fittigen ~ (~ ~) %a C₁₂ neodl. = beſtigeln.

be-flammen (~ ~) %a C₁₂ neodl. zažehnouti, rozplameniti, zanititi, zapáliti (co) (lepo entflammen).

be-flechten (~ ~) neodl. B₅ I. %a (pr)oplétati p ~ ésti (co); košik, eine Nylafche ~ láhev oplésti; Stüſle mit Streß ~ židle slamou oplétati n vy. ~ II. %v B ~ n E₇ bez pl., Be-flechtung f E₁₈.

be-flecken

— 416 —

be-frachten

be-flecken ( ~ ~ ) C₁₂ neodl. I. %a 1. w ~ /r (ich) ~
poskvrniti, pokáleti, potŕisniti, pomazati (eo čim) ~
vr se; mit dětt ~ pomastiti; mit Blut ~ pokrvá-
ceti; fig. 3-s Muf ~ pověst n čest č poskvrniti
n pokáleti n zhanobiti; e-e Jungfrau ~ pannu
zhanobiti n porušiti n zprzniti; poet seine Hände
mit dem Blute 3-s ~ své ruce potŕisniti krvi ei.
2. O. ob. Schubeng ~ ebuv podpatky opatřiti. —
II. "r sich ~ 1. v ~ I. 1. 2. sich selbst ~ provo-
zovati samopřež, onanovati. — III. % B ~ n
E₇ bez pl., Be-fleckung f E₁₈.

be-flecken ~ ~ %a C₁₂ neodl. vynadati
komu klackt n hulvátů.

be-fleischen ( ~ ~ ) % C₁₄ neodl. I. opatřiti
masem; webtbeſleichtes Æßlen dobre vykrmene
n nasatě hříbě. — II. % Be-fleischung ~ ( ~ ~ ) f
E₁₈ maso.

be-fleißigen ( ~ ~ ) C₁₂, be-fleissen ( ~ ~ )
C₃ neodl. I. vr sich ~ sich e-r Zade ~ byti bedliv
n pilen, hledeti si ~ piletí čeho, dáti se zá-
ležeti na čem; věnovati se, oddávati se čemu;
sich der Redentwirnjenbait ~ obírati se ~ zabývati
se právni vědou, stulovati práva; sich der
( auj die) Tugend ~ pěstovati čtnost; ctnosti
pilen byti; Jeder beſteicht sich f-s Vortheils každý
hledi vého prospechu; sich e-s guten Namenet
~ dbáti dobreho jména; wemt er sich ~ würde,
künne es bald jeim kdyby si popilil, mohlo by
to byti brzo; id habe mich jstet beſtissen, ibm ij
getallen snažil jsem se vždy n dbal jsem n
pričiňoval jsem se vždy o to, abych se mu
zalibil; vždy jsem se snažil, jemu se zali-
biti; ~ die Æreunde, die sich um ibm beſtissen prá-
tel, kteří si ho předcházeli. — II. 1. be-fliſſen a
D₂₃, snaživý, dbalý, pilný, bedlivý, horlivý;
e-r Zade beſtissen dbalý čeho, horlivý v čem; e-r
Kunst beſtissen obírajíc se uměním; oddávajíc
se uměni; e-r Zade beſtissen sein = ~ I. 2. s Be-
ſliſsheit f E₁₈. — III. Be-ſliſſene(r) m D₁₂,
Be-ſliſſene f D₂₃ (obírajíc se svým předmětem); Be-
ſliſsjen der Redite studujeń n posluchač práv.
IV. % B ~ n E₇ bez pl., Beſleißigung f E₁₈.

be-fliegen ( ~ ~ ) B₆ neodl. I. %a létati
po čem; doletěti čeho; die nie beſlegenem Gipfel
vrehely, nad nimiž ptáci nikdy nepoletuj
n ptákům nedostupné; die Pfeile beſlegen das
Heer sipy litaly do vojska. — II. be-fliſgen a
D₂₃ 1. les. náletem pokrytý. 2. lov. (o ptáčitel)
na vylitání, opěrený, zlítý; beſlegen werden
opěſeti, vylitati (z hřadn).

be-fliſſen ( ~ ~ ) B₇ neodl. obteſkati.

be-flimmern ( ~ ~ ) %a C₁₂ neodl. vrhatí třpyt
n svit nác; ozarovati (eo).

be-ſliſs ( ~ ~ ) impf. od beſleifen.

be-ſliſsen ( ~ ~ ) part. p. od beſleifen; s Be-
ſliffenheit ( ~ ~ ) f E₁₈ v beſleifen II. 2.

be-ſliſſenſlich ( ~ ~ ) adv. : a) = absichtlich;
b) dbale, bedlivě, snaživě, horlivě.

be-ſlittern ( ~ ~ ) %a, %r C₁₂ neodl. cetkami
n dracounem n pozlátkem ( %r se) opatřiti n
(%r se) ozdobiti.

be-flogen ( ~ ~ ) part. p. od beſliegen (v toto II.)

be-floren ( ~ ~ ) %a, %r C₁₂ neodl. 1. florem
n fig. rouškou zastřiti n obe-; sich ~ o den Hynt
~, zastřiti se n si klobouk smuteční rouškou.
2. = beſlilmen.

be-flügeln ( ~ ~ ) C₁₂ neodl. I. %a 1. okří-
dliti, krídlly n perutmi opatřiti; ~ operutiti;
den duß mit Stahl ~ vzítí brusle na nohy;
fig. poháněti, zrychlovati, u-, uspíšiti (eo);
die Angst beſtiftelt seine Schritte strach jej po-
hání n urychluje jeho kroky; beſtiftelt okří-
dlený, křídlatý; die Vogel sind beſtiftelt worden
ptáci okřídlatěli, -eli; beſtiftelte Zunben (ryehle)
mijející hodiny. 2. ~ lov einen Wald ~ cestu
lesem proraziti. — II. % B ~ n E₇ bez pl. Be-
ſlügelung f E₁₈.

be-ſliſſen ( ~ ~ ) %a ( ~ ~ ) neodl. uhl. Reder ~
nuliffe krřti n chvojiti n druniti.

be-fohlen ( ~ ~ ) part. p. od beſchen.

be-folgen ( ~ ~ ) I. %a C₁₂ neodl. 3-s Bei-
piele ~ následovati příkladu čeho; 3-s Rath ~
poslouchati p uposlechnouti rady ei; spravo-
vati se n přiditi se radou n; 3-s Beſelt ~ upo-
slechnouti rozkazu čeho; vyhověti rozkazu
čemu; rozkaz zachovávati; rozkazu šetřiti;
die Erdnung ~ řád zachovávati. — II. % B ~ n
E₇ bez pl., Befolgung f E₁₈.

be-folgen s... , be-folgungs s... ( ~ ~ )
-wert, -würdig a (priklad) hodný následováni,
(rada) již radno uposlechnouti n již radno se
spravovati.

Be-förderer ( ~ ~ ) m E₆, Be-förd(r)erin
( ~ ~ ) f E₁₈ 1. napomahatel, f -ka, nápo-
mocnik, f -ice, podporovatel. 2. povyšovatel.
3. dopravovatel.

be-förderlich ( ~ ~ ) a D₂₃, nápomocný
(žt ct.) k čemu n ~ čeho, prospešný, přiznivý
čemu; J-n bei ct. ~ sein napomáhati ~ přáti
komu při čem.

be-fördern ( ~ ~ ) C₁₂ neodl. I. %a 1. dopra-
voati, dovážeti; per Cijenbahn ~ drahou p po
dráze dopravovati; fig. N. in's Senjeits ~ se
světa odpraviti n sprovoditi n odkliditi koho;
f odzpívati komu. 2. zrychliti, u-; die Ver-
danung ~ podporovati zažívání; napomáhati
k zažívání. 3. napomáhati ~ přáti (komu čem);
podporovati koho n co; Bildung ~ podporovati
vzdělání, přispívati ke vzdělání; die Sklinke ~
podporovati n zvelebovati umění. 4. N. ~
povýšiti koho; N. zum Hauptmann ~ povýšiti
koho za n na setníka n hejtmana; zum Haupt-
mann befördert werden te: postoupiti za setníka.
5. O kožel. die Bruſe ~ přícerpati tříšlovou břečku (do
jné nádoby). — II. % B ~ n E₇ bez pl., Beförde-
rung f E₁₈; B ~ mit der Post doprava poštou,
poštovská doprava.

Be-förderungs s... ( ~ ~ ) ... -brieſe mpl.
prüvodní listy při dopravě; -gebür f
dopravné, dovozné; -geſuch n žádost za pový-
šen; -kosten = -gebür; -mittel n 1. pro-
středek dopravovací. 2. prostředky zvelebo-
vací; -mittel der Kunst prostředky k zvelebo-
vání umění; -wcg m cesta n směr dopravy.

be-forſten ( ~ ~ ) C₁₃ neodl. I. %a 1. s lesem
hospodariti dle řádu lesního n po lesnicku.
2. ~ = bewalden. — II. % B ~ n E₇ bez pl.,
Beforſtung f E₁₈.

be-frachten ( ~ ~ ) C₁₈ neodl. I. %o e-n Wager
(mit et.) ~ na vůz nakládati n p naložiti (eo);
víz nakládati čím; plav. najmouti a naložiti. —
II. A. % B ~ n E₇ der pl., Befrachtung f E₁₈.

Be-frachter

— 417 —

[Be-fund=...]

B. jen Befrachtung náklad; ein befrachter Wagen vůz s náklautem.

Be-frachter (~) m E₆ obch. nakladatel, nákladnik, obstaravatel nákladu; odesilatel.

Be-frachtungs=... (~) ... >vertraq m plav. smlouva o náklad n dopravu lodni, karta parta†; ~jeit f čas nákladu

be-fragen (~) C₁₂ neodl. I. %a. 1. ~ ptáti se, tázati se, vyptávati se koho; ~ un (über o nach o wegen) et. ~, ~ c-r Žade (gen.) ~ ptáti se. vyptávati se koho nač; ~ ptáti se čeho na kom. 2. ~ et. ~ ptáti se, vyptávati se, po- se nač n po čem. — II. v'r sich 1. sich nach et. ~ ptáti se, vyptávati se. dotazovati se nač. 2. sich mit ~-m über et. ~ raditi se s kym o čem.- III. be- fragt a D₂,₃ 1. ~ der befrachte Brief list, o němž se mluví; zminěný list. 2. práv. tázaný, vyslýchaný. — IV. v'r B-n E₇ bez pl. Befra- gung f E₁₈ dotaz.

be-fransen, be-fransen (~) %a C₁₄ neodl. opatriti n ozdobiti trepenim n trásnemi; ke- franske Waren zboži s trepenim.

be-frcien (~) C₁₂ neodl. A. I. %a, v'r a) (sich-) osvobožovati p-diti, vysvoboditi. vyprostiti, vybaviti; (v'r se); von ~-m o von et. ~ v uhlaz. mluvě též gen. osvoboditi koho (od) koho n (od čeho; sprostiti koho koho n čeho; ~. ven et. ~ te vytrhnouti koho z čeho; ~. aus dem Gefängnisse ~ ze žaláře vysvoboditi koho; b) sich aus ~-v-Maßt ~ vyprostiti se, vybaviti se, vymaniti se z moci i; zbaviti se, sprostiti se, zbýti se moci i; c) vysvoboditi od čeho (throzicího); zachrániti koho (od) čeho; u- koho čeho; ~. von dem Gefängnisse o von der Gefängništraje ~ zachrániti koho od vézeni; aus der Gefahr ~ vytrhnouti z nebezpečenstvi; ~. aus der Noth ~ uchrániti nouze, vytrhnouti z nouze koho; die Brust (von Bettenlieb) ~ uleviti n ulehčiti stísněné hrudi; d) ~. von et. ~ osvoboditi koho od čeho (povinného); promi- nouti komu co; udělitu komu dispens† od čeho; vom Milüiärdienste ~ osvoboditi od vojny, zbaviti vojenské povinnosti koho. B. [freien = heiraten] † ~ %a ~ bráti si n p vzíti si n pojouti koho (o muži) za chot n za manželku n (o žent) za chotě n za manžela; obv. v'r sich ~ vstoupiti ve sňatek; (o muži) oženiti se; (o žent) vdáti se, provdati se (za koho). — II. % B-n E₇ bez pl., Befreiung f E₁₈.

Be-freier (~) m E₆, -in f E₁₉ osvobo- ditel, f -ka.

Be-freiungs=... be-freiungs=... (~) ... >grund m příčina n důvod osvobožení; -kampf m boj za svobodu; -krieg m válka za svobodu.

be-fremden (~) C₁₃ neodl. I. %a das be- fremdet mich to je mi (po)divné; tomu se divim; to mne překvapuje; Zie díršen sich das nicht ~ lassen nesmíte se tomu diviti; das befreundet uns bei euch jest nám to do vás divno; durch o über o von et. befreundet sein divi- tivi se čemu, žasnouti nad čim; befreundet užasly, udiven(ý), zaražen(ý). — II. v'r sich ~ diviti se čemu, žasnouti nad čim. — III. ~d D₂,₃ pře- kvapující, podivný. — IV. % B-n E₇ bez pl., Befremdung f E₁₈ podiv, úžas.

be-fremdlich (~) I. a D₂,₃ (po)divný = befremden III.; das B-Ste an dieser Sache ist...

nej po)divnější při tom jest ... — II. s Be- fremdlichkeit ~ f E₁₈.

Be-fremdnis ~ (~) f D₁₄ = beiremden IV. be-fressen ~ (~) %a C₄ neodl. ožiřati = anpressen I., 1. a 2.

be-freunden (~) C₁₃ neodl. I. %a, v'r (sich-) 1. ~ mit ~-m ~ spráteliti koho s kym; sich mit ~-m ~ (s)práteliti se s kym. 2. ~ sprizniti v'r se) s kym (šatkem); fig. sich mit einem Gedanken ~ (vertraut machen) spráteliti se s myšlenkou; sich mit e-r Malweise ~ seznámiti se s malířskou technikou. — II. be-freundet D₂,₃, Be-freun- dete(r) m E₃, sprátelený; sprizněný, při- buzný. — III. % B-n E₇ bez pl., Befreundung f E₁₈.

be-frieden ~ (~) C₁₃ neodl. I. %a = be- friedigen I. 2—4. — II. v'r sich ~ sich mit ~-m ~ (u)smíriti se s kym, udobřiti se s kym. — III. % B-n E₇ bez pl., Befriedung f E₁₈.

Be-frieder ~ (~) m E₆ obv. Friedenstifter.

be-friedigen (~) C₁₂ neodl. I. %a. 1. (~) ufrendentellen) ~ uspokojiti koho. 2. ~ ein- friedigen. 3. ein Land ~ zemi upokojiti n utišiti; zjednati mír n pokoj v zemi. 4. sein Gemessen ~ svá- domi uchlácholiti; Gott befriedig(e) Dich Bühn Tě potěš! — II. % B-n E₇ bez pl., obv. Befriedi- gung f E₁₈.

be-frieren (~) %a (in) B₆ neodl. ledem se pokryvati, zamrzati.

be-frissen ~ (~) C₁₃ neodl. I. %a ~. po- voliti hůtu komu. — II. % B-n E₇ bez pl., Be- fristung f E₁₈ = vřist.

be-frohnen skoro † (~) %a C₁₂ neodl. 1. sti- nouti robotou. 2. = mit Beschlag belegen (v Be- schlag).

Be-frucht=... (~) = Befruchtungs=...

be-fruchten (~) C₁₃ neodl. I. %a zúrodniti, oplod(n)iti; (u)činiti úrodným n plodným. — II. % B-n E₇ bez pl., Befruchtung f E₁₈.

Be-fruchter (~) m E₆ zúrodňovatel, oplodňovatel.

Be-fruchtungs=... (~) ... -boden m bot. lůžko; ~kraft f sila plodici, plodyvost; -or- gane npl. ústroje plodící, plodidla; ústroje zúrodňovací; ~stoff m plodivo; zákal, chám, símě; ~träger m bot. zúrodňovatel; ~werk- zeuge npl. bot. = -organe.

be-fugen (~) C₁₂ neodl. I. %a ~. zu et. ~ oprávnovati, zplnomocniti koho k čemu; právem n mocí k čemu nadati. — II. be-fugt a D₂,₃ oprávněný, kompetentní†; dazu bin ich nicht befügt k tomu nejsem oprávněn, k tomu nemám oprávnění † práva.

Be-fugnis (~) f D₁₄ oprávnění, právo k čemuw; ~-m die ~ zu et. erteilen dáti opráv- nění komu, oprávniti koho k čemu; ~-m große Be- fugnisse einräumen ponechávati velikou volnost komu; seine ~ überschreiten překročiti meze (své) oprávněnosti.

be-fühlen (~) C₁₂ neodl. I. %a omak(áv)ati, ohmatati; (makaním) ohledati (co); @ hor. das Gestein ~ = beſlepfen. — II. % B-n E₇ bez pl., Befüllung f E₁₈.

Be-fund (~) m E₃ bez pl. 1. nález, dobré zdání. 2. stav (čeho) (svr. befinden III.).

Be-fund=... (~) ... -buch n obch. kniha inven- tárni; ~schein m výkaz o stavu věcí.

Německočeský slovník. I. Teutschböhmisches Wörterbuch.

53

be-furchen

— 418 —

[be-gehen

be-furchen (~ ~) v₄ C₁₂ neodl. brázditi.

be-fürchten (~ ~) C₁₃ neodl. I. v₄, v₃ et. ~
bátí se, obávati se, strachovati se čeho; ich
befürdte, dass er konnt bojim se, že přijde
n aby nepřísel; ich befürdte, dass er nicht temmt
bojim se, že nepřijde; iron. ich befürdte, nicht
dass er wieder temmt ten se vickrát nevrátí;
dass Zdummste ıſt zu —; man kann das Atrajte o
Zdummste — jest se obávati nejhoršího; es
ıſt nichts zu — neni se čeho bátí obávati; er
hat nichts zu — nemá se čeho obávati; † sich e-š
Unglückes — obávati se nebstöti. — II. % B. ~ n
E₇ bez pl., obv. Befürchtung f E₁₈ obava.

be-fürworten (~ ~) C₁₃ neodl. I. v₄ pří-
mlovati se, p -uviti se, orodovati (zaž); do-
poručeti (co); e-e Bitte — prosbu podporo-
vati. — II. % B. ~ n E₇ bez pl., Be-fürwortung f
E₁₈ přímuva; auf 3-š Befürwernung na pri-
mulu, k přímluvě 4.

Beče ~ (~) f E₁₂ obv. lippe.

be-gabeln ~ (~) %a C₁₂ neodl. vidličkou
napichnouti.

be-gaben (~) C₁₂ neodl. I. v₄ a 3. mit et. ~
nadati, obdariti, obmysliti koho čim; sein Water
hat ihn reich begabt otce mu odkážal hojný
podil. — II. be-gabt D₁₂ nadaný. — III. A. %
B. ~ n E₇ bez pl., Be-gabung f E₁₈. B. jen Be-ga-
bung f (cim kdo jest nadán) nadáni.

Be-gabnis ~ (~) f D₁₄ obv. Be-gabt-
heit f E₁₈ = begaben III. B.

be-gäſſen (~) %a, %r C₁₂ neodl. (ſich ~)
pohlížeti se zálibou nač (v₃ na seho).

be-gassen (~) v₄ C₁₂ neodl., % B. ~ n E₇ bez pl., Begaffung f E₁₈ = begangen.

be-gäſſer (~) m E₆. — in f E₁₉ = (ſaſſer).

be-gähnen ~ (~) %a C₁₂ neodl. obv. all
gähnen.

be-gangen (~) part. p. od begangen.

Be-gangenschaft ~ (~) f E₁₈ čin spá-
chaný, zejm. zločin.

Be-gängnis ~ (~) n D₁₄ slavení, slavné
konání, skoło j. n. věno slož. na př. Věi ten-

be-gann ~ impf. od beginnen.

be-gäten (~) %a C₁₃ neodl. = ausgäten.

be-gatten (~) C₁₃ neodl. I. v₃ sich ~ po-
jimati se, páriti se; (to hovězim dobytku) honiti se,
běhati se, háriti se; (to kozich) prskati se, bekati
se; (to psech) běhati se; (to svinči) boukati se,
chrouiti se; (to kočkář) mřnkouati se, mroucavi se;
se; (to zapiech) ramlovati se. honcovati se;
to hálčich) kaňkovati se; (to pachči) páriti se;
to (delech, husči atd.) pojimati se; (to třeči) to-
kati; (to rybči) trítí se. — II. % B. ~ n E₇ bez
pl., Begattung f E₁₈.

Be-gattungs=...; be-gattungs=... (~ ~)...
- -organe npl. v Befürchtungsorgane; -tricb m
pud pohlavní; -jeit f čas pojimání n páření.

be-gauſctu ~ (~) %a C₁₂ neodl. okejklo-
vati, osáliť, omámiti; očarovati.

be-gauern ~ (~) %a C₁₂ neodl. otaška-
riti, napáliti, osiditi (koho).

Be-gebe... (~ ~) —loheſ kožet žásvp tršlem.

be-geben (~) C₄ neodl. I. v₃ sich ~ 1. bráti
se p. obdebrati se (kamo). 2. sich auf die Arbeit ~
dáti se n pustiti se do práce; podstoupiti
práci; sich auf die Alucht ~ dáti se na útek;
sich auf die Reize ~ vydati se na cestu; cestu

nastoupiti; sich aus dem Lande ~ odebrati se
n vyjítí ze země, mspr. opustiti zemi; sich
aus dem Bette ~ vstáti z lože; sich in e-e Ztadt
o in’s Ausland ~ odebrati se n pustiti se do
města n do ciziny; sich in 3-š Tienst ~ dáti se
n vstoupiti do slúžby 4; sich in den Coeſtand
vstoupiti v manželství, (to mužich) oženiti se,
(то же)nděch) vdáti se; sich in Gefahr ~ vydávati se
v nebezpečenství; podstoupiti n podnikatí
nebezpečenství; odvažovati se nebezpečen-
ství; sich in 3-š Schlu ~ utikati se n p úteći se
pod ochranu 4; hledati ochranu u koho; dáti
se v ochranu 4; sich in den Ruheſtand ~ (zur
Ruhe leisten) odebrati se n odejiti na odpočinek;
sich nach Hanje ~ odebrati se n odejiti domů;
sich (von einem ſirte) weg ~ odebrati se. odejiti
odkuß; sich zu Bett o zur Rube ~ odebrati se na
lože n k odpočinku, jítí spat; sich zu seinem
Regimente ~ odebrati se k svému pluku n za
svým plukem. 3. v₃ udáti se. přihoditi se,
šěhnouti se, státi se; es begab sich, daß ...
přihodilo se, že ...; es sich felsiame Tinge
divné věci se dejí; přiházejí se divné věci.
4. sich einer Zade (gen.) ~ upustiti od čeho,
zříci se, vzdáti se čeho; sich des Amtes ǒž ~ vzdáti
úrad n se úřadu; úrad složiti. 5. plav. das
Zdviß begibt sich ... loč se viklá n se rozstu-
pije. — II. v₄ a 1. skoro † bibl. (meiben) zasvětiti,
obětovati. 2. obch. (an den Mann bringen) odbyti.
prodati. 3. ~ ein Märdent ~ děvče provdati,
vdáti n vypraviti v vybýti. — III. % B. ~ n E₇
bez pl., Begebung f E₁₈.

Be-gebenheit (~) f E₁₈ událost, pří-
hoda, případ.

Be-gebnis (~) I. ~ n D₁₃ n a f E₁₄ v₂-
vo) n roz- n postup (událost). — II. n D₁₁ =
Begebenheit.

be-gegnen (~) C₁₃ neodl. I. (in, ~ b), ~
v₄, v₃ sich ~ 1. 3-m ~ potkati koho; einander ~
potkati se ~ polu). 2. (guteſchen, pajiieren) mir ist
cin Unglüflt begangnet stihlo n potkalo mne ne-
stěsti; přihodilo se mi neštěsti. 3. chovati
se ke komu (gak), zacházeti, nakládati s kym (gak);
míti se ke komu (gak); 3-m höſtich ~ chovati se
dzvofile ke komu; er begangnet mir wie einem
Aremden chová se ke mně jako k cizinci; zacháži
se mnou jako s cizincem; es ıſt ihm
gar übel begangnet worden zacházeli s nim bylo
s nim nakládano veleice zle. — II. v₄ (b) e-x
Zade ~ odpírati, opírati se, stavěti se na
odpor čomu; e-m chěbter ~ chybu napraviti. —
III. A. B. ~ n E₇ bez pl., Begegnung f E₁₈.
B. (en) Begegnung f; freundliche Begegnung piá-
telske chování.

Be-gegnis (~) n D₁₃ f D₁₄. 1. setkání.

2. Vergang) událost, příhoda.

be-gchen (~) C₁₉ neodl. I. v₄ a 1. a e-n Weg ~
choditi po cestě; diejer Weg wird start begangen
po této cestě se mnoho chodí; b) obcházeti
p. obějiti (coo); wir haben sein ganze Feld begangen
obešli jsme celé jeho pole. 2. ein deł ~ svátek
slaviti n oslavovati. 3. (u)činiti, (u)delati,
rejoim. ežo zlého n hanbweho; spächati co, dopouštěti
se p dopustiti se čeho; e-n ſeber ~ udělati
chybnu, dopustiti se chyby; ein Verbrechen ~
zločin spächati. 4. (sejpringen) pojimati (v be-
gatten). 5. prov. c. choz. es ~ trpce n těže něsti

Be-gehr

— 419 —

| be-glauben

(co), želeti (čeho). — II. † ṿr sich ~ 1. sich mit einander ~ snušeti se, srovnávati se. 2. ₩ = sich begatten. — III. ¾ ṿ B ~ n E₇ bez pl., Be-gehung f E₁₃.

Be-gehr (¬) m (n) E₃ žádost, přání; touha; was ist dein ~ ? čeho si žádáš n přeješ? nach ihm allein ist mein ~ toužím jenom ist nem; on jest má jediná touha; to zbožně ět immer ~ darnad jest po tom stále ~ á potpávka, jest po tom stálý shon.

be-gehren (¬-¬) C₁₂ neodl. I. vₐ, vₐ' (b) 1. et. (nach et., tei gen. e-r Žače ~) žádati čeho (ven S-m, † alt S. od koho n na kom); žádati koho zac; ein Mädchen zur Cie ~ žádati n ucházeti se n státi o devče n o ruku děvčete; die Ware war ziemlich begecht po zboží byla slušná poptávka. 2. žádati si n přáti si čeho; toužiti, dychtití, bažiti po čem; státi oč; Du sollft nicht ~ deines Mädchens Weib nepožádáš manželky bližního svého. — II. B ~ n E₇ bez pl., Begehung f E₁₃ zádost, přání atd.

be-gehrenswert (~-~), be-gehrens-würdig (~-~) a D₂,₃ žádoucí, žádosti hodný; ~cr Erjełq žádouci n křžený výšledek.

be-gehrlich (¬-¬) I. a D₂,₃ 1. = begehrens-wert. 2. (dy)chtivý; žádostivy; ~c Liebe smyslná láaska. 3. (getjndiung) peněz chtivý, hrabivý, lakotný. — II. s Begehrlichkeit f E₁₃.

Be-gehrnis ₩ (¬-¬) n D₁₃ tei f D₁₄ = be-gehren II.

Be-gehrungs..., be-gehrungs... (~-...), ~kraft f mohutnost žádaci, žádostivost; ~loša bez(e vši) žádosti; ~schwoll ₩ m poet., ~trich m pud chtivosti n žádostivosti; ~vermögen n = ~kraft.

Be-gehungs..., (~-...), ~sünde f hřích spáchání dopuštěním se čeho (opak Unterlassungs- sünde).

be-geisern (¬-...), vₐ C₁₂ neodl. poslintati, usliniti (co); slinami potřisnití.

be-geilen Θ (¬-¬) vₐ C₁₂ neodl. hosp. (po)hnojiti, (po)mrviti.

Begeine † (¬-¬) f E₂₂ = Beq(b)ine.

be-geisten ₩ (¬-¬) vₐ C₁₃ neodl. 1. † oduševniti, oživiti. 2. = begeisternt.

be-geisternt (¬-¬) C₁₂ neodl. I. vₐ, vₐ' (ich) nadchnouti (koho) v₇ se, rozňěcovati, za- p roznити (v₇ se), rozohniti (koho) proe. — II. % A. B ~ n E₇ bez pl., Begeisterung f E₁₃ nadchnuti, rozňěcování koho. B. jen Begeisterung f E₁₃ nadšení, zanícení, zápal.

Be-geisterungs..., begeisterungs... (~-...), ~voll a plný nadšení, nadšený.

be-geizen (¬-¬) vₐ C₁₄ neodl. 1. ₩ (geiža be- wadem) z lakoty n úzkostlivě hlídati n stříči co; jede Gelegenheit ~ vyčíhati každou příležitost; nedati si ujítí žádnou příležitost; neproměškati n nepropásti žádné příležitosti. 2. ₩ (aus Geiz mißgommen) J-m et. ~ z lakoty nepřáti n záviděti komu čeho. 3. hosp. (den Geiz außschreiten) (rostliny) zlodějů n vlků zbavití.

Beghard(c) (¬-¬) m E₃ n E₂₁ cirk: a) begard†, (mнich bez řeholního slíbu); b) čleo kacíské sekty.

Beg(h)ine (¬-¬) f E₂₂. 1. bekneń† (kästernice nevázaná slíbem); fig modlárka. 2. loktuška, bekynská rouška (na hlavu jeptišek). 3. zo. samička jespáka bojovného (Machetes pugnax).

Beg(h)inen..., (~-...), gemcinde f, haus n. ~koster n bekynství; bekynská obee, bekynský klášter; ~wesen n bekynství.

Be-gier (¬) f E₁₈ bez pl. žádost(ivost), dychtivost.

Be-gierde (¬-¬) f E₂₂ 1. šp. sm. nežřízená zádost, chtiči ~ Gierde); flejdliche o finnliche ~ tělesný n smysluč chtič; von jeinen ~n be-herricht werden být otrokem chtičů; den ~n widergethen chtice překon(a)ati, zálostem n chtičům odol(a)vati. 2. žádost(ivost), dychtivost (čeho); sie brennen vor ~ zu kämpfen planou touhou po boji n bojovnou dychtivostí.

Be-gierde(n)=..., be-gierde(n)=... (~-...), ~frci a bez žádostí, beze chtičů.

be-gierig (¬-¬) I. a D₂,₃ 1. žádostivý, dychtivý (nach et., anſ et.; tei gen. e-r Žače čeho).

2. žádostivý, živě si žádající (čeho; ich bin ~ zu erfahren jsem žádostiv n zvědav (ják to dopadio ata.). — II. s Be-gierigkeit ₩ (¬-¬) f E₁₈ 1. = Gierigkeit. 2. = Be-gierde 2.

be-gierlich (¬-¬) a D₂,₃ bez-gehrlich.

be-gierlos ₩ (¬-¬) a D₂,₃ bez žádostivosti), beze chtice.

be-gießen (¬-¬) I. % B₃ neodl. 1. polévati p politi; Blumen ~ květiny zalévati. 2. S. ~, ~m das Kleid ~, v₇ sich ~ (geheftet beſteden) politi koho n šaty komu; v₇ politi se n si šaty; f (da jenen wie ein begossener Purdel státi jako zmoklá slepice; sich (dat.) die Maße ~ opiti se; gkaß übergekren: přeliti (co) čim). 3. % hrené. polévati hlinené výrobky hlineným kalem; hneč = an-gießen I. 2. — II. % B ~ n bez pl., Be-geiſung f E₁₈.

Be-gießer (¬-¬) m E₆, ~in f E₁₄ 1. polévać, za- (f-ka). 2. kropička, kropići konev n -vice.

be-giften ₩ (¬-¬) vₐ C₁₃ neodl. nadati (obv. ausstatten I. 1.).

Begeine (¬-¬) f E₂₂ v Beaghine.

Be-ginnen (¬-¬) m E₃ bez pl. začátek (= Anfang 1., 2., Anbeginn).

be-ginnen (¬-¬) vₐ, vₐ' (b) B₂ neodl. 1. zači(na)ti = anfangen. 2. den Kampf ~ boj začínati n podstupovati; dávati se n pouštěti se do boje; er begann zu jüngen začal n jal se zpívati, dal se n pustil se do zpěvu; ~ ₩ povré vystoupiti jako spisovatel n herec atd.); Prv. wer Bieferlei begintun, gar wenig Dank gewiint kdo příliš mnoho podniká, málo svede n práce nezkníká; devatero řemesel, desátá nouze; frichy begommen, halb gewonnen dobrý počátek. polovice dila.

Be-ginner (¬-¬) m E₆, ~in f E₁₉ (osoba) začínající atd., začátečník, f -ice.

be-gipsen (¬-¬) vₐ C₁₄ neodl. (o)sádrovati.

be-gittern (¬-¬) vₐ C₁₂ neodl. omřížiti, za-; begitterte Fenster zamřížená okna.

be-glanzen (¬-¬) C₁₄ neodl. I. vₐ 1. ozařovati (co), zářiti (nač). 2. vyleštiti n lesklým učiniti. — II. % B ~ n E₇ bez pl., Be-glanjunf f E₁₈.

be-glasen (¬-¬) C₁₄ neodl. I. vₐ sklem n skelnou hmotou pokrýti; Θ die Fenster ~ okna zasklití (= verglasien). — II. % B ~ i E₇ bez pl., Be-glasung f E₁₈ (= Verglasung).

be-glauben ₩ (¬-¬) C₁₂ neodl. I. vₐ = be-glaubigen. — II. be-glaubt D₂,₃ 1. (obv. be-

*

Be-gräbnis...

— 421 —

Be-gründer

Be-gräbnis... (~-~) -bitter m = Seiden-
bitter; ~dienst m pohřebni slúzba; ~fadel f
pohřebni pochoden; ~feier(l)ichkeit f =~ Be-
erdigungsteier; ~gruſt f hrobka; ~grüſte f пл.
podzemní pohřebiště, katakombyt; ~in-
schrift f pohřební nápis; ~kosten f пл. náklad
na pohřeb; ~plaſt m hřbitov, pohřebiště;
~jätte f = Begräbnis 2.

be-gradigen ˘ (~-~) vₐ C₁₂ neodl. obv.
ck(e)men.

be-gränzen (~-~) vₐ C₁₄ neodl. v begräzen.

be-grapſchen P (~-~) vₐ C₁₄ neodl. = an-
talpichen.

be-grafen (~-~) C₁₄ neodl. I. vₐ, vᵣ (ſich) ~ za-
trávniti (vₚ se), travou pokrýti n ositi eo; bezgraete
Hügel travou porostli pahorky. — II. vₐ
1. spásti, spastviti (eo) (= abgrafen). 2. lov. die
Äbte v hledati stopu prsty v trávě. — III. ˘
vₚ (ſich) ~ (vₚ)spásti se (na trávě); pastvou
~gtučněti; fig. zmáhati se (eo do blahobyta). —
IV. % B- n E₇ bez pl., Begrasung f E₁₈.

be-graunen ˘ (~-~) vₐ (in) C₁₂ neodl. sedi-
věti (obv. graut werden).

be-greifbar (~-~) a D₂,₃ = begreiflich.

be-greifen (~-~) C₅ neodl. I. vₐ I. (befüglichen
betaſten) omakávati, ohmatávati; (ausgreifen) (ste-
pie) ohledávati (má-li vjejo). 2. fig. (umipannen, um-
ſaßen) obsáhnouti, poji(mati); obejouti, obe-
mknouti; (einrichtien) (v sobě) zahrnouti n za-
virati. et. in c-r Rechnung ~ pojмouti eo do
útcu; die Zpſen mit(Darunter o ein) begriffen za-
rnuje v pocitaje v to útraty. 3. fig. po-
jimati p pojмouti, chápati p pochopiti eo;
porozuměti (cemo); vysthnouti eo; was begreift
du darunter? eo tím rozumiš? der Menich be-
areiſt nicht ganz die Pläne Gottes člověk nevy-
stihuje zcela záměrů Božích; leſt ~ lehce
chápati; daſ ist nicht zu ~ toho nelze pocho-
piti, to jest nepochopitelné; ich begreife sein
Vertragen gar nicht nechupá; o nedovedu si vy-
větliti jeho chování; 3. ~ chápati p pocho-
piti koho, porozuměti komu; jetzt fange ich an zu
~ted již rozumim; už se mi rozbřeskuje.
4. a) auf dem Marſche begriffen sein býti na
pochodě, tähnouti; auf dem Rückzuge begriffen
sein býti na útupu, covuati, ustupovati; auf
der Flucht begriffen sein býti na útěku, uti-
kati; b) in e-m Thun o Zuhande begriffen sein
zabváti se eim, obřati se eim, býti v eim; it
der Ausführung begriffen sein býti v práci; im
Werden begriffen sein stávati se, rüsti; im ſinſen
begriffen sein klesati. — II. % ſich ~ 1. ¶ piov. u
chopiti, zadržeti eo (před pädem). 2. skoro † sbi-
rati sé, sebrati se, přícházeti k sobě, smyslů
nabváti, okřívati. 3. daſ begreift ſich to je
pochopitelné; to se dá pochopiti. — III. % B- n
E₇ bez pl., Begrifung f E₁₈.

be-greiflich (~-~) I. a D₂,₃ pochopitelný,
srozumitelný; daſ ist mir nicht ~ toho ne-
chápu. — II. s Be-greiflichkeit f E₁₈ bez pl.

Be-greifungs... (~-~) ~kraft f, ~ver-
mögen n chápavost.

be-greinen f ˘ (~-~) vₐ C₁₂ neodl. (kňou-
ravé) oplakávati (koho eo); obv. beaufcint.

be-grenzen (~-~) C₁₄ neodl. I. vₐ ohrani-
čiti, omeziti (eo); fig. = bejahrnen. — II. Be-
grenztheit (~-~) f E₁₈ ohraničenost, omeze-

nost; fig. die Begrenztheit seines Verstandes ome-
zenost jeho rozumu (= Bejahrtheit). — III. %
A. B- n E₇ vor pl., Be-grenzung f E₁₈.
B. jeu Be-grenzung f hranen, meze.

Be-grenzung... (~-~) ~elemente npl.
ter krystalle krystalové meze (plochy, hrasy n roš);
~pfeiler m ˘ hor. omezovací n pomezný n
hranici pilř; ~streſſe f ˘ hor. a) omezovací
střída ohradního pilře, ohradní střída; b) po-
mezná n hranici střída.

Be-griff (~) m E₄ 1. pojem, poněti. po-
mysl; ſich einen ~ von et. machen uciniti si po-
jem n eem, představiti si eo; feinen ~ von et.
haben nemiti pojmu n ani poněti n ani zdání
o eem; macht Euch e-n ~ von meiner Freude před-
stavte si n pomyslete si mou radost; das
geht über alle ~ e to přesahuje každý pojem;
to je nad pomyšleni; to jest nepochopitelné;
to nelze pochopiti. 2. chápavost; leichten s
jein snadno chápati; schweren ~ jein, schwer
von ~ (en) sein nesnadno chápati. 3. ~ = Zu-
be-griff. 4. im ~ jein, zu weinen dávati se do
pláče; im ~ e sein weggehen odcházeti, býti
na odchodu, mítí se k odchodu, vypravovati
se (odkno), hodlati odejiti; wir waren im ~ ab-
zureißen chystali jsme se na cesu, chtěli n
hodlali jsme (právě) odcestovati; 3. er ent-
wiſchte allemal, wenn er im ~ e war gefangen zu
werden (musto wenn man im ~ e war, ihn zu fan-
gen) unikl pokaždé, když měl býti polapen.

be-griffen (~-~) part. p. od begräifen (v toto
J., zem 4.).

be-grifflich (~-~) a D₂,₃ (rein o streng) ~
pojmový, abstraktin.

Begriffs..., begriffs... (~-~) ~ähnlichkeit f
podobnost pojmu(v); ~bestimmung f výměr,
definice†; ~klasse f kategorie†, trida pojmu,
obor pojmový; ~entwidelung f vývoj po-
mjů (jednoho ze druhého); ~fach n = klafie;
~fähig a schopný pojmu n chápati; chápavý;
~fähigkeit f chápavost; ~forſcher m logik†;
~forſchung f logika†; ~lehrer m ideolog†;
~pojmovéde; ~ſüſtig a nechápavý; ~ſüſtig-
keit f nechápavost; ~vermögen n chápavost;
~verwechſelung f, ~verwirrung n záměna
n matené pojmu; ~wörter npl. slova po-
jmová n pojmoznačná.

be-grimmen ˘ (~-~) vₐ C₁₂ neodl. ˘ ~
rozhněvati se, rozkatiti se na koho.

be-grinsen (~-~) vₐ C₁₄ neodl. = an-grinjen.

be-groſſen ˘ (~-~) vₐ C₁₂ neodl. ˘ ~ cho-
vati zažiti ke komu, nevřiti, nevražiti na koho.

be-grübeln (~-~) vₐ C₁₂ neodl. et ~ hloubati
o eem.

be-gründen (~) C₁₃ neodl. I. vₐ 1. a ein
Wehánte ~ budovu na pevných základech zříditi
p postaviti; budovu pevně založiti; fig. (huten)
ein Geschäft ~ obchod zakládati p založiti, zířiti;
e-n Vereit ~ tež: spolek ustaviti n zaraziti;
b) ˘ ~ opatřiti komu místo n postavení; zaopa-
triti koho; c) odůvodniti, dovoditi; e-n Antrag
~ návrh odůvodniti. 2. ˘ (vₚ ſich) in e-r Wjenchaft ~
zdokonaliti, utvrřiti, vycvičiti koho (n vₚ se)
ve vše. — II. % B- n E₇ bez pl., Begrün-
dung f E₁₈.

Be-gründer (~-~) m E₆, ~in f E₁₉ zakla-
datel (f -ka); zřizovatel (f -ka).

be-grünen

— 422 —

be-grünen (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ ozeleniti, zeleni pokrýti n postriti n potámlouti; bezüünes Feld zelenajici se pole. — II. vₐ (in) vъ sich ~ zelenati se.

be-grüßen (~-~) C₁ neodl. I. vₐ 1. pozdravovati p -iti, (u)vitati = grüßen; V. als kénig ~ pozdraviti koho králemn jako krále; V. in f-m Hanje ~ uvitati koho ve svém dome. 2. ~ S. um et. ~ pozdravem žádati koho zač; er will darum begrüist jein chee, aby byl za to pozádán. — II. vₐ B ~ n E₁ bez fl. Begrüßung f E₁₈ pozdrav.

Be-grüßer (~-~) m E₁₀ pozdravovatel.

Be-grüßungs... (~-~) ... formel f formule pozdravu n -ovaci; ~rede f re v na pozdrav n pozdravovaci n vitač; ~druh s výstřel na pozdrav; ~telegramm n pozdravný telegram, telegrafický pozdrav.

be-gucken f (~-~) vₐ C₁₂ neodl okukovati co, po- nač.

Beguine (~-~) f E₁₂ = Beg tjime.

be-günftigen (~-~) C₁₂, ˇ be-günften (~-~) C₁₃ neodl. I. vₐ práti, přízniv být, (decersjagen) přednost n výhody dávati, nadřžovati n hověti komu n šmu podporovati (co); er ist vom Glüde (nicht) begrüntigst stěsti mu (nepřeje); begeüntigst durch die Händt podporován n chráněn noční tmou; er begrüntigst he sefr (ona) má od něho velike výhody; má u něho velikou přednost; begrüntigter liebhaber stastný milenee; hujng ~ nešvarům hověti; ošch wir werden Žie bei den zu leistenden Habeungen durch Erleidertung aller Art verjustsweise ~ poskytneme Vám při placeni všemožných ulev. — II. Begünftigter m E₁₂ Begünftigte f D₂, chránene, natářek. milec, oblibene. — III. vₐ Λ. B. n E₁₂ pl. Begünstigung f E₁₈. B. vₐ n Be- günstigung f prospech, prizn, výhoda, výsada, přednost; unter der Begintianna des Mündichseines ist er nach Hanje getemmen jda při svitu měsíce dostal se domu.

Be-günftiger (~-~) m E₁₀, ˇ in f E₁₀ přiznivč, f -kyně; podporovatel. f -ka (čehol).

Be-günftigungs... (~-~) ~tage m pl. obch. = Rezeptage, Onačentage.

be-gürten (~-~) vₐ C₁₃ neodl. opásati (mit et. čin).

Be-guſſ (~-~) m D₁₂ polévání, polití, hliněná poleva.

be-qut-aften (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ et. ~ dáti n podati (své) míneini n dobré zdání n svůj úsudek o šem. — II. vₐ B ~ n E₁ bez pl. Begut-achtung f E₁₈ dobré zdání n dobroždání.

be-güten ˇ (~-~) vₐ C₁₃ neodl. udobliji obv. be-fünftigen.

be-gütern (~-~) I. ˇ vₐ C₁₂ neodl. V. ~ statky obdariti n nadlati n obmýsliti; obohatiti koho. — II. be-gütert D₂, 1. majici statky; begrüert jein mítí statky. begrüterte Land- stände stavové majici statky. 2. zámožný, bohatý, majetný — III. vₐ Begüterung f E₁₈ zámožnost, bohatství, majetnost.

be-gütigen (~-~) vₐ C₁ neodl. = be-fünftigen.

Begutte (~-~) f E₁₂ = Begbme.

[be-halten

be-haaren (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ sich ~ a) vlasy se pokrýti, ovlásateti; b) chlupy n srsti n žírnemi se pokrýti, ochlupatěti. — II behaart a D₂, 3 vlasy n chlupy porostný; a) vlasár; b) chlupatý, srsntatý, obrostlý, za-; s Be- haartheit (~-~) f E₁₈ bez pl. — III. vₐ B ~ n E₁ bez pl. Behaaring f E₁₈.

be-haben ˇ (~-~) neodl. I. vₐ sich ~ chovati se, výsti si (ako); wie těnuß Ihr Euch so wunderlich ~ jak se mužete tak podivne chovati? er modne sich an seinem Cigentum gar wohlf ~ muß majetek by mu svedeil n sel k duhu. — II. vₐ B ~ n E₁ bez pl. chování.

be-häbig (~-~) I. a D₂, 3 (to věcech) pohodlný, pohodlí poskytující: w ino pohodlný, žijící v pohodli n blahobytu, zámožný. — II. s Be- häbigkeit (~-~) f E₁₈ pohodlí, blahobyt, zámožnost.

be-haften (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. Heß ~ divi osekátvati n otesati; Bäume ~ stromy oklestiti. 2. klop. okopávati, kypřiti (co). — II. vₐ B ~ n E₁ bez pl. Behaung f E₁₈.

be-haften (~-~) C₁₂ neodl. I. ˇ vₐ (in) (lépe) bafen) tkviti, váznouti, vězeti (okd.); ~ bleiben utkviti, uviznouti, uvá-.. — II. vₐ vₐ zaufi- majti co; Reid kann feinen vorn uns ~ nikdo z nás není zaufen závisti. — III. behaftet a D₂, 3 mit vₐ (ven) et. behaftet sein býtí stížen n ob- n. skličen šm; mit Kepfweh behaftet trpfei bolením hlavy; mit Zdutzen behaftet zadlužený; v7 vom Temel behaftet posledý dablem; ˇ a d. sm. mit 3-m behaftet sein mítí koho u sebe.

be-hagcin (~-~) vₐ C₁₂ neodl. (to klopčich) polouči; skoro jen v: daž děle ist gan; behagelt potlouklo n krup napadalo na celem poli; pole jest od krup všecko pokryto n potlučeno.

be-hagen (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ (b) et. behagt mir něco jest mi vhod n milo n příjemno; něco se mi zamlouvá n líbí; eš behagt mir mier líbí se mi tu; dem Maue ~ oku mile se jeviti; dies alles behagt meinen Auge mé oko spečívá se zálibou na všem tom; daž Effen wir Abnen uident ~ jídlo Vám nebude chutnati n nebude po Vás chuti: wie behagt Abnen das? jak se Vám to líbí? co tomu ríkáte? — II. vₐ vₐ sich mit 3-m ~ sněsti se ~ kym.

be-haglich ˇ, be-häglich (~-~) I. D₂, 3 1. pohodlný, požívající blahobytu, bezstarostný; tb jábde miß ~ mám se dobre, jest mi dobre n blaze n volno n milo, hovím si; ~ feben žíti pohodlně n bezstarostně. 2. (bequem pohodlný, pohodlí poskytující, příjemný, milý: maden Žie fidiš ~ učinte si pohodlí, pohovte si; er madne sich im Bete ~ uvelebil se v posteh. 3. nad. pohodlně, volně. — II. s Behaglichkeit (~-~) f E₁₈ pohodlí.

Be-hagquis (~-~) f D₁, 4 záliba, pohodlí.

be-haljfern (~-~) vₐ C₁₂ neodl. ein Pice ~ koně ohlaviti, koni ohlávku dáti.

be-halt ˇ (~-~) m E₁ bez pl. výhrada, obv. Kerbehalt.

be-haltbar (~-~) a D₂, 3 podržitelný.

be-halten (~-~) vₐ C₁ neodl. 1. podržeti, zarehovati, u-; a) prüfet alles und behaltet das Bete všechno zkuste, což dobrého jest, toho se držte a. Thess. v. 21.); das Meer behält ihn nicht

Be-hälter

— 423 —

[be-hauchen]

moře ho nepohltilo; moře ho vyvrhlo;
b) Audenken ~ podržeti n zachovati n u- koho;
behalten Žie mich heb! zachovajte mne v l'asee
n mi svou lásku; c) v paměti podři zachovati (coo): nezapomínati (mae); pamatovati
si (coo); (id) jdebrei 7 bin und beheبت 2 (im Žinn)
piši 7 a pamatují si 2; 3. in gutem Audenken ~
zachovati n mítí v dobré paměti koho. 2. λ-n
eč Žinde ~ přičítati hřeh komu n neodpustiti;
wěh zu! ~ dobře pamatují, nezapomínati (tei)
nota bene!; den Žieg ~ dohýti vítězství,
zvitěziti; das dělt ~ (bpe behaupten) obdržeti
n opanovati pole; er hat e-n troděnen Hůsten
daven ~ ulovil si n uhnal si při tom suchý
kasel; od těch dob má suchý kasel; wem
wir dies Wetter ~ zůstane-li n potrvá-li nám
toto n vynější počasí; so behältst du die Eier
lange früß tak zachováš n tak (ti) zůstanou
n se udrži vejce dlouho čerstva; (ate erhalten
= pěći udržovati coo); bei füh ~ podržeti u sebe:
~ Žie dies für sich podržte n ponechte si to;
den Kepf oben ~ nepozbýti rozžahy. zůstati
pri smyslech; das Leben ~ zůstati živ n na
živě; die Überband ~ opanovati, obdržeti vřeh,
dostati se na (pojvry); über λ. (et.) die Zee
band ~ opanovati nad kym; den Zieg über λ. ~
dohýti vítězství, zvitěziti nad kym; ich habe
weißt Fünd davon übrig ~ zůstaly mi zu toho
dvě libry; das behält immer f-n Weiß to má
trvalou cenu. 3. † (ein gutem Stande erhalten) ias
v part. p. zachoval; wěh zu: a) part. zachoval;
b) zdravý jako ryba; ptav. co Zdichf lołt vy-
vázla z nebezpočenstvi; ~ e Reise! stastnou
cestu!

Be-hälter (~-l-) m(\n) E₆ hádrzka, schránka
(často toč = Žejšäf; (n)ibb- sádka.

be-haltlich ( ~-l-) a D₂·₃ = behaltbar.

Be-hältnis (~-l-) n D₁₃ obhv. Belaš prostor
obsahující co n k uschování čeho, schrána,
(Magasin) skladiště.

be-haltsam (~-l-) I. a D₂·₃ 1. schopný po-
držeti coo; coe (Sedádtnie) dobrá pamět. 2. = be-
haltbar. -II. s Behaltsamkeit (~-l-) f E₁₈ bez pl.

be-hammeln p (~-l-) va C₁₂ neodl. = beindeln.
be-hammern \, lépo be-hämmernu (~-l-) va
C₁₂ neodl. (o)kouti (coo).

be-handeln (~-l-) C₁₂ neodl. I. %a 1. N. ale
Freund ~ zacházeti n jednati n nakládati s kym
jako s přítelem; chovati se n mítí sě ke konu
jako k příteli; 3. gut ~ dobře zacházeti s kym;
e-n Kranten ärztlich ~ nemocného léčiti n léka-
sky ošetřovati. 2. zděl(a)vati, zpracovati (coo);
ten Teig (gebörig) ~ = durchwirren. 3. et. ~ (um et.
feilchen) smlouvati (coo) n oši. 4. = beschlehen. —
II. % B- n E, bez pl., Behandlung f E₁₈; Be-
handlung der Kläden kam zpracováni do ploch.

be-handen \ (~-l-) va C₁₃ neodl.; % Behan-
dung f E₁₈ = behändigen.

be-handet (~-l-) a D₂·₃ zo. s rukama, mající
ruce.

be-händigen (~-l-) I. va C₁₂ neodl. 3-m
et. ~ (do ruky) dodati n odevzdati, doručiti
komu coo. — II. % B- i E₇ bez pl., Behändigung f
E₁₈; die Behändigung des Budes sandt statt kniha
byla odevzdána n doručena.

Be-händigungsg... (~-l...~) ~schein m listek
doručovaci.

Be-handler (~-l-) m E₆ 1. jednající, smlou-
vající atd. 2. fys. manipulator (t. hebr. dy k. přístroj.

Be-handlungsg... (~-l...~) ~art f, ~weise f
zusob nakládati s kym n ším.

be-handschuen (~-l-) %a C₁₂ neodl. λ. ~
dáti n navleči komu rukavice (na ruce).

be-handzeichnen \ (~-l-) %a C₁₃ neodl.
vlastní rukou označiti.

Be hang (~-l-) m D₁₁. Be-hänge (~-l-) n E₆
1. obyšek, pl. -ky. 2. pt. vsi usi.

Be-hängre ... (~-l...~) zeit f E₁₈ tov a čas
n doba hledání; b) čas, kdy jeleni kínaji.

be-hangen (~-l-) C (v bauten) neodl. I. %a
= behängen. — II. \% n ohv ~ bleiben uvis-
nouti, zůstati zavěsen. — III. ~ D₂·₃ tov. der
Hund ist wobei ~ pes má krásné, dlouhe usi;
pes je pěkně zavěsený.

be-hängen (~-l-) C₁₂ neodl. I. %a 1. mit et. ~
ověsovati p ověsiti šm. 2. tov. den Leidhund ~
vonnen na smyčce evičiti; die Hunde ~ ras Wilz pi
napadaji u uchvacují zvěř. — II. %r. sich ~
v. ~ I. 1. 2. sich mit et. (sait)hen ~ uvázati si
co na krk; sich mit jslinnen Händeln ~ zaplésti
se do mrzutostí. — III. % A. B- n E₇ bez fl.,
Behängung f E₁₈. B. lov. jen B- n.

Be-hängjel n E₆ obvesek.

be-harken (~-l-) va C₁₂ neodl. = harten.

be-harven \ (~-l-) %a C₁₂ neodl. = bepfeinlt.

be-harnischen (~-l-) %a, %r C₁₄ neodl. obhrniti
= harnischen; sich ~ obrniti se. vzítí na se
brnění, oditi se brněním; jsdwar, beharnischter
Ritter černý rytíř, rytíř v černém brnění.

be-harren (~-l-) C₁₂ neodl. I. %a (h, jn)
(1. vtrvati; bis an das Ende ~ vtrvalě až
do konce. 2. anſ et. ~: a) trvati, státi n čem;
nsilovati oſ; nalěchati naſ; b) wě bei et. ~ (ry-
trvati, se- píčem; neuſupvati od čeho; anſ j-r-
Ausgabe ~ (setrvati na své výpovědi; anſ j-m
Zint ~ stavěti si hlavu, státi na svém; anſ
j-r- Meinung ~ státi na svém (minění. —
II. % B- n E₇ bez pl., Beharrung f E₁₈.

be-herrlich (~-l-) I. a D₂·₃ vtrvalý, stály;
~ bei der Arbeit sein v práci vtrvalý; ~ leugen
vtrvale n neustále n tvrdosíjné zapirati. —
II. s Beharrlichkeit (~-l-) f E₁₈ bez pl.;
Beharrlichkeit jahrt zum Siele o überwindet alles
ustaviéná práce všecko přemuže; čistá
krúpej kámen proráži; červík malý veliký
dub strávi, ne tím, že tuze kouše, ale že
často točí.

Be-harnis \ (~-l-) f D₁₄ = beharren II.

Be-harrungsg... (~-l...~) -muthm vtrvalost:
~ moment m neuch moment v setrvačnost; -ver-
mögen n setrvačnost. setrvalost; ~zustand m
str. vyrovnaný chod stroje.

be-harschen \ (~-l-) %n (j) C₁₄ neodl. (to rán)
zarůstati (strupem); (to chlehe) okorati.

be-harzen (~-l-) va C₁₄ neodl. 1. pokrýti
pryskyřící, zapyrskyřiti, po. 2. ein Revier ~
pryskyřící ze stromu (rems) dohývati.

be-hauben (~-l-) %a C₁₂ neodl. e e Brant,
lov. e-n���en ~ nevěstu, lov. sukola Očepiti; bot. be-:
vičkem n chocholkem opatrený.

be-hauchen (~-l-) C₁₂ neodl. I. %a e-n Zpracu-
dýchati n zrcadlo; zadýchati zreadlo. — II. %
B- \ n E₇, wčr pl., Behauchung f E₁₈.

be-hau-en]

— 424 —

[be-her(x)schen]

be-hau-en (~-+) I. v̄a C₁₂ neodl. part. p. bez bauen; 1. otesvá)ati, osekati, o(b)rubati, o(b)tmátinati. 2. e-n Baum ~, e-m Baume die Aste ~ strom osekati w oklestiti. 3. ~-mähen. 4. okostrom pávati, kopati. 5. hor. ein Bestrein ~ o(b)rubati, od- horninu (v předku). — II. % B- n E₇ bez pl., Behebung f E₁₈.

Be-hauer (~-+) m E₆, ~in f E₁₉: a) oseka váč, orubávač; b) okopávač; f -ka.

be-häuſe(n) (~-+) I. %a C₁₂ neodl. okopyati, -iti, -ečkovati, kopkovati. — II. % B- n E₇ bez pl.

be-hauptbar ~ (~-+) a D₂,₃ udržitelný.

be-hauptcn (~-+) C₁₃ neodl. I. v̄a 1. w v̄r (jich ~ udržeti v̄r se), uhájiti (v̄r se), uhrániiti, zachovati, u- (v̄r se). 2. j-n Rana o-j-Eu Burte ~ udržeti n zachovati svou hodnost; f-e lluhabnájaieſt ~ uhájiti svou samostatnost; fich ver ſeinden ~ uhájiti se nepráſt, odolati nepráſtelüm; obch. die Conrje ~ fich kursy nep udržují; práv. den Preceſſ ~ při obdržeti, ve při zvítěziti, práv zůstati; voj. das ſeſd ~ pole obdržeti n opanovati: jein Regicreu ~ udržeti se při vláde; der Plab ist nicht zu ~ místa nelze udržeti; die ſage behauptet fich pověſt se udržuje. 3. e-e Meiningn ~ tvrditi, jistiti (co); man ſell nicht ~, waſ man nicht beweisen fanf netvrd ~ in nemužes dokázati; er behauptet, daß ich ce geſaſt habe o ich hätte geſaſt... tvrdí, že jsem (to) ſekl...; gram. ~de Partiefel částice jistieci. — II. % A. B- n E₇ bez pl., Be-hauptung f E₁₈; voj. das B- der Ztadt war ſchwer bylo téžko udržeti město. B. jen Be-hauptung f E₁₈ tvrzeni.

Be-hauptungs-... ~ (~-+) ~cid m přísaha tvrdící.

be-hauſen (~-+) C₁₄ neodl. I. %a 1. ſ. ~ beherbergen. 2. ~c-n Œrt ~ obyvati, bydliti, dliti v míſt; býti domovem kade. — II. %r jich ~ usaditi se, usílditi se, zvoliti bypyt (k tel.). III. behaust D₂,₃; behaust in... bydlící n domovem v... — IV. % A. B- ~ n E₇ bez pl., Behebung f E₁₈ = beherbergen II. R. jen Be-haung f pobyt, byt, přibytek; zv werden mich in m-r Behebung ſinden najdete mne v mém bytě; budu doma (až přijdete).

be-häusen ⊕ (~-+) %a C₁₄ neodl. hod. hodiny pouzdrem opatřiti.

be-häuten (~-+) C₁₃ neodl. I. %a koži pokrýti n potáhnouti. — II. v̄r jich ~ o ranach-koži se pokrýti, koži zarústi.

be-heben (~-+) C₁₂ neodl. I. %a obch. vyzdvihnouti, zrušiti, odstraniti, als muſl und nichtig ~ zrušiti jako zmateční; das Verbot ~ z obstávky propustiti (co). — II. % B- n E₇ bez pl., Behebung f E₁₈ prov. s = wert erſchen.

be-heften ⊕ (~-+) v̄r C₁₃ neodl. ostehovati.

be-hegen (~-+) %a C₁₂ neodl. (k ochran) ohraditi, zahajiti (co).

be-heizen (~-+) prov. j C₁₄ neodl. I. %a ein Zimmer ~ pokoj vytápěti, v pokoj topiti; den Œfen (mit Hol) ~ topiti v kamnech (drívím). — II. % B- n E₇ bez pl., Beheizung f E₁₈.

Be-heizungs-... (~-+) ~material n topivo; ~paſchal n výměrek na palivo.

Be-helf (~-) m E₂. 1. pomoc; (Aus)hundt výmluva, vytáčka; (Berwand) zámińka; (Einwand)

námitka. 2. prostředek, pomůcka, pomoc; leſter ~ poslední prostředek; ~ ſiſr den Augenblid okamžitá pomoc.

be-helfsen (~-) neodl. B₁ I. v̄r jich ~ 1. pomáhati si p pomocí si. 2. fich ohne et. ~ obejiti se bez čeho; fich ſehr (e knapp) ~ müſſen musiti se uskrovniti, žiti skrovné n ve stísněných poměrech; fich mit Weinigem ~ vystačiti n obejiti se s málem; fich kiinmerlid ~ žiti nuzně; fich mit Worten gut ~ keißen dověsti se dobře vyjádřiti; Prov. im Rethſalle muſſ man fich (mit allem) ~; wenn man es nicht besser haben fanu, muſſ man fich ~, wie es eben geſt ehudí lidé z vody vaří; z nouze Franta dobrý. — II. be-holſen a D₂,₃ (o osobách) gewandt; obratný, zručný, hbitý, mrštný; (o vécech) snadný k užívání; die ſadek iſt beholſen toho je snadno užívati; s Beholſenheit f E₁₈ obv. Anſtelligkeit.

be-helſlich ~ (~-+) a D₂,₃ obv. beſlilid.

be-helligen (~-+), ~ be-hellen (~-) C₁₂ neodl. I. %a ſ. mit et. ~ obtěžovati, zaneprazdňovati koho čim. — II. % B- n E₇ bez pl., Be-helligung f E₁₈.

be-helmen (~-+) C₁₂ neodl. I. %a = helmen. — II. behelmt D₂,₃; behelmsches Behal hlava s přílbou; behelmer Ritter rytilr v přílbě.

be-hemden ~ (~-+) %a C₁₃ neodl. obléci košili n doškole.

Behemoth (~-) [hebr.] m E₂₅ bibl. id.; fig. obrovská obluda.

Bechen(~-) [ar.] m E₂₅ bot. id. 1. Moringa aptera ořech behenový. 2. Jatropha curcas davavec. — nec. 3. Statice limonium trávníčka středozemská. 4. + Silene inflata silénka nadmutá.

Bechenz... (~-+) bot ~baum m = ~nuſſbaum; ~flockenblume f = weißer Bechen (v Bechen); ~nuſſ f ořech behenový (plołd); ~nuſſbaum m Hyperanthera ořech behenový (strom); moringa olejná; ~öl n behenový olej; ~wurzcl f behenový kořen.

be-hend(e) (~-+), ~ be-hendig (~-) I. a D₂,₃ zručný, hbitý, rychlý, obratný, svížný, mrštný; ~ auf den ſiſſhen jein hbitě kráčeti; tež skoro † be-hendiglich hbitě, rychle atd. — II. s Behendigkeit (~-+) f E₁₈.

be-henkeln ⊕ (~-) %a C₁₂ neodl. přidělati držadlo n ucho k čemu; brně. nalepiti ucho k nádobě hliněné ještě polituhé hliněno kaši.

be-herbergen (~-+) C₁₂ neodl. I. %a chovati u sebe, (po)hostiti koho; ſ. über die Nacht ~ dáti nocleh konu, prov. přenocovati koho, nechati koho přes noc u sebe; verbátiſige Nudwiduen ~ přechovávati podezřelé lidi. — II. % B- n E₇ bez pl., Beherbergung f E₁₈.

Be-herberger (~-+) m E₆, ~in f E₁₉, hostitel; sp. sm. přechovávátel, f -ka.

be-her(x)ſchbar ~ (~-) a D₂,₃ dávající se ovládati.

be-her(x)schen (~-) C₁₄ neodl. I. %a 1. ein Wett ~ vládnouti, panovati nářodu n nad národem; vládnouti národem; nářod ovládati. 2. fig. i-je Leidenschaften ~ náruživosti ovládati n opanovati n krotiti n na uzdě držeti; die öffentlische Meinung beherrscht die Welt veřejné mínění vládne světem; von j-n Leidenschaften beherrscht werden býti otrokem (svých) vášní; ſ. ~

Be-herrscher

125

be-hutjam

ovládati koho n vládnouti kym; mítí vliv na koho; ven Ž-m beberricht werden podléhati vlivu čemohora. 3. certitio übernagen der Berg beberricht die Wegen hora věvodi krajině; hora prání nad krajinou. — II. ‚vř sich‘: sich (djetot) — ovládati n opanovati (samav sebe), být pánem nad sebov; er tam sich nicht — nedověde ovládati n opanovati. — III. ‚gъr B- n Eгъ bez pl., Be-herrschaft f Eгъs.

Be-herr(r)scher (—) m Eгъ, —in f Eгъ v kládce, f -kyně, vládaj. f -ka.

be-herzen (—) C₁₄ neodl. I. ‚vъa 1. ‚z.‘ — osměliti koho, dodávati odvaly n srdnatosti n smělosti komu 2. = beberzigen. 3. = hezen. — II. be-herzt a D₂₃ srdatň, směly, zmužilý, mužný, odvážný; (entjateſſen) odhodlaný, rozhodný; sich beherzt benednen mužně si vestí; beherzten Šerüſttes rozhodným a pevným krokem.

be-herzigen (—) C₁₄ neodl. I. ‚gъ k srdeči (si) bráti a připonstěti (co); přihlédati k čemohu; uvážiti n vzíti v uvažu n v uvážení (co); rozjímati o čem: — Žie diese Wahrheit rozjímtejte o toto pravde, uvážte tuto pravdu. — H. et. — laffen klästi na srdee n dávati na uváženou komu co. — II. ‚gъr B- n Eгъ bez pl., Beherzigung f Eгъs.

be-herzigen s... be-herzigungs s... (—) — wert a, —würdig a stojící za uvážení.

be-herzt (—) I. a D₂₃. — II. s Be-herrheit (—) f Eгъ, ver pl. v beberzen II.

be-hesen (—) ‚gъa C₁₄ neodl. = heben; ein ‚feld‘ — vtáni po polí, hániti se při stvanjei polem.

be-herzen (—) C₁₄ neodl. I. ‚gъ očarovati, okouzliiti koho n co; uhranouti koho; udelati komu. — II. ‚z.‘ B- n Eгъ bez pl., Beherzung f Eгъs.

be-hilflich (—) a D₂₃ 1. (nápomocň) — jein být nápomocen. (nápomáhati, z- komu jei (dech) ein bischen — hui se (a pomoz) troche! — m bei et. — jein (na)pomáhati komu při čem; — m zu et. — jein nápomáhati komu k čemohu. 2. = beheizen (v behelfen).

be-himmeln (—) ‚gъa C₁₂ neodl. pokrýti nehesv; fig. F behimmelt napilý, natažený, nachmelený.

be-hindern (—) C₁₂ neodl. I. ‚gъ = hindern. — II. ‚gъr B- n Eгъ bez pl., Behinderung f Eгъs = Hindernung (v hinderni).

Behner (—) m. Eгъ prov c (miš.) ovální koš z vrbového prouti.

be-hobeln (—) C₁₂ neodl. I. ‚gъa = (o)hoblovati; greb — z hruba (uběrakem) ohoblovati; das Holz in der Lüere — dřevo na příč ohoblovati; fig. ohoblovati, otesati, vyceponati koho. — II. ‚gъr B- n Eгъ bez pl., Behobelung f Eгъs.

be-hodet (—) a D₂₃ s varlaty.

be-hohnlächeln (—) ‚gъa C₁₂ neodl. ‚z. o et. — posmivati se, vy- se komu n čemohu.

be-holzen (—) D₂₃; — s Beholzenheit (—) f Eгъs bez pl. v behelfen.

be-holmen (—) ‚gъa C₁₂ neodl. I. ‚gъ 1. drívím opatriti (co); pek. den ſen — přikládati drívi do pře; vod. st die Teihe — holzen. 2. les. osivati, za, zalesniti (co); c-ń Wald —: a) les stromy vysazovati; b) dríví v lese káceti. — II. ‚gъr

řich — 1. die Bäume — iub stromum pribývá dřeva. 2. pokrýti se lesy n stromy; zalesniti se, zakmeniti se. — III. be-holzt a D₂₃; 4. a) o stromeh majči hodně dřeva; b) porostlý lesy, zalesněny: c) porostlý stromy, zakmeněny. IV. ‚gъr 1 B- a Eгъ bez pl., Be-holzung f Eгъs. 2. nen Beholzung f — Heſz bezland.

Be-holzungs s... (—) — gerechtig tief f, — recht n pravo mýtiti drívi.

be-hopfen (—) ‚gъa C₁₂ neodl. čao Bier — ochmelniti co, chmiele dátí do čeho.

Be-hör (—) f Eгъ, m(n) Eгъ bez pl. 1. slúšnost, nádežitost, priméronost, přístojnost, příhodnost, v.; der — nad chs. gebériy 2. = zugebér.

be-horchen (—) ‚gъa C₁₂ neodl. ‚z. — poslouchati koho (sr horchen); et. — poslouchati, na- co.

Be-horcher (—) m Eгъ, —in f Eгъ nasloučač, f -ka.

Be-hörde (—) [behezen piov = gebéren] f Eгъs úrad; — út Amt úrad (a všechnost); unter fehende — podřízený úrad.

be-hördlich (—) a D₂₃ úřední obv. amtilid.

be-hörig (—) a D₂₃ obv gebériy.

be-hosjen (—) ‚gъa C₁₁ neodl. ohřeči do kalhot koho n kalhoty na koho; — běhečes můd dítě v kalhot kříčen; ich bin jdelech behest mám spatné kalhoty (na šebě).

Beher (—) m. Eгъ so = Heiler.

Behrings s... (—) — straše f Eгъ. Behringova úzima.

Be-huf (—) ‚z. beheben = entbatten] I. m Eгъ (občarando) zvyk, obyčej; (Jatem) užitek; (Erzvernern) potreba; žád účel; žu dieem c k tomu účelu n konci. za tim účelem. — II. predložkově — s (to) b-s s gen.) za účelem čemohu; Betamtidait b-s Cěe zuamost za účelem sinatku.

be-huňš (—) ‚gъa D₂₃ potrelný, nezbytný, nutný.

be-huſſ (—) v Behuf II.

be-huſt (—) a D₂₃ 20. opatřený kopytem; c Thiere zvířata kopynatá, kopytnici.

be-hilflich (—) a D₂₃, c behilflich.

be-hüpfen (—) ‚gъa C₁₄ neodl. hopk(ov)ati po čemohu.

be-huſten (—) ‚gъa C₁₃ neodl. et. — kašlati nač; fig. F nestáti oc; nedělati si nie c čeho; p kašlati nač.

be-huiten (—) C₁₃ neodl. I. ‚gъ 1. ein ‚dele — pásti na poh. 2. ochraňovati, (ochránitvi opatrovati, ostrihati co); hájiti čeho; H. ver cem unſalle — chrániti koho od čemohu; běhłe di v ſe chinden chran se neprátel; běbit Œch Cott! Buh buč s Vámí! Buřte s Bohem! Buh Vás opatruj! die Stadt vor Schaden — město pohromy uchrániti uchovati; — dais et. nicht geſche hleděti, aby se co nestalo; zabraňovati čemohu; Geit (o der Šimmet) běbłe mich davon! toho mne Büh uchovej! (Šem) běbłe! (bei ſeibe nicht) Büh n Boze — za chran! Büh (mne) uchovej! chran Buh! — ‚gъr II. B- n Eгъ bez pl., Behütung f Eгъs.

Be-hüiter (—) m. Eгъ, —in f Eгъ ochráne, stražce (= Hilter), -kyně.

be-hutjam (—) I. a D₂₃ (bezatná) ochrezbý, -tný, ostražitý, (veriſtá) opatrný. — II. s Behutjamkeit (—) f Eгъs.

A. mečkočesky slovník. 1. Tenthichbeob�ites Větererbuh.

54

["Bei-beutel", "— 127 —", "[bei-fallen]", "Bei-beutel (n. 1.) m E<sub>6</sub> vedlejší vácck n měsce.", "bei-biegen (n. 1.) v<sub>a</sub> B<sub>6</sub> odl. kanc. a obeh. = alt-biegen 2.", "bei-binden (n. 1.) v<sub>a</sub> B<sub>1</sub> odl. privazovati p privázati (co k čemů).", "Bei-bijs (n. 2.) m D<sub>1</sub> bot. = Beifuß 1.", "Bei-blatt (n. 1.) n D<sub>5</sub> a) příloha časopisu atd.) b) = Extrablatt.", "bei-bleiben (n. 2.) v<sub>n</sub> (in) C<sub>6</sub> odl. bot. = dabeibleiben.", "bei-brassen (n. 2.) plav. v<sub>n</sub> (b) C<sub>14</sub> odl. = anbrassen.", "bei-brechen (n. 2.) v<sub>a</sub> odl. (to maner atb. to souložiti) = de Mineralien souložné minerály.", "bei-bringen (n. 2.) C<sub>15</sub> odl. I. v<sub>a</sub> 1. = bringen; Beweise - důkazy uvěsti n podati; Urtrunden - h<sub>1</sub>noty předložiti, při, připojiti; Gewährsmänner - jistee uváděti, jistei se dokládati. 2. 3-m et. - dáti n vpraviti komu co (často s pojem nepozorované); 3-m gute Gefunmungen - všitjiti komu po bródmé smýšlení; 3-m Wist - jed podati, jedu namíchati komu; 3-m c-n Ztej o c-e tětdlidge Wunde - zasaditi (smrtelnou) ránu komu; 3-m c-e Niederlage - připraviti n způsobiti porážku komu. 3. učiniti pochopitelnýn (co komu), nanviti (koho čemů). — II. s<sub>6</sub> v - n E<sub>7</sub> bez pl., Beibringung f E<sub>18</sub>.", "Bei-buch (n. 1.) n D. obeh. a) kontrolní knihla, zápisník; b) Bei-bücher pl. pomocné knihy.", "Bei-chaise (n. 1.) ču - seze) [fr.] f E<sub>22</sub> vožik vedlejší (pri hlavnom).", "Beicht..., beicht..., (n. ...), -abend m večer před zpovědí; -andacht f poboznost zpovědní, zpověď; -formel f formule; zpovědní; -gänger(in) m = und; -gebet n moulitba zpovědní n při zpovědi; -geheimnis n tajemství zpovědní; -geld n, -großen m, -opfer n, -pfennig(m) m zpovědné; -kind n zpovidaneec, kajeník; -mönch m mnich zpovědník; -schein m listek zpovědní; -spiegel m zrcadlo zpovědní; -stuhl m zpovědnice; -vater m zpovědnik; -väterisch, -väterlich a zpovědnický; -vaterství f zpovědnictví; -verpflichtung f povinnost (jíti k) zpovědí; -weiße adv. ve způsobé zpovědí, jako zpověď; -jettel m, -jeugnisch n = -jechein.", "Beichte (n.) f E<sub>22</sub> zpověď; bei 3-m ab legen zpovídati se komu; zur - gehen jíti ke zpovědí; von der - kommen jíti od zpověď; 3-8 - hören, 3-m die - abnehmen slyšeti zpověď; -zellen, -zellen; -zellen; -zellen; -z

bei-fällig

— 128 —

[bei-kommen]

s; b) prístompiti, pridati se ke komu u ke strane
ö. — !!! d D₁₂₃ = beifällig 1.

bei-fällig ("ü-l") a D₁₂₃ 1. pochvalný, (aüntig) priznivý, (qunnehetbäft) licholný. 2. † a prov ce ijt mir (erimirtib) připadá mi to, na-mne to, mane se mi to, vzpomínám si na to. 3. † = beilänfug.

Bei-falls..., bei-falls... ("ü-l...), -bedürftig a žádajici pochvaly: -beizigung f₁, -bezeugung f2 projev pochvaly; -gemurmel n. pochvalný šumot), šum pochvaly; -gierig a dyehívitý pochvaly; -nicken n. pochvalný pokyn: -ruf m pochvalné zvolání; -rufen n. volání pochvalne a -y; -šurm m bouře pochvaly n potlesku; -wert, -würdig a zasluhujej pochvaly.

Bei-fang ("ü-lm D₁₁ 1. obrada, plot. 2. kicha (na por. 3. c. náhodný lov. 4. jimka.

bei-flechten ("ü-lj) a B₄, príplěsti.

bei-ficken ("ü-l-) vₐ (C₁₁ odl. = auftitiden I.

bei-folgen ("ü-lj) (im C₁₂ odl. I. vₐ hýti připojen u príložen, hýti v příloze. — II. dD₁₂₃ = ča vuci připojený u príložený list, list v příloze.

Bei-fracht (plav. (ü-L) f E₁₈ = Beilatf.

Bei-fran (ü-L) f E₁₈ = censirující soložněr, kuběna. 2. pomocnice porodní báhy (= Wicel franu.

Bei-frende (ü-L) f E₂₂ (opak Beileid) radiování se s kym, souslast.

Bei-fuge (ü-L) f E₂₂ = Anlage 7.

bei-fügten (ü-L) 1. vₐ C₁₂ odl. připojati, přidati. — II. bei-gefügt D₁₂₃ = beijeigten 11. — III. % B-a E₇ bei pl., Beifügung f E₁₈ 1. unter b) der Genauigste s připojeným vysvedčením 2. (das Beifügtert = Anlage 8.

Bei-führung (ü-L) f E₁₈ plav. dovolený přistav.

Bei-fuß ("ü-l") m D₁₁ bot. 1. Artemisia vulgaris černobyl, bylina sv. Jana. 2. Artemisia absinthium pchlu, pelynček pravý; gelber = Barbenfrant. 3. plav. táhlo rálnové.

Bei-fuß..., bei-fuß... ("ü-L...), -bitter n chem artemisin; -krant hot = Beifuß.

Bei-gabe (ü-L) f E₂₂ = Zugabe.

Bei-gang (ü-L) m D₁₁ 1. ☉ stav. pobocná u vedlejsi chodba; horc. got. spnutík hlavní žívy, pobocní žíla. 2. spolu písobici běh u postup.

Bei-gänger ("ü-L) m V₆ . Beilä fei.

bei-geben (ü-L) vₐ C₁₂ odl. 1. přidatadi; 3-m c-n Geßtien - pomocníka pridati komu 2. na v karty: c-e karte - kartu pridati; klein ~ a) pridati malou kartu; b) fig. f slevovati, mírniti se (v požadavcích), upoustěti od požadavku.

Bei-qedanke (ü-L) m E₁₇ vedlejsí myšlenka (= Rebengedanter).

bei-gechen (ü-L) vₐ (im C₁₄ odl. 1. ☉ c (e der Geuter) geht mir bei, připadá mi na napadá none myšlenka) (- beijallen I. 2.); füd et. ~ laffen: a) predstavovati si (eot;) b) dovoliti si (eot.; odváziti se, opo- se (ehot.) 2. ☉ = beijeigen. 3. lajs das sieben, du sollst da nicht ~ nech to státi, nechod k tomu. 3. jít k cenu (a sálmounti na to); er gieną bei und brach die Thüre auf prístompil ke dverim a vypácil je.

Bei-gehörde (ü-L) f E₂₂ obv. Rebenverk.

Bei-qemach (ü-L) n D₁, připojený n vedlejsí pokoj, výsłupek.

bei-genannt (ü-L) a D₁₂₃ n beinennen.

Bei-geujs (ü-L) m D₁₂ fig. vedlejsí požítek.

Bei-ge-ordnete(x) (ü-L) m E₂₁ bei ordnen.

Bei-gericht (ü-L) n E₃ 1. = Beieissen. 2. práv. vedlejsi soud.

Bei-geruch (ü-L) m D₁₁ zvláštní zápach.

bei-geschlossen (ü-L) part. p. as beifliegen.

Bei-geschmack (ü-L) m L₂ bez pl. príchut.

Bei-geschwör(eme(x) (ü-L) m E₂₁ 1. = Beijak. 2. ☉ náhradnik porotee.

bei-gesellen (ü-L) C₁₂ odl. I. vₐ B, 3-m ~ pridružiti koho ke komu. — II. "v sich ~ 1. přidružiti se ke komu, S- se s kym; jít do spolku n kym. 2. přidružiti se (ke komu) v chád, — III. % B-n E₂ bez pl. Beigesellung f E₁₈.

bei-gethan (ü-L) F. F. a od beithun.

Bei-gewicht (ü-L) n E₃ obv. übergewicht.

bei-gießen (ü-L) vₐ B odl. prilevati p příliči.

Bei-gut (ü-L) n D₁ práv příslušenství ke statku (= Rebenamt).

bei-handen (ü-L) adv. = vorhanden.

Bei-hän (ü-L) n E₇ bez pl. prov ižn. přivažek.

bei-helfsen (ü-L) vₐ (h) B₄ odl. S-m ~ přispivati v -eti (komu); ~de Wügtlieder přispívající členové.

bei-her (ü-L) adv. = nebenher, beilänfug.

bei-her... (ü-L) ~ schwimmen vₐ plovati zároveň; ~stellen vₐ tov = be-tappen; ~ziehen % alov: a) evičiti mladého vodiče se starým; b) hledati s vodičem podruhé; c) přitáhnouti (a patři, umkláti zvřít).

Bei-hilfe (ü-L) f E₂₂ prispění, pomoc.

bei-hilflich (ü-L) a D₁₂₃ (ná)pomocný; S-m ~ fein (na)pomáhati (komu).

bei-holen (ü-L) vₐ C₁₂ odl. plav. tie zegel ~ pritáhnouti n popotáhnouti cipy plachty proti větru.

Bei-hülfe (ü-L) f E₂₂ v Beibilfe.

bei-hülftich (ü-L) a D₁₂ v bei-hülftich.

Bei-jaad (ü-L) f E₁₈. Bei-jagen (ü-L) n E₇ bez pl. vedlejsí u minoraúdrh hon (= Keppelhagd).

Bei-fammer (ü-L) f E₂₂ postranní u vedlejsí komora (= Rebenfammer).

Bei-karte (ü-L) n vₐ C₁₂ malá karta.

Bei-kind † (ü-L) n D₇ levoboček, nemanzělske dítě.

Bei-kirche (ü-L) f E₂₂. a) = Hilfskirche; b) = Kapelle.

bei-kleben, bei-kleistern (ü-L) vₐ C₁₂ neodl. přilepiti.

Bei-knecht (ü-L) m E₃ druhý n mladší pacholek a čeledin; pohůnek.

bei-fucten (ü-L) vₐ C₁₂ odl. příhnísti (eot.).

Bei-koch (ü-L) m D₁₁ kuechtík, pomocník kuechavýv.

bei-kommen (ü-L) B₂ odl. I. vₐ (jí) 1. S-m ~ dostati se na koho; ublížiti komu; zmoci koho; id bin ihm beigefemmen dostal jsem se mu na küzi n na kobylku; ihm ijt nicht beijeufemmen na nej nikdo nemuže; s ním nikdo nie nevěsde; man weiß nicht, wie man ihm ~ soll nikdo nevi. kudy náń; F. o. i. (sčky): sich ~ laffen dáti si říci, povoliti (můžskemu). 2. F er tam bei und legte wieder Weid bin položil tam zůmyslně znova peníze (v bejeichen 1.). 3. a) (nabe temmen) S-m,

bei-f können

129

Bei-magd

c-r Žade ~ přicházeti p přijíti k čemá; dijem
Trze iſt nicht beizutemmen k tomuto mistu ne-
lze přijiti; toto místo jest nepřístupné; h) ſig.
(qateibemſten) rovnati se čemá, vystihovati ſeol:
die Copie ſemmt dem Originale nicht bei kopie
nevystihuje originálu. 4. (certangen) e-r Žade
dosíei čeho; feinem Žchaden o Berluffe ~ nahra-
diti si škodu ~ ztráty. 5. ☞ přijiti, dýti při
pojen k čemá; es ſemmt nech ein Brief bei při-
jde k tomu ještě psaní; obv. ~d = beifelgend
(v beiſelgen II.). 6. = beiſallen I., 2., beiſegen 1. —
II. Bei-kommende(r) m E₂₁ holšt. = Bethei-
lige(1) (v betheiligen).

bei-f können ☞ ("n~) nₙ (b) C₁₇ moci na koho-
n komu na kůži n na kohyłku (v beiſemmen I. 1.).
Bei-krant ("n~) n D₂, pl. Bei-kräuter ze-
lenina k pokrmům.

Bei-kreis ("n~) m E₃, ast. kruh, jehož střed
pohybuje se v periferii jiného kruhu.

bei-kriechen ("n~) n (ij) B, odl. příleža(t)ti.

Beil (n~) n E₂₂ sekera. ~vra: topor.

Beiſ'..., beiſ'... ("n~) ~brief m plav. a) lodni
výkaz, certifikát stavební, smlouva o vysta-
věni lodi; b) úpi- na peníze vypujícené na
stavbu; c) vysvědčení o vystavěni lodi v urci-
čitém místě; ~cijen n železo na sekery;
železo z hruba kované; ~fertig a plav. dosta-
veny (t. j. až do tesájské práce hotový;
hotový až na lanovi; ~ſich m zo.: gemeiner ~ſijd
Gasteropelecus sternicla kýlnatec obecný; ~för
mig a sekerovitý: ~futteral n voj sekernice,
pozdro na sekrytu; ~geld n sekvnér; peníze
n plat za opraveni nástrojů; ~hammer m O
sekrvrka; ~hieb m rána n těti sekyrou;
~fäser m zo. brouk z rodu Melandrya; ~krant n
bot. Coronilla varia čičorka prěstrá; ~ſchide f
voj. = ~futteral; ~ſchnecke f zo. Dolabella do-
bella|; ~ſtein m mn.= Rierenstein neſcrit|; ~taſchef
voj. = ~futteral; ~wurz f bot. Atropa belladonna
rułík jedovatý.

Bei-lade ("n~) f E₂₂ 1. přitruhlí, malá zá-
suvka n přihrádka k kufriu: fig. das femmt ane
der Kijſe o Caffe in die ~: a) zůstane to v rodině;
b) jde to k kapsy do kapsy. 2. vedlejší skřín
cechovní. 3. poſt vedlejší schráňka na psaní.

Bei-lage ("n~) f E₂₂ 1. příloha. 2. † hřb.
věc svěřená n složená n daná k uschování.

Bei-lage... ("n~...) ~brettchen n truhl. při-
ložka.

Bei-lager ("n~) n E₆ snátek, svatba (vzne-
sených lidi); das ~ halten o vollziehen ve snátek
vstoupiti, svatbu slaviti.

Bei-lander ("n~) m E₆ plav = Binnenländer.

Bei-laſt ("n~) plav. f E₁₈ zavazadla lodníkova.

Bei-lauf ☞ ("n~) m E₃ bez pl. = neben-bei.

Bei-fäuser ("n~) I. m E₆ 1. klusák, běhoun.
posliček = Ausfäußer 1. 2. ast. souputnik, tra-
bant†. — II. ~in f E₁₉ 1. kuběna poběhlí-
kova obv. Zuhalterin. 2. (Steinmagd) mladší služka.
mladšinka.

bei-fäufig ("n~) a D₂₃ 1. ~c řage náhodná
n náhodilá otázka; adv. nahodile, náhodou.
mimochodem, příležitě: ~člaſt m mimochodem
řečeno; gram. (beißäſtich) přistavečň, ~kový, ap-
positivný†. 2. prov j přibližně, bez mála, as(i):
ich habe ~ 100 Gulden verloren ztratil jsem asi
100 zl.

Bei-laut † ("n~') m E₄ přížvuk, akcent†.
Beiſchen ("n~) n E₅ dim. od Bei: sekyrka.
Beiſe (n~) f E₂₂ prov. s 1. = Aurebt. 2. =
Rebchelty.

bei-legbar ("n~) a D₂₃ ☞ připojitelný aſd
bei-legen ("n~) C₁₂ odl. I. nₙ 1. et. e-r Žade ~
přikládati přiroziti, připojiti, pridati, sčěmu ~
die Narnk hat im Hl gel beiſegli příroda dala
mu křídla n opatřila (ohlavnila, ohmysłila)
jej krídlv; sib einen neuen Sat ~ (an)choffen (ohv.
ſulegen (ſ)jednati si p zapotaſiti si p poſiditi
si n koupti si nový klahouk. 2. skoro † 3-m ein
ſrauenjinner ~ (in's Chebetti dáti žem) za manželku
koma; provdati jenm ZA koho; sib (dat.) ein Weib ~
pojmouti manželku, ženiti se. (Guchreben)
λ-m o e-r Žade et. ~ připisovati, přičitati,
přikládati komu n čemu co; e-m Werte e-e Beden-
tung ~ slovu výžnamu přikládati: 3-m e-n
Ramen ~ dávati jinéno komu. 4. ☞ die Dünre ~
= anfehnen 1. 2. 5. ☞ = beiſlegen in e-e (Weinf.
6. (bejeitigen) e-n Ztreit ~ spor odkliditi n urov-
nati; e-e Žade gültid) ~ po dobrém srovnati
co. 7. ☞ odkládati p odložiti, zanedbávati (col).
8. plav. die Žeget ~ einceſsen; das Zdihf ~ při-
ložiti n přitociti lołk k větru (stočením rahen proti
sobeh a s podkasanymi plichtami a koridlem v závěstí vzdor-
vati houſt. — II. nₙ (b) 1. ☞ poćinati si čile n
živé, neochabovati, neumdlévati. 2. plas za-
staviti lołk. — III. sₚ ~ B ~ n E₇ bez pl. Bei-
ſegung f E₁₈.

Bei-chen ("n~) n E₇ podmanství, podružný
léno.

bei-chenen ☞ ("n~") n₄ odl. = anfehnen
I. 2.

Bei-leid ("n~) n E₃ h. pl. soustrast, soucit,
utrpmost, slitování; 3-m jein ~ bejeigen sou-
strast projeviti n osvědčiti komu.

Bei-leids... ("n~...) ~adresse f adressa sou-
strasti, soustrastná addressa; ~bezeichnig f,
~bezeugung f projeveni) soustrasti; ~ſchrei-
ben n soustrastný dopis.

beifen O ("n~) n₄ (c₁₂ 1. tes. širočinou (na čisto n hladee) otesávati ~ beſaenen. 2. (sekvrou) popraviti. 3. prov. (něředně) zkoumati ohsadu n množství nezdaneného vina ve sklepej. 4. švye. e n Baum ~ strom olupovati.

Beifer (n~) m E₆ prov. J úředník olkušející
zásoby vina.

bei-liegen ("n~) I. nₙ (b) C₂ odl. ležeti při
cem, přílezeti čemn. býti připojen(u) k čemá. 2. e-R
Beifen ~ Gmhm. Beifstaico spáti, obceovati (télesně)
s kým. 3. plav. přílehati k větru při houři (s plat-
citami co nejivěe podkasanymi); vor der řaſt ~ (o lodi) le-
žeti n plavoliti pod přídní plachtou větrem
zabranou těsně na větru. — II. ~d a D₂₃
príležící, připojený = beifelgend (v beiſelgen II.).

Bei-lieder ("n~) m E₆ 1. plav. einen ~ vor
der ředt machen ~ der ředt beiſiegen (v bei-
legen I. 3.). 2 = Beiflüſjer(in).

Beiſke (n~) f E₂₂ = ~spiel, ~taſel.

Beiſke... ("n~...") ~spiel n hra s kulemi (podohná
kuléčnokově); ~taſel f deska ke hře s kulemi.

beifken (n~) dněm. nₙ (b) C₁₃ hráti kulemi.

beim (n~) = bei dem (v bei); ~ Einpachen při
baleni.

Bei-magd ("n~) f E₁₈, pl. D₁₁ mladší služka,
mladšinka:

bei-mauschen

430

[Bein...

bei-mauschen p (n~2~) /a C₁₁ odl. přišpli-
chati.

bei-mengen (n~2~) /a C₁₂ odl. = beimischen.

bei-messen (n~2~) I. /a C₁₁ odl. 1. = bei
legen L.3. 2. e-r ţache (Glauben - dáti víru čemun, -
II. % B - n E₂, bez pl., Bei-messung f E₁₈,
beilegen III.

Bei-mehe Θ (n~2~) f E₂₂ 1. přímeck. nad-
pridavek na míje. 2. mlyn přímelek, měřící.

bei-mischen (n~2~) C₁₄ odl. I. /a e-r ţache
et. - přimichati, přimišiti (co čemun). - II. % B - n
E₂, bez pl., Beimischung f E₁₈.

Bei-mittel (n~2~) n E₆, výpoměcný vědlejší
prostredek.

Bein (L) n E₁. (sčesemew kost; ein Weißt wen
Kleidlich und -zivyoueŕ člověk; zu - werden kóst-
natěti; es geht (rieſseſt, schanert) Cinem o es er
ſchüllert Einen durch Mart und - člověku při
tom probiſh und -projizdi mráz und hruza télem;
diese Musiſt geht Einen durch Mart und - tato
hudba proniká člověku čeſlý télem 2. fig. e
ſkiert Ţein und - mrzze až jen prastí; Ţein
und - schwören přisahati při vsem všudy.
3. noha; hnát: a) (das dide) - noha od kyče
ke kolenu; stenu; b) noha od kolona k patě:
lýtko; c) noha dlouhá a tenká. (omak Donu,
lange - e haben mít dlouhé nohy i zort. jedo-
natěky: fig. das hat lange - e to brzy i lmed
tak nebude; Prov. was man nicht im Mépie hat,
muſs man in den -en haben co není v hlavě,
musí břti v patě; Jurdt maſt - se strach má
křídla: fig. F et an's - vinden e jchunieren e freiden;
a) přijiti os, ztratiti co; b) oželeſti, oplakati
c; das měgt Ahn an's - binden co tam, to
tam; zu nemyslete, to je ztraceno; anſt
die -e bringen na nohy postaviti koho n po-
moci komu; ein Heer auf die -e bringen vojke
vypraviti (k pochodu připravito); in die -e fahren:
der Tans fäbt in die -e: tanec v nohách pro-
bihá; kdo rád tanecji. hned muziku čuje:
snadno tomu pískati. kdo rád tanecje; f e
haben břti bhitv, otčerit se (hbito); -m an
die -e heſsen pomoci (na nohy) komu, pozdví-
hmouti koho (fig.); anſt die -e kommen pomoci
si na nohy; shirati se p sebrati se; F -m
e machen krychlosti pohádati, poluńěti koho;
rozvázati nohy komu; ibd werde ibm -e machen
popoženů ho; lange -e machen natáhmenti
nohy i ſpády; der macht lange -e ten to na-
bíra; ſich auf die -e machen dá(panti se na cestu
n na pochod; die -e in die Hand nechmen vžiti
nohy na ramena, nohy rozvázati; anſt den
- en fein břti na nohou n vzhůru (ne na lož);
gut auf den -en jein mít dohré nohy; nech ſeſt
auf den -en stehen jěste se držeti (přes pohromy
atd.); anſt cinem -e ist nicht gut stehen pijuje jěste
sklenici; die Sache stebt auf jwachden -en je to
s tím ſpatnu bledě; jest to na valších;
er faun auf feinem -e mehr stehen (over Matatot)
Truntenbent) neuinže státi n se udržeti na nohou
fánavou n opitostto; -m ein - stellen naſtaviti nohu
komu; ilber feine eigenze -e jepeterb břti neolobratný.
4. - e-r Pant re. noha lavece atd.; Θ hor. (Zat) noha
Střamová n ve řšamu; Střamový pilířek; Ab-
bau unter Ţegetaffen von -en rubání piliři
s ponecháváním uhelných noh.

Bein..., bein ... (n~2~) -ader f žíla v noze;
-ähnlich a podobný kosti, kostitý; (= -artig);
-arbeiter m kostinár; -artig a kostitý, na
způsob kosti; -aſche f popel z kosti; -be-
wegung f polohy nohy; -benle f -gechwulſt;
-blume f bot. Callat palustris dáblík bahenni;
-bohrer m: a) chr. trepan, nebozez, pulčý;
b). Ţangenbehrer: -braun n hned kostní (polo-
pálená kosti; -brech m (n): a) bot. Narthecium
ossifragum kostilomka obecná; b) min. odrůda
nečistěho apatitu fosforitu; -brecher m 20.
Haliactus albicilla orei morsky; -brechgras n
bot. = -brech a); -bruch m 1. a) zlomeni kosti;
b) zlomeni nohy. 2. min. - -brech b); -brü
chig a: -brüdiger Picnib člověk se zlomenou
nohou; -bruchſchiene f chr. deska n dlaha na
zlánanou nohu; -dürr a vyzáhlý, vychytřlý,
hubený; -ſaule f, -ſautnis f path. hniloba
kosti, hnilina; kostizer; -ſeife n path. chvil
kostni; -ſiſch m 20. Ostracium havyſ; -ſolfer f
mućidlo na nohy; -frucht f tvrdka; -fraſh m
path. = -jautnis; -gerippe n, -geriſt n kostra,
livec; -gechwulſt f path. okot na noze; -ge-
wächs n nárustek na noze, přikostek; -glas n
mlečné sklo (-Wildglas); -gras n = -bred a);
-hai m 0 Selacum maxima vyčeraně největší a
obrovský; -harniſch m plechová holeń; ple-
chovice, hnátnice, stehenni brněni; -haus n,
-haujel n kostnice (na vykopané kosti; -houl f.
-häutchen n okostice (periostem); -hebel m
chr. vyzdvihovadło: -heil n a) min. = -bred b);
b). bot. Symphytum kostival; -heben n zdi-
hání nohou; -höhle f an. dutina kostní; -holz n
1. dříví tvrdě jako kost 2. hot a) Ligustrum
vulgare ptači zob očeny; b) Lonicera capri-
folium koží list, ruže z Jericha; -kehle f an.
podkolení (= Aniebterle); -kled (pl. -kleder) n
kalhoty, spodky (= Sejen); -klederjtoſſm látka
na kalboty; -klederträger mpl. = Hejenträger;
-kundopf m: a) kostený knoflík; b) an. výčnelek
kostni; kutek: -noten m: a) path. hrbolek, ehoč-
lik kostní; výkost b) an. = neher b); -krebs m
path. rakovina kostní; -lade f chn. dlážka kostná;
leder n kuže n kozený obal nohy; -loſa;
a) bezkostný, bez kosti; b) beznohný; -mark n
dreń n čis n !morek kostní; -naſht f šev
kostni; -röhre f holeń; -rüſtuna f = -barntto;
-ſchellen f pl. pouta na nohy; -ſchienef: a) ple-
chovnice, hnátnice, stehenni brněni; b) chr.
= -bruchſchiene; -ſchild n 20. der ‚act krunny-
nožni; -ſchlagen n kopán n podražěni no-
hou (thera); -ſchluſs m (a, sevření nohou; -ſchmei-
ſen n p vyhazování nohama; -ſchrot n (m):
a) poškozeni n poroučání kosti; b) triska
kostní; -ſchrötiq a: -schreit Wunde rana (sá-
hající) až na kost n do kosti; -ſchwarz n
cerń kostní; -ſhwingen n kláčení n házení
nohama; -ſpachtel f dláňka rohová; -spath m
vzěr. nákolence, otok na noze (a konč); -ſcl-
en n naſtavemi nohly komu; -ſterz f 20.
= -Badjetleje; -ſtoſſm kostina; -ſtoſsen n = -ſcha-
gen; -trumm m geod., hor. pobočný odžílek;
-waref z zboži z kosti; -waffer n vzěrolu; voda
v nohou; -weh n bolest v nohou; -well m
bot. wí -wurz f Symphytum officinale kostival
-ékafrišký; -wolle f bot. Verbascum divizna;
-wurz f bot v well.

bei-nah

431

| bei-senden

bei-nah ("-", ' ) -c ("-"), adv. 1. skoro, -em, téměř, tak, přibližně, bez mála, málem, o málo, hnedle; das Wert ist - vollendet, dílo jest skoro n téměř hotovo; je jinde - ven e m Alten jsou skoro téhož věku; lisí se o málo věkem. 2. ich wäre - gefallen, málem, bych byl upad; es hätte ihm - das Leben geteiltet, bylo by ho to hnedle stálo život; - hätte ich es ihr gefasst, bych bych ji to hnedle iekl; mnoho nescházelo, abych ji to byl iekl.

Bei-name ("-"), m E₂₁, 1. příjmu (en): Ludwia mit dem -n der fremme Ludvík príjím Zbozný. 2. = Spigname.

Beinchen ("-"), n E₇ dim. k Bein. 1. kůstka. 2. nož (ě)ka.

bei-nennen ("-"), n a D₂₁, 3. 1. kostěň, z kosti. 2. ˇ = fuedi.

beinern ("-"), a D₂₁, 3. 1. kostěň, z kosti. 2. ˇ = fuedi.

beinicht ("-"), a D₂₁, 3. kostnatý, s. sm. tvrdý.

beinig ("-"), a D₂₁, 3. 1. nohatý, nohy mající, n�ома; zem. ve slož: vier - čtyrnohý.

2. prov. -id a leid byti na nohou n vzhuru (ochot).

3. ˇ kostnatý, s mnoha kostmi; -es či lečej maso kostlivě n f samá kost.

Beintcin ("-"), n E₇ dim. od Bein = =: Beinden.

Beintling ("-"), m E₃, 1. (opak diļļing chodłoło) lýtko. 2. kuže s nohou zvířejč.

Bei-nonne ("-"), f E₃₂ = Hilfsdrehwer.

bei-ordnen ("-"), m C₁₃ odl. I. ˇ n a 1. připojiti přiřaditi (co k čemu). 2. (k příjmu) přidati, přižákat (koho komu). - II ˇ v p - n E₇ bez pl.,

Beiordnung f E₁ₘ.

Bei-origel ("-"), f E₁₈ hud. positiv, f positivek (male vanhany bez pedšlu).

Bei-pad ("-"), m E₃ = =: Beidpads.

bei-packen ("-"), n a C₁₂ odl. přibaliti 6 o k čemu.

bei-pferd ("-"), n E₃ kuč nárveni n přespočetný ve spřežení.

bei-pslichten ("-"), C₁₃ odl. I. ˇ n (b) c-r Zadek - souhlasiti, býti srozuměn s čem; ˇ m - der Meining 3-s - souhlasiti s kym; sčíleti minění ˇ el. - II. ˇ v p - n E₇ bez pl., Beipslichtung f E₁₈.

Bei-rath ("-"), m D₁₁, 1. bez pl. přispění radou, rada. 2. radee; ˇ m jeinem - geben = beirathen.

bei-rathen ("-"), n a C₇ odl. přispěti radou, (po)raditi (kčemu).

bei-räthig ("-"), a D₂₁, 3. ˇ m - jeinem = =: beirathen.

bei-rechnen ("-"), n a C₁₃ odl. (= (hinzu-rechen).

bei-reihen ("-"), n a C₁₂ odl. (= (hinzu-reihen).

bei-irren ("-"), n a C₁₂ neodl. máši, mýliti, do rozpaků n do úzkých přivádětí kohu; jíb nicht - lassen nedati se mýliti; -d a o)mylný.

bei-rücken ("-"), n a C₁₂ odl. = =: hinzu-rücken.

bei-rufen ("-"), n a C₁₂ odl. obv. herbeirufen.

bei-sammen ("-"), adv. pospolu, pohromadě.

Bei-sammen sein ("-"), n E₇ bez pl. shromáždění.

Bei-faß ("-"), m E₂₀, ...ffen. Bei-fasse ("-"), m E₂₁, 1. ˇ svý, tež Beißäff m E₂₀ přisedník, přístěhovalec (v ohel). 2. = =: Beißfäß, Kessäte. 3. ˇ přisedící soudu.

Bei-faß ("-"), m D₁₁, 1. dodatek, -vek, dołožení; er verrante mir das Wechennis an mit dem -e, ... svěřil mi tajemství s dołožením n dokládaje, ... 2. ˇ cram pristavek, prístávka.

bei-schaffen ("-"), n a C₁₂ odl. 1. - an-schaffen II. 2. ˇ odkliditi.

Bei-schale ("-"), f E₂₂ krajin(k)a, krajové prkno.

bei-scharren ("-"), n a C₁₂ odl. zahrabati.

bei-schießen ("-"), n a B₂ odl. obv. bei-schießen.

Bei-schiff ("-"), plav. n B₂, 1. korečka, elun. 2. = =: Begeleitungsenschiff.

Bei-schlaß ("-"), m E₃ bez pl. 1. soulození, -stvi, telesné ohlováni. 2. ˇ =: Bei-jdšlaßer 1.

bei-schlafen ("-"), n a (b) C₇ odl. spáti (s kym).

Bei-schläfer ("-"), m E₉, -in f E₁₉, 1. = =: Zylargeneje. 2. f -in souložník, f -ice, f -ez kuběna.

Bei-schlag ("-"), m D₁₁, 1. a) padělaný n falešný peniz; b) bezčinná věc; c) neumanželské díté. 2. ˇ stav chodník, zápraží, zásep. perron↑ (fystapek před domem).

bei-schlagen ("-"), m C₁ odl. I. ˇ n a = =: bei-jdšlejen 1. - II. ˇ n (b) 1. prov. o loveckých psech. hóniti pospolu. 2. prov. = =: heiztinnen.

bei-schließen ("-"), n a B₂ odl. 1. (ist a) připojiti, prikládati příloziti. 2. ˇ zamknouti (a tak odkliditi).

Bei-schlüss ("-"), m D₁ příloha, přípojek.

Bei-schlüssel ("-"), m Eₘ paklíč.

Bei-schmaß ("-"), m D₂ bez pl. = =: Bei-gejchmad.

bei-schmelzen ("-"), n a B₂ odl. přitaviti (co).

bei-schmieren f ("-"), n a C₁₂ odl. primazati (co), příčmári.

Bei-schoß ("-"), m D₁₂ hopp. vedlejší výhon.

bei-schreiben ("-"), n a C₆ odl. c-r Sache et. - připisovati příspati co k čemu.

Bei-schreiber ("-"), n a E₆ obv. Hilfschreiber.

Bei-schrift ("-"), f E₁₈, 1. přípisek, dodatek k napsanému, douška. 2. ˇ epigram↑.

Bei-schuss ("-"), m D₁₂ obv. Bei-šteuer.

Bei-schüssel ("-"), f E₁₈ pl., E₁₁ mísa s příkremem.

bei-schütten ("-"), n a C₁₂ odl.: a) prisypati; b) príležati příliti.

Bei-fegel ("-"), n E₆ plav. přidavečná volná plachetka.

Bei-fegelz... ("-"), -fangc f E₂₂ plav. bidelec přidavečných plachetek.

bei-fegeln ("-"), n a C₁₂ odl. plav. = =: bei-fěchen II.

Bei-fein ("-"), n E₇ bez pl. 1. přítomnost; in jeinem - za jho prítomnosti. 2. chelides = =: Beifdelab 1.

bei-feit(c) (-(-'), bei-feits(-'), adv. 1. stranou na straně: et. - jeben dáti n odložiti na stranu n stranou (co). 2. die Erbjudt - jeben nesetriti n opomijeti úcty; die Zham - jeben ostyde ti se, zˇ bavití se studu; - jeben státi stranou n na strané: jíb - wenden obráti se stranou n na straně; Zderh! -! beze žertu!

Bei-feit(c) = ... (-(-'), -lequng, -schaffung f odložení (čelo) stranou; -schung f opomijeni, opominuti (ucty atd.: mit -jetzung dieser Abkündet neprihlížeje k tomuto zámeru.

bei-senden ("-"), n a C₁₂ odl. posí)lati (koho) (- s kym).

bei-fjen

— 132 —

Bei-tasche

bei-fjen ("L~2~) I. v<sub>6</sub> C<sub>15</sub> odl. 1. přísažovati, p. děti, přistavití; den Zepí ~ tan'děnjer jěgen) přistaviti hneec. 2. = bei-figen. 3. pohřbiti, pohrobiti (kohod). 4. plav. die Zeget ~ plachty rozvinouti. — II. s<sub>0</sub> ~ B ~ n E<sub>7</sub> bez pl., Beifeßung f E<sub>18</sub>.

bei-fichtig ~ ("L~2~) a D<sub>2</sub>, oby turzjubitia.

Bei-fiegel ("L~2~) n E<sub>6</sub> vedlejší přečet.

Bei-fip ("L~2~) m E<sub>4</sub> přiseděni, přisedáni.

bei-fišen ("L~2~) v<sub>7</sub> (b) C<sub>1</sub> odl. přiseděni, být přítomen (šomu); V-der des Landesansdownjice přísedění zemského výboru.

Bei-fiſer ("L~2~) m E<sub>4</sub>. 1. přisedění. 2. = Lichnadhbar. 3. ~ = Bei-faß 1. 2.

Bei-forger ~ ("L~2~) m E<sub>6</sub> obv. Vermund.

bei-ſpannen ("L~2~) a C<sub>12</sub> odl. připřáhnuti.

Bei-ſpiet ("L~2~) n E<sub>1</sub>. 1. příklad; zum ~ abbr. B. V.) na příklad. přikladné; zum ~ werden, als ~ außenkelt werden býtí za příklad a příkladem; gante ~ geben, mit quem ~ verangeben dívátí dobrý příklad, preděházet dobrým příkladem; nach 3~8 po příkladě com; füd ~ zum ~ nehmén, um ~ an ~-m nehmén bráti n p. vzítí si koho za příklad; bráti si příklad z koho: Přv. ~ e bevičen nítds příklady nejs ou dukazy; beje ~ verderben gante Zitten zle příklady kazi dobré mравy. 2. com. = Musterwert.

Bei-ſpiel..., bei-ſpiel..., ("L~2~...), los a bezpříkladný; ~ losigkeit f bezpříkladnost; ~ sammtung f shrinka přikladů; ~ (smeſcje adv na příklad, (= 3 m Beißpiel) přikladné.

bei-ſpringen ("L~2~) v<sub>7</sub> (ju) B<sub>1</sub> odl. 3-m ~ přispivati p. přispěti, pomáhati p. pomoci (v potřebě) kohu.

Beiſch... ("L~2~) ~ beere f bot. Capsicum paprika; ~ kohot m bot. Beta vulgaris evikla; ~ korb m jezd krabuška, kabacoun†; ~ riübe f bot. = Beete; ~ wuth f (zunivá) kousavost; ~ zahn m = Schueidezahn; ~ zange f ⊕ štipací kleste, štípyk.

Beiſche ~ ("L~2~) f E<sub>22</sub> 1. = Beige. 2 tot. = Beete.

Beiſel ~ ⊕ ~ f E<sub>6</sub>, už E<sub>22</sub> 1. †, jest. prov. = Weißel. 2. = Betrillinge.

beiſsen ("L~2~) v<sub>5</sub> (poet. ~ ffy. biffen) I. v<sub>6</sub>, v<sub>7</sub> (b) ("r jid) 1. kousati, hržyti; an die Anael ~ zakousnouti se na udici; bráti; nach 3-m ~ kousati po kom, chtiti pokousati koho; jid auf die Zange ~ kousnouti se do jazyka; fig. f in's (Gras ~ zemniti; todt ~ (do smrti) ukousati (kohod); beiſt er nictd, je träbt er ded nemůžel kousnouti, alespoň skrába; fig. es ist im Hanie nictd ~ zued zu breden (o zu nagen) v domě není ani sousta; jid mit 3. um et. kousati n kousaje rváti se s kym svě; jid (berum) ~ haſteiti se. škorpiti se. kočkovati se, rváti se; ~ 3. hinans ~ vykousati, vystrnaditi, vypučiti koho (tocku); Přv. in den sauceren Apfel ~ v Apfel 1); ein ted' und Hunde beiſt nictd mrtvý pes nerkouſe; den Yesten ~ die Hunde na postedniho málo zhývá; wenn er schlaſt, beiſt er nicht jest hodný; kdyz spí, ani ehleba nej; er ist so dumm, daſs ibi die Gänje ~ je hloupý, az huči; skoro †fig. in jid ~ polknouti (fig.), měl'ky sněſtio. 2. ~ die Zähne zu jannern ~ zuhy seváti n skípati. 3. (decoa) pichnouti. stípmonti: to hnečno uſtknouti.

4. a) páliti, stípati, čpiti; der Pfeffer beiſt auf der Zunge pepř pálí na jazyku; der Ranch beiſt mir (e mich in) den Augen kouř mne stípe do očí; Aren beiſt křen stípe n čpí; b) svěděti, svrběti; cě beiſt mich mam svrbění; c) to hnyrov stípati. 5. fig. hryznouti, hržyti; seine Sünden ~ ibn svědomi hó hryze. 6. fig. dotýkati se n dotknouti se koho (jížlivě n ustěpačné) — II. ~d a: a) stíplavý, peprný, čpavý, ostrý; b) jížlivý, ustěpačný.

Beiſer ("L~2~) m E<sub>6</sub>. 1. kousač; fig., to ~ in f E<sub>19</sub> hastenl. Skorpl. svánlivec. 2. děts. zub. 3 kyselé víno. 4. zo: a) = Beiſter; b) koník (druh kohylek). 5. ⊕ páka, pácíello.

Beiſerchen ("L~2~; n E<sub>7</sub> děts (dim. od Beiſer 2.) zouhek.

beiſig ~ ("L~2~) I. a D<sub>2</sub>, kousavý; wü fig vadivý, svarlivý, škorpivý. — II. 3c Beiſig feit ~ ("L~2~) f E<sub>18</sub> h<sub>7</sub> pl. kousavost.

Beiſker ("L~2~) m E<sub>6</sub>. 10. Cobitis fossilis piskor, cik.

Bei-ſland ("L~2~) m D<sub>11</sub>. 1. h<sub>1</sub> pl. přispěni, pomoc, podpora, ochrana; 3~8 ~ aurnen vołati o piskopěni ke komu; vzývati o pomoc koho; 3-m ~ teuten poskytnouti pomoc. přispěti komu; yim ~ bereit jein hotoy (yí u ochotný piskopěti. 2. pl. pomorník; (ředus + právní přítel, advokát†; ~ sekundant†, svědek souboje.

Bei-ſänder ~ ("L~2~) m F<sub>6</sub> = Beißland 2. bei-ſtändig ~ ("L~2~) a D<sub>23</sub>, prov. 3 ~ 3-m ~ jein přispinati p. čti komu.

Beißlands... ("L~2~) ~ getder npl. D<sub>7</sub> penězatě přispěvky.

bei-ſchen ("L~2~) B<sub>1</sub> odl. I. v<sub>6</sub> (vy)ryti k čemu. — II. v<sub>7</sub> (b) plav. priblžiti.

bei-ſeßen ("L~2~) v<sub>7</sub> C<sub>12</sub> odl. 1. et. ~ dáti v střentí do kapsey; Seld ~ vzítí se sboou peníze. 2 3 m et. ~ (gustedten) (pod strětiti kohu co.

3. ~ 3. ~ uvězniti. (do vézení) zavřítí (kohod), obv. cinstedten. 4. e-n Studenten ~ studenta ze společnosti vykloučiti.

bei-ſchen ("L~2~) C<sub>11</sub> odl. I. v<sub>7</sub> (b, j) (ju) 1. ~ m ~ přispivati p. přispěti, pomáhati p. pomoc; e-r dran in Minderemthen ~ ženě k produje pomáhati; st. w. ste mir bei! pozom mi Buh! 2. ~ jen ~ part. prae. die B-den mpl. přitomni. 3. plas alle Zeget ~ tafjen nechati rozvinouti veſkeré plachty. — II. s<sub>0</sub> ~ B ~ n E<sub>7</sub> bez pl. = Beißland 1.

Bei-ſcher ("L~2~) m E<sub>6</sub>. 1. = Beißland 2. 2. plav. tozvmovač plichteu.

Bei-ſičener ("L~2~) f E<sub>22</sub> přispěvek; ~ n sammetně shirati přispěvky.

bei-ſteuern ("L~2~) v<sub>7</sub> (b) C<sub>12</sub> odl. zu et. ~ přispivati p. přispěti náe; abs. přispěti, složiti se.

Bei-ſlich ("L~2~) plav. m E<sub>4</sub> = Bůtich.

bei-ſtimmten ("L~2~) C<sub>12</sub> odl. I. v<sub>7</sub> (ö) souhlasiti, být srozumén s čem; svoliti, pri- k čemu; dem llutbeite 3~8 ~ podrobiti, podvoliti se rozsudku cinn. — II. v. ~ B ~ n E<sub>7</sub> bez pl., Bei-stimmung f E<sub>18</sub>.

Bei-stimmer ("L~2~) m E<sub>6</sub>. ~ in f E<sub>19</sub> souhlasći atd.

Bei-ſtrid ~ ("L~2~) m E<sub>4</sub> čárka, komma.

Bei-ſtrom ~ ("L~2~) m D<sub>11</sub> obv. Rebenſtrem.

Bei-tasche ("L~2~) f E<sub>22</sub> kapsicka.

bei-thun

— 433 —

bei-jahrt

bei-thun (nL) vₐ C₁₆ odl. 1. = beiüigen I. 2. = beiügen 1. 1., 2. 3. = beilegen I. 6. 4. (u)zavřiti (co).

Bei-tisch (nL) m E₂ vedlejší stul.

Bei-trag (nL n n2) m D₁, prispěvek; zu einer Zeichnicht Beiträge liefern prispivati do casopisu.

bei-tragen (nL) C₉ odl. I. vₐ zu ct. ~ přispivati na načlad; zur Verdamung ~ prispivati k zažívaniu. — II. ⌜ vₐ B~ n E₇ bez pl., Bei-tragung f E₁₈.

Bei-träger (nL) m E₆, -inf E₁₉ přispevatel, f -ka.

Bei-trags... (nL... n nL...) ~antheil m подil prispěvků, prispěvek (pomerný), kvota; ~einzahlung f placeni prispěvků; ~pflichtig a povinný prispěvky n přispivati (našd).

bei-treiben (nL) C₇ odl. I. vₐ 1. sháněti p sčenhati (co). 2. lov. obstavenou věř sraziti. — II. % B~ n E₇ bez pl., Bei-treibung f E₁₈.

bei-treißlich (nL) a D₁,₃ obv. einziehbar.

Bei-triebungs... (nL...) ~verfahren n shánění atd.

bei-treten (nL) C₃ odl. I. vₐ (ju) 1. A~m ~ prístupovati p pristoupiati, přidávati se ke komu (tilasováním); den Anfuchten B~ s ~ přidávati se k náhledům 2. im; e-m Verhälage ~ pristoupiati k návrhu. 3. e-r Geleiflichait ~ pristoupiati ke společnosti, v- do společnosti. 3. lov. o jelenu, přikládati, klásti zadní běhy při chůzi vedle stopy předního běhu těže strany. — II. % B~ n E₇ bez pl., Bei-tretung f E₁₈.

Bei-tritt (nL) m E₃ 1. ~ u c-r Meinung pristoupení, přidání se k měnění. 2. (ju) e-r Geleiflichait pristup n pristoupení ke společnosti, vstoupení do společnosti. 3. lov. přikládání, přístupa.

Bei-tritts... (nL...) ~erklärung f, ~urfunde f prohlášení prístupu.

Bei-urtheil (nL) n E₃ rozsudek vedlejší; cin ~ jěllen vyněsti vedlejší rozsudek.

bei-urtheilen (nL) vₐ n (b) C₁₂ odl. vyněsti vedlejší rozsudek.

Bei-vormund (nL) m D₅ = Gegen-vermund.

Bei-wache (nL) f E₂₂ skoro † vøj. polní n noční stráž, tábor v (širém) poli, bivuak.

bei-wachten (nL) vₐ n (b) C₁₃ odl. vøj. tábořiti v poli.

Bei-wagen (nL) m E₄ pošt., vøj. atd. vedlejší vůz n posebný n přidaný.

Bei-weq (nL) m E₃ 1. cesta n stezka podle silnice. 2. = Hebenweg.

bei-weq (nL) adv. obv. vorbei.

Bei-weich (nL) m E₃ hot. = Bei-füü 1.

bei-werjen (nL) vₐ B₄ odl. 1. přihazovati p přihoditi. 2. pripojiti (co k čemu).

Bei-werk (nL) n E₃, Bei-wejen (nL) n E₄ vedlejší vec.

Bei-wert (nL) m E₃ vedlejší cena.

bei-wohnen (nL) C₁₂ odl. I. vₐ (b) 1. býtí přítomen n obcovati čemu, účastniti se čeho; den Vorträgen e-s Professers fleisič ~ choditi pilně do přednášek profesorových. 2. e-m Weibe ~ (télesně) obcovati se ženou. 3. M-m wohnt et. bei něco je v kom; išm wohnt viel Verstand bei jest velmi rozumný; mit aller išm ~den Kraft vší silou, ze vší síly. 4. skoro † mir wohnt tein

Exempel bei nepripadá mi zádný přiklad, nevzpomínám (právě) na žádný přiklad. — II. sₚ B~ n E₇ bez pl., Beiwohnung f E₁₈.

Bei-wort (nL) n D₂ 1. a) přidavne jmeno, adjektivum; b) přimětek, epitheton. 2. titul, název; Schemenerath mit dem ~ Greelleng, tajný rada s titulem n s názvem Excellence.

bei-wörtlich (nL) a D₂,₃ přidavný; diejeß Wert wird ~ gebraucht slova tohoto se uzívá adjektivně n jako adjektiva n u sm. jako epi-theta.

Beiž... (n...) ~brühe f ⊙ mořici břečka, mořidlo; ~cisen n ⊙ soch. dlátko, rydělko; ~farbe f mořivá n žíravá barva; ~fajš n sud na mořidlo; ~flüssigkeit f ⊙ tekutina mořici, mořidlo; ~hund m lov. slídnik; ~kraft f chem zíravost, leptavost; ~kufe f ⊙ kád n mořidlo; ~linder n lov návnała; ~mittel n ⊙ mořidlo = Beiž 2.; ~ofen m. ~iube f ⊙ mořnice; ~vogel m lov. lapák, honný n lovný n lapaci pták; ~wasser n ⊙ ~brühe; ~wolle f ⊙ = Ab-wolle.

bei-zählen (nL) vₐ C₁₂ odl. (při)počítati k čemu; 3. jeinen freunden ~ (pojeítati k prátelům koho).

Beiże (nL) f E₂₂ 1. moření, leptání. 2. ⊙ mořidlo. 3. lov. a) lov honnými ptáky; hon s vycivenými sokoly; b) = Beižuder. 4. zlod. vejce.

Bei-zeichen (nL) n E₇ 1. přízuak. 2. hud. posuvka, znaménko před notou (křízek n održka). 3. obch. druhá n vedlejší známka. 4. erb. přidatek (n mlaďašich vět vůri rodu).

bei-zeichnen (nL) vₐ C₁₃ odl. označiti znaménkem.

bei-zeit(c) (nL) adv. 1. (za)včas. 2. časně, záhy.

beizen (nL) C₁₄ I. vₐ 1. bei vₐ mořiti, leptati; der Kaud beim in die Angen kouř štípe do očí; der Eßig beim das Heilich mirbe ... maso v očte naložené křehne. 2. et. ~ působiti čim ostrým naš; das Heilich ~ maso křehčiti. 3. lov. a) = antědern. b) to loved loviti honnými ptáky; (to loved i pták) loviti. — II. ~d a D₂,₃ zíravý, leptavý. — III. % B~ n E₇ bez pl., Beizung f E₁₈.

Beižer (nL) m E₆ 1. lejtatel. 2. ⌜ lovec.

Bei-zeage (nL) m E₂₂ vedlejší svědek.

Beižer (nL) m E₆ zo. = Beižler.

bei-ziehen (nL) vₐ B₄ odl. c-n Arzt ~ lekaře přivolati na za-; (obv. herbei. o (hln)zižieben).

Bei-zimmer (nL) n E₆ obv. Hebenzimmer.

bei-zu (nL) adv. obv. ukebenbei.

Bei-jügel (nL) m E₆ sold. vedlejší uzda n otěz.

be-jagen (nL) vₐ C₁₂ neodl. lov. 1. ein Revier ~ honiti n loviti v reviru. 2. plav. cim Ždijff ~ lod dostihnouti a dohoniti.

be-jahen (nL) C₁₂ neodl. I. vₐ et. ~ při- svěděiti (nač n k čemu), zodpovědi kladne (po); (po)tvrditi, jisti (co); ~d a kladný. — II. % B~ n E₇ bez pl., Bejahrung f E₁₈.

be-jahren (nL) vₐ C₁₂ neodl. sich ~; das Ereignis bejährt sich nastává výroční den (té) události.

be-jahrt (nL) I. a D₂,₃ letný, -itý. — II. s Be-jahrt-heit (nL) f E₁₈ bez pl.

Německověsky slovník. I. Deutschbeheimisches Wörterbuch.

55

Be-jahrung

— 134 —

[be-keisen]

Be-jahrung (›-›) f E₁₈ bei pl. věk.
Be-jahst-sein (›-›) n E₇ bei pl. přisvědčení obv. Bejahrung, v bejahrn II.

Be-jahungs..., be-jahungs... (›-›)...
-fall m (připad) přisvědčení; -jaß m věta
kladná; -weise adv. kladně.

be-jammern (›-›) ¼a C₁₂ neodl. (o)želeti,
oplakávati, litovati (koho n čeho).

be-jammerns-wert (›-›). bejammerns-
würdig (›-›) I. a D₂₃ politování hodný. —
II. Be-jammerns-würdigkeit (›-›)f E₁₈
1. politováníhodnost. 2. = Erbäumlidheit.

be-jäten (›-›) ¼a C₁₇ neodl. = jäten.

be-jauchzen (›-›) ¼a C₁₄ neodl. et. výskati
nad ¼m.

be-jochen (›-›) ¼a C₁₂ neodl. obv. unterjechen.

be-jubeln (›-›) ¼a C₁₂ neodl. plesati n já-
sati nad ¼m.

be-jucken p (›-›) ¼a C₁₄ neodl. = be-jchmmgen;
fig. = anidunieren 1. 3.

be-kachen p (›-›) ¼a C₁₂ neodl. f ka-
kati, p spr. srítí (naš;) fich ~ pokakati se, po-
dělati se. p čp. posrati se; fig. das ist befaſt
obv. beidujen (v. becheißen).

Be-kai-er (›-›) m E₂₅ plav. spoustélka zá-
větrných plachet.

be-kälbern f (›-›) ¼a C₁₂ neodl. fich ~ po-
vrhnoutí se, p spr. polbití še.

be-kalken (›-›) ⊕ ¼a C₁₂ neodl. vápnen
natřiti.

be-kalmen (›-›) ¼a C₁₂ neodl. plav zachyti
vitr; plouti v návětrí jiného plachtenku tak,
že se mu všechen vítr odejme; ein Zdiffer ~
loß v bezvětrí skrýti; befannt sein (n ¼a) (ü)
zastřenu n v závětrí býti, odříznutu býti od
větru, vésti plachty na jalovo.

be-kammen (›-›) ¼a C₁₂ neodl. jen p. p. be
kammt > lrebinkem.

be-kämpfen (›-›) ¼a C₁₂ neodl. prav. vs. husp.
ein Züdt kand ~ pozemok obehnati plotem n při-
kopem.

be-kämpfen (›-›) C₁₂ neodl. I. ¼a N. et. ~
bejovati, zápasiti s kym n proti čemu, odlpor klásti,
odpirati čemu; přemáhati, potírati (co). —
II. ¼a B ~ n E₇ bez pl., Bekämpfung f E₁₈.

Be-kämpfer (›-›) m E₅ zápasník proti čemu;
protivník. odpůrce čeho.

Be-kämpfungs... (›-›) ~ -mažregel f æqen
sücten prostiedek k vyhubení lmyzu.

be-kannt (›-›) I. p. p. od befannten. — II. a D₂₃.
1. známý; fig. ~ wie ein bunter Hund známý
(jako nebernyj peniz); diefer Menso ist mir ~
tento člověk jest mi znám; tohoto člověka
znám; er ist als (e für c-m) Ligner ~ jest znám
za hřáre n jako hřář; rížmich ~ chvalné
známý; es dirte Abnen meb ~ sein jest Vam
zajistě znáno: wie ~ jak známo. 2 ~ m et.
maden oznámiti, dáti věděti komu co; uvědo-
miti, zpraviti koho o čem; dáti komu vědomost
(›-›) ein Geset ~ madhen zákon prohlásiti; ein
(›-›) seheimuis ~ madhen tajemství vyjeviti n roz-
hlásiti; J. e et. ~ madhen něiniti známým koho
n co; das wird bald ~ werden to se byz roznese
n rozhlásí. 3. taktvem mit et. ~ známý ohe-
známený s čim; an (e in) e-m Erte ~ sein býti
obeznámen na místě; znát místo; mit e-r Zadek ~

obeznámený) s čim; znalý, védomý, zkušený
čeho; 3. mit et. ~ madhen obeznámiti koho s čim; fid
mit e-r Zprache ~ madhen zabývati se řeči. učiti
se řeči; und ſie perjéntich mit ijm ~ znáte ho
osobně? mit ~ m o et. ~ werden poznati koho n
co. 4. znám(y); mit ~ m ~ sein býti známý
s kym; 3. mit ~ m ~ madhen seznámiti koho s kym;
mit ~ m ~ werden seznámiti se s kym. —
III. B-c(r) m E₂₄, B-c f D₂₃, 3. B-in f
E₁₉; ein (quter) 3-c er 1-c (qute) B-c) von mir
(jeden) můj (dobrý) známý; (jedna) moje
(dobra) známá; B-c pl. známi. — IV. s Be-
kantheit f E₁₈ 1. známost o čem. 2. známost
s čim n čeho.

Bekannt... (›-›) ~ -machen n = ~ -machtung.
-macher(in f) m oznamovatel, ohlasovatel,
vy-; -machung f vyhláška, oznámení; -ma-
chungsschreiben n oběžník, cirkulář; ~ wer-
den n rozhlašování se

Bekannten... (›-›) ~ -kreis m kruh zná-
mých.

be-kannter-maßen (›-›) adv. jak známo
(srr. befanntlid).

Be-kanntheit (›-›) f E₁₈ v befannt IV.
be-kanntlich (›-›) adv. jak známo n po-
vědomo; ~ ist er schon todt jak známo, jest již
merte.

Be-kanntnis (›-›) f = Bekanntnis.
Be-kanntschaft (›-›) f E₁₈ známost; 3 ~
(c mit 3-m) ~ maden, mit 3-m ~ haben ~
3-m befannt (II. 4.) werden s sein; meine wek-
läufi(t)ge ~ veliký počet mých známých; erst
burb längere ~ fernt man die Menchen fennen
clověk se pozná deli známosti.

be-kanten (›-›) ¼a C₁₃ neodl. 1. krej.
ovroubiti krajkami. 2. toa. zHAVITI hran n rohů.

be-kappen (›-›) C₁₂ neodl. I. ¼a u 1. ab-kappen
I. 3. 2. copěku dáti komu; očepiti. 3. Ztjefel ~
dáti přístipky na boty. 4. věl die Hihder ~
zakrýti pánvicku (a čala). — II. s die Bekappten
popi, knézouři. — III. ¼a B ~ u E₇ bez pl., Be-
kappung f E₁₈.

Bekajjine (›-›) [fr.] f E₂₂ zo. bekasinka†,
otavnic. sluka otavni.

Be-fehrz..., be-fehrz... (›-›) = Bekehrungsz
be-fehrbar (›-›) a D₂₃ obratitelný.
be-fehren (›-›) C₁ neodl. I. ¼a, ¼a, ¼a die Seiden
s die seber ~ ohnaceti p obrátiti (na vīru) po-
sany n kacise; 3. zu jeiner Weimung ~ přivádeti
koho k svěmu miněni; fich nach e-m laſterbajnen
veben ~ zanachati hříšného života; napraviti
se, polepsiti se. — II. ¼a B ~ n E₇ bez pl., Be-
fehrung f E₁₈.

Be-fehren (›-›) m E₆ misionář.
Be-fehrens..., be-fehrens..., (›-›)...
-aniált f ústav na vīru obracejić, propa-
ganda!; -bericht m zpráva o obráceni na
vīru; -cifer m horlivost v obraceni na vīru;
-cisrig a horlivý v obraceni na vīru; -ac-
faudtschaft f missie!; -gejellschaft f spolec-
nost pro obraceni na vīru; -ſucht f = -cifer;
-beruchm pokus obrátiti (koho); -wuthf zuři-
vost v obráceni na vīru.

be-feißen (›-›) ¼a C₁₂ neodl. 3. ~ hádati
se, vaditi se s kym; hubovati na koho (= mit
3-m feisen).

be-feilen]

— 435 —

[be-kommen]

be-feilen (~↓~) C₁₂ neodl. I. ¾a ⊗ ¾aklinovati, u-, kliny upevniti eo. — II. be-feilt D₂₁, 1. ⊕ V. 2. f \ opilý, F napareňu.

be-feimen (~↓~) rₙ (jtu) C₁₂ neodl. pučeti, klčiti.

be-felecht (~↓~) bot. a D₂,₃ kališnatý, s kalklichem.

be-fennen (~↓~) C₁₅ neodl. I. ¾a 1. a) Christum ~ vyznávati Krista, b) (weisen) f-e řeber ~ znáti se p přiznati se n hlásiti se k chybám; i-e Zünden ~ vyznati se z hříchů; abs. der Verbrecher hat nicht befannt... zločinec se (k níčemu) nepřiznal; Prv. befannt ist halb gebüßt hříchů vyznání jest půl pokání; obeh. (bezeichnigen) 100 Gulben erhalten zu haben, befenne id stvrzuji, ~ přizn (áv)ati (barvu); fig. ~ Žie řarbe! přiznejte barvu! mluvte upřímně! ven stim! ~ II. rₙ (b) 1. \ auf 3. ~ svědčiti n vypovidati proti komu. 2. ~ = 1. 1. b) abs. — III. vₚ sich ~ 1. sich zu et. ~ : a) přiznávati se, hlásiti se k čemu (jako stoupence atd.); sich zu einer Religion at Lehre ~ přiznávati se n hlásiti se k náboženívi n k nauce; b) (eingefenen) přizn (áv)ati se k čemu (pachanemu atd.). 2. sich (als o für) schuldig ~ přiznati svou vinu; sich als ein (en) s für e-Zünden ~ uznávati se za hříšníka; sich als Schulduer ~ hlásiti se c dluhu; sich als Later c-e kiinde ~ sich zu e-m kiinde ~ hlásiti se n znáti se k díteti (jako otecl. — IV. s'v B~ n E₇ bez pl., BeKENNUNG f E₁₈).

be-kfener (~↓~) m E₇ ~ inf in E₁₈ vyznavač, f -ka; Eduard der B. Eduard Vyznavač.

Be-fenntnis (~↓~) n D₁₃ \ f D₁₄ přiznání, vy-; ein ~ ablegen učiniti přiznání, přiznati se.

Be-fenntnis..., be-fenntnis... (~↓...~, -schrift f spis vyznavaci; ~treu a věrný svému vyznání).

Be-fejshe (~↓~) [pol.] f E₂₂ = Bekejshe.

be-kichern (~↓~) ¾a C₁₂ neodl. ct. ~ smáti se n řehtati se čemu.

be-fieken (~↓~) C₁₂ neodl. I. ¾a = be-fiedern. — II. ¾ B~ n E₇ bez pl., BEKIELUNG f E₁₃ 1. = Be-fiedernung (v be-fiedern II.). 2. jen BE-KIUNG f e-ß Klavier = Kiel I. 2.

be-kießen ⊕ (~↓~) ¾a C₁₄ neodl. die Ztrache ~ silnici vyšterkovati.

be-klagen (~↓~) C₁₂ neodl. I. ¾a 1. 3. o et. ~ litovati, želeti koho n čeho, oplakávati koho n co; e-ll. Verstorbene ~ oplakávati zemřelého. 2. † prov. J = verlagen. — II. vₚ sich ~ : a) ich beflage mich und üb. lituji sebe i jeho; b) sich (bei 3-m) über ct. e über 3. ~ stěžovati si na koho n nač, do koho ~ do čeho; stýskati si, naříkati, žalovati (komu) na koho n nač; sich ~, daš... stěžovati si, že...; Žie fěnmen sich nicht ~ : a) nemůžete n nemáte proč si naříkati; b) nejste k politování. — III. Be-klagte(r) m E₂₁, Be-klagte f D₂₁ (ob)žalovaný, obviněný. — IV. s'v B~ n E~ bez pl., BE-klagung f E₁₈ žaloba, stesk.

be-flagens-wert (~↓~) be-flagens-würdig (~↓~) a D₂,₃ politování hodný.

be-klammern (~↓~) rₙ C₁₂ neodl. 1. ⊕ skobou n-ami připevniti, přiskoliti. 2. svírati p sevřítí.

be-klatschen (~↓~) rₙ C₁₄ neodl. 1. div. 3. ~ tleskati komu; e-c Ţelle in e-m Ţüite ~ tleskati místu v kuse. 2. 3. ~ klepati, klevetati o kom, pomlouvati, f přetřepávati. drbati koho.

be-klauben (~↓~) rₙ C₁₂ neodl. et. ~ ob(f)rati, olupovati (eo).

be-klauen (~↓~) rₙ C₁₂ neodl. 1. skoro jen v p. p. betlanet s paznehty; se spáry, s drápy, s pářaty. 2. p et. ~ a skrábati, čmárati nač; b) = an-talpiichen.

be-kleben (~↓~) C₁₂ neodl. I. ¾a eine Want mit Papier ~ stěnu papírem polepiti. — II. rₙ (jtu) ještětten l(jp)nouti (k čemu).

be-klecke(r)n (~↓~) C₁₂, be-klecken (~↓~) C₁₄, rₙ neodl. pokaňhati, za-, pomazati, za-.

be-kleiben \ (~↓~) neodl. I. rₙ C₁₂ = kleiben ¾a. — II. rₙ (jtu) C₆ 1. = be-kleben II. 2. ujmouti se, chytiti se, zapustiti kořeny.

be-kleiden (~↓~) C₁₃ neodl. I. ¾a/vₚ 1. a) (jíd) ~ oblékati p -ci koho (vₚ se) čím n več; (o satiti (vₚ se) čím; b) mit Tuđ ~ sukrem potálnouti n potvleči n ověsiti. 2. ⊕ haliti (malbou n tkanivem n deskam) mit Marmer ~ mramoremn vykládati; hat, ozditi stěny pcei; e-n Weiler ~ = beflügchen. 3. fig. ein Amt, eine Ţelle ~ (verjehen) úřadovati, úrad n místo míti, konati n spravovati n mspr. zastávati; v úřadě n při úřadě býtí; e-e Würde ~ mít ji hodnost, být i v hodnosti. — II. % 1. B~ n E₇ bez pl., BEKIELUNG f E₁₈. 2. jen BEKIELUNG f 1. oděv. 2. obložení atd.; ⊕ dyhováni; B. mit Blendtich obezdnění, obložení, plentování†; trudl. doškování (dveří); obroubeni o obruba dveří. šambrana†; str. obal u parovodů n parních válčů proti ochlazování.

Be-KLEIDUNGS... (~↓...~, -fachsinc f vₚ) hat n otep z prouti na obestření n opažení; hatovka k obkládání; ~garnitur f vₚ, oděv, úbor; ~gegenstände mpl. satstvo; ~künftler m zert. krejči (umělec); ~maner f obložená n terasová zeď; ~rasen m drn k obkládání.

be-kleistern (~↓~) ¾a C₁₂ neodl. (mazm o n lepem) polepiti; et. mit einem Ţilde ~ kusem polepiti n za-; kus přilepiti nač; fig. \ 3-m die Angen ~ zaslepití koho.

be-klemmen (~↓~) C₁₂ neodl. I. ¾a (p. p. často betlemmen, impf. † betlemm) svírati p sevřítí, (s)tisniti, skličiti koho. — II. be-kflox men D₂,₃ 1. svěrený, stisňený, obklíčený, s. 2. = be-klemmend tisnivý, skličující; betlemmene žust dusný vzduch. — III. s'v 1. B~ n E₇ bez pl., BE-KLEMNMUNG f E₁₈. 2. jen BE-KLEMNMUNG f tež Be-klemmt-hetit \ (~↓~) f E₁₈ bez pl. sevření, stisnění.

be-klettern \ (~↓~) ¾a C₁₂ neodl. a) = et. er-klettern; b) = auf et. umkletterten.

be-kleren (~↓~) ¾a C₁₄ neodl. = be-kledien.

be-klickern f (~↓~) ¾a/vₚ C₁₂ neodl. (jíd) ~ = be-kleben.

be-klieren p (~↓~) rₙ C₁₂ neodl. = beschmieren.

be-klimmen \ (~↓~) rₙ B₅ neodl. = erklinnen.

be-flinken ⊕ (~↓~) ¾a C₁₂ neodl. 1. klikou opatřiti eo, kliku přidělati k čemu. 2. tes vázati dříví do úhlu.

be-kommen \ (~↓~) p. f. od belemmen.

*

Be-kommenheit

— 4:6 —

| be-krampen

### Be-kommenheit (–L–) f. E₁₈ v. bettemen
men III. 2.

be-klopfen (–L–) vₐ C₁₂ neodl. klepati näc; proklepavati koho n co; ☉ hor oklepati, ohledati mlátkem.

be-kloken (–L–) vₐ C₁₄ neodl. špalkem obtížiti.

be-kluigeln (–L–) vₐ C₁₂ neodl. et. ~ mu-
drovati, rozumovati o čem; obv. klugireichen.

be-kunfern F (–L–) vₐ C₁₂ neodl. sein
Steid, *ich* ~ zamazat se (na okrajich sati);
zablatiti se, neourati se ata.

be-knabberu, be-knappern (–L–) vₐ C₁₂ neodl. et. ~ (o)hrýzti, (onelroupati, ukonsati coo.)

be-knappen F (–L–) C₁₂; be-knapfen (–L–) C₁₄ vₐ neodl. = abzuwenden.

be-knaupeln (–L–) vₐ C₁₂ neodl. die stundene-
ko-ni ohryzovati na obirati

be-knausfern F (–L–) vₐ C₁₂ neodl. = abtargen.

be-kneifen (–L–) C₁₂ neodl. I. vₐ = kneifen. –
II. plaus das dann beteint sich lano jest sevreno
n uskrípmuto.

be-kneipen (–L–) C₁₂ neodl. A. = knieien.

B. Knüppere, student. I. vₐ S. ~ navštěvovati koho. –

II. vₐ *ich* ~ opiti se; beteibt sein býti opily
n nachmelen in naparen

be-fniecn (–L–) vₐ C₁₂ neodl. c-n Ternia ~
kleceti na kohoro; s sm. die Zieinplaten sind
(derb) befried... kamenen desky jsom prokle-
ceny (n: castým) klecenm pruchloubeny.

be-fniren (–L–) vₐ, vₐ *ich* ~ C₁₂ neodl. vₐ
S. ~, vₐ *ich* ~ gegen *s* pukloniti se komu.

be-knojpen (–L–) vₐ *ich* ~ (papaty) precti.

be-knappern (–L–) vₐ C₁₂ neodl. hrýzti.
ohryzovati coo.

be-knurren (–L–) vₐ C₁₂ neodl. et. S. ~ brou-
kati. knúčeti na koho n näc.

be-kniütteln (–L–) vₐ C₁₂ neodl. klát psu za-
věsiti.

be-koberu p (–L–) vₐ C₁₂ neodl. *ich* ~
(to nevěrkach) chyvati (koho)

be-föderan (–L–) C₁₂ neodl. I. vₐ eine Angeł ~
nastěiti vnadiddo na adhri. – II. % B ~ n E₇
be₂ pl. Be-föderung f E₁₈ ☉.

be-kohlen (–L–) vₐ C₁₂ neodl. hor. eine
Bart ~ (uhelny, sluj načiti).

be-kolben (–L–) vₐ C₁₂ neodl. opatřiti paž-
bou anb. v Kelben.

be-kommen (–L–) B₂ neodl. I. vₐ a) do-
stávati; (certangen) obdržeti co; nábyti oan; c-
Trae ~ dostati trest; c-n Bart ~ vousatéti, do-
stávati vousy; ibt betam et. w₂ dostalo se mi čo;h₂
mir wechen Reagen ~ dostaneme děst. přijde
děst, baude jaseti, má se k děsti; mergen
sellen Zie das ~ zítra to dostanete a obdržite;
Zurit o Hinger ~ zízena u hlad dostávati; die
Zara; beteemt jährlich mehr Einzelner méstu
pribývá rok od roku obyvatelstva; er hat et.
auf die Anagen ~ dostal nachrám Páne; Furdet
v Ene ~ dostarjati strach n. litost; ibt betam
Furdet w₂ napadl jej n pojal ho n připadł n
prisel nań strach; ibt betemme Anget w₂ hruža
mne pojimá n obchází; naſſe Füllke ~ směřati
si nohy; ma v kou ibt habe gute Marien e gutes
Zyiel ~ dostal jsem dobrou kartu; er hat ein
Mint ~ narodilo se mu dite; he hat ein Kino ~
narodilo se jí dítě, porodila dítě, slehla s dí-
tétem; Anige ~ dostati mladě; to tenši ostěnití

se; to (kočce) okotiti se. ata; D. in seine Gewalt ~
dostati koho do své moci; e-c kravheit ~ do-
stati nemoc ~ roznemoci se. onemocňeti; et
hat yuł ~, yn ~ dostal chuſt (k čemn); zachtelo
se mu ... n s inf.; e-n Mann ~ dostati muže:
Mijje ~ pukati, praskati; das Kind befommt Zähne
dítě dostává zuby, dítěti řeži se zuby; b) a n
adv. et. jernig ~ dohotoviti, dodělati, dokonciti
coo; ☉ id beſſe, ipu les za ~ doufám, ze če ho
zbavim; D. et. jatt ~ mítě dost n F po kr
choho; er hat es (nicht, żuriict ~ (ne)nostal toho
nazpět; e s p. p. id habe es acidentem ~ dostal
jsem to darem: ibt habe es geverat ~ hvlo mi
to přijčeno; vydůžil jsem si to; ibt beſomme
es zugeſidigt posílá se mi to; ibt habe es ver-
qiter ~ nahradili mi to; dostalo se mi ná-
hrady za to; a s inf. das ijt bier nict żu ~
toho zde nelze dostati n obdržeti; ibt habe
neod et. żu ~ mám jěstě néco dostati; wir
werden nictu zu eben ~ neuviidige nicotine; er
tennte mich nicht zu prechen ~ nemohl se mnou
mluviti; fig. ven et. Wind ~ dovědí se čeho;
play land zu Geſch. ~ bližiti se k zemi. –
II. vₐ (in) es befemmt mir gut o ichedt (ne-
svědei mi w₂) (ne)demde mi to k duhu, (ne)složi
mi to; wie iſt ibm die Anzei ~ jak mu po-
sloužil lék? jak u něho nečinkoval lék? wěd
befemmt’s (Sud) at slouži ke dřavlaj! (sé non!.
III. vₐ *r* *ich* ~ 1. zotaviti se, okřáti, f se-
brati se. spraviti se. 2. vₐr sie haben sich ent-
lidh ~ (to maleneho) konečne se dostali (za sebe).
be-föpſelt (–L–) erb to růžavem keſto
s různobarevnými květy v růžemi.

be-kopſchütteln (–L–) vₐ C₁₂ neodl. et. ~
hlavou vrětí na kroutiti n potrásati nad čem.

be-forben F (–L–) vₐ C₁₂ neodl. jen fig.
dáti kosem komu, odmitnouti koho, obv. C-I
Serb geben.

be-forken (–L–) vₐ C₁₂ neodl. = forken.

be-förpert (–L–) a D₂.₃ = beleibt.

be-föſtigen (–L–) I. vₐ, vₐ *r* *ich* ~ C₁₂ neodl. S. ~ stravovati, miti na stravě koho, dávati stravu komu. – II. vₐ ~ B ~ vₐ n Γ₁₂ bez pl. obv. Be-föſtigung f. E₁₈ strava: ibt lebe der Scharier mit Beſtěigung mám tam byt se stravou, jsem tam na bytě a na stravě.

Be-föſtigungs... (–L–...) ~aufwand m
vydání na stravu n na výživu.

be-kogen p (–L–) vₐ C₁₄ neodl. povrhnouti.
p sors pobiliti coo.

be-krabbeln p (–L–) vₐ C₁₂ neodl. et. ~ Si-
mratı co; makati näc; p sors ein Yanenzummer
jenskou ochmatávati na omakávati.

be-fräſtigen (–L–) C₁₂ neodl. I. vₐ po-
tvrzovati, s₂, p potvrditi, s₃; mit dem Eide ~
na svou prisahu vzíti, přisahou stvrditi. –
II. vₐ B ~ n E₇ bez pl. Be-fräſtigung f. E₁₈.

Be-fräſtigungs... (–L–...) ~cid m přisaha
potvrzovati.

be-frähen (–L–) vₐ C₁₂ neodl. = ansträben I.

be-frähen (–L–) vₐ C₁₂ neodl. 1. drápy n
paraty a pazoury opatřiti. 2. drápy ata. po-
skrábati n poraniti: podrásati.

be-kramen (–L–) vₐ C₁₂ neodl. zastaviti,
zahraditi ... n.

be-krampen (–L–) vₐ C₁₂ neodl. 1. skobou
apevniti, priskobiti coo. 2. ☉ vod. st. = behippen.

be-krämpen

— 137 —

be-langen

be-krämpcn ( ~ ~ ) $^{v}$a C$_{12}$ neodl. klub (klohounk) střechou opatřiti; uahl. = kräjen.

be-kränzen ( ~ ~ ) C$_{14}$ neodl. I. v$_{a}$, v$_{r}$ (jich ~) ovenciti (v$_{r}$ se); věmcen ovincnou ti. — II. v$_{r}$, B ~ n E$_{r}$ bez pl., Be-kränzung f E$_{18}$.

be-kraßen ( ~ ~ ) v$_{a}$ C$_{14}$ neodl. skrábati (počem), poškrábati (coem).

be-krauten ( ~ ~ ) v$_{a}$ C$_{13}$ neodl. das hebe ~ hyliny n zeliny na poh posekati n potrhati.

be-kräutern ( ~ ~ ) v$_{a}$ C$_{12}$ neodl. hyliny n zepěstovati na čem.

be-kriessen ( ~ ~ ) v$_{a}$ C$_{14}$ neodl. lov. kolem obcházeti, kolovati, krouziti.

be-frenzen ( ~ ~ ) C$_{14}$ neodl. I. v$_{a}$ (o)znamčiti kríž k)em. — II. v$_{r}$ jich ~, tož be-frenzigen (poškržovati se, znamenati se znamením kríže. — III. be-frenzt D$_{2}$$_{,}$$_{3}$ 1. anal. I. 2. 8 (o)zdobiti n vyznamenati atd krížem. 3. had břežte vše nota s krížkem.

be-frenzigen ( ~ ~ ) v$_{r}$ C$_{12}$ neodl. jich ~ v befrenzen II.

be-frieden ( ~ ~ ) v$_{a}$ B$_{2}$ neodl. léziti po čem.

be-frieden ( ~ ~ ) v$_{a}$ C$_{12}$ neodl. 3. ~ válčiti, vesti válku n vojnu s kšim.

be-krippen ( ~ ~ ) v$_{a}$ C$_{12}$ neodl. stav. hronu upevniti hatěmi.

be-frittelen ( ~ ~ ) v$_{a}$ B$_{2}$ neodl. léziti po čem.

be-friegen ( ~ ~ ) v$_{a}$ C$_{12}$ neodl. 3. ~ válčiti, vesti válku n vojnu s kšim.

be-frittelen ( ~ ~ ) C$_{12}$ neodl. I. v$_{a}$, v. 3. et. ~ malicherně kritisovati, sudilkovati koho n co. — II. v$_{r}$ B ~ n E$_{r}$ bez pl., Be-kritzung f E$_{18}$.

be-frieden ( ~ ~ ) C$_{12}$ neodl. I. v$_{a}$, v. 3. et. ~ malicherně kritisovati, sudilkovati koho n co. — II. v$_{r}$ B ~ n E$_{r}$ bez pl., Be-kritzung f E$_{18}$.

be-kritter ( ~ ~ ) m E$_{6}$ malicherný kritik, ledakritik, sudilč.

be-kriessen ( ~ ~ ) C$_{12}$ neodl. I. v$_{a}$ skrábati n cmárati po čem; poškrábati, počmárati co. — II. v$_{r}$ B ~ n E$_{7}$ bez pl., Be-kriſzung f E$_{18}$.

be-kronen ( ~ ~ ) C$_{12}$ neodl. I. v$_{a}$ kovunovati. — II. 1. v$_{r}$ B ~ n E$_{7}$ bez pl., Be-krönung f E$_{18}$.

2. jen Be-krönung f voj. c-r Praswache = Mamm; O stav. = Betreunungsgesamte.

Be-krönungs... ( ~ ~ ~ ) ... -geſiins n O stav. nadedverní římsa, náčelen dverní, korunice.

be-kriemkl ( ~ ~ ) v$_{a}$ C$_{12}$ neodl. (na)drůbiti nac.

be-kriußen ( ~ ~ ) C$_{13}$ neodl. I. v$_{a}$, v$_{r}$ (jich ~) potáhnouti (v$_{r}$ se) korou. — II. v$_{r}$ B ~ n E$_{7}$ bez pl., Be-kruſzung f E$_{18}$.

be-kümmern ( ~ ~ ) C$_{12}$ neodl. I. v$_{a}$ 1. 3. ~ dáti a delati starost komu, trápiti, zarmucovati. (kormoutiti, skličovati koho. 2. zem negk. a tāž.. (angeben) das befümmert mich nicht do toho n po tom mi nie není; s tím nic nemám; do toho se nepletu n nevkládám; was befümmert’s Cud? co je Vám do toho? — II. v$_{r}$ jich ~ 1. jich über et. ~ (kormoutiti se, trápiti se, truditi se (nach čim). 2. jich um et. dbáti, pečovati, starati se, púci n starost mítí oč. mítí na starosti co; jich um alles ~ tož pělšti n kládádat se n měchati se do všeho (F jako všeke); er befümmert sich um nichts nestará se o nic. — III. be-kümmert D$_{2}$$_{,}$$_{3}$ starostlivý, Žármoucený, zko-, skličený; trucelivý; mit befümmertem Herzen se srdecem skličeným.

Be-kümmernis ( ~ ~ ) f D$_{14}$, 8 n D$_{13}$ starostlivost, zármutek, zkormoucenost.

be-kunden ( ~ ~ ) v$_{a}$ C$_{13}$ neodl. 1. (auslagen) vypovídati p -ěděti, tu soudni tř. seznávati.

2. (ryjeviti, dávati na jevo co; hierin betundet er (e) fib) seine ümmijenbeit tím dává na jevo n ukazuje svou nevedomost; to svědči o jeho nevedomosti. — II. v$_{r}$ jich ~ jeviti se, vycházeti na jevo; hierin betundet fib e ümmijenheit v I. 2.

be-künfteln ( ~ ~ ) v$_{a}$ C$_{12}$ neodl. = vertiijeln. be-künnen ( ~ ~ ) v$_{a}$ C$_{14}$ neodl. (7ulíbati.

be-lachbar ( ~ ~ ) a D$_{2}$$_{,}$$_{3}$ zasluhující smíčku.

be-lächeln ( ~ ~ ) v$_{a}$, v$_{r}$ jich ~ C$_{12}$ neodl. et. ~ usmívati se čemu n nač; v$_{r}$ jich ~ usmívati se na sebe (navzajem).

be-lachen ( ~ ~ ) v$_{a}$ C$_{12}$ neodl. et. ~ (vy)smáti se, výsmívati čemu.

be-lachens-wert ( ~ ~ ~ ) a D$_{2}$$_{,}$$_{3}$ zasluhující smíču n výšměchu.

be-lachen ( ~ ~ ) v$_{a}$ C$_{12}$ neodl. (o)lakovati, lakem potříti.

be-laden ( ~ ~ ) C$_{9}$, C$_{12}$ neodl. I. v$_{a}$, v$_{r}$ (jich ~) mit et. v 8 c-r Žadce (gen.) nakládati n náložiti (co) nac n v$_{r}$ na sebe; obtížiti co n v$_{r}$ se (čim); fig. mit Webtbaten ~ (he überhänien) zahrnovati n zasypávati dobrodinimi. — II. v$_{r}$ B ~ n E$_{7}$ bez pl., Beladung f E$_{18}$.

be-lag ( ~ ~ ) m D$_{11}$ 1. zejm. v pl. = Belag.

2. O stav. = überzug.

Be-lag... ( ~ ~ ) = Belag.

be-lagerer ( ~ ~ ) m E$_{6}$, v$_{r}$ oblehatel.

be-lagern ( ~ ~ ) C$_{12}$ neodl. I. v$_{a}$ voj. die Stadt ~ město oblehati n obklopiti n sevriti n obklížiti, města dobývati; fig. 3. mit et. ~ 3. mit et. belagert baten oblehati koho čim. — II. v$_{r}$ B ~ n E$_{7}$ bez pl., Belagerung f E$_{18}$ obléhání obležení.

Be-lagerungs... ( ~ ~ ~ ) ... -artilleric f voj. oblehaci dělostreletvo; ~ arbeiten fpl. práce oblehaci; ~ batteric f oblehaci batterie; ~ geschützt n stielba oblehaci n dobývaci; ~ künftig f uméni oblehaci; ~ münze f mince razěna v obleženém městě (= Kehrbüning); ~ übung f evičení oblehaci; ~ justand m stav oblezeni.

be-kümmern ( ~ ~ ) C$_{12}$ neodl. I. v$_{a}$ 1. prov. těž v$_{r}$ jich ~ umazati (p) lejnem, spř hovnem.

2. a) 8 3. ~ = anidmieren I. 3.; h jich ~ vyplnati se, nafukovati se, f delati starého.

3. plav. zahirati mnoho místa. — II. v$_{r}$ B ~ n E$_{7}$ bez pl., Belämmernang f E$_{18}$.

Be-lang ( ~ ~ ) m D$_{11}$ 1. ven ~ důležitě, znamenitě: e-c Žadce ven grek (e) věc velmi důležitá n znamenitá, věc veliké důležitosti n velikého dosahu n značené ceny n značné vůhry; ven gering (e) málo důležitě; nidts ven ~ nic důležitého; eb ibe bende eder měrgen femme, iſt nicht ven ~ prijduhli dnes anebo zítra, na tom mi (nje) nezálezi. 2. 8 rozloha, rozsah, -áhlost; ~ der Caffe obsah pokladny; das cehért in dieien ~ serca do patři do tohoto oboru, to spádá v tento obor.

be-lang... ( ~ ~ ) -los a nedůležitě; -reich a důležitě, znamenitě.

be-langen ( ~ ~ ) C$_{12}$ neodl. I. v$_{a}$ 1. 3. ~ na-stupovati na koho (jak); mit Klage gerichtlich ~ poradem práva nastupovati n piikrociti n zalořavi na koho oč n proti komu jiti, soudem n právem oč hleděti, soudné dobývati čeho na kom. 2 8 obv. anbelangen. — II. v$_{r}$ 1. B ~ n E$_{7}$.

be-fangweilen]

— 138 —

Be-lege

bez pl., Belangung f E₁₈. 2. Ien f ~ = An-
gebörtjeit.

be-fangweilen ~ (~↓-) vₐ C₁₂ neodl. Λ. ~
nuditī koho.

be-lappen (~↓-) vₐ C₁₂ neodl. 1. lov. zradilyd
zatáhnouti. 2. ~ = auſtlicken. 3. lov. ein wohl-
belappeter H Fund p es s pěkynm zavěsenim (s pěknyma
ušimai) (v behängen).

be-lassen ~ (~↓-) C₇ neodl. I. vₐ 1. (po)-
nechati, za-, zustaviti (na mostě n v dosavadnim stavu).
2. et. bei et. ~ = bewenden lassen v bewenden. =
II. % B- n E₇ bez pl., Belaſſung f E₁₈: erbliche
Belaſſung dědiſtvi. odkaz.

be-lasten (~↓-) C₁₃ neodl. I. vₐ 1. tīžiti (eol.),
tīži spočiſati na čem; e-c irene belaſſet das Anpt
koruna tīži hlavu: 2. vₚ (ſich-) (ob)tīžiti, s-
koho (%/ se) (čim) übermäßi ~ přetížiti; mit
Schulden ~ zadlužiti (vₚ se) (ſ az po krk); do
dluhů (vₚ se) privět i in zabristi; ein (ut) statek
zavaditi, závadly na statek uvěſti. 3. Θ e-n
Balten ~ trám zatížiti; oběh. 3-8 Ceme (o Θ.)
mit et. ~ připsati (v účté) k tíži komu co ~
II. belaſſet D₂,₃: mit Žaude belaſſet hanbou
pokrytý n stízený, zhanobený; mit Schulden
belaſſet vážnoule ve dluzích, zadlužený (až
po krk); belaſſetes (ut) statk závadný v za-
vazený. — III. 1. % B- n E₇ bez pl., Be-
ſtang f E₁₈. 2. jen Belaſſung f náklad,
Θ zatíženi: play nosnost (n) (nuläſtich) Be-
ſtang (dovolen) namáháni; str. zapízazení.

be-läſtigen (~↓-) C₁₂ neodl. I. vₐ 3. ~
obtěžovati koho; býti na obtíž komu; wenn Žie
das nicht beläſtigt neobtěžuje-li Vás to, nevadi-li
Vám to. — II. ~d a D₂,₃ obtížný, dotěrný. —
III. ~ B- n E₇ bez pl., Beläſſigung f E₁₈; ~
 Jur Beläſſigung gereichen býti na obtíž komu.

Be-laſſungs... (~↓-...) ~ fähigkeit f schop-
nost obtežkání. ~linie f čára srovnávací
(graſněcky vyznačující latativem stroby); ~raum m prostor
nosnosti; ~recht n prav pravo zatěžné n zatě-
zovaci; ~umstand m přát prítěžující listn., list-
nost; ~verbot n zápořed délati dluhy; ~zeugem
svědek usvědčující n průvodní.

be-latten Θ (~↓-) C₁₂ neodl. I. vₐ tes. et. ~
opatřiti n politi latěmi. — II. sₚ 1. B- n E₇ bez
pl., Belattung f E₁₈. 2. jen Belattung f =
Lattenwert.

be-lauben (~↓-) C₁₂ neodl. I. vₐ, vₚ 1 (ſich-)  
pokrýti n oditi listim, žalistiti, o., 2. zahr. = ab-  
laubten. — II. belaubt a D₂,₃ majčí listn., list-  
natý; dicht belaubt hustě listnatý, s hustým  
listim. — III. sₚ Belaubung f E₁₈.

be-launder (~~-~~) m E₆ = Auſlaner.

be-lauern (~-') C₁₂ neodl. I. vₐ 1. ~, ~ =
~m auſlanern. 2. lov. Reibühner ~ vyčíhati koroprtve ~
II. B- n E₇ bez pl., Belanerung f E₁₈.

Be-lauf (~-) m D₁₁ bez pl., 1. obnos, sum(m)a];
ührn; Summen im ~c von 1000 Gilden summy
po tisči zlatých; Verjüdije bis ~m von
1000 Gilden zádoly do tisícce zlatých. 2. plav.
(~) Biequag e-č zohjic) prohnuti n zakřiveni (toh-
ruy, lodni, polohy atd. J.

be-laufen (~↓-) C₇ neodl. I. vₐ 1. e-n Raum
behati po prostóre, probíhati prostor m. zhehati
prostor, tež ablaufen II. 5. 2. ~ berennen. 3. s čvenym
subj. pokrývati, potahovati co, usazovati so
na čem: der Rauch belaüft den Zpiegel korr se

usazuje na zreadle n potahuje zreadlo. 4. tež
vₚ (to byku atd) oběhnouti (krávu) (o hřebě) skočiti
na kohybu; vₚ ſich ~ behati se, honiti se, pářiti
se; die Hunde ~ ſich pси se páři. — II. vₐ (m) ~
= anlaufen I. 3. — III. vₚ ſich ~ 1. v ~ 1. 5.
2. ſich so und se hoch ~, ſich auf die und die Zunme ~
ciniti n délati n obnašeti tolik a tolik; páčiti
se na tolik a na tolik; wie hoch belaüft sich
Schre Rechnung? kolik dělá Vás účet? die Spejen
beließen ſich auf mehr als 10 Gilden útraty délatý
více nežli 10 zlatých; das Nußweck belief ſich
auf 10.000 Mann pěchoty bylo 10.000 mužů;
die Länge der Wand belaüft sich auf 20 meter
stěna jest 20 metrů zdělí. — IV. % B- n E₇
bez pl., Belaſſung f E₁₈.

be-launt ~ (~↓-) a D₂,₃ vrtosivý, vrtkavý,
rozmarný (obv. launtig).

be-laſſchen (~↓-) C₁₄ neodl. I. vₐ = bez
herzen. — II. % B- n E₇ bez pl., Belauschung f
E₁₈.

Be-laſſcher (~↓-) m E₆ = lauſcher.
be-laſſen (~↓-) vₐ, vₚ C₁₄ neodl. = lauſen.
be-fäuten (~↓-) %a, vₚ C₁₃ neodl. = anläuſen.
Beſch (~↓) m E₃ io. = Alberct.
Beleche (~↓-) zo. I. m E₂₁ = Alberct. — II. f
E₁₃₂ Fulica atra lyska černá.

be-leben (~↓-) C₁₂ neodl. I. vₐ, vₚ 1. (ſich) ~
oživovati. životem plniti, rozjařovati (vₚ se),
k životu probouzeti (koho n co); gött belebt alles
Büh všecko oživuje; ničte tann ıbt ~ nie ho
nedovede rozjařiti; ſie belebt die ganze Wirtſchaft
ona jest duši celé živnosti; den Lötden ~
mrtveho (k životu) vzkřišiti. 2. vₚ ſich ~ oži- (v-
nouti k životu procitnouti n se probuditi. —
II. ~d a D₂,₃ oživujći, ~ životodarný. —
III. belebt D₂,₃ 1. (deben) živoući. 2. (lebait)
zivý, čilý; belebter Briefwechsel živ n čilé do-
pisování; dieje Zrajeje ıft jehr belebt v této ulici
jest velmi živo; s Belebtheit f E₁₈. — IV. %
B- n E₇ bez pl., Belebung f E₁₈.

Be-leber (~↓-) m E₆, ~in f E₁₉ oživovatel.

Be-lebungs..., be-lebungs... (~↓-...)
-fähig a oživitelný; ~mitiel n prostředek
ozivující; ~versuch m pokus oživící koho n co

be-lecken (~↓-) C₁₂ neodl. I. vₐ olizovati p
olízati; die Cutur, die alle Welt belebt kultura
jimajici celý svět. — II. sₚ B- n E₇ bez pl.,
Belebung f E₁₈.

be-lebern (~↓-) C₁₂ neodl. I. vₐ koži po-
křti n potáhnouti. — II. sₚ B- n E₇ bez pl.,
Belederung f E₁₈.

Be-leg (~-1 m E₄ 1. doklad, průkaz, (Beilage)
příloha; das iin ~ ein ~ für m-e Beaufnung to
jest dokladem mého tvrzení; ~c e-č Studie-
renden (pisemne) doklady n prukazy studují-
cího. 2. tk. povlak (na jazyku atd.).

Be-legz... (~-2...) ~brett n mostina, podlážka,
podlážina; ~holz n dyva, dříví k obkládání;
~hölder npl. play malé sloupy ouvazovat,
ouvazničky; ~protokoll n protokol hřebčinský
n připustný; ~quittung f kvitance dokladná
n na doklad; ~selle f (misto na) doklad ve spen
atd.; ~stück n (pisemný) doklad, dokladný list,
listina na doklad; ~jettel m dokladný listek.
chov hichto připustný listek.

Be-lege Θ (~↓-) n E₁₀ krejč lem(ování),
obruba, obložení, obšiti, podsádka.

be-legbar]

— 439 —

Be-leuchtungs...

be-legbar (↓-↓) a D₂,₃ obložitelný atd.

be-legen (↓-↓) C₁₂ neodl. I. %a 1. et. mit et. ~ obkládati. po- v obložiti co čim. 2. die Zherec (verfaltben) mäzky zoceleni. 3. j-n Plaž ~ položením čem na místo oznaciti. že jest obsazeno; e-n Plaž ~ místo obsaditi n si zamluviti n si vyhraditi; ~ Žie mir e-n Plaž bei Zidse zůstavte pro mne n vyhradte mi místo u stolu; ein Cellea o j-e Cellea ~ dáti se zapsati do přednásky n do přednášek. 4. ta v'r (jich-) pokrýti v'r se), potáhnouti se; die Zunge ijt (mit Štemm) belegt jazyk jest pokryt hlenem; hnd die Ztimmme ijt belegt hlas (zpěváky) jest zalehly n nečistý. 5. h. mit et. ~ obtiziti koho čim; naložiti co na koho: fig. h. mit dem Baum (sluč) ~ stížiti n stilnouti koho klatbou, uvaliti klatbu na koho, vyřknouti klatbu nad kým, dáti do klatby koho; ein Deri mit e-r Steuer ~ uvaliti daň n věla; vyložiti daň v; mit Bejedlaq ~ zabaviti (col); mit Verbet ~ obstaviti (red); mit Straße ~ uložiti trest (asě; h. mit e-m Ramen ~ dá(va)ku komu jménó; h. mit dem Schimpfnamen Tied ~ vynadati komu zlodějů; vej; e-e Stadt mit Truppen ~ vložiti posádku (vojenskou do města; (belegen) místo obsaditi. 6. e-n Zteincbruch o ein Bergwert ~ obložiti n obsaditi kamenný lom n důl (počtem dělníků); den Wachßerd ~ nanáseti; zr. Zpiecie ~ pokládati zreadla, amalgamem. 7. die Straße ~ (verperren) ulicí zatarasiti n zastaviti; † vej. = belagern. 8. et. (durch et.) ~ dokládati k doložiti, prokázati co (čim; uváděti doklady k čěm; ein öšje ~ žádost doložiti n doklady (přílohami) opatřiti; doklady n přílohy k žádosti připojiti. 9. † sein (Weld ~ = anlegen I. 5. 10. = belaufen I. 5. 11. plav. ein Tau ~ lano upevniti. — II. %r 1. B-n E₁ bez pl., Belegung f E₁₅. 2. Belegung f a) = Belegchaft; b) B- des Herdes nanos n nanáška splávku. — III. Belegtheit f E₂₂. Belegtein n E₇ der Zunge povlak jazyka.

be-legen (↓-↓) I. a D₂,₃ položený, ležící = legen (v liegen). — II. s Be-legenheit (↓-↓) f E₁₈ poloha (v Page). Be-legter (↓-↓) m E₆, -inf E₁₉ 1. obkladatel atd. (v legen). 2. ⊕ výroba zreadel: pokladač (kla zreadlověhol).

be-legschaft (↓-↓) f E₁₈ denní n směnově dělnictvo jednoho dolu n předku.

Belegungs... (↓-↓...) ~ mannshaft f = Belegdchaft.

be-lehmen (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl. hlinou pokrýti n pomazati n polepiti.

be-lehnen (↓-↓) C₁₂ neodl. I. %a 1. F. mit et. ~ dáti komu v léno v. 2. F. mit e-m Amte ~ dáti n uděliti komu úrad. — II. Belechute(r) m. E₁, lenník, man†, vasal†. — III. % B-n E₇ bez pl., Belechnung f E₁₈.

Be-lechner (↓-↓) m E₆ = Lehnscherr.

be-lechren (↓-↓) C₁₂ neodl. I. %a %r 1. F. ~ po(na)učovati koho, dávati komu poučeni n na-: fich (lebt) ~ (An et.) pouciti se (čim); h. über et. ~ poučiti koho o čem; h. von et. ~ e-r Sache (gen.) ~ zpraviti koho o čem; oznámiti komu co; dáti komu vědomost o čem. 2. ⊕ et. ~ = lebren; ~ D₂,₃ poučný. — II. %r B-n E₇ bez pl., Belehrung f E₁₈; jen Belehrung f poučeni.

Be-lehrungs... (↓-↓...) ~ jucht f nemírná záliba v poučování.

be-leiben (↓-↓) C₁₂ neodl. I. %a 1. opatřiti tělem kohu; dáti télo komu 2. ⊕ (ne o svítavě) účiniti tělnatým, ztluštým, ztěnatitvi koho. — II. beleibt p. p., a D₂,₃ těln(at)ý, tluštý, otvlý. — III. s Beleibtheit f E₁₈ bez pl., Beleibtjein (↓-↓) n E₇ bez pl. tělnatost, tloušťka, otvlost, korpulence.

be-leibzüchtigen (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl. h. ~ životní duchot ustanoviti n vyměřiti komu.

be-leidigen (↓-↓) C₁₂ neodl. I. %a 1. urážeti p uraziti; h. ~ urážeti koho, (urážlivě dotýkati se koho, ublížiti komu; sich durch et. o über et. fürt beleidigt halten o jühlen urážeti se, byti uražen; fig. diese Minuit beleidigt das Zür tato hudba uráži sluch n f tráh n rve uši. — II. ~ d a D₂,₃ urážlivý. — III. s Beleidigung f E₁₈ urážka; wěrliche Beleidigung urážka slovy; Prv. Beleidigungen werden alt, Wölbthaten vergiist man bald urážky pamatuji se děle než dobrodini.

Be-leidiger (↓-↓) m E₆, -inf f E₁₉ (osoba) urážející, ⊕ urážce, urazitel.

be-leiben (↓-↓) %a C₁₂ neodl. = belehnen; s. sm. mit et. ~ (vegabem) nadati, obdařiti, obmysliti koho čim.

be-leimen (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl. 1. klihem potřiti. 2. skliziti, klihem slepití. 3. máčeti v klihové vode.

be-leisten ⊕ (↓-↓) %a C₁₃ neodl vylištovati, lištami opatřiti.

be-leitern ⊕ (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl. e-n Zdacht ~ zavěsiti n zapraviti do sčachty řebříky.

be-lemmern (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl., %r B-n E₇ bez pl., Belemmierung f E₁₈ bei belehnen.

Belemnit (↓-↓) [vec.] m E₂₇, wī E₃ id., tkvíneč, hromový kamen n klin, boží proutek (vyhynulý havonožec).

be-lefen (↓-↓) C₄ neodl. I. %a Erbien ~ hrách přebírati; souk. das Indb ~ sukno čistiti (od uzl). — II. a D₂,₃ sčétý, mspr. sčétýl, zhěhlý v knihách; er út in diesem Jade jebr ~ jest v tomto oboru velice zhěhlý. — III. s Belejenheit (↓-↓) f E₁₈ vbr pl. sčét (člost).

Be-Stage (↓-↓) šti -taž) f E₂₂ 1. pívní poschodní patro: die ~ bewebten obhvátí n hydlití v prvním poschodní. 2. fig. bei ibm út čs. níž mídist rychši in der ~ (jaksi) neni svij, nemá všech pět pohromadě (n-má dobrý rozum). 3. p část těla mezi kolenv a pasem.

be-lettern ⊕ (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl. hor. Schächte ~ zavěsiti n zapraviti do sčachy řebříky.

be-leuchten (↓-↓) C₁₃ neodl. I. %a 1. osvěcovati, třlovati p osvítiti n osvětliti, ožářiti. 2. fig. (auftären) objasniti, vysvětliti, vyložiti. — II. 1. B-n E₇ bez pl., Beleuchtung f E₁₈ osvětleni. 2. jen Beleuchtung f svítivo, světlo (svíčky, pochodná atd.).

Be-leuchter (↓-↓) m E₆ 1. osvětlovatel atd. 2. fig. vykladač, komentátor; (= Austegler I. 1.).

Be-leuchtungs... (↓-↓...) ~ kosten f pl. náklad na osvětleni.

be-leun(un)den

— 143 —

be-lohnen

be-leun(n)den (~2~) ~1~) ˇ va C₁₃ neodl.
3. ~ mluviti o kom (tak): 3. ilbel ~ pomlouvati
p -uviti koho.

belfen ~ (1~) ~) vₙ (b) C₁₂ = belfern.

Belferer (~2~) m Eₐ. Belferin f E₁ₐ hafal,
f -ka, stěkavec, f -na.

belfern (1~) I. vₙ (b) C₁₂ hafati, stěkati. — II. vₚ B- n Eₐ, bei pl.

Belsried (1~) m E₃ hlídka, strážná věz
hradnú.

Belge ~ (1~) m E₁ = Belgier.

Belgi-en (1~) n Eₐ, rem. Belgie.

Belgi-er (1~) m E₆, ~in f E₁₉ Belgican,
f -ka.

belgisch (b) a D₂₃ belgický.

Belgrad (b) n E₂₅, rem Belehrad hlavnoí M
v Srbsku.

Be-li-al (1~) m E₂₅ bez pl. id. (sidonsky báh);
fig., dábel.

Be-li-als... (~2~...) -dienſt m modloslužba
Belialova; -find n. bihl. ničema; ~streſch m,
-ſtück m ničemuy záměr.

be-lichten O (~2~) C₁₃ neodl. I. vₐ fot. dáti
n vystaviti na slunce u na světlo. — II. v, B-n
E₇ bez pl., Belichtung f E₁₈.

Be-lichtungs... (~2~...) -jeit f fot. ras vy-
staveni na slunce.

Be-tich ~ (1~) n E₇, bei pl. = betichen III.

Be-tich-bängeln (~2~) vₐ C₁₂ neodl. 3. ~
házeti očkem po kom; divati se po očku na
koho; pokukovati na koho.

be-bieben (~2~) C₁₂ neodl. I. vₐ, vₙ (b) 1. mir
beliebt et., skoro † ich beliebe et. libí se mi co;
naléžam zálíbu v čem. 2. ráčiti; was ~ Žie?
co ráčite? eo se Vám líbí? eo jest Vám líbo?
čejo si přejete? ich beliebe nicht nepředi si
ničeho: eₚ (b) es beliebte ihr (mir) nicht zu an-
worten neuvieliko se n nezachtělo se ji odpo-
věděti. wenn's beliebt: a: jestli libo, libo-li;
b) kdy bude libo: wie Žie, (gang) wie Nonen
beliebt jak ráčite, jak se libí; Žie ~ wemr mir?
zu scherzen ráčite (zajistě jen) zertovati; ~ Žie
einzigtenen ráčte vstoupiti; ~ Žie mir zu selgen
taz: ráčte za mnou; jich ~ ſajten et. zu tan
ráciti učiniti eo — II beliebt a D₁, 1 oblibeny;
bei 3-m beliebt sein býti v oblibe u koho; jid
bei 3-m beliebt machen získati si oblibu u koho; be-
lieber Prediger oblibeny kazatel; s Beliebtheit
f E₁₈ oblibenost. obliba. 2. srovnávající se
s vytčeným cílem n s učiněným předse-
vzétím. — III. A. % B-n E₇, b₂ pl. libost:
(gang) nach Abrem B- podle Vasí libosti, podle
Vašeho prání; nach B- podle libosti; ich steſſe
das gang in Abr B-, ich überlaffe es gang Abrem
B- ponecháván n zůstavuji to Vasí libosti.
B. ~ Belicbung f E₁₈. 1. † = ~ III. A.
2. usnesení.

be-liebiqu (~2~) I. a D₂₃. 1. libovolný: e-c
(f r-) ~ e Vime libovolná čara; zu jeder ~ en
Zunke v kteroukoli hodinu; (gang) ~, auf (jede)
~ Weie libovolně, jakkoli, tak ei onak; jeder
E₆ kdokoli, ten ei onen. 2. pov j wenn es
Ehnen ~ iſt libo-li Vám; wie (es) Abnen ~ iſt
jak Vám libo. — II. s Beliebigkeit ~ (~2~) f
E₁₈ bez pl. = Willkür.

Be-fiebt-machen (~2~) n E₇, bei pl. uváděni
v oblibu.

be-liegen † (~2~) vₙ (in) C₁₂ neodl. skoro jen
v p. p. a inf. ~ bleiben zůstati (ležeti).

be-tini-en ~ (~2~) vₐ C₁₃ neodl. obv. lini. e)ren.

be-liſten (~2~) C₁₇ neodl. I. vₐ, ~, ~ obliſti,
f ošiditi, napaditi koho. — II. v, B- n E₇ bez
pl., Beliſtung f E₁₈.

be-littern O (~2~) vₐ C₁₂ neodl. hor. = be-
leitern.

Belladonna (~2~) [it.] f E₂₅, pl. ~ š bot.
Atropa belladonna rulik zlomocny.

Belladonnenc... (~2~...) ~litic f Amaryllis
Belladonna amaryllika†.

Belle (1~) bot. f E₂₂ = Albe.
bellen (1~) C₁₂, vₙ (b) ~, billſt, billt, bill,
bell, belle, gebellen; (to psech) stěkati, hafati;
(fo hákacho) skoliti: Prv. nicht jeder Hund, welcher
bellt, beiſt pes. který šteká, nekouše.

Bellenz... (~2~...) ~hoß n bot. = Alberbaum.

Beller ~ (b) m E₆, ~ in f E₁₈ stěkavec,
hafal (b) fig.); jen fig. ~ in ſtěkna. hafna
stěkavá čena.

Belletriſt (~2~) m E₂₀ belletrista: a) spiso-
vatel belletristický; b) milovník belletristiky.

Belletriſterei (~2~) [fr.] f E₁₈ bez pl. náru-
zívá zálíba v belletristice.

Belletriſtik (~2~) [fr.] f E₁₈ belletristika,
belletrie krásná n básmická literatura, slo-
vesnost.

belletriſtisch (~2~) [fr.] a D₂₃,3 belletri-
sticky.

Belle-vue (cubel-vy) [fr.] f krásná vyhlídka,
ˇ krasovid.

Belltammel (~2~) m E₄ předni „náčelní
beran (se zvončem) = Leitbammel.

Belltajc (~2~) m E₂₁. 20. Lagomy's pusillus
pistacha zakrálá.

belliquös (~2~) au-kös [fr.] a D₂₃ válečný.

Belliſs bot. (b) [lt.] f = Žanicijdbénden.

Belltmann (~2~) m D₅ id., hlavni o-oba st gojmenné
náška: ber diecie Sigarre heizt Œ ~ tento doutník
jest opravdu dohřu.

Bellaona (~2~) [lt.] f E₁₅ id. (válečně dohyně).

Belltweide (~2~) f E₂₂ bot. = Albe 1.

be-loben (~2~) ~, ~ be-fobigen (~2~) C₁₂
neodl. I. vₐ 1. ~, ~ zminovati se o kom n jmeno-
vati koho s pochvalou; s. sm (po chvaliti koho;
vz) láváta chvali komu. 2. ~, ~ erwäynen.
II. belobt a D₂₃, 1. s pochvalou jmenovaný,
chvalný, chvalne známý; tugenčnebelebte Šran
ezina pro svou etnost vyhlásená. 2. ~ zmi-
nený, dotčený, vzpomenutý — III. % B- n
E₇ bei pl., Belobtigung f E₁₈ pochvala.

Be-lobungs... (~2~...) -schrcben n po-
chvalný list. písemná pochvala.

be-lochen (~2~) C₁₂ neodl. I. vₐ dir(ky) délati
do (choh); provrtati (coh). — II. s, v, B-n E₇ bei pl.,
Belobung f E₁₈.

be-lohnbar ~ (~2~) a D₂₃ odměnitelný.

be-lohnen (~2~) C₁₂ neodl. I. vₐ, v, vₙ, v₇, v₆,
(jiř et.) ~ odměnovati p -niti koho; odplatiti,
nahraditi komu co; niit hladan ~ nevděkem od-
platiti; die Zugend befoßt sich etnost docháži
odměny: † čs befoßt sich = über demben vₚ. —
II. ~d a D₂₃ obv. tebnend. — III. v, B- ~ n E₇,
bei pl., Belohnung f E₁₈, odměna. odplata,
náhrada; zur Betehnung j-v Tienste v na odměnu
jeho sluzeb.

Be-lohner

— 441 —

| be-meistern

Be-lohner (~-~) m E₆, ~inf E₁₉ odměno-
vatel, f.-ka.

Be-lohnungs..., be-lohnungs... (~-...)
-lijſe für nam odměn; ~wert a hoduň n
zasluhující odměny.

be-lorbeeren (~-~, †, †ïz be-forbern (~) ¼a
C₁₂ neodl. (o)věnčiti vavřinem.

Belt (↓) m E₇ zem. 1. der große und der kleine ~

Velký a Malý Belt. 2. ⌜ Baltické moře. 

be-lüchsen f (~-~) vₐ C₁₄ neodl. = bemülen.

Beludische (~) m E₂₁, Beludschin f E₁₉

Beludschistan (~) n E₂₅ Beludžistan
(v Asii).

beludschi(ſtani)ſch (~-~, ~) a D₂₁₃ be-
lułžiſtan ský.

Beluga (~) [rus.] m E₂₅ Accipenser sturio
jěseter obecňý.

be-lugen ~ (~-~) vₐ C₁₂ neodl. prohlížeti (co).

be-lügen (~-~) vₐ B₁ neodl. 1. ~ obelhá-
vati, pře- p obelhati, pře- koho; (v hrědło) láhá-
komu. 2. † = vertemněn.

be-lugsen f (~-~) vₐ C₁₄ neodl. ~ pod-
věsti, otaškařiti, ošiditi. napáliti koho.

be-luſtigen (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ, v'₁ 1. ſich ~
obveselovati (vₚ se). vyražeti (vₚ se), baviti
(vₚ se). 2. ich ~ (= ich luſtig maden) übe...
posmivati se comm. dělati si smích n šašky
z čeho. ~ II. ~d a D₂₃ zábavný. ~ III. sₚ B~ n
E₇ bez pl., Beluſtigung f E₁₈ obveseleni, zá-
bava.

be-luſtiger (~-~) m E₆, ~inf E₁₉ obveselo-
vatel, f.-ka.

Be-luſtigungs... (~-...). ~ort m místo
(k) obveseleni n vyraženi n závab: ~zeit f
doba k vyražení.

be-lutſchen p (~-~) vₐ C₁₄ neodl. (o)u-
cati, (o)cumlati (co).

be-luren F (~-~) vₐ C₁₄ neodl. = belugsen.

Belvedere (~-~) (~ [ſt.] E₂₅ I. n id., krásná
vyhlídka: top. Č Letná (v Praze), ~ II. bot m
Chenopodium scoparium, Kochia scoparia lytel
metlovitý.

belvederisch ~ (~-~) a D₂₃, belvederský.

Belz ~ (b) m E₃ atd. = Belz.

Belz... (~-~) ~baum m bot. = Albe 1.

be-machen F (~-~) vₐ, v'₁ C₁₂ neodl. 1. u. sm.
podělati (vₚ se); pokáleti (vₚ se) p spr. posrati
(vₚ se) = befacken. 2. a sm zadelati se. zama-
zati se.

be-mächtigen (~-~) C₁₂ neodl. I. v'₁ jich
3-5 o e-r Žaše ~ zmocniti se koho n čeho: uchva-
covati p uchvátiti co; jich 3-6 ~ (ibn verbaſten) za-
tknouti koho, zjistiti se kym; jich der Wěcierung
~ zmocniti se vlády, opanovati. ~ II. ~ vₐ
= ermächtigen. ~ III. ~d D₂₃, uchvacujici atd.
~ mocný. ~ IV. sₚ B~ n E₇ bez pl., Bemäch-
tigung f E₁₈.

be-mahlen (~-~) vₐ C₁₂ neodl., ale p, f. ~.
Marſchland ~ dažina vysušovati.

be-mahnen ~ (~-~) vₐ C₁₂ neodl. upomí-
nati (koho oši; (obv. mabnen).

be-mähnen (~-~) vₐ C₁₂ neodl. pokrýti n
ozdobiti hřívou.

be-makeln, be-mäkeln (~-~) vₐ C₁₂ vₐ C₁₂
neodl. = betriffeln.

be-malen (~-~) vₐ C₁₂ neodl. 1. (po)malo-
vati (co). 2. oznáčiti co.

be-maſlen (~-~) plav. vₐ C₁₂ neodl. tes. při-
ložiti šablonu (načl).

be-mängeln (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ et. ~ vy-
týkati čemn u v čem nedostatky n vady, po-
suzovati. kritiskodati† co. ~ II. sₚ B~ d E₇ bez
pl.. Bemängelung f E₁₈ výtka nedostatků,
posudek, kritika'.

be-mannen (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. plav.
ein Schiff ~ 10 lo mužstvem opatriti. 2. (jen) muže
dati n opatriti; skoro † (jich ~) vdáti n pro-
vdati (vₚ se); be-maunt (pro)vdani. ~ II. %
1. B~ n E₇ bez pl., Bemannung f E₁₈. B~
der Maßen vyspění hochu v muže. 2. jen Bc-
mannung f mužstvo.

be-manſchen f (~-~) vₐ C₁₄ neodl. pošplí-
chati, zamáchati, pocákatí.

Be-mäntc(fer) (~-~) m E₇, ~in f E₁₉
zastiratel atd.

be-manteln (~-~) vₐ C₁₂ neodl. = bemänteln
I. 1.

be-mänteln (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. opa-
třiti n přikrýti plástěm: vₚm p, f. bemäntelt,
bemanntel přikrytý plástěm. 2. ~ cin (unebeleidet)
Mint ~ (nemanželske) dítě legitimovati n vyhlá-
siti za manželské. 3. fig. zastíratí p zastrítí,
zakrývati (co); opentliti co; držitlid ~ zakrý-
vati rouškou kresťanství; j-n (Weiz mit der
Žvarianteit ~ lakomství zakrývati rouškou
Setrnosti. ~ II. sₚ B~ n E₇ bez pl., Bemän-
telung f E₁₈.

Be-mängelungs... (~-...). ~theologie f
theologie libujici si v zakrývání všeho.

be-maſten (~-~) plav. C₁₂ neodl. I. vₐ opa-
třiti stěžní. ~ II. sₚ 1. B~ n E₇ bez pl., Bc-
maſtung f E₁₈. 2. jen Bemaſtung f stěžně,
-ňoví.

be-mauern (~-~) vₐ C₁₂ neodl. opatřiti n
obehnati zdi i zdmi: obezditi.

be-mauſkorben (~-~) vₐ C₁₂ neodl. dáti
náhubek n krabušku komu.

be-maſsen (~-~) vₐ C₁₄ neodl. 1. okrádati
koho, š. sm. žítí na utraty č, žití a týti z koho.
2. ~ die Stufe bemannt das Manne... kočka chytá
mýši v domě.

be-mauthen (~-~) C₁₂ neodl., B~ n E₇
bez pl., Bemauthung f E₁₈ rak. vybírati mýto
n clo (= Bell crabeen).

bembermbemben (~-~) int rrbum! bum!
(napodobení vuku bubnu).

bembern (~-~) vₐ (b) C₁₂ 1. prov. (o hodinách)
tlouci, bříti. 2. prov s potloukati se; f lajdati.

be-meierern (~-~) vₐ C₁₂ neodl. 1. ein Gut ~
dáti nájemníka do statku. 2. ~, ~ dáti po-
pluží n dvůr komu. 3. fig. das ist bemciert = das
ist belämmert (v belämmern).

Be-mein-cidcet(r) (~-~) m E₂₁ oběť krivé
příšahy.

be-meinen ~ (~-~) vₐ C₁₂ neodl. et. ~ pro-
něsti n projeviti míněni o čem.

be-meiſſeln (~-~) vₐ C₁₂ neodl. dlahati co.

be-meiſtern (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ, v'₁ 1. jěčení-
schaften ~ náručností ovládati, opanovati, pře-
máhati, krotiti, na uzdě držeti; feinen Zorn
št ~ juden přemáhati n krotiti (svůj) hěnv;
er tann jich nicht ~ nedovede se ovládati

Německo-česky slovník. I. Deutschböhmische Wörterbuch.

56

be-melden

— 142 —

[be-nannt

2. ṿr sich e-r Sache ~ opanovati co; zmocniti. se čeho (~= bemächtigen l). — II. s/³ B~ n E₇ bez pl., **Bemeisternung** f E₁₈.

be-melden (~-l) C₁₃ neodl. I. ~ ṿr = crwähnen. — II. **be-meldet** D₂,₃ (svrchu)zminěný.

be-meldeter-maßen (~-ll~) advt. (podle toho) jak svrchu zminěno.

be-mengen ~ (~-l) ṿr C₁₂ neodl. sich mit et. ~ = betreffen II.

be-merfbар (~-l) I. a D₂,₃ pozorovatelný; patrný; das ist mit dem bloßen Ange nicht ~ toho nelze pouhým okem pozorovati; sich ~ machen dáti se pozorovati, vyznačovati se, pozornost buditi n k sobě obraceti. — II. s **Be-merfbарkeit** (~-l~) f E₁₈ bez pl.

be-merfen (~-l) C₁₂ neodl. I. v/a 1. (s)pozorovati; postřehnouti, znamenati (co), pověšinouti si (čeho). 2. označiti, poznamenati (znamenati opatřitv). 3. (sich) et. ~ (lepe merfen) poznamenati, za- (si) co, poznámky (si) činiti o čem 4. a) upozorniti (koho nač); b) ~ pozorovati co, obracati pozornost k čemu; es ist bereits bemerkt werden, das... bylo již pozorováno, že... pozorovalo se již, že... 5. podotknouti n přípomenuti. — II. % 1. B~ n E₇ bez pl., mit dem B~ s podotčenim n s přípomenutim.

2. **Bemerkung** f E₁₈ poznámka.

be-merkens-wert (~-l~) a D₂,₃ povšimnuti hodný, stojící za povšimnutí.

Be-merker ~ (~-l) m E₆ = Be-obadhter.

be-merklich (~-l) a D₂,₃ = be-merken.

Be-merkungs-... ~ (~-l) ... = Beobachtungs-...

be-messen (~-l) C₁ neodl. I. v/a = messen. — II. ~ a D₂,₃ = ab-gemeffen v ab-messen I. ~. — III. s **Bemessenheit** (~-l) f E₁₈ bez pl. = Abgemeßenheit I.

be-miſſen (~-l) C₁₂ neodl. I. v/a pohnojiti, povrivi. — II. % B~ n E₇ bez pl., **Bemüſtung** f E₁₈.

be-mittleiden (~-l) C₁₃ neodl. I. v/a ~ mit útrpnost n soucit n slitováni s kym; slitovati se, smilovati se, ustrnouti se nad vym. — II. % B~ n E₇ bez pl., **Be-mittleidung** f E₁₈.

be-mittleidens-... (~-l) ... = be-mittleidens... a hodný a zasluhující útrpnosti n slitování.

be-mittleidungs-... (~-l) ... = be-mittleidens...

be-mittelt (~-l) a D₂,₃ (zámožný, mohovitý, majetný).

Bemme (~-l) f E₂₂ = Bänme.

be-möbeln (~-l) v/a C₁₂ neodl. nábytkem opatřiti.

be-modern (~-l) v/a C₁₂ neodl. zahlatiti.

be-mogeln p (~-l) v/a C₁₂ neodl. oklamati, podvésti, osrditi.

be-mo(s)ſsen (~-l) C₁₄ neodl. I. v/n (in) pokrýti se mechem. — II. v/a pokrýti mechem, zanesiti. — III. **be-mo(o)ſt** D₂,₃ pokrytý mechem; fig. prastury, staletý; student be-meester Purche, demeostes Haupt sravý student.

be-mörteln (~-l) C₁₂ neodl. I. v/a maltou ovrhovati. — II. % B~ n E₇ bez pl., **Bemörtelung** f E₁₈.

bempern f (~-l) v/n (b) C₁₂ vol. tlouci, bíti; = p bumein.

be-mühen (~-l) C₁₂ neodl. I. v/a ~ na- máhati, obtěžovati, zaneprazňovati koho. — II. v/r sich ~ namáhati se; sich ~, zt gehen na-

máhati se n snažiti se jítí; sich vergeblich ~ marné n nadarmo n zbytečné se namáhati; sich um ct. ~ vynasnažovati se, usilovati, pracovati, zasazovati se, bráti se p vzítí se oč; sich für ~ um ct. ~ snažiti se získati komu co; pracovati oč pro koho; sich um ~-s Gmmt ~ ucházeti se o přízeň či; wenn Sie sich gefälligt zu mir ~ wollen nebude-li vám obtížno mne navštiviti; ~ Sie sich herein! rače vstoupiti! — III. **be-mücht** p. p.: bemücht sein = ~ II. — IV. % B~ n E₇ bez pl., **Bemühung** f E₁₈ námaha.

Be-mühungs-... (~-l) ~gebürf ohch. pro-vise†.

be-mündeln ~ (~-l) v/a C₁₂ neodl. chovati n miti pod poručničtvim n v poručenstvi.

be-mundstückt (~-l) D₂,₃ erb. s jinobarevným nátrubkem.

be-müssigen (~-l) v/a C₁₂ neodl. ~. ~ donucovati p donutiti, pri-, primeti, zavazovati koho (čemu); sich bemüchtigt jenen o funden, et. zu tujm viděti se nucena učiniti co.

be-muttern f (~-l) C₁₂ neodl. ~. ~ pečovati o koho jako matka; býtí matkou komu.

be-mühen (~-l) C₁ neodl. I. v/a opatřiti n pokrýti čepici. — II. **bemiüſt** a D₂,₃ s čepici.

be-nachbaren (~-l) C₁ neodl. I. v/r sich (mit) ~-m ~ přijiti v sousedstvi či, státi se sousedem. 2m. — II. **benachbart** D₂,₃

1. sousední. 2m. = angrenzen II.

be-nachrichtigen (~-l) C₁₂ neodl. I. v/a ~. ~ ven ct. ~ zpraviti n uvědomiti koho o čem; dáti komu zprávu v vědomost o čem; oznámiti komu co; ~. ~, daš... oznámiti komu n dáti komu zprávu, ze... — II. % B~ ~ n E₇ bez pl., **Benachrichtigung** f E₁₈: um B~ bitten žádati za zprávu n informace†.

Benachrichtigungs-... (~-l) ... ~brief m, -schreiben n návětný list.

be-nachten (~-l) C₁₃ neodl. I. v/a ~ če~ bez nachtet jde na noc, noc se blíží. — II. v/a, obyč. p. p., a **benachtet** temný, ponořený v temnostech; der benachdete Pfad der Lebens tennä stezka života.

be-nachtheiligen (~-l) C₁₂ neodl. I. v/a ~. ~ (u skoditi komu, po- koho; u) křivditi, ubližovati, činiti újmu komu; (to všechno) tež. býtí na újmu n na úkor komu. — II. % Benachtheizigung f E₁₈ újma.

be-nagelte (~-l) C₁₂ neodl. I. v/a 1. přibiti (hřebiky) nač. 2. natlouci hřebiků do čeho. — II. **benagelt** p. p. a s nehty na prstech). — III. % V~ n E₇ bez pl., **Benag(c)lung** f E₁₈:

be-nagen (~-l) C₁₂ neodl. I. v/a hladati ohlod(a)vati, ohryzti co. — II. % B~ n E₇ bez pl., **Benaqung** f E₁₈.

be-nähen (~-l) v/a C₁₂ neodl. et. mit v. ~ obšiti, po- ~ čim.

be-nahm (~-l) impf. od benemen.

be-namen C₁₂, be-namſen C₁₄ (~-l) neodl. I. v/a ~. ~ e. ct. so und so (~ pojmenovati, zvati p nazvati koho n co tak či onak; man bename ihu den Zpätter zvali ho posměváčkem; Heimrich, der Greche benanjet... Jindrich (na)zvaný Veliký... die Pflanzen ~ květiny pojmenovati n jmény (o)značiti. — II. s/³ B~ n E₇ bez pl., **Benaſung** f E₁₈.

be-nannt (~-l) p. p. od benemen.

["be-narben", "— 4:13 —", "Bengale", "be-narben (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ, cₙ (in), wₚ (~)jizviti, jizvami pokrýti; benarbter Mriicger\nhejovník pokrytý jizvami; benarbtes Wesicht\nzjizvený (od nedostav) dolčkovatý n podúbaný n\npíth podrápaný oblicěj. — II. §₅ B~n E₇ bez pl., Benarbung f E₁₈.", "be-naschen (~-~) vₐ C₁₁ neodl. et. ~ nalsati co.", "be-nässen (~-~) vₐ C₁₄ neodl. = benessen.", "be-nauen ~ (~-~) vₐ C₁₂ neodl. = bettemmen.", "Bendjet (~-~) m E₆ pl. = Bindet.", "bene f (~-) [lt. I. adv. jich ~ thun udělati si\na dátı si bene; popráti si, co hrdlo ráći. —\nII. B~n E₇ bez pl., Benebelung f E₁₈.", "be-nebeln (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. zamlziti,\nmłhou pokrýti n potahnouti. 2. fig. dasauge ~\noko zakaliti. 3. w~rₚ f (jich ~) podnapiti se,\nf nachmeliti se, natáhnouti se; ven vůjt und", "benecelt opojen (v') vínem a rozkosí. — II. §₅", "B~n E₇ bez pl., Benebelung f E₁₈.", "be-nebß ~ (~-) adv. ~ nebßt.", "benedici-en (~-~) [lt. C₁, I. vₐ p. p. tez\nbenedicit (po) žehnati akomod. blatos-laviti (koho).", "II. v, B~n E₇ bez pl., Benedicung f E₁₈.", "Benedict (~-~) npr. m kŕ. am. E₂₅", "a (~-~) f E₂ Benedikt, f -a.", "Benedicte (~-~) [lt.] f E₂₂ bot. = Bene-\ndicn en fraut.", "", "", "Benedicten(en) ... (~-~(v)...) bot. ~kraut n\nGeum kuklík; iduteuewízes ~kraut Geum mon-\ntanum kuklík chlumni; ~rose f T'aconia offici-\nnalis pivoňka; ~wurz f Geum urbanum kuklík\nobecný.", "Benedictiner (~-~) [lt.] m E₆, ~in f E₁₈\nbenediktin~ (g'helnik), f -ka.", "", "", "", "", "", "(da) benemmen to mu odňalo chuť, tím ztratil\nchuť, tím přesla ho chuť. 3. ~, ~, ~ et. (denanben\ne-r ~ache ~ zbaviti koho čeho, obrati n dlonpiti\nkoho čo, u- komu co. 4. ~, ~, ~ et. (denanben\na) otupiti, zmalátniti, zpitomiti,\nomámiti koho; h) o nápolch, onamovati koho,\nstoupati do hlavou komu; ich war gauß benemmen\nměl jsem hlavu phou n (jako) pitomou.\n5. † die Münzen ~ mince vyrovnávati „upra-\nvovati. — II. v' ich ~ 1. (v) verbatten chovati\nse, overabren počinati si, vésti si, jednati (jako);\njich nicht zu ~ wiffen nevěděti, jak si počinati\na co delati; b) ti v rozpačich; jich fejš poči-\nnati si zbaběle; jich feria(j)ebig ~ tež dátı se\nviděti. 2. jich mit ~m ~ overantagen srozuněti\nse, (n)sněsti se, shodnouti se, sjednati se\na kym. — III. % B~n E₇ bez pl. chování, počínání,\njednání. — IV. ~, ~, ~, ~, ~, ~, ~, ~, ~, ~, ~, ~,

["Bengalen", "— 444 —", "bc-ordern", "Bengalen (২২) n E₂₅ Bengalsko (vo vych. Indio.)", "Bengali (২২) E₂₅ I. n bengalština. — II. m io. = Bengaliſt.", "bengaliſch (২২) a D₂₃ bengalský; ~ Bohnen = Jguatinsbehnen.", "Bengaliſt (২২) m E₂₄ zo. Fringilla bengalus pěnkava bengalská.", "Bengel f (২২) m E₆. 1. (zted) hūl, (stüttet) kyj, klacek, (suncbet) klāt (dřevo na krku kunšteho psar); ~ in der Stede srdee; ~ e-r fanype váha, tahadło, bidlo u studźe; typ. (Preſſe) táhlo, páka, loutka. 2. ſg. klacek, kolohnát, hulvát, halama; d. sm ein kleiner ~ 10 ätechs capart.", "Bengel... (২২) ~) ~) ~) ~) ~) ~) ~) ~) ~) ~) ~) ~)

["be-quemtich", "— 446 —", "[be-rechnen]", "s = III. ♃ B̄ n E<sub>2</sub> bez pl., Bequemung f\nE<sub>18</sub> pohova — IV. s Bequemheit ♃ (—) →\nE<sub>18</sub> bez pl. = Bequemlichkeit 1., 3.", "be-quemlich (—) 1. a D<sub>1</sub> = bequem 1. —\nII. s Bequemlichkeit ♃ (—) → f E<sub>18</sub> 1. po-\nhodli, —nost; príležitosť, príhodnosť; po-\nhova; nach Zwei B. jak Vám pohodlno v zhod.\n2. a) = Webmung; b) = Abritt. 3 ♃ po-\nhodnosť. záliba v pohodli. 4. ♃ — gegen A.\nduvernost, duverně chování ke komu.", "Be-quemlichkeits... (—) —liebe f zá-\nliba v pohodli; —stuh m noční stolice.", "be-quitden ⊕ (—) v<sub>a</sub> C<sub>12</sub> neodl. Zügegt —\nmeidia pokládati.", "be-räbbeln P (—) v<sub>a</sub> v<sub>n</sub> (b) C<sub>12</sub> neodl.布\nklopiti, platiti = becappen 1. 2.", "be-rahmen (—) C<sub>12</sub> neodl. I. — 1. zará-\nmovati. 2. †kane = beranmen 1. 3. p = be-\nruken. — II. v<sub>r</sub> sich ~ 1. (to wobeit) ustáti se, dáti\nsmetanu. 2. p = ich be-ruken.", "be-rainen ♃ (—) v<sub>a</sub> C<sub>12</sub> neodl. omeziti,\nobv. abgrenzen.", "be-rändein (—) C<sub>12</sub>, be-randen (—) C<sub>12</sub>,\nbe-krandern (—) C<sub>12</sub> neodl. I. v<sub>a</sub> obroubiti.\nbrobouhen opatriti; Milzenen — peníze obroubiti. —\nII. % B̄ n E<sub>2</sub> bez pl., Berandung f E<sub>18</sub>.", "be-ranken (—) v<sub>a</sub> C<sub>12</sub> neodl. uponkami n\nlistim pokryývati (to).", "Be-rapp ⊕ (—) m E<sub>2</sub> bez pl. 1. ved hrubá\nn drsná n ostrá omitka. ovrhnutí, nához\nmaltoun. 2. oklesteni kmenů z hruba.", "be-rappen (—) C<sub>12</sub> neodl. I v<sub>a</sub> 1. ⊕ a ved.\nc<sub>2</sub> = Maner — ved olmitati n ovrhlovati; h) tes.\ndie Bäume — otesávati stroum v lese. 2. [Rappen]\nf penězi opatriti n zásobiti; abs. platiti, f klo-\npiti. — II. % B̄ n E<sub>2</sub> bez pl., Berappung f E<sub>18</sub>.", "be-rajen (—) C<sub>12</sub> neodl. I. v<sub>a</sub> dnem pokrývati n obložití; odrnovati; c-n Meiler — dnřiti n dnem obložití n krvi milíř. — II. v<sub>r</sub> sich ~\ndnem se pokrýti n zarusti. — III. % B̄ n E<sub>2</sub>\nbez pl., Berafung f E<sub>18</sub>.", "be-rajpetn (—) v<sub>a</sub> C<sub>12</sub> neodl. struhákem\nohladit, oraspovábiti.", "Serat (—) [tur.] m E<sub>2</sub>, výšadní list.", "be-rathen (—) C<sub>12</sub> neodl. 1. v<sub>a</sub>, v<sub>n</sub> (b) v<sub>r</sub>\n1. % (povraditi, dáti radu komo); aut jein\ns dobrou se poházati. dobrou radu vžiti.\n2. (koro) † opatriti, zásobiti n vypraviti koho;\nc-e Zöster — deero vybaviti n vvenuti n s. sm.\nprovádati; fig. Gott berathe Cuch! Buh bůn's Vámí!\ntěz v<sub>r</sub> sich mit et. — opatriti se. zásobiti se čim;\njein Ya s — dům vésti; das Hans ist gut o libel\ndům jest v dobrém n ve špatném stavu.\n3. % — ptáti se n tázati se o radu koho, ra-\nditi se s kym. 4. et. — v<sub>r</sub> über et. — a) sám uva-\nžovati, premýšleti o čem; b) tež v<sub>r</sub> sich über\net. — po raditi se, u- so (s kym.) o čem. 5. (be-\ndrehem) uzavřati p uzavřiti, usněti se, roz-\nhodnout. — II. ♃ a D<sub>2</sub> a poradný; —dě Stimme\nporadní hlas. — III. % B̄ n E<sub>2</sub> bez pl., Be-\nrathung f E<sub>18</sub> porada.", "Be-rather (—) m E<sub>2</sub>, —in f E<sub>18</sub> 1. %\naberh radece. f —kyně. 2. opatřovatel atd.", "be-rath-schlagen (—) sich ~ v<sub>r</sub> C<sub>12</sub> neodl.\nI. v<sub>a</sub> (b) — beraten in 1. I.; mit A—m über et. — ra-\nditi se, vcházeti v radu s kym. oč. — II. ♃ a D<sub>2</sub>, 3.", "= verathen II. — III. % B̄ n E<sub>2</sub> bez pl., Be-\nrathschlagung f E<sub>18</sub> = verathen III.", "Be-rathungs... — % — % — % — % — % — %

Be-rechner

— 447 —

[be-reit-fertig]

napred vypočten. 2. obch. = anrechnen 1.; fremde
Münzen o Maße o Gewichte auf einheimische — cizi
mince n mýr n váhy preváděti na domácí;
Θ typ. = praeovati od kusu. — II. ṿr jich
jid mit 3-m výstovati (se) s kym. vyrovnati
se, u dělati porádnost, vyporádati se s kym. —
III. d a D₂,₃ = der Münch vypočítavý = pro-
saíký člověk. IV. berechnet D₂,₃ 1. a) 1. b)
e 1. 2. = III.; berechnete Detene vypočítava
coketta. — V. se B- n E₇ bez pl.. Berech-
nung f E₁₈ výpocet.

Be-rechner (—) m E₀, —in f E₁₈ vypočítá-
vatel, f -ka.

Be-rechnungs..., be-rechnungs... (—) commissio
- commission f süctovaci komise; -los a.
D₂,₃ nevypocitatelný, nedající se vypocítati;
-weiſe f způsob vypočítávání.

be-rechtigen (—) C₁₂ neodl. 1. ṿa. k. zu
et. = oprávnič, způsomniči koho k čemu; dátí
n a udělit n propujenti komu právo k čemu; ans-
jیدichti v výhradné oprávniti koho, dátí komu
výhradné právo. — II. Berechtigte(r) m E₁₆
opravněnec. — III. 1. ṿr B- n E₇ bez pl.. Be-
rechtigung f E₁₆, 2. gen. Berechtigung f oprav-
něni: dem Herüdte als sei..., wird jede Berechnung
abgesprochen povest. jakoby... se popíra vý-
vrací.

Be-rechtigungs..., (—) -grund m důvodu
opravňovací; -zeugnis n vysvedčení opravno-
vaci.

be-rechten (—) C₁₃ neodl. I. ṿa. 1. et. = mlu-
viti o čem. 2. et. = beraten rokovati na raditi se
o čemu; na příčes bráti o: tři jich mit 3-m über
et.) = rokovati, raditi se in jednati s kym to čemu.
3. % das Auber (zmnieci zaríkavati, obv. berechzen
těz = beraten I. 4. 3. = ‚übergehen: 3. =
obalamutiti, obankovati, obulikovati koho 3a
(ramlvmu komu; nyně: 3. c-r Zdve, 3-m et. = na-
mluviti, nabulikovati, nabalamutiti komu co:
těz ṿr jich = neprave jinak si představovati
co: 3. 3. zu et. = 3. = et. zu tunt pomlouvati
p přemluviti, (reci) přiměti koho k čemu. 6. %
3. o et. = pomlouvati koho n co. 7. % 3. = mluviti
n miti rec o komu na paměť na počest 4.
= II. ṿr jich = v I. 2. a 4. = III. % B- n E₇ bez
pl., Bereitung f E₁₈.

be-reedsam (—) I. a D₂,₃ = berect. —

II. s Bereधamkeit (—) f E₁₈ výmluvnost.

be-redt (—) I. a D₂,₃ výmluvný, výrechný.

II. s Bereधheit (—) f E₁₈ = Bereधmkeit.

be-regeln (—) C₁₂ neodl. upravovati,
uporadati, zatřiditi co.

be-regnen (—) C₁₃ neodl. I. ṿa. 1. promociti
(ídestém). 2. fig. 3. mit Blumen = zasypati květi-
nami koho. II. ṿa. (ju zmoknouti).

be-regt (—) a D₂,₃, der = c Gegenstand véc.
o niž jde a jíž se týče; véc zmíněná n do-
teená.

be-reiben (—) ṿa. C₆ neodl. triti. mnouti.

Be-reich (—) m (n E₇ a) obor, okrslek,
působíste; = c-r Wijzenbaidt o e-r k mit obor
vědy n umění; h. Bereidungsweiter dosali: Be
famües pravom, kompetence'.

Be-reicherer (—) m E₀. Bereicherin (—) f
E₁₈ obohacovatel, f -ka.

be-reicherern (—) m C₁₂ neodl. I. ṿa. obohaco-
vati p -titi koho n co (mit e durch et. cim); die

Zpráde mit neuen Ausdräden ~ obohatiti řeč
novými výrazy. zavěsti do reci hojnost
nových výtazů. — II. ṿr jich ~ obohatiti se,
(z)bohatnouti, bohatství nabyvájati; sibh auf
Meinen der Armen ~ obohacovati se na útraty
chudých. — III. s ṿr B- n E₇ bez pl., Bereiche-
rung f E₁₈.

Be-reicherungs... (—) mittel n pro-
stredek obohacovaci n zbohatnutí.

be-reifen (—) C₁₂ neodl. I. ṿa. 1. Θ h. d.

[Reißen] em daï = sad (obrućemi) pobijeti. 2. [Reiij]
jinim n jinovatkou pokrýti n potáhnouti.
ojinit. — II. s ṿr B- n E₇ bez pl.. Bereifung f
E₆.

be-reimen (—) ṿa. C₁₂ neodl. 1. skládati n
delati rýmy na (koho n 1.); oslavovati rýmy
(koho n col. 2. rýmy pokrýti n popsati.

be-reinen (—) ṿa. C₁₂ neodl. ohjasnití,
vyložiti, vysvětliati, obv. in's Neine bringen.

be-reinigen (—) C₁₂ neodl. I. ṿa zejm. kane.
(na čisto) vypraviti: do porádku uvěsti (co);
uspořádati. — II. s ṿr B- n E₇ bez pl.. Bereini-
gung f E₁₅.

Be-reinigung... (—) -commiffion f
E₁₅ = Ţtaatsgel der verrechnungsecommiffion.

be-reifen (—) C₁₄ neodl. (b, % ju) I. ṿa
1. ein vart = cestovati n putovati po zemi n zemi,
procházeti p projiti zemi, pruputovati zemi. 2. dach
die Weizen — jezditi na trhny n po trzích.

II. bereist D₂,₃, zjezdilý, z cest zkušený. —

III. % B- n E₇ bez pl., Bereifung f E₁₅.

be-reihera (—) a hor. e-n Weiter = milíř
chvojiti n chvoji krýti.

be-reit (—) a D₂,₃ hotový, připravený,
přichystán (jut et.) k čemu = sfeben, jich = !alten
býti připraven n pohotové: das Weid ist ~
peníze jsou uchystány n pohotové; % attributivně
les Weid připraven n výdajné peníze; sibh zu
et. = maden (při chystati se n strojiti = n
připravit se n (při)hotoviti se k čemu; id ein
= dir zu tefen jsem hotov n ochoten ti pů-
moci; sibh = süßen lassen, zu helsen jeviti ochoten
pomáhati.

Be-reit... (—) = Bereitungs...

be-reiten (—) C₁₃ neodl. I. ṿa, ṿr 1. (in
Stand išenou připravovati p -viti. přichystati, u-
prilohovati, u-strojiti co; cin Mittagemaßl.

oběl chystati n strojiti; 3-m c-e Ubertragung ~
prekyapen připraviti n způsobiti komu; 3. zu
et. auf. fürt et) = připravovati koho k čemu naž
% et. bereitet sich (ca) bereitet sich vor, ist im (ange-
nöco se knje. 2. bereitungen zhotovovati, (z hoto-
viti, vyráběti, robiti, dělati. — II. freien? %
C₇ neodl. 1. c-e wemant = jezditi (kommu) po kra-
jemn. 2. jezd. = freiten. 3. % 3. = obv. beritten
maden koněm opatřiti koho; koně dátí komu;
na koně posaditi koho: beritene Pelizi policie
na koni, jizdná policie; sibh beritten maden
opatřiti si koně; s Bereichheit f obv. Bereidungs-
Bereitschaft p hesto o sobě. — III. % B- n E₇
bez pl., Bereitung f E₁₈.

Be-reiter (—) m E₇ 1. tež in f E₁₈ [be-
reiten I. připravovatel, zhotovovatel atd. 2. [be-
reiten II. a) jízdný (úřední) dozorec okresu;
b) štolba, podkoní; v jízdnách objednáj.

be-reit-fertig (—) m D₂,₃, Bereit-fertig.

keii (—) f E₁₈ v hereinwillig, Bereinüthait

Be-reit-heit

— 148 —

Berg...

Be-reit-heit (›⁻²) f E₁₈ bez pl. = Bereitshaft.
be-reits (›⁻²) 1. již, už. 2. svy. skoro. témér;
ein noch = neuer Red zánovní kabát.

Be-reichtraft (›⁻²) f E₁₈ hřv pl. 1. ~ žt. hotovost k čem; et. in ~ haben mít pohotově n připraveno co; in ~ sezen připraviti, přichystati; sib žt et. in ~ sezen (přichystati, strojiti se, mít se k čem; in ~ sezen státi n být pohotově. 2. plav. (po)hotovost k boji; vj. (Najer)~ hotovost (n kasárničk).

Be-reitungs... (⁻²⁻²...) -art f, -weise f
způsob připravovati co.

be-reit-willig (⁻²⁻²) I.a D₁₂ hotový ochotný:
(trenutnictví) úslužný (et. žt thin (u)jiniti co); adv.
ochotně ata; ~ ji co nejochotněj. s největší ochotou. — II. s Bereitwilligkeit (⁻²⁻²) f E₁₈ bez pl. ochota, úslužnost.

be-rennen (⁻²⁻²) vj. C₁₅ neodl. I. ¹a e dejning ~
a (n pevnost hnačí útoken) n dotírati n udeřiti;
b) (comiditeken) pevnost obkliciti n oblehmouti n se-
viti. — II. ⁵p B~ n E₂ bez pl., Berennung f E₁₈.

be-renten (⁻²⁻²) ¹a C₁₃ neodl. 3. ~ rentu
n důchod vykázati komu; = 3-m c-c Rente
ausjetzen (v ausjetzen I. 7.).

be-reuen (⁻²⁻²) a C₁₂ neodl. I. et. ~ litovati,
želeti, pykati čeho. — II. ⁵p B~ n E₂ bez pl.,
Bereitung f E₁₈ = Rente.

be-reu-ens-wert (⁻²⁻²) a D₂,₃ litování hoduň,
litosti zašluhující.

Berg (⁻²) m E₃ 1. hora; vreh; der ~ Anno
vreh Etna; Weißer (bei Frag) Bilá Hora (n Prahy);
alle ~ versprechen slibovati n připovídati hory
(a) doly; über alle ~ es sein, über ~ und That sein
být za horami a doly (ten tam); und versprechen
prenášeti hory (nejobjtžnější práce konat); Prv. hebe ~
tiefe Thäter vysoke hory mívají hluboká údolí;
und That fernen nítd vja mmem, aber Wieden
weht ueschäżejí se hory s údolími, ale lidé
s lidmi. 2. žu ~ se jahren jiti n stoupati na horu;
fig. am ~ ücßen ~ halten potkávati se ohtizí;
f da jehl der Sdo ~ da stehen Sdhen (mm) am ~
ted jsem n jsme v brynde; hinter dem ~ wobnen
und noch keute myslíte, že jste pohlit všekou
moudrost? mit et. hinter dem ~ halten nechtiti
ven s čim, ukryvati co; jenſcit des ~ es sein
být v druhé poloviné života; Ndr jeid nebo
tid; über den ~ nevýškejte. ježte jste nepro-
skočil; ježte nejste u cile; über die ~ es sein
být za horami (daleko); über den ~ johwen mulu-
viti roztržité n pomatené; über den ~ gezen
(nach Zpandau in s Subdhanu) tert jiti do káznice
(Zpandavské); das Naar jehl geht ~ se jehlgt ~ jſicgt
o jštäubt jid) žu ~ e vlasy se ježi. 3. Ø ~ geol.
hora, prov. J sol. mezipatrový celik, celik mezi
dvéma lužníky v (jihoněm.) solných horách.

Berg..., berg~... (²⁻³) ab~ (²⁻³) adv. s hory,
(s hory) dolů; fig. (to hemoc i a pevšem tism ntd) co gebt
mit jehn ab jest v tom spatře n in zadrhno;
mspr. jde to s nim s kopce; ježt gebt's ab (tak)
ted dolů! abwärts (²⁻³) adv. = ab; -ader m
= -jodlag; -ader f rudná žíla; -adler m 10.
Aquila fulva orel skahní; -adonis f bot. Adonis
vernalis hlaváček jarní; -ahorn m bot. -Acer
pseudoplatanus (javor) klen; -akademie f
horní akademie; -aflaun m min. obch. kamene;
-altar m: a) oltář na hore; b) tan. výšina;

-ammer f 20. Plectrophanes nivalis strnad
stěhale; -ampſer m bot. Rumex montana
šťovík horský; -amſel f 20. kos horní;
-amt n horní, bánský úrad; -an (²⁻²) adv.
nahoru; o lodič: -an jahren jeti n plouti proti
proudu; ježt geſt's -an (tak) ted nahoru!
-andorn m bot. Stachys germanica čistete ně-
mučký; -anemone f bot. Anemone montana
sasanka horská; -angeliſa f bot. Aralia aralie,
prodara; -anwärts (²⁻²) = an; -arbeit f
horní práce n dílo n robota; -arbeiter m
horní dělník n pracovník n robotník (=mam);
-art f a geol. hornina; b) hor. (taube) art
jalová hornina, jalovina; -artig a podobný
hoře, na způsob hory; -aſche f = blaun;
-aſpirant m horní aspirant; -aſter f bot.
Aster amellus hvězdnice chlumuí; -aſtmoos n
bot. Hypinum viticolosum rokyt větevnatý;
-auf(wärts) = an; Prv. in der Œmnde iliegt
dae Waffer -an v cizině jest všecko jinak,
než doma: -aſter f 20. = (æcmeine) außer;
-austheiler m roz(dile) horních desátků;
-baldri-an m bot. Valeriana montana kozlík
horský; -balsam m naſtaſt; -barie f hor-
nická sekyrka (k ozdobě); -ban f horní
dílo, dolování; b) -wet; -an jahr. en (be)
treiben dolování prováděti, dolovati; -bau-
berechtigung f oprávnění n právo dolovati;
-baufunde f nauka o hornictví, horní na-
uka; -bankundiger m horní znalec; -bau-
schule f hornická škola; -baununternehmung
horní podnik(nuti), téžaštvi; -baunwoſle f
obch. bavlina horská; -beamſc(r) m horní
úředník; -bediente(r) m horní zřízenec;
-becre f bot. Ribes alpinum meruzalka horská;
-bchörde f = an; -behördlich a hornim
úřadem, z horního úřadu atd.; -bcschreiber m
popisovat hor, horopisec, orograſt; -be-
chreibung f popisování hor, horopis, oro-
gratte; -bewohnend a obyvající v horách;
horský; -bewohner(in) f m obyvatel (f ka-
hor; horal, f -ka; -bingelkraut n bot. Mercu-
rialis perennis bázaanka lesní n ozimá; -binſe f
bot. Juncus nivicus sitina sněžná; -blaun n chem.
modř horská; -boſk m 20. kozoroh = (Zein-
bed); -boſher m Ø horní n ruční nebozez
n svědr; -braun n umbra: -buck n horní
kníha: -buche f bot. Fagus silvatica buk obecný:
-butter f min. horní máslo (maſtná žlutavá hlna);
-centaurea f bot. Centaurea montana chrpna
horní; -dachs m 20. Arctomys marmota svíši
horní, meraun, hodernice; -diſel f bot. Ono-
pordon acanthium trubil; -doſle f 20 Pyrrho-
corax alpinus kavěe podhorní; -droſſel f 20.
Turdus iliacus evreala; -ebene f planina, pláň
horská, plateau; -ehrenpreis m bot. Veronica
spicata rozrazil klasnatý; -eiche f bot. Quercus
robur dub (drnák n křemelák); -einſiedler m
20. Fregulus gracilis kavěe žvátavé; -eien n
Ø hor. želizko; -eſler f 20. Corvus pica montana
straka pohorská; -enge f průsmyk, soutěska;
ente f 20 Fuligula marila n frenatá kahola;
-ecuzn m bot. Gentiana lutea hořeč žlutý;
-eppich m bot. Apium montanum miřík horský;
-erbſe f bot. Orobus tuberosus harach hlíz-
natý, oreší; -erdrauch m bot. Fumaria cap-
noides zemědým, routička horská; -erſe f

Berg...|

— 450 —

Berg...|

vrehu; -invalide m horník invalida, k práci
neschopný horník; -jäger m horský lo-
vee; -joch n sedlo horské, proluka horská;
-johannisbecre f bot. = beere; -junge m hor
horní chlapce n (ostra.) synek; -kaiserlein n bot.
= Auritel; -kalainthm m bot. = Basilieminge;
-kalf m vápenec horský; -kaf m (šrat)
hřbet n hřeben horský; -kaše f: a) zo. Felis
Manul stepní kočka, stepnaja; b) otrava
olovem; -keller m sklep (vysun) ve škále;
-kessel m kotlina horská; -kette f řetěz hor-
ský, pásmo horské; -kiefer f bot. = křidje;
-kiesel m min. kremen horní; -klee m bot. Tri-
folium alpestre jetel podhorní; -klette f bot.
Lappa tomentosa lopuch pavučinatý; -klima n
podnebí horské; -kluft f rozsedlina horská;
-knappe m horní dělník, rudokop, uhlokop,
havíř; -knappchaft f 1. horní dělnictvo, hor-
nictvo. 2. horní bratrstvo; -knappdchaftscaſſe
bratrská pokladna; -knappdchaftscaſſenbor-
ſcher m predstavený bratrské pokladny;
-kneuch m horní dělník; -kobold m = geiſt;
-kohle f min. a) = Zieutehle; b) = Anthracit;
-koppe f vrchelek n temeno hory; -kork m
min. horní kork (plavonu ashest); -kráhe f zo.
Fregilus graculus kavée žvatlavé; -frähen-
augenbaum bot. Strychnos potatorum vrání
oko pohorské; -frampf m † uk. k. t. slavnost
P. Marie sedmibolestné (na památku muk na hofe
golzat); -frank a = jertig; -franz m věnec
hor; -kreide f krída skalní; -kresse f bot.
a) břitere -kreje Cardamine amara ferisnice
bořká; b) Tesdalia iberis nahál iberský;
-frynstall m min. kriſtál; -frynstallen a křiſ-
lový; -frynstallhöhlen fpl. in den Alten zkřemé-
natélé (kremenité) dutinky v rasách; -kuim-
mel m bot. a) Tordaylium zapalička; b) Seseli
coloratum sesel zbarvený; -funde f: a) znalost
hor, ořenosie¹; b) baufunde; -kupfer n méd
horní n duhní; -kuppe f čub. kupa vrehu;
-kur m = Kur; -labfrant n bot. Galium saxatile
svízel horský; -lauchs m zo. Coryphaena rupestris
zlak horský; -land n horský kraj. hornatina,
vrehovina, hornatá krajina; -lattiich m bot.
Prenanthes vésenka; -lauch m bot. Allium acutum
gulum česnek ostrohranný; -laufen vₙ (jn) hor.
těžiti; -lauſtig a. adv. po hornicku. horn-
ickým způsobem; -lauſefraut n bot. = -lifi-
pendel; -lavenden m bot. = -gambander; -leder n
a) = Arjöleder b); b) mm. = ferd. -luchc f
svah horský, straň horská, úbočí horské;
-lecin n bot. = -lachys a; -leinkraut n bot.
Chrysocoma linosyris zlatovlákse; -leite f =
-Abhang 1.; -lerte f zo. = Alpenferde; -lette(n) m
jíl horský; -lute pl. od -mamm a) a c); -lied n
horská písen. píseň horalů; -lilic f bot. Lilium
martagon lilie zlatohlavá, zlatohlav; -linde f
bot Tilia europea microphylla lípa malolista;
-linde f bot. Phaca alpina n. frigida kozinec
alpský; -locomotive f lokomotiva horská
pro velk. stoupání (na skloně horská); -losung f Œ hor.
a) odklízení jalovin z predku a jich umístění;
b) kapsa n kamení; -liüſe f zem. trhлина n
rozsedlina n skulina horská n skalní; -lungen-
fraut n bot. Pulmonaria angustifolia plíčení
úzkolistý; -luſt f rozkoš cestovati v horách;
-mändel n bot. = -mäunchen b); -mann n,

pl. -leute: a) = bewohner; b) -mann m,
-männin f, -männchen n, -männlein n =
-geiſt; c) horník; -mann vom der Eder: a) hutní
ůředník; b) = bautunſtiger; -mann vom řeuter
hutní dělník; -mann vom Eder horník, havíř;
-männchen n: a) v-mann; b) bot. graues -männchen
Pulsatilla alpina konjikle horský; -män-
nisch a: a) hornický; b) = -manns = ...;
-mannsansdruck m hornický výraz; -manns-
trencf: a) věnoſt výra hornický; b) bot. Un-
gion amethystinum máčka chlumí; -maus f
zo: a) - Murmelthier; b) Myodes Lemmus lumik
(= Vennec, Vennming); -mehl n horní mouka;
-meier m bot. Galium saxatile svízel horský;
-meije f zo. Acredula caudata sýkora mly-
nářík, mlynářka, sídlo, dlouhochvostek;
-meijter m nadhorní, hormistr; -melſſe f
bot.: a) Calamintha marulka; b) Melittis melissophyllum doubravník, doberniká; -merwur f
bot. = jeneeweſiſes Benedictenfraut; -meijer m
svahoměr; -miſch f min. horní mléko (vápenná
mouká); -minſe f bot. a) Calamintha marulka;
b) Nepeta cataria šanta kočičí; -mittel n Œ
gel, hor. a) proslojek n proplastek slojovj n
kamenný; b) jalové mezihorstvo, jalové
horstvo mezi dvéma loži užitečných ne-
rostů; -mönch m = geiſt; -mulde f horní
koryto; -muſſant m hudebník hornického
sboru; -mutter f: a = -art 2; b) = -duſt
-ijpath: -nachjahrer m = jahrer; -nachtviole f
bot. Hesperis tristis materna smutná; -näge-
lein f bot = Aurifel; -naphtha f min. živice,
zemská smola, skalní olej; -nclſe f bot. Statice
armeria távnička ohecná; -nícre f min. mar-
kaſit, kyz branolové; -nymphc f nymfa a
vila horská; -ochs m = Auer 1.; -öf n min.
= Œdel, Œtincel, Berreſtein, -ordnung f horní
řid n zákon; -palme f bot. Chamædorea palmá
nízká; -papier n min. horní papír (druh asbestu);
-partei f = Montagne. Hora (strana k kon-
vent): -ych n min. = Arphalt; -peterlein n bot.
-petersille f bot Peucedanum cervaria libček
jelení; -pſad m stezka horská; -pſeffer m
bot der deutsche -Daphne Meſereum lýkovc
obecný; -pſlanje f horská blvina; -pſleger m
prov = jidhtmeijter; -platte f horská planina,
plůň, platčan; -polci m bot. Teucrium polium
ozňanka hladká; -poſtille f postilla hornická;
-prediger m: a) hornický kazatel; b) bot. horný
kazatel (kristus); -predigt f: a) hornický kázání;
b) bist horské n horní kázání; -pumpe f Œ
hornická pumpa, hornické čerpadlo; -quelle f
pramen horský; -quitte f bot. Cotoncaster skal-
ník; -ranunkel f bot. Trollius europaus upolín
západní; -rath m: a) horní rada; b) člen
horní rady; -raſe f zo.: a) = Murmelthier;
b) Myoxus glis pch obecný; -rauſe f bot.
Ruta montana routa chlumí; -rechnung f
horní úty; -rech t horní právo; -rechtli a
hornoprávni, adv. -o, po horním právu; -rede f
= -predigt; -regal n horní regal † právo pána dolo-
vati na pozemefeh jeho poddany ch; -regiou f hornatina;
-reigen m: a) píseň hornická; b) píseň horalů;
-reihe f = -lette; -reife f cesta do okruh n
v horách; -revic n horní okres do okruh n
revir; -revierbeamter m úředník horního
okresu; -richter m hornický soudeč; -riegel m

Berg...|

— 451 —

| Berg ...

hráz hor; -rindsauge a bot. = Anhblume;
-rindsgras n bot. = -gras; -rispengras n bot.
Poa compress lipnice smačknutá; -rijsm bot.
strz n rozsedlina n štěrbina horská; -rodeln bot.
= filipendel; -rohrgras n bot. = Land-
schmiele; -rose f bot Rhododendron hirsutum
peníznik srstnatý; -roth m, -röthl m
červená hruďka n hlinka; -röthe f: a) bot. =
-lavtraut; b) = -jinnieder; -rücken m hřbet
horský, čeřen (hory); -ruhrkraut n bot. -Gra-
phalium montanum protěž chlumní; -rüister f
bot. Ulmus campestris jilm polní; -ruthe f =
Wüntzebruthe; -rutsch m = -stur; -sache f horní
věc n záležitost; -safran m bot Byssus jolithus
safrán; -sajt m: a) štava minerální; v bar,
ál; b) = Aspalt; -salbei f bot. Lantana tušalaj,
chudovina; -salz n sůl kamenná n skalni
= Štejnajl; -samenblume f bot. Gnaphalium
dioicum protěž dvoudomu plesnivec, kociánek;
-Janikel m bot. 1. Cortusa Matthioli kortuska
Matthiolova. 2. a) grefer -janitel Digitalis
purpurea náprstník červený; b) = Amblatt;
-Jaſſem horal; -jarte f bot. Serratula tinctoria
srpek barviřský; -jachidung f ložisko mezi
dvěma rozličnými terray; -jacheit m témé
n týmě n vrchol hory; -jachit f: a) vrstva
horská; b) hor. mimorádná práce; -jach-
meister m šichtmistr při mimorádné práci;
-jehierling m bot. Cherophyllum hirsutum kra-
bilice chlupatá; -jchieſt n bot. = Aderbetonie;
-jehſſ n bot. Calamagrostis třítna; -jehſch
horská role; -jehitten m horské sané, hor-
ský smyk; -jehloſs n zámek v horách n na
vrchu; -jehucht f, -jehluſt f, -jehland m
= -jehtd; -jehſüſelblume f bot. = Auriſel;
-jehmied m hor. horní kovář; -jehnieſe f hor.
horní kovárna n kuzně*; -jehnieſe f bot.
Deschampsia flexuosa metlice krivolaká; -jcha-
belkraut n bot Geranium sanguineum kakost
kravvý; -jchnede f = Ammonsbern; -jchnepſe
f 20. Scolopax rusticola sluka lesní; -jchne
-jechtiin f horský Skot, skotský horal, -ka;
-jechreiber f hor. horní písář; -jchrunde f =
-jalte; -jchule f horní n-ická škola; -jchüler
m žák n posluchać hornické školy; -jchüſſig a:
-Jüſſiges Erz ruda, promíšena žilovinou;
-jechtl rum horni; -jechwaden m hor. důlní
čad, záduchy; -jechwale f 20. Hirundo rufula
vláštovka skalní; -jechwefe m min. samorodá
šíra; -jce m horské jezero; -jege n hor.
výnos n požehnání hor; -jeiſe f horní n
kamenné mýdlo (druh hlyny); -jeuſ m bot. Sisym-
brium hulevník; -jejeſ n bot. = jeuſel; -jeſch
a = -jeriſ; -jeiſe f bot Peucedanum oreoselinum
smldník olešníkovitý; -jeinau m bot. Alchemilla
alpina kontryhel alpský; -jſabioſe f bot.
Asterocephalus columbaria hlaváč obecný;
-jefordium n bot = Bathenget; -jeohle f pata
hory; -jeonengoldblume f bot. = -samenblume;
-jepaſte f trhlina n rozsedlina horská; -jepath m
= -zeide; -jepiſe f nem. vrchol horský; -jastd
horské město; -jeiger m: a) lezec horský
n po horách; b) hor. podůlní; -jeigerfrankheit
horská nemoc (nemoc lezč horskych); -jerutraut
n bot. gelbes -jerutraut Inula salicina oman vrbo-
listý; -jeiſt n = -geiſti; -jeſto m horská oko-
vaná hůl; -jeſſoll (en m & hor. štola; -jeſorch

Jschabel m bot. Geranium sylvaticum kakost
lesní; -ſtraſe f: a) silnice horská v horách;
b) nem. silnice z Darmstadtu z Heidelberka;
-ſtraſjer m: a) obyvatel Bergstrasse; b) vino
z Bergstrasse (v -ſtraſe b); -ſirec f pohori;
-ſtrom m horský proud, bystrina (horská);
-ſtufe f mineral velece pomíšený jalo-
vinou; -ſturmhut m bot Aconitum gibbosum
oměj chlumní; -ſturz m hor. sesuti hory;
-ſtühſe f vozová haspra k jížde dołu; -thi-
mian m bot. = Baſſienthunian; -tief a desmírně
hluboký n adv. -o; -torſ m horská rašelina;
-traſch f kroj hornický; -traſc m soudu; -Bromus
tectorum sverěp střesní; -truheſ f = -bund b);
-truſm n, -trümmer pl. sřeníceny hor;
-über ("-" adv. přes hory; -iibid) a =
-läuſiſ; -ulme f bot. (Lmus montana jilm horní;
= und Hüttenverwaltung f horní a hutní
správa; -unhold (c) m = -mambl; -unhold-
traut n bot Epilobium montanum vrbka chlumní;
-unſchlitt m = butter; -unter adv. = ab;
-urtcheil n rozsudek horního soudu; -veil-
chem n bot Viola biflora violka dvojkvěta; -ver-
ſtändig a, -verſtändige (r) m = -werlehrudig;
-vitriol m skalice samorodá; -woſt m
= -ričter; -volk n: a) horský národ, horálé;
b) -nappſchaft b); c) = -aciter; -vorsprung
v výstupek horský; -wads n mm. horní zemní
vosh, ozokerit: -wald m horní les; -wald-
hirſe f bot Melampyrum silvaticum černýš
lesní; -wall m val horní; -wand f (w = -es-
wand); a) strání n stěna horská, úloči hory;
b) hor. batoh n hlyba skály; -wanderer m
poutník n čestující v horách, turista;
-wand (e) rung f cesta do hor v horách;
-wardein m zkoušćě dolů, dozorce; -würts
adv. = an; -wasser n horská voda, bystrina;
-weg m: a) cesta v horách; b) hor. cesta
k dolu; -wegebreit m bot. = Artiina; -wege-
rich m bot Plantago alpina jitrocel alpský;
-weide f: a) horská pasty (in) a; b) hot Salix
caprea jiva; -weiderich m bot. = -unbelden-
traut; -weiu m: a) vino s horských strání;
b) vino z vinie (proti vnu z zahrad) = -weiſt f horský
svět, hory, horstvo; -werf n & hor. důl, hory,
horní závod; stov. bůně; fig. žert (w) cín -werf
im (Geficht haben miti červený nos; -werſs-
abgaben fpl. daně z dolů; -werksbetrich m
dolování; -werksweg m cesta težení; -werſ-
reich a bohatý n hojný doly; -werſsantheil m
= -theil; -werksgejeiſchaft f težarská spo-
lečnost; -werksfunde f = -bathunde; -werſ-
unternehmer m horní podnikatel, -tězár;
-werksverlag m náklad na težení; -werks-
verivandte mpl. hor. lid zhornělý, osoby zhor-
něle n horní; -werſwifjenchaft f: a) =
-baufunde; b) = -baut mit; -werksweſc m
ůſel dolu; -wesen n: a) hornictví, b. bytost

*

Berge...

— 152 —

[be-rinnen]

horská (zjme.), —čišti); —wetter n vétry, důlní vzduch; —wicht m, —wichtel n, —wichtlein n = —češt; —wicde f bot. Věcia silvatica všechny lesní; —wicje f louka horní; —wissenhaft f = —werfowissenhaft; —wildnis f pustina horska; —wolle f bot. — —plachs; —wolterlei m bot. = Anrita; —wurz f bot. = Badmury; —wurzel f bot. = —hut; —zahn m zkamenělý n fossílní zub; —zehent(c)m horní desátek; —zehente(r)m přijímač desatku horního; —jeichnung v kres vrehu; —ziege f zo. divoká koza alpská; —zieger m = —butter; —jinn n: a) mno. horní cinovec; b) samorodý čin; —jinnober m man. samorodá n skalní (kopaná rumélka; —zirbelbaum m bot. Pinus silvestris jedle lesní; —žögling m = —sichler; —juckerbalsam m burserin' (pryskyřice stromu Bursera balsamifera); —žug m porohř: —žwiebel f bot. Allium carinatum česnek horský; —žembelblume f bot. Epipactis latifolia krušník širolistý.

Berge... (—2—.) plav. —geld n, —lohn m pebníze n odměna za zachránění věcí při ztraskotání lodi; —gut n véci při ztraskotání lodi zachráněné; —hoch, a a —tief a v Vera ... bergen (2—) I. vₐ, vₚ B₁, 1. (jich) — (ujehráníti. za— (vₚ se) čeho; —j. vₐ, —chrániči vₚ. od koho n před kym; ver dem Hausdiebe tam man síd schwer — domácíje zloděje téžko uhełditi; fig. er ijt ein gebergner Mann (ten) je zámožný n f zazobaný; er kann füh vech ibn nicht ratten und nicht — nedovede se uchrániit jeho pruasledování. 2. plav — Zegel — plachyvinouti. 3. — verbecken. — II. %, B—n E₇ bez pl., Bergung f E₁₈.

Bergen... (—2—.) E₇ obch. —fahrer m: a lovec sledí; b) rybářská lod (společno v Berzen v Norsku); —řichtjran m bergenský tuk (ryb).

Bergenzen (2—) vₚ (b) C₁₄ žíti jako horník n po hornicku.

Berger (2—) m E₆ 1. plav. zachraňovač věci ze ztraskotané lodi. 2 % = Bergler.

Bergerette (en herz'ret') [fr. f E₁₈ 1. mladá pastýrka. 2. pastýrský nápoj (z vina a meulu).

Bergersdorf (op. Kameuné.

Berges... (—2—.) I. = Berg... — II. —alte m = —Bergeiit; —hang m = —Abhängig 1.; —lasi f brímě tizici balvanem.

bergigt %, obv. bergig (2—) I. a D. 1. hornatý. — II. s Bergigkeit f E₁₈ bez pl.

Bergler (2—) m E₆ horal.

Bergreichslehen top. (op Kasperské) Hory.

Bergstadt top M (op Horní Mesto.

Bergstadtl (op. 1. Hory Matky Boži. 2. Hory Ratiborské.

Bericht (2—) m E₅ zpráva, (2.jm obch.) ožemnení, návěsti; e-n — absjernem o verlangen zádatí zprávu; e-n — einheben o empfangen přijímati zprávu; e-n — iij. er. abstatten o einheim podati zprávu o čem; die Beinungen erstatten o geben e liefern — e über et. casopisy prináseji zpravy o čem.

Be-richt ... (—2—.) —erstatter m zpravodaj; —erstattung f podání zprávy; zpravodajství; —tei = —Bericht; —geber, —jeüler m = —erstatter; —mäßig a, adv. vezpusoh zprávy; —schreibenn písemná zpráva; —sbrief m obch. návěstný

list. návěsti; —sentwurf m náertek zprávy; —zettel m Bulletin.

be-richten (—2—) C₁₁ neodl. I. vₐ 1. a über et. — podjávati zprávu o čem; —ß-m et. — podávati komu zprávu o čem; zpraviti koho o čem; —ß-m das Weidelene = —ß-m, was gejechen ijt podávati komu zprávu o tom, co se sběhlo; man bat Nonen salib berichtet (byl) jste špatne zpraven; b) — (ace.) über et. zpraviti, uvědomiti koho o čem; id tajje midh darivee — dávám si podávati o tom zprávy; —ß-c Andern o e-ß Beffern — jinak n lepe zpraviti n poučiti koho; —e-r Zade berichtet jeim znáti, uměti, dovésti co. 2 %, — (gurectweijen pokárati koho; er läst lidh — dá si řeí. 3. en vranten — nemorného zapatiiti (svátostni unarapeich); lov. e-n řaffen — abrichten 1. 1.; mine. = auſtüdigen I. — II. % B—n E₇ bez pl.

be-richtigen (—2—) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. en drifthum omyl napraviti n o-; —deler — chyby opravovati; © typ. die Afliegenepie — opraviti blokovana (obrácená) písmena; ce—was — váhu upraviti. 2. u sporadati. v poradek uvěsti oj; ein weidvait — záležitost uspořádati n vyřiditi; e e Rednung — Schuld — účet a dluh zapraviti. — II. —dA D₂,3 — III. % B—n E₇ bez pl., Be-richtigung f E₁₈ oprava.

Be-richtiger (—2—) m E₆ oprávce, opravovatel.

Be-richtigungs... (—2—...) —budget n opravný budzet.

Be-richts... (—2—) o Bericht...

be-richten (—2—) B₃ neodl. I. vₐ, vₚ očichávati co, čichati k čemu; jich o einander — (zjme) o —he očichávati se: fig. f sežnamovati se, dvernej se stýkatí, p sčechnuuti se. — II. % B—n E₇ bez pl., Beriechung f E₁₅.

be-riec (—2) impf. od berufen.

be-riechet (—2—) % C₁₂ neodl. = rieſe(tu).

be-riemen (—2—) vₐ C₁₂ neodl. opatriti re menem n —y.

be-riecheln (—2—) C₁₂ neodl. I. vₐ zejm. hosp. svlazovati, zavodnovati. zalévati. — II. % B—n E, bez pl., Beriechung f E₁₈ podháňení. zapouštění vodou.

Be-riechelungs... —2—... V —anlage f zřízení podháneči; —canalm stoka povodnovací n zavlažovací; —graben m strouha zavlažovací; —maschine f stroj zavlažovací; —metheode f, —jistlicm n zpusob zavlazovací.

Berill (—2—) m E₃ min. n Berill.

be-rinden (—2—) ‚, ‚ C₁₃ neodl. jich — korou se pokrýti n se podalnouti n obrušti; be—rinderet ‚Heß drivi s korou.

Be-ring (—2—) m E₃ obvod, okruh (ohv. umtrecie).

be-riengea (—2—) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. opatriti kruhy; den Singer — pristen na prst navléci; Prv. ijt de Singe cbering, je ijt de Singeun bedinget pristen-li na prstě, jost panna zadána. 2. zvórt. dati n provléci kolyle kruh (ochodem) caby se nepomáň. 3. plav. die Rau — ozderiti rauho (opatriti vratima kroužky) — II. % B—n E₇ bez pl., Beringung f E₁₈.

be-rinnen (—2—) vₐ B₁ neodl. rinouti po čem; berinnen = flédig; von Blü: berinnen krvi skropený n zbrocený.

Berinze...

— 15.1 —

— Verjerker

Berinze... (v2v...) -beere f. bot. = Preiſel-
beere.

Beritt (v̄) m E₁ 1. okres jízdného dozorce.
2. vj. jízdní keta (desátuńká), piketa:

be-ritten (v̄-v) a D₂,₃ 1. (guicitten) ojezděný,
vyevěněný (aón). 2. (gu. Fierde) jízdný, jezdecký,
na koni; -c Mannbait jezdectvo, jízda.

be-rizen (v̄-) v'a C₁, neodl. poškrábati,
podrápati.

Berkan (v̄-) obch m E₂₅ id., barchan (vlúňa-
ták).

Berle (v̄-) [lt.] f E₂₂ bot. : jdmalblätterige
- Berula angustifolia berla úzkolistá.

berliče (v2v̄- [lr.] int. ~ (berlede); (formulo ke-
kliž atd. k vyvolávám 70vá a změn): čary máry fuk!

Berlin (v2v̄) npr. n E₂₅ zem. id.

Berline (v2v̄-) f E₂₂ berlińkat, cestovní
povoz pro čtyř osoby s pohyblivým krytem.

Berfiner (v2v̄-) I. m E₆, -inf f E₁₉ Berliňan,
f -ka. - II. - b- a v₂ b-isch, obv. berli-
n(i)sch a D₂,₃ berlínský; - Munge berlínské
ditě n kvítko; - Zimmer serý pokoj v rohu
mezi pokoji na ulici a pokoji na dvůr.

Berliner..., berfiner... (v2v̄...) -blau n
a) chem. berlínská modř; b) a chrpový, modrý
jako chrpá; -blanjäure f chem. kyanovodik.
kyselina kyanovodiková; -roth n cerven
berlínská.

berlin(i)sch (v2v̄-) a l D₂,₃ v Berliner II.
Berloke, tež Berloque (v2v̄-) [fr.] f E₂₂ zá-
věsek, drobnůstka ozdolná, ozdůbka (zjím
u hodinek).

Berlweide (v2v̄-) f E₂₂ bot. Salix vitellina
vrba žloutkova.

Verme (v̄-) f E₂₂ [fr.] vod. st. 1. bermať,
odval; odsyp, podvoz (pruh zeme mezi podav
náspu a vrchni hranou výkopu; -c-č Damme
lavice n stupnice hráze. 2. = Pärme.

Bermudas (v2v̄-) npr. pl. neskl. Bermudy.
Somerské ostrovy (v au pl. okainu).

Bermudas... (v2v̄...) -ceder f bot. Juniperus
Bermudiana jalovec bermudský n vstřícnolistý;
-inſelu fpl. = Bermudas.

bermudisch (v2v̄-) a D₂,₃ bermudský.

Bern... (v2v...) bot. -kraut n D₅ = Bern-
hardinerkraut.

Bernakel... (v2v̄...) -mušchel f zo. Lepas
anatifera vilejš stvolnatý (korsyč).

Berner (v̄-) I. m E₆, -inf f E₁₉ Berňan, f -ka
(obyvateľ Berňu). - II. - b-, tež bern(er)isch a
D₂,₃ bernský.

Berner... (v2v...) -wägellein n E₇ prov. f
horský vozík.

bernesk (v2v̄) a D₂,₃ [Berni n. básónk] šprý-
movně satirický, šprýmovný, berniovský].

Bernhard (v2v̄) npr. m E₂₂ Bernard; zem. der
große o kleine ≥t. - Velký n Malý sv. Bernard.

Bernhardiner (v2v̄-) I. m E₆, -inf f E₁₉
bernardýn, f -ka (mničn., jeptiška). - II. b- a neskl.
bernardinský; ča-to el. = -hund.

Bernhardiner... (v2v̄...) -hund m zo. ber-
nerdinškýpes; -kloſter n kláster bernardinský;
-kraut n bot. Cuicus benedictus čubet lékařský,
krasovlásek, přímětník; -krebs m z̄. Pagurus
bernhardus rak poustevnický; -mönch m,
-nonne f = Bernhardiner(in).

bernhardiniſch (v2v̄-) k D₂,₃ o Bernhardiner II.

Bernhan (top. M v) Barnov.

Bernikel... (v2v...) -gans f D₁₅ zo. =
Bannungs.

Bernklan (top. C v) Boži érov.

Bernsdorf (top. C v) Bernatice.

Bernstein (v2v̄-) m E₃ bez pl. min. jantar.

Bernstein..., bernstein... (v2v̄...) -ähnlich a
jantarovitý; -alabaſter m min prožloutlý ala-
baſtr n úběl; -alann m chem. prožloutlý ka-
mene; -arbeit f práce jantarová n z jantaru;
-arbeiter m jantarník; -artig a jantarovitý;
-äther m chem. ether jantarový, n p jantaran
ethylnatý; -auſter f zo. Anomia electrica úſtrice
jantarová; -bagger m hrabadlo n hlubidlo
n bagr na lov jantaru; -einſchluſs m zalitina
jantarová; -elektricität f elektřina janta-
rová n negativní; -erde f jantarová zemina;
-fang m loveni n lov jantaru; -fänger m
lovec jantaru; -farbe f jantarová barva;
-farbig a jantarové barvy, jantarobarevný;
-ſirniš m pokost jantarový; -ſiſcherei f =
-jaŋ; -formation f jantarový útvar; -ge-
richt n = -fammer; -gruſ m odpadky n
ostruzky jantarové; -haltig a chem. obsahující
jantar; -handel m obchod s jantarem n s vý-
robky jantarovými; -hár n chem. pryskyřice
jantarová; -induſtric f prunny jantarový;
-fammer f úrad n komora nad lovem jan-
taru (v Prusku); -kampher m chem. = -hár; -fo-
ralle f korálek z jantaru; -förnchen n jan-
tarík; -kraut n bot. = Zestang; -lach m jantarový
lak; -lager n jantarové loze n -iste: -mu-
schel f: -auſter: -öl n jantarový olej; -ſal; n
chem. sůl jantarová; -ſammler m shératel jan-
taru; -jauer a chem. -jauree Žal jantaran;
-ſanre /chem. jantarová kyselina; -ſchichten fpl.
geol. jantarové vrstvy; -ſchnur f náhrdlek
z jantaru; -ſchneede f zo. Succinea amphibia
jantarka obožjivelná; -ſpihe f jantarová
ſpiěka (na doutník); -verwälter m spíavec jan-
tarového skladiště; -weinstein m chem. pro-
žloutlý vinan; -wind m vitr příznivý lovu
jantaru.

bernſteinc(rn) (v2v̄) a D₂,₃ jantarový.

be-roch (v2v̄) impf.. -en pp. od berieden.

Bero-c (v2v̄-) [rec.] f E₂₅ zo. Beroe ovata
žažernatka veječitá.

be-rocken (v2v̄-) v'a C₁₂ neodl. kabát obléci
cervu n na koho (= c-n řed anſlegen).

be-roden (v2v̄-) v'n C₁₃ neodl. = behaſsen.

be-rohren (v2v̄-) v'n C₁₂ neodl. zed. vy-
rákosovati.

be-roſen (v2v̄-) v'a, v'r C₁₄ neodl. (jich) ~
pokrýti (v'r se) růžemi.

be-roſjen (v2v̄-) v'n (j't) C₁₃ neodl. pokrýti
se rži, (z nezavěti).

be-rötheln (v2v̄-) v'n C₁₂ neodl. poznamenati
cervěně n cervenou tužkou.

Verſagliere (v2v̄-) [it.] m E₂₂, pl. ...ri(s) id.
(myſlivec v it. vojště).

Verſch (v2v̄-) -ing (v2v̄-) m E₃ zo. = Barjš.

Verſch... (v2v...) -fohl m E₃ bot. Brassica
oleracca sabanda = Würzingerbl.

Verjerker (v2v̄-) m E₆ 1. npr. bojovník
severského bajesloví. 2. něg. zurivý bojovník,

s. sm. zurivec, nášilník, neurvalec.

Berserker...

— 454 —

[be-rufs...

Berserker... (~2~... ~3ang m zurivý boj; ~wuth/ zurivost válčena. s. m. (vztekli zúřivos), neurvalost.

berserferhaft, berserferisch ~ (~2~...) a D₂,₃ zurivý.

berserkern ~ (~2~) vₙ (h) c₁₂ zuřiti.

Berjt ~ (~2) m E₃ puklina, stěrbina, rozsédlina (obv. Žpalte).

Berjt... (~2...) ~gras n D₅ bot. Carex acuta obřice obecná.

bersfen (~2) I. vₙ (ju) B₄ 1. pukati, p. nouti, rozpuknouti se, praskati, trhati se; ein Tepi jšt geberften hrnec praskl n pukl; alle Zépe sind gebersften vseecky hrnec popraskaly n popukaly; et. ~ machen trhati, roztrhnouti, pro; fig. vor Laden ~ sčíchem pukati n praskati n se rozsýpati n se váleti; ver gern ~ vzteky div neprasknouti n se nezalknouti; es friert, daß die Žteine ~ möchten mrzne, az prasti. — II. vₙ B. n E₇ bez pl. fig. das ist zum W: a) (ver Hace) to je k prasknuti n k zlosti. b) (ver Laden) to je k popukáni.

Berſte(n)... (~2~...) bot. ~kraut n D₅: 1. Cicuta virosa rozpuk jizlivý. 2. Conium maculatum bolehlov blamatý. 3. Solanum nigrum hlek obecný, psinky.

Berte (~2) [fr.] f E₂₂ v Berthe.

Bertha (~2) f E₁₅, Berthchen n E₇ npr. kr. šf. jeh. Berta; dim. ~icka.

Bert(h)je (~2) [fr.] f E₂₂ = Abjalltragen.

Berthel (~2) m E₂₅ = Barthelomäe.

Bertram (~2) E₂₅ I.npr. m.id. — II. [t. 1. bot m] a) Anthemis pyrethrum bertram: b) dennder ~ Achillea ptarmica bertrám, persán: c) Chrysanthemum parthenium řimbaba; d) = Alpinad. e) intišcher ~ Pyrethrum indicum kopretina indická, (řimbaba).

Bertram... (~2...) ~baum m strom bertramový; ~famille f = Bertram II. 1.; ~kraut n bot Selinum silvestre olešník lesní; ~schafgarbe f = denfich Bertram; ~wurz f = Bertram II. 1.; ~wurzel f kören bertramu řimškého.

be-rüchtigen (~2~...) C₁₂, † be-rüchten (~2) C₁₃ neodl. skoro † I. %a. ~ rozkrikovati p rozkričeti, roznáseti v, roznuěsti, hanobiti, pomlouvati koho: dávati n priváděti do řeči n do pověsti koho. — II. be-rüchtigt, ~ be-rüchtigt D₂,₃ rozkričený pověstný; ibel berüchtigt zlo pověstný; berüchtigter Sieb pověstný zloděj; ein durd Žtirnere berüchtigtes Vicer more povestne boufemi.

be-rücken (~2) C₁₂ neodl. I. 'a 1. en Leget ~ ptáka do tenat chititi. 2. underfatten se padnouti, překvapiti; zem. fig. sie hat jein Ver beüdt uchvátila n zaujala n získada si jeho srdce. 3. obelstiti, pre. oklamati, ožáliti; f id ~ tafen dáti se obelstiti, f jíti na lep; sednouti na vejičku; ein Mädchen ~ (ver)wem) devěti udelati, devěe omamiti n svěsti — II. %, B. n be pl., Berüdung f E₇.

Be-rücker (~2~ m E₇, ~in f E₁₉ klamač, f ~ka stá.

be-rücksichtigen (~2~) C₁₂ neodl. I. vₙ et. niti n obraceti zřem n zřetel k čemu, přihlížeti, přihlédati k čemu, ohlizeti se lač, setřiti, všimati p povšimnouti si čeho, m spr. bráti ohled nač; 3-8 guten Willen ~ uznávati (s díkem)

dobrou vuli a; ich mujs meine Bérie ~ musím počitati (abych vystać i penžu). — II. vₚ B. n E₇ pl., obv. Berücksichtigung f E₁₈ zřetel, m spr. ohled; in B. seiner Lage vzhledem n přihlížeje k jeho postavení; unter B., der Umstände se zřetelem n přihlížeje k okolnostem; in B., das... vzhledem k tomu, že...

be-rücksichtigungs-würdig (~2~...) a D₂,₃ povšimnuti hodný.

be-rudern (~2~) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. ~ c'n ze veslovati po jezere obv. befahren 1. 3. 2. ein Beet ~ alun vesly opatřiti. — II. be-rudert a D₂,₃ be-rudertes Beet ělun s vesly.

Be-rufs (~2) m E₃, pl. ~ 1. povolání: a) povolání, poslání, určení k čemu; ich spíre teinen ~ zu diejem Zande necitím povolání n cítim, že nejsem povolán k tomuto stavu; jeinen ~ verſchen pochbiti v volbě povolání; b) náklonost, chut k čemu; teinen ~ jin (o zu) haben (o jüßen) necititi n nejeviti náklonnosti m chuti k čemu; c) povolání (zvolená činnost životni); e-n ~ wäblen žvolti in vy- (si) povolání; j-m ~ nach gehen jít za povolánm; j-m ~ nach ein Gehehrter povoláním ucener, učener z povolání; das ist nicht m-s ~ es to nenáleži n to nepřísluši k m'mu povolát; to nepovar t do mého oboru.

Beruſ... (~2~...) ~kraut n D₅ bot. a) = denfich Bertram; b) Erigeron turán; c) Filago germanica belolist německy: a) = Alviunterant; c) Inula dysenterica blesník pochvistný; f) = Bernu- bellrant; g) Stachys recta čistere přímý.

be-ruſen (~2~) C₃ neodl. I. vₐ 1. 3. ~ povolati, Za- koho; 3. zu sich ~ vii obeslati koho. 2. das Parlament ~ parlament svolati. 3. 3. zu et. ~ povolati koho k čemu; 3. zu e m Zehnjüble ~ povolati v úrad učitelský; bułt v ausserwählen I. 4. et. ~ (beidreicm) uhranouti (co), udělati (čemu); uřknouti (co). 5. skoro †: a) 3. et. ~ obraceti pozornost ke koum n k čemu; d. sm. vynáseti, vchvalovati, vyhlásovati (koho n co); sp. sm. vykrikovati, rozp. rozkričeti, roznáseti, hanobiti, pomlouvati koho; b) 3. um (o wegen) et. ~ vytýkati p. vytknouti koum co, kárati koho zač. — II. vₚ sich ~ sich auf 3. et. ~ a) odvolávati se, potahovati se nač, dovolávati se, dokládati se koho n čeho; b) odvolávati se ke koum, dovolávati se čeho koho (pomoc, ochranu atd); sich wegen e-8 Žruhčes ~ odvolati se z nálezu; fig. ich derne mid auf die Gute dovolávám se Vaši dobroty; spoléhám n appellujína Vse dobrotu. — III. ~ a D₂,₃ 1. zu et. ~ jem byti povolán k čemu; ~ Berutheier povolání posuzovatele. 2. ~ vyhlášený; sp. sm. vykričený, pověstný; s beruſenheit f E₁₈ povolanost, kompetence. — IV. 1. %, B. n E₇, b pl., Beruſung f E₁₈. 2. jen Beruſung f odvolání.

Be-ruſenheit ~ (~2~) f E₁₈ bepl. v überßen III.

Be-ruſer (~2~) m E₈ povolavač; obesílač.

be-rüftich (~2~) a D₂,₃ týkající se povolání: jeine ~ d Thößigkeit (lepej jeine Th im Berufe) jeho činnost (v povolání).

Be-rufs ..., be-rufs... (~2~...) ~arbeit f práce v povolání; ~freudigkeit f. spokojenost v povolání; ~friiche f horlivost ve vykonávání povinnosti; ~genosse m druh v povolání, ko-legal: ~geschäft n: a) povolání; b) působnost činnost povolání; ~heern vjško z povolání;

Be-rufungs...

— 155 —

| be-fagen

kraut n = Beruiftraut; -friis m kruh n obor povoláni; -leben n život v povolání; -mäfig a z povolání; -pflicht f povinnost (v) povolání; -reise f cesta za povolání m z povolání; -fchule f skola povolání; -thätigkeit f činnost v povolání; vykonávání povolani; -treue f věrnost v povolání; -wahlf volba povolání; -weg m: sein -weg cesty jeho povolání; -widrig a: příčie se povolání; b) příčie se povinnostem povolání; -zweig m odvětvi povolání.

Be-rufungs=... (v-ü-) = anmeldung f ohlášení odvolání; -bchörde f odvolaci soud; -colonne f sloupec vztahovací v zvtažný; -gericht n odvolaci soud; -infranz f instance n stolice odvolaci; -recht n právo odvolati se; -schreiben a list provolávaci n jmenovací; -schrift f odvolaci spis; -weg m způsob odvolaci; -werber m odvolatol.

be-ruhen (v-ü-) v'n (b) C₁₂ neodl. 1. auf et. - (dat., † acc.) zakládati se, záležeti na čem; spovícati na čem n v čem; (von et. v M abhangen) záležeti n záviseti na čem n na kom; auf c-m Arrhüm - zakládati se na omylu; ein wesentlicher linterliedert beruhbt darin, das... podstatný rozdíl jest v tom, že...; es beruhrt bloß auf Bncne záleži (to) jen na Vás. 2. - = bleiben; zůstávati, setrívávati: a) nepohnouti se na místa; b) neměnit se; et. auf sich - lassen: a: nehýbati čim, nechati (tak) co; F nechati spáti co: nechati věc, jak jest; b) upustiti od čeho; lassen wir das auf sich - nechme toho; c-e drage auf sich - lassen nehýbati otázkou; es dabei - lassen zůstati n pře- na n při čem. 3. id beruhbe in v bei et. = beharren I.

be-ruhigen (v-ü-) C₁₂ neodl. I. v'n, v'r (jich) 1. (u) pokojiti, (u) tišiti, (u) konejšiti, (u) uchláchołiti koho; v'r se; d. in Betreif j-r durch v se strachu upokojiti koho. 2. sich bei et. - spokojiti se čim; sich - spokojiti se, podrobiti se, podvoliti se. - II.-da D₂,₃ tišivý, konejšivý. - III. s, A. B. n E₇ bez pl., obv. Beruhigung f E₁₈. B. jen Be-ruhigung f E₁₈ upokojeni, -ost (stav.)).

be-ruhiger (v-ü-) m E₆, -in f E₁₉ upokojovatel, tišitel, konejšitel, f -ka.

Beruhigungs=... (v-ü-...) -grund m příčina n důvod upokojovací; -mittel n tišící prošředek; -stuhf m für dře yak. utišovací stolice (pro šílené); -tropfen m kapky tišící n utišující.

be-ruhmen (v-ü-) v'r sich - C₁₂ neodl. chlubiti se, pyšniti se; sich e-c Zade - honositi se, chlubiti se, pyšniti se čim.

be-ruhiger (v-ü-) m E₆ chlubić.

be-rühmt (v-ü-) I. a D₂,₃ (wegen et., durch et.) -proslulý, slavný, vyhlášený; zejm. přid. povětný (čim); (sich) - machen proslaviti (se) (durch et. čim); - sein slynouti; er hat sich in der Geschichte in trauriger Weise - gemadt smutně proslul v dějinach. - II. s Berühmtheit f E₁₈ proslulost, sláva.

be-rührbar (v-ü-) I. a D₂,₃ dotknutelný. - II. s Berührbarkeit f E₁₈.

be-rühren (v-ü-) neodl. I. %, v'r (sich ~) 1. (an et. stofen) et. - v'n: dotýkati se čeho, s- se s čim; sáhati k čem; hraniciiti, mezovati s čim; die Äußerer - sich domy se stýkají n (spolu) sousedí n stojí vedle sebe; er berührt die Erde kaum sotva se

země dotýká; c-c Time berührt e-n Kreis čára dotýká se kruhu; b- (an)anhen et. (mit den Äingern) -dotýkari se p dotknouti se čeho, zavaditi čo, sáhati nác: der berührte Gegenstand dotčný n zminěný predmet: c) fig. erwabnen dotýkati se p dotknouti se čeho, zavaditi čo, zmíniti se (slabě) o čem; d) der tangenehm o mangenehm - dotýkati se p dotknouti se koho (zajím n čáta čeh) přijemně n nepřijemně; dergleichen Berleumdingen - miß nicht podobné pomluvy mnoh nehnou n se mne netknou, takových pomlvi si nevšímám; empfändlich - titi do živého; fig. das Zhr mangenehm - sluch urážeti; e) ein Dranenziinner - (afr bewohnen) dotknouti se ženy, sáhnouti na ženu; (tělesně) obcovati se ženou. - II. v' B. n E₇ bez pl., Berührung f E₁₈ dotek, styk; in Berührung bringen ve styk uvěsti.

be-rührig (v-ü-) a D₂,₃ = rührig ata.

Be-rühr-mcin-nicht (v-ü-) n E₃ bez pl. (Noli me tangere) netýkavka.

be-rührter-maßen (v-ü-) adv. jak svrchu zmíněno, jak podotčeno.

Be-ruhungs=... (v-ü-...) -ebene f math. rovina doteku n styku; -elekticität f elektrina doteková; -fläche f bot. bricho; tel. plocha doteková; -kante f hrana dotvěná; -freis m kruh dotyčný; -linie f geom. čára doteková; tečna; -punkt m math. bod dotyku n dotyčný n tyčnosti; -stelle f wasser Gegenstande místo doteku avou předmětá; místo, kde se dva předměty stýkají; -winkel m math. úhel stekový.

be-rümpfen (v-ü-) C₁₂,₁₄ neodl. ohrnovati nos na koho n nác; pohlížeti pohrdavě n f s hůry na koho n na co.

be-runzeln (v-ü-) v'n C₁₂ neodl. = runzeln.

be-rupfen (v-ü-) v'n C₁₂ neodl. (o) škubati.

be-rušen (v-ü-) v'n C₁₂ neodl. lešením opatřiti. Beryll (v-ü-) [řeč.] m E₃ min. beryl(ł)†.

Beryll... (v-ü...) -erde f chem. oxyd beryllia, kysklicán beryllnatý.

Beryllium (v-ü-) n E₂₇ bez pl. chem. beryllium†, glycum†.

Berz (v-) m E₃ švýc. vzdech (= Zufser).

Berzef (v-) m E₁₁ = Bürzel.

Berzelit (v-ü-) m E₃ bez pl. min. bercelit†. berzen (v-ü-) v'n (b) C₁₄ vzdychati (= jeußen).

be-jabbern f (v-ü-) v'r C₁₂ neodl. sich - popslintati se, poprskati se.

be-facken f (v-ü-) v'r C₁₂ neodl. sich ~ na-nplniti se jako pytel: u. sm.: a) nacpati se n si bricho, naprati se, natlouči se; b) měšec nacpati n nabiti n naplniti.

be-fä-en (v-ü-) C₁₃ neodl. I. v'n 1. e-n Ader mit et. - roli (p) osévati p oseti čim; nasetě, za- co nác; abs. zasévati p zaseti, sítí. 2. fig. mit et. - po-seti (hojně pokryti) co čim. - II. be-fä-ten D₂,₃ osetý ata; fteruen bejäet poseť hvězdami, plný hvězd, hvězdnatý. - III. v' B. n E₇ bez pl., Be-fäung f E₁₈ osetv.

be-fäge skoro † (v-ü-) prp. a gen. kanc. (po)dle čeho. be-jagen (v-ü-) C₁₂ neodl. I. v'n 1. naznačovati, oznamovati (co do podrobností; die Antichlage-ettel ~ das Nähere plakáty obsahuji podrobnější zprávy; Artikel 2 des Verirages bejagt (autet), das...

be-fagter maſſen]

— 456 —

[be-fchaffen]

clánek 2 smlouvy zní stanoví a praví. že...
2. (bereuten) znamenati, znaciti; beide Ausdrücke
~ daselbe oba výrazy znamenají a vyjadřuji
totéž. 3. miti význam, znamenati eo; das hat
dieht zu ~ to znamenámnoho, to jest významné;
das hat niets zu ~ to neznamená nie, to jest
bezvýznamné. — II besaqt part. p. a D₂,₃
dotčený, rečený, zmiňený, jmenovaný; fig. um
wieder auf besagten Hammel zu kommen abychom
se vrátílen k nasí věcí.

be-fagter-maſſen (~n~ ~l~ adv. = berührter
maſſen.

Besa(h)u (~l~ plav. [holl.] f E₁₈, pl. E₃ vrati-
plachta.

Besa(h)u ... (~n~ ... plav. ~baum m bidlo vrati-
plachtové, vratipen; ~braſſe f zvratíčka vrati-
plachtova; ~dempgordinge fpl. stahovačky,
kasalky; ~dirk m vrcholicé vratříjné lana
n retezy závesné); ~ever f druh člunu
s vratiplachton; ~gaffet m vratične vrati-
ráhno; ~geerden fpl v ~braje; ~marš m kos-
stožáru vratiplachtového; ~maſſt m stožár
vratiplachetni n (u phoplachetnich lodo) krížový;
~riiſten pl. mustky, kohyłky úponkové sto-
žáru vratiplachetního; ~jchooten fpl. cípkov-
nice vratiplachetni: ~jegc'n ~Beja(h); ~jtag'n
úpona stožáru vratiplachetního; ~jtagjeqcel'
kosatka stělu zadověho; ~top m vrchol(ee)
stožáru vratiplachetního; ~wanten fpl. úpony
stožáru vratiplachtového.

be-saiten (~l~) vₐ C₁₂ neodl. strunami opa-
třiti n potálmouti. ~o(s)struiti. ~s das bejaitec
Hols klavířt. piano!; fig. jart bejaitecš Semeiht
něžná n citlivá mysli.

be-jalben ~ (~l~) vₐ, vₐ C₁₂ neodl. masti
namazati: 1. = beſdomieren. 2. f prov. pomazati
(vₐ se), za- (vₐ se), pokáleti (vₐ se). 3. = an-
djmenieren I. 3.

be-jamen (~l~) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. osévati,
za-, zaseti. o-. 2. sich - semenem se rozmnožo-
vatovi. 3. (bereuten) zúrodnovati; fig. ~ mit et.
(erjutten) poseti, pokrýtí, naplniti šin; beaunte
(Bienen) Bellen fpl. (veeli) bunky plně vajiček.
4. zlod. = verjutten. — II. % B - n E₇ bez pl.,
Bejamung f E₁₅; les. samosetba, naseti, o-
osivání, za-, osěni.

be-famingsz..., be-famungs... (~n~...) -fjähig a samosetby schopuň; -ſchlag m pa-
seka samosetá n omlazovací n semenní a pod-šivací.

Bejan (~l~), Besan... (~n~...) plav. v Bejabin.

be-sauden (~l~) vₐ C₁₃ neodl. pískem po-
sypati, zapisčiti.

be-fäſnftigen (~l~) C₁₂ neodl. I. vₐ, vₐ (jich) ~ (unferen, tuncen) (7)mirniti, u-, (u)tišiti, (u)konej-
šiti, (7)lahoditi. (u)chlacholiti; 3. durch Œmeidec-
leien ~ lichocenim uchlacholiti a ukonjsiti. —
II. ~d a D₂,₃ mírnivý, konejšivý a berubigen
II.). — III. % B - n E₇ bez pl., Befanſtigung f
E₁₈.

Be-fänftiger (~l~) m E₆, -inf f E₁₉ (z)mír-
nitel, f -ka altd. (= Berubiger).

be-jang (~l~) impf. od beſingen.

be-jann (~l~) impf. od beünnen.

Be-jag (~l~) m D₁, obruba, lem; dot. obústí;
~ e-ß Behrleches zasazení díry (při Imám kamenen);
~ e-ß Grobes kam. ohrboec. 2. dohytek na past-

vině alpské. 3. Θ bot. obsah kelímku n tyglíku;
hor. ~ e-ß Behrleches nábojka střelné díry.

Be-faj... (~n~...) ~band n lemovka; ~grand
Θ hor. ~ Bejaß 3.; ~haut f bot. der Moesbühden
viéko n copicka tobolek mechových; ~leder n
bot. kožena obruba; ~maſchinc f uprav. stroj
obrubovací n lemovací; ~teich m ryb. rybník
na násadu n násadný.

Be-fajung (~l~) f E₁₈, 1. voj. posádka, garnisa-
nos; ~ in e-ß Štadt legen dátí posádku do
města, mésto (posádkou) obsaditi. 2. ~ e-ß
vracajdoffices (Mannchaft) mužstvo válečné lodi. 3. ryb.
rybí násada. 4. Θ zám. roubení, hrázky klí-
cove, prekázky v zámku. 5. ₮ = Besaj 1.

Be-fajungs... (~n~...) ~artillerie f posád-
kové dělostrelectvo; ~recht n právo posádka,
~truppen fpl. vojsko posádka, posádka.

be-jau-en F. p (~l~) vₐ C₁₃ neodl. zamazati,
zasviniti.

be-jauſen p (~l~) neodl. v₇ sich ~ B₅ odl.
zpiti se. P ochlastati se, ožrati se.

be-jangen (~l~) vₐ B₇ neodl. ssáti, ossávati,
p cucati, ocućavati (co).

be-jäumen (~l~) vₐ C₁₂ neodl. 1. = säumen.
2. Θ co. = bejanen I. 2.

be-jſchaben (~l~) vₐ C₁₂ neodl. 1. = schaben.

2. oskrábati, ostrouhati, vyrovnatí, vyčistiti.

3. škrábaje a stroulhaje posypati co.

be-jchädiqen (~l~) C₁₂ neodl. I. vₐ, vₐ (jich) ~
a) poškozovati p. diti. (po)kaziti, porusiti, po-
rouchati, pochroumati co, škodu způsobiti
na šem, uskoulati na šem; Aanmenden ~ stromky
kaziti; h) o sošolčeh) poraniti, pochroumati koho
(v₇ se), ubližiti (v₇ s) (na těle) komu; durch über-
dchwemung bejchädirote Vente (lidé) povodní po-
stižení; ven Metten bejchädiigt moli prožraný;
vom Regen bejchädiqtes Hen namoklé seno; be-
jchädiqtes Zdij pochuchaná lód; Bejchädiq-
te(r) m E₂₀ poskozený. Škodující. — II. %
B - n E₇ bez pl.. Befchädigung f E₁₈ poško-
zeni, škoda, úraz, ujma; Bejchädiqung e- r jeſ-
fendung poskození n porušení poštovní zá-
silky.

Be-jchädiger (~l~) m E₆, -inf f E₁₉ škudec,
f -kyne.

be-jchaffen (~l~) C₁₂ neodl. I. vₐ = anſchaffen II.,
berbeicbigen; 1. es ist nicht zu - nelze toho opatiti
n dostati. 2. (della schaffen) v) konati, do-, pro-
věsti, uskufěciti. — II. a uzpůsóhený (jak,
vhodný jak): gút bejčaffen dobre, dobrech vlast-
ností, v dobřém stavu, vhodný, způsobilý;
ibledě ~ Spatuň, spatuňtých vlastností, ve spat-
nem stavu, nevhodný, nezpůsobilý; je nachdem
die Žade ~ ist podle toho, jaká věc jest n jak
se věc má; je nachdem die Ilmstände ~ juš podle
okolností; id bint ven Kannt je ~: a) taková
jest má télesná <oustava; b) taková jest
má povaha; wie ist es damit ~ jak se to má?
es ist übel mit ihm ~ je to s ním zlé ~ na zadrhmo;
vede se mu zle, je v tom špatné ~ bledě,
je v bryndě; ce ist (verbalt id) mit ihm ~ wie mit
mir vede se mu jako mne. — III. s Besschaffen-
heit (~l~) f E₁₈, 1. stav. 2. přírozenost, po-
vaha; B. der Berienen stav osob. B. der Ilm-
ande povaha okolnosti; natürliche Bejchaffenheit:
a) přírozenost; b) des Charaſteres povaha; weien-
liche Bejchaffenheit podstata; Beidaffenheit des

Be-schaffenheits...!

— 457 —

[be-scheiden]

Kopera složení těla, soustava télesná, ústroji
télesné; Körper von gleicher Beischaffenheit těla
stejne složená; (je) nach Beischaffenheit der Um-
stände podle okolník.

Be-schaffenheits... (~-...-) -wort n jméno
přidavné, adjektivum† (obv. Eigenschaftenwort).

be-schäften (~-) vₐ C₁₃ neodl. = beschäfen.

be-schäftigen (~-...) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. za-
městnávati, zaneprazdňovati (kohol). 2. V. ~
zaměstnávati koho, dávati zaměstnání komu;
bicie řabrit bejádtigt tanjend Arbeiter tato továrná
zaměstnává n v této továrně jest zaměstnáno
tosíc dělníků; jehr beschäftigter Arzt lékař s roz-
sahlou praksi, hledaný lékař; beschäftigter Mälija
ang pracovitá zahálka. — II. vₚ sich (mit
et.) ~ zaměstnávati se, zaneprazdňovati se,
obírati se (šin); a) pracovati o čemu; b) za-
jímati se oč, mysliti nač, mítí na myslí co, za-
bývati se n obírati se v duchu čim; c) (nich au-
geten) zabývati se, obírati se, zanáseti se
čim, oddávati se čemu; ich war mit Huenen bes
beschäftigt myslj jsem na Vás, obíral jsem se
v duchu Vámí; jeder Odanke beschäftigt ihn to-
myšlenka ho (zcela) zaujímá, obírá se touto
myšlenkou; er beschäftigte sich mit nichts Anderem
als... neobiral se (v duchu) ničím jiným, než...
neměl na myslí nic jiného, než... — III. s
V-n E₇ bez pl. Beschäftigung f E₈; a) zaměst-
návání; b) zaměstnání; geæmwärtige Beschäfti-
gung zaměstnání nynějsí.

Be-schäftigungsg... (~-...) ~anstalt f ústav
zaměstnávaci, pracovna: ~art f způsok n druh
zaměstnání; ~los a bez práce, bez díla, bez
zaměstnání; ~mittel n prostředek (k) zaměst-
nání; ~tricb m touha po zaměstnání.

Be-schätł ~ (~~-~~) ~anstalt f hřebčine;
~ commission f komise hřebčení; ~geld n
přípustné (plat za přípustěm hřebce); ~hengst m hřebce
přípustný, pušták; ~knecht m hřebčeník,
hřebčák, koňák; ~ort m, ~plat m, ~station f,
~stelle f hřebčinská n přípustné stanice;
~ und Remontierungs commission komise
hřebčení a koné dostavovaci; ~zeit f pří-
pustný čas, doba připouštění (klisen).

be-schalen ∂ (~-...) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. skoře-
pinou (atd. v Schale) opatřiti; ein Weiler ~ náž
střenkou opatřiti. 2. opažiti. zapažiti, ope-
riti, pobijeti prkny; e-n Maſt ~ zahalit n za-
balit stěžen; zo. beichalte Thiere ~ Schalthiere.
— II. 1. % V-n E₇ bez pl., Beischaltung f. 2. jen
Beischaltung ~ Latemment; trahil, pobiti, bednění.

be-schälen (~-...) C₁₂ neodl. I. 1. [Schale] Bäume ~
strouy n kůru se stroná (o)loupati n s-. 2. (o hřebci)
c-e Zute ~ (beden) skákati na klisnu. — II. %
V-n E₇ bez pl., Beischaltung f E₁₈.

be-schaler (~-...) m E₆ opažovač atd.

be-schäler (~-...) m E₆ 1. ~in f E₁₉ olupovač,
f-ka-ata. 2. přípustný hřebec, pušták, poskočník.
3. ~ Beischältneht.

be-schatmen (~-...) vₐ C₁₂ neodl. plav. die Per-
fenningsteißen ~ příbiti obruby n listy nepro-
mokavé plachty.

be-schämen (~-...) C₁₂ neodl. I. vₐ zahan-
botati p-iti (koho); beschämt dáſtehen státi n býti
zahanben; propadati se hanbou; ſie ~ mich
durch Ähre Gittje, Ähre Gittje beschämt mich neza-

sluhují si tolik laskavosti od Vás, zahanbu-
jete mne laskavosti; der Wölfe beschämt uns
oſt an Menchlichteit divoch lidskostí často nás
zahanbuje n přoſči (k naſi hanbé). — II. vₚ Be-
schämmung f E₁₈.

be-schämungs-voll (~-...) a (nanejvýš) za-
hanbeny, pokořený.

be-schänden ~ (~-...) vₐ C₁₃ neodl. = täſtern.

be-scharren ~ (~-...) vₐ C₁₂ neodl. = ein-
scharren.

be-schatten (~-...) C₁₃ neodl. I. vₐ 1. 17a sti-
niti, (7a)cloniti; beschattet stinný. 2. fig. chrá-
niti (koho). 3. mal. (vₚ)stínovati. — II. vₚ B- n
E₇ bez pl., Beischattung f E₁₈.

be-schatter (~...) m E₆ 1. strom stínící.
2. fig. ochránce.

be-schazen (~-...) vₐ C₁₄ neodl. 1. = abchäsen.

2. = mit Stenern belegen (v belegen I. 5.).

Be-schan (~-) f E₁₈ bez pl. = beschanen III.;
zemn. = Brautishan.

Be-schan-... (~-...) ⊠ ~blech n pismolý, plech
k ohledné lítely liter; ~walze f souk. válec
na sukno k prohlédnutí; ~zettel m tek. lístek
ohledáci n obziraci.

be-schaubar (~-) a D₁₂₃ ohledatelný.

be-schanen (~-...) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. = an-
schanen I. 1. 2. ohled (á)ati, (druhodnent) prohlí-
žeti, (beaufsichtigent) dohlížeti nač. — III. vₙ (b) di-
vati se. přihlížeti (nečinné). — III. vₚ B- n E₇
bez pl., Beischauung f E₁₈ ohledáni, ohblídka,
obzírka. (Schreitung) obvod, ohblídka (mrtvoly).

be-schan-ens-..., be-schan-ungs-... (~-...)
-wert a. -würdig a stojící za ohledáni n za
prohlédnutí.

Be-schauer (~-...) m E₇, ~in f E₁₉ 1. = An-
schauer(in). 2. (Beischauer) ohledávatel.

be-schanfeln (~-...) vₐ C₁₂ neodl. I. mit Erre ~
házeti prěc n hliná lopatou kohu. 2. ein Rad ~ kolo
lopatkovati n naperiti.

be-schauchl (~-...) I. a D₁₂₃ rozjímavý.

— II. ~ B-c(r) m, B-c f = Beischauer 2. —
III. s Beischaulichkeit (~-...) f E₁₄.

be-schämen (~-) vₐ C₁₂ neodl. pěnou po-
kryti, upěniti (col).

be-schan-ungs-... (~-...) v beischauena-...

Be-scheid (~-) m E₃. 1. výměr, rozhodnutí,
usnesení, výrok, nařízení; ~ thun o erteilen
rozhodnouti; bis anf weiteren ~ do dalšího n do
rozvého rozhodnouti. 2. s sm., obyc., bez čenu o
dpověď; anſe alles ~ wijzen mít na všecko od-
pověď (pohotově); s sm. věděti si ve švěra rady.
3. bez čenu známost, vedenost, zpráva o čem;
~ m ~ geben poučiti, zpraviti, uvědomiti koho;
in e-r Angelenbeit ~ wijzen mít zprávy, býti
zpraven o věř; s. sm. býti oprávněn ve věř;
er weiß ~ in ſ-r Zade zná svou věc; in e-m
Hanse ~ wijzen znáti se v domě, znáti v domě
každý kout; ich weiß nicht ~ hier zu Lande ne-
znám zdejšich obyčejů; in (e mit) et. nicht ~
wijzen nevěděti si rady; nevěděti, co počiti
s čm. 4. ~ m ~ thun (im Trinfen) připiti. zavdavi
komu, piti na zdraví ſi, ſuknouti si s kym.

be-scheiden (~-...) A. C₆, C₁₃ neodl. I. vₐ
1. S-m. ~ přisouditi, přířknouti komu co; vy-
kázati vyměřiti, priděliti komu co; nadati. ob-
dařiti, obmysliti, opatřiti koho čim; seit beschieden
(tež ~) Theil jeho podíl n úděl; mir ist et. be-

Nemeckočeský slovník. I. Deutschöhmijcheſ Wortel...

58

be-scheidentlich]

— 458 —

[be-schießen]

schieden mně se dostalo čeho; mir ist nicht beidic-
den, mich des reben zu jenen mně nebylo sou-
zeno n popráno, těsiti se ze života. 2. N. (über et,
~ gen. e-r Žade) ~ zpraviti, uvedeniti et,
O ōem: N. abidüfligia ~ odpověděti odmitavé komu
(v abidüfligia); 3. auf seine Anfrage ~ odpovidati
n pěletiti na dotaz či n komu, zodpověděti do-
taz či; 4. e-e Beilern ~ otevřiti oči komu, vy-
věsti koho z klamu; er ist dann beidieden worden...
bylo mu odpověděno v ten smysl...; 5. wie
hin ~ obes(i)lati, objednati koho kam; 6. vor (Be-
richt ~ k soudu obeslati koho, pohnati koho) před
soud. — II. vějich ~ abs. mirniti se, uskrov-
niti se, ustridniti se, omeziti se (v náročich
n V pozadaveich); spokojiti se, být spokojen;
fich e-r Žade (gen.) ~: a) žříci se čeho, upustiti,
ustoupiti od čeho; b) spokojiti se s čím, pre-
st(á)jati, mítí dost na čem; ~ sich auf et ~ (be-
irrauten) omeziti na näc; sich mit et. ~ spokojiti
se ~ em; prístoupiti näc, sich ~, taž... být
srozunnen a dopustiti, aby... — B. I. a) D 23;
skronný. — II. ~ Bescheidheit ~ f
E₁₈ skrounnost: Prov. Beidendeheit in das jüdische
Kleid skrounnost jest nejlepsi ozdoba.

be-scheidentlich ( ~ ) adv. skromné.

Be-jcheider ~, m E₁₀ 1. ~ in f E₁₀) obeslatel. f -ka. 2. ⊕ myln. stářek.

be-scheidet ~, a D₂₃₃ v pochvě (zastrěný).

be-jseinen ( ~ ) neodl. I. vₐ A. C₅ zej.
o slunet. et. ~ svítiti, záriti näc; osvetlovati,
ozavotati eo; paprsky sesilati näc. B. C₁₂ neodl.
= beidenden. — II. % B ~ n E₇ bez pl., Be-
scheinung f E₁₅.

be-scheinigen ( ~ ) C₁₂ neodl. I. vₐ stvizo-
vati ~ stvrditi, vysvěděti, zaručiti, ujistiti
(listem); obh. den Empfängt ~ prijetí n příjem po-
tvrditi; id beidendein biermit, ze empfangen zu
haben stvrzuji tímto, ze jsem přijal ... —
II. 1. vě B ~ n E₇ bez pl., obv. Bescheinii-
gung f E₁₅, 2. jen Bescheinigung f stvrizeni.
-ka, vysvěděni.

be-scheiniger ( ~ ) m E₆ stvrazovatel.

be-jsehnen ( ~ ) vₐ C₅ neodl. 1. p w v vějich ~
pokáleti, podělati, p spr. posr(á)vati eo: v₇ se.
2. fig. p, f = betrügen, prellen; fúd ~ = befäumern
figg.; das ist beschaffen p spr. vsvrst se na to,
h...o do toho (za me to nest) 3. prav. vsvrst
bejmmen; beidjüsten posraný, zadelaný, Špinavý.

be-jsejziger p ( ~ ) m E₆ ~ in f E₁₀ 1. po-
srávac (čeho). 2. = Betrüger.

be-schellen ( ~ ) C₁₂ neodl. I. vₐ opatřiti
rolníkami (co), privazati rolnícky (nač.) —
II. be-schellt D₂₃₃ erh. o skolu: s jinobarevnou
rolníkou kolem krku.

be-schalten skoro † ( ~ ) vₐ B₄ neodl. 1. =
schellen. 2. N. ~ rozkříten, hanobiti, snižovati
koho; N-š Chre ~ utrhati na eti komu, hanobiti
koho n čest či.

be-schenken ( ~ ) C₁₂ neodl. I. vₐ (N. mit et.) ~
obdarovati, obdariti koho čím; mit et. beidessen
werden w:z dostati darem eo; er ist damit be-
isenden werden wi; dostalo se mu toho darem.
— II. % B ~ n E₇ bez pl., Beschenfung f E₁₅.
be-jcher ~ ( ~ ) n D₁₃ obvy. Bescherung v be
schenen II.

be-scheren ( ~ ) neodl. I. vₐ A. E₄ mit ei.
Zhere beidendenem ostríhati. B. C₁₂ 1. ~ m et. ~

= bescheiden A. I. 1. 2. darovati. dátí darem komu eo; (k paenmam atd.) dátí vázaného; (k vánocem) dátí štědrého večera, naděliti; was haben Sie zu Weihnachten bejcht bekommen? was hat Ihnen das Christlind bejcht? eo jste dostal štědrého večera? Vám Ježísek nadělil? das hat ihm der Simmet im Zdále bejcht zu mu spadte s nebe, prísel k tomu jako slepý k houslím n jako slepé kuře z rzu. — II. A. % B ~ n E₇ her pl., Bescherung f E₆. B. jen Bescherung f 1. naděleni. 2. das war die ganze B! to bylo všecko! vie toho nebylo! da haben wir die B! tu máme (to) pekné naděleni!

be-schieren ~ ( ~ ) % A₁₄ neodl. žertovati
o čem, delati si žěrty Z čeho; (obv. iderzen iiber)...
be-schicken ( ~ ) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. a ten

vantrag ~ sněm ohes(i)lati, poslance do snemu
pos(i)lati; e-e Ausstellung mit Gemälden ~ ove-
strati výstavu obrazry, pozitiv obrazry na
výstavu: b) skoro † B ~ pos(i)lati posla ke komn;
man hatte ihm beidid, er müdte... poslali k nemu
se vzkazem, aby... c) skoro † B ~ obesno-
lati, objednati (k emc) koho. 2. † mykonati, do-
věsti, dokázati, poiiditi, obstarati; mit denk
fann Ciner eſt mehr... aſe zebn Andere s pili
casto jeden více dokáze. než deset jiných;
ein (Sachmabt ~) hostinu uspóřádati n uchystati
a vystrojiti; jein Hanawenien und die Munde ~ do-
mäenost a kuchyn obstarativen; (to porodin hins)
den Augebernen ~ obstaratvati n ošetrovati
novorozene; den Tieden ~ (bestattet) mrtvého
pochovati n pohřbiti; das Bic ~ dobryte pok-
klizeti: tov. ein Hirich kann zehn Tiere ~ (beidenken)
jelen muže deset lani oplodniti. 2. ⊕ den Bact-
eſen ~ dávati chléb do pece; hat. a) smeso-
vati n nastílati peeni násadu n kolosni směs;
b) c-n Teneien ~ nasazovati (chutní) pec. —
II. vějich ~ üd zu e-r Žiije ~ cruen chystata
se n strjiti se n připravovati se na cestu;
fich zum Dertachen ~ tež mítí se k odchodu. —
III. % B ~ n E₇ bez pl., Bescheinigung f E₁₅
hat, nastíkat: am Bescheinigung f násadni n ko-
lošni smes, násada, násypka.

Be-schichtung ~ ( ~ ) ~ boden m ⊕ hat.
smesovna lutni n kolosni); -probe f ⊕ hat.
zkouška násadni n kolosni smesi n smesky
n michaniny, zkouška násady peeni; -regel:
a) math. in ta zyeuern alligačni n -mesovaci
pravidlo n počet; b) % hor. pravidlo d to sm-
osovani hnutim; -schicht f vrstva směsovací.

be-schieden ( ~ ) p. p. od beidenden A.

be-jschlen ( ~ ) vₐ C₁₂ neodl. šilhati n po-
šilhávati nač.

be-jseinen ⊕ ( ~ ) C₁₂ neodl. I. vₐ ein Rad ~
koho (n)okovati; jelezn. opatřiti kolejemi. — II. p. p.
od beidenden l. A. — III. % B ~ n E₇ her pl., Be-
scheinung f E₁₅.

Be-schieß... ~ ( ~ ) ~ hütte für pristrelovna;
~ meister m er ersetvertat pristrelovac ve zbro-
jířne; ~ ordnung f räd pristrelovac; ~ zicchen n
znamenit pristrileni (přistělenych pušek) ( ~ Be-
idienung... a Cinidejen...
be-schießbar ~ ) a D₂₃ pristupný střelbě,
nac ize strileti.

be-schießen ( ~ ) B. neodl. I. vₐ 1. vol. e-e
deſtuna ~ pevnost obijeti, na pevnost strileti,
mit Bemben ~ hombardovati. 2. tov. ostrileti.

Be-schießungs...

— 459 —

[be-schleichen]

die Rebbühner sind jenen beidseffen koropctve jsou
jiz ostříleny na koropctve se již strílelo; ein
Reaier ~ stríleti v reviru 3. skoro † ein Gewehr ~
půsku přístříleti v o-n obstřelovati (= anidießen
II. 1. 4. ~ anidießen II. 2. — II. v-a (b)
mit et. ~ potahovati se, pokrývati se čem; es
beidlieg; mit Salpeter potahuje se to sanytrem,
sanytr na tom vyráži. — III. v-r sich ~ ... sich
einidießen. — IV be-schoffen D₂, 3. I. F.p. od ~.
2. keidnemmen jeu miti sebčen strělivo. — V. 5r
B-n E₂ bez pl., Beschießung f E₁₈.

Be-schächungs... (~-~...) ~schaden m škoda
zpišobena strělbon.

be-schiffbar (~-~) a D₂, 3 plav. přístupný
plavbě, splavný.

be-schiffen (~-~) C₁₂ neodl. I. v-a 1. plav. ein Meer-
plouti po mori. 2. 1. plv. ~ ein Zanp (po lódič)
(eastojejzditi n plouti do země. 3. f. verin-
tel. — II. 5r B-n E₂ bez pl. f Beschießung f E₁₈.

be-schilden (~-~) C₁₃ neodl. I. v-a 1. plav. ein Vierger-
boguvaš štitem opatriti n ozbrojiti. — II. be-

schıldet a D₂, 3 v-a 1. opatřen (k) sitk. 2. die
Edenheber sind keidwüldet verejní posluhove maji
štitky.

be-schilſen (~-~) v-a C₁₂ neodl. pokrývi rá-
kosim; be-schilſt D₂, 3 pokrytý rakosim.

be-schimmeln (~-~) v-a (in) C₁₂ neodl. po-
kryvati se a potahovati se plšni; plesniveti.

be-schimmern (~-~) v-a C₁₂ neodl. svítati n
vrhati tipyt na co.

be-schimpſbar (~-~) a D₂, 3 pohanitelný,
zhanobitelný atd.

be-schimpsfen (~-~) C₁₂ neodl. I. v-a 1. s věčným
subj. (zhanobiti, zneuctiti, po) putupiti. poha-
neti, zlehčovati eo. 2. s osobným subj. ~ poha-
neti, zlehčovati, potupiti koho, vynadati, spí-
lati komu; Ciel ~ nadávati oslů (komu); v-r sich
e cinander ~ zlehčovati se. nadávati si atd.
(nazvájem); ein altes Weib keidimpfte das andere
baba babě nadávala. — II. v-r sich ~ očest se
pripravovati, zadávati sve eti. — III. ~ dA D₂,
hanlivý. — IV. 5r B-n E₂ bez pl. Beschimpfungs
E₁₈ potupa, pohana, hanoba.

Be-schimpſcr (~-~) m E₆, ~in f E₁₉ hano-
bitel atd.

be-schindeln ~ (~~) v-a C₁₂ neodl. = schindeln.

be-schinden ~ (~~) v-a B₁ neodl. = schinden.

be-schippen p (~-~) v-a C₁₂ neodl. lopatou
zaházeti n po- (co).

be-schirmen (~-~) C₁₂ neodl. I. v-a 1. et. ~
štitem n clonou opatřiti; zacloniti, zastiniti
(co). 2. ~ (beidwülden) chrániti, b.-, hájiti koho. —
II. % B-n E₂ bez pl., Beschirmung f E₁₈
clona, ochrana, obrana.

Beschirmer (~-~) m E₆, ~in f E₁₉ ochránce,
obr.

Be-schirmungs... (~-~...) les ~flächef plocha
v zástinu; ~holz n strony ochramné.

be-schirren (~-~) C₁₂ neodl. I. v-a 1. Pierre ~ konš
(o)strojiti. — II. 5r B-n E₂ bez pl., Beschirrung
f E₁₈.

be-schissen (~-~) pp. od keidseffen.

be-schlabbern F (~-~) v-a, v-r C₁₂ neodl. (jich ~)
zastřikati, po-, zamazati, ucourati; (v-r se);
mit Kehl bejdelabbert zablácený, po-, ucouraný.

be-schafen (~-~) v-a C₁₂ neodl. 1. ein Vager ~
spáti na toži. 2. ein Dranenzimmer ~ spáti s žen-

skou (tělesně s ni občanová). 3. fig. f ~ tež v-r sich
über) et. ~ přes noc si rozmysliti (co) n se roz-
hodnouti o čem, f vyspati se na co; man mušš
~ na to se musíme vyspati.

Be-schlag (~-~) m D₁₁. 1. a, w Be-
schläge n E₂ bez pl., kováni, pobijem, príkov,
půboj; ~ e-r diinte kováni ušeně; b) (okováni
(kovániem v l. 1.; tes. otesání n ohranění števen.
kov. ~ e-ß Pierde a) podkovy; b) podkováni
konč. 2. min. nálet (ta nerodět: chem. obmážka,
Chlna n tmlr k obmazování nádobl. 3. lov: a) pokládání
pojímání u jelení zvěře; b) (Loš) Věč; c) = Zublích;
o) = Sećeg. 4. práv. zabavení, obstávka: et. in
~ nehmén, et. mit ~ belegen zabaviti co, obsta-
viti co, fig. přivlastniti si, osvějiti si co; fig.
Ä. o et. in ~ nehmén sebrati n (ort) skonfisko-
vati koho n co.

Be-schlag... (~-~...) ~bindſel mpl. plav. =
~leinen; ~ (e) brett n O tes. ~-Zimmertret; ~brücke f
podkov. kovanište; ~caſſe f voj. pokladna na ko-
váni koní; ~grube f O kol. jáma k narážení
obručí na kola; ~kitt m chem. (nerozpustý) tmlr
obkladní; ~kunſt f podkovárství; ~lčgung f
= Bejdelag 4.; ~lčinen fpl. plav. pripevnovari pro-
vazee plachtové; ~nahme f, ~nehmung f
= Bejdelag 4.; ~nehmer m zabavovatel, ob-
stavovatel. obstávce; ~pjoſten m O půboj
(česňky k pojučen kólu); ~raſpel f tes Bujdžinderes ča
podkovářská; ~s-bollette f celním zabavovací
poukázka; ~schmied m podkovář; ~jciſing f
plav. lano k upevňování plachet ~ minutěch;
~ſiſt m = Něſtelſtitt; ~taſche f O podkovářské
brašna; ~zange f O (okovávací klestě;
~jeug n O námi podkovářské.

be-schlagen (~-~) C₉ neodl. I. v-a 1. mit et. ~
(o)kovati, pobijeti v pobiti čem; ein Pierd ~
konč (o)kovati (podkovano). 2. fig. in et. (gut, weh)
~ jeim kovaný v čem, dobre znál čeho n své
věcí, zhebly v čem; in e-r Zadek jdelech ~ jeim
špatně znáti co, mspr. nevyznati se v čem.
3. e-e Reterte ~ retorta potmeltiti (k ačněně prou ohm).
4. lov. (o) leſen) pokládati se (na lań): das Thier gebt
bech ~ laň sihň obřezla, laň je téžká. 5. =
mit Beidlag belegen (r Bejdelag 4. 1. 6. O tes (břevná)
otesati. ohramiti (naranolovité) (= behauen I. 3.). 7. ~
tie Wante ~ vyražeti na stěnách; chem. nádoby ob-
mazati. 8. plav. die Zæzel ~ pripevniti plachty
na rahna n vratirahna blicdelee. 9. † die chetliche
Tede mit ~ m = das Weilager v toto) baten. —
II. v-a (in) v-r sich mit Něuheitigkeit ~ potiti se.
vlhnouti; tež ~ schimmeln.

Be-schlager O (~-~) m E₆, ~in f E₁₉ oko-
vávac, pobijéc atd., f -ka.

be-schlag-nehmen ~ (~-~) v-a C₁₂ neodl.
obv. in Beidlag nehmelt (v Beidlag 4.).

be-schlammcn (~-~) v-a (in) C₁₂ neodl. po-
krý(v)ti se kalem n bahnem, zabahniti se.

be-schlämmcn (~-~) v-a C₁₂ neodl. pokrýti
kalem n bahnem, zabahniti 'co.

be-schlappern f (~-~) v-a C₁₂ neodl. = be-
schlappern.

be-schlapp-schucht (~-~) a D₂, v báčkorách.

be-schleichen (~-~) C₁₂ neodl. I v-a ~. ~ (po-
kradmu) překvapiti n postižená podap-
nouti koho, připližiti se n přikrásti se na koho;
e-n Ort ~ připližiti se n přikrásti se k místu;

be-schleieren

— 460 —

[be-schnappen]

die Antat beidleistet aus úzkost se nám vkráda
v dust. dostáváme úzkost, úzkost nás po-
jímá „ se nás zmocňuje. — II. ♭ₜ n E₇ bez
pl.. **Beschleichung** f E₈.

be-schleieren (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl. zastirati
p - rítí závojem (= verschleieren); beschleiert a hot.
obläckatý.

be-schleimen (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl. pokrý(v)ati
p zaněsti hlenem n slizem. zaslemyovati¹, ², ³.

be-schlemmen (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl. = be-
schlammen.

be-schleunigen (↓-↓-↓ poet. ², ³ tel be-schleunen
(↓-↓-↓) neodl. I. vₐ 1. mychlití, uspřítí, po-
polankti p - náti ..., kvapiti, po-piliti si s čim:
den Zdviut ~ zrychliti krok; zahr. das Wadethum
o Blühen e-r Bitanze ~ (urychlití vzrast n kve-
tení ro-tiny; ², ³ ein Bitt tobe jn rychlo vyh-
stati; Neue beschleunigen folgjaan onimo měli
se rychle k vykonáni rozkazu. — II. ♭ₜ n
E₇ bez pl., **Beschleunigung** f E₁₅ urychlení;
gleichmässige Beschleunigung rovnoměrné urych-
lení; mit thuntlichster Beschleunigung co možná
nejrychlejn.

be-schleuniger (↓-↓-↓) m E₉. ~in f E₁₉
zrychlovatel. f -ka atd.

Beschleunigungss... (↓-↓-... ) -gesuch
zidost o urychleni n o rychlé vyřízeni (c ho).

be-schlich (↓-) impf., be-schlichen (↓-↓- p. p.
od beidleiden.

be-schleif (↓-) impf. od beidlassen (c toto).

be-schließen B₅ neodl. (↓-↓-↓-↓ I. vₐ 1. et. (u
thun) ~ rozhodnouti se, odhodlati se, usmý-
sliti si učiniti co; (zeim. o několika usobach) usmě-
sti se, uraditi se, přestati, zů- na čem; mspr. (uza-
vřiti co; Mut) ~ rozhodnouti, ze poteče krev
n aby tekla krev, odhodlati se k prolévání
krve; et. bei sich ~ rozhodnouti se, odhodlati
se k čem; us)mysliti si co; ustanoviti se na
čem. mspr. u sebe uzavřiti co; wir haben
eidliehen und vereduen wie selat rozhodli jsme
a nařizujeme takto. 2. uzavřati. omezovati.
obklíkovati; das Gebirge beidlieht den Herizem
pohoi uzavira o mezuje n zastira z zakrývá
obzor 3. uzavřiti. ukončiti. s.- do.; damit
beidleis er i-e Rede tím skonel svou rec. tím
domluvil. 4. skoro † ~ ¾, einz, umz veridliehen.
— II. ♭ₜ n E₇ bez pl.. **Beschleifung** f E₁₈ =
Beidliiz.

be-schließer (↓-↓) m E₉. ~in f E₁₉ 1. kdo
se rozhoduje k čemn u stanovi na čem atd.
2. kliénik, f -ice, hospodyně.

be-schließerz... (↓-↓-...) -amt n D₂ klienictví.
be-schloßs (↓-) impf. od keidliehen.

be-schließen (↓-↓-↓ I. a D₂, ³ p. p. od be-
schließen. — II. ♭ₜ C₁₄ neodl. otv. **be-schloßen**
(↓-↓-↓ - behagelt.

be-schlug (↓-) impf. od beidlagen.

be-schlußmern f (↓-↓-↓) vₐ C₁₂ neodl. unou-
rati, unazati. za.

be-schluſs (↓-↓) m D₁₂ 1. u usnění. rozhod-
nuti; e-n ~ faien rozhodnouti se, usměti se;
die Beidtüre des Himmels usouzeni nolos. 2. zá-
vérek = Abichtne 1.; zum Beidtüre k záverku.
napoſled; den ~ maden byti poſledni. 3. et.
in et. unter (i-m) Beidtüre haben miti v uscho-
vání.

be-schluſs..., be-schluſs... (↓-↓...) -bohrcr m
hor. = Abbohrer; -fähig a způsobilý k usná-
šeni; -fähigkeit f způsobilost k usnášeni n
k činění náležů; -fassung f, -nahme f roz-
hodnutí, usnášeni, -esení; -freiheit f volnost
usnášeni n usnášeti se; -rede f závěrečná
reč (— Zdunſrede); -reif a (náležitě promy-
šlený n probraný n přetřesený a tím k roz-
hodnutí dospělý; -unfähig a neschopuý
(nom. počtem) k rozhodnuti n k usnášeni.

be-schmaddern f (↓-↓-↓) ² be-schmadern f
(↓-↓-) vₐ C₁₂ neodl. = beidmücken.

be-schmähen (↓-↓-) vₐ C₁₂ neodl. 1. =
beidmieren I. 1. 2. = bejudeln.

be-schmaroßen f ² (↓-↓-↓) vₐ C₁₄ neodl.
3. ~ (žiti a) týti z koho, žiti na útraty č,
přizivati se u koho.

be-schmarten (↓-↓-) vₐ C₁₃ die Taue ~ lana
povléci n obšiti plátnem u plachtovinou.

be-schmaken (↓-↓-) vₐ v₇ sich ~ C₁₄
neodl. (s mlaskánim) libati n hubičkovati;
(= bērbar) betiſsen.

be-schmachen (↓-↓-) vₐ C₁₂ neodl. = an-
täuβern I. 1., 2.

be-schmansen (↓-↓-) (↓-↓-) neodl. I. vₐ 1. 3. ~
hodovati, choditi na hody n na hostiny ke
komu, byti na hodech u koho; tež = beidmaren.
2. et. ~ oslaviti co hostinou. — II. v₇ sich ~
identannten tce (cuten zuviel tann) nemirně jistí niti,
F prebrati na hostiné.

be-schmeicheln (↓-↓-) vₐ C₁₂ neodl. = an-
schmeideln I. 1.

be-schmeiſen f (↓-↓-) vₐ neodl. I. C₁₄, ² C₁₅
= beidmücken, bejudějen, beidließen 3. — II. C₅
= bewerjen.

be-schmieren (↓-↓-) C₁₂ neodl. I. vₐ, v₇ 1. (na)-
mazati, po-, za- (mastonoun naſtit); c-e Wretchmite
mit Butter ~ namazati chleba máslem; mit
ſett (sich) ~ umastiti (v₇ se, za- (v₇ se), po-
v₇ se). 2. zamazati, u-7, pósppiniti, zadělati,
zumastiti (mit et. čem). 3.-m das (Geſicht =
umazati koho v oblicji; fig. Papier ~ mazati
n Krábati n kaňhati na papíre; papir poma-
zati n poskrábati n pokanhati; Priv. Kanen-
bände ~ Tich und Wände jména hloupých stojí
na všechn slopich 3. fig. f 3. ~ = ančimieren
1. 3. — II. ♭ₜ n E₇ bez pl., **Beschmierung** f
E₁₅.

be-schminken (↓-↓-) vₐ C₁₄ neodl. naličiti,

F namalovati (koho)
be-schmirgeln (↓-↓-) vₐ C₁₂ neodl. 1. zne-
cětití, pospinití, pokáletí, zaněráditi. 2. rítí
n (ohladuti smyrkem n naždákem, f (o)šmin gló-
vati!

be-schm,miča (↓-↓-) vₐ C₁₄ neodl. 1. c-e Peitichc ~
pidelati sníru n poplitku k biči. 2. skoro †
fig. zamazati, pospiniti, pokáleti.

be-schmunzeln (↓-↓-) vₐ C₁₂ neodl. usmivati
se a zubiti se na co.

be-schmugen (↓-↓-) ² C₁₄ neodl. I. vₐ, v₇
1. sich ~ po pósppiniti, za-, u-, v(α)mazati, u-
po-, pokaleti v₇ se (mit et. čim). — II. ♭ₜ n
E₇ bez pl. **Beschmubung** f E₁₅.

be-schnabbern p (↓-↓-) vₐ C₁₂ neodl. = be-
schmatten.

be-schnapfen f ² (↓-↓-) v₇ sich ~ C₁₄ neodl.
opijeti se p opiti se (pälenkou).

be-schuenchen

— 461 —

be-schreien

be-schuenchen (~-~) vₐ C₁ neodl. I. chráti
pati na koho. 2. = beischütteln. 3. bručeti. brou-
kati na koho n na co. 4. fig. = beischafen 3.

be-schnattern (~-~) vₐ C₁₂ neodl. cf. ~ to hasuch
štěbetati o čem; káchati o čem to kachnáčo; fig.
štěbetati, žvaniti. tlachati, klabositi o čem.

be-schunzeln f (~-~) vₐ C₁₂ neodl. vid. =
betrügeln.

be-schunauben B₇, C₁₂, be-schuaubern C₁₂,
be-schnaufen C₁₂ (~-~) neodl. vₐ funěti, supěn,
fučeti na koho n na co; oc mučhávati eo.

Be-schneide... ⊕ (~-~... ~bank f dědek,
struhač; ~brett n prkno k orezávání; ~hobel m
knih. nůž orezávaci; ~mašchine f orezáváci
stroj, řezačka; ~mešjer n klesčak; ~preše f
lis k orezávání; ~tjich m stůl k orezáváni.

be-schneiden (~-~) C₉ neodl. I. vₐ 1. orez-
á)ti, ohřiknáv ostřihovati p -ihati; (ohřek atd.)
tokrájeti; jich die Nägel ~ stríhati n řezati si
nehty: den Rund e-š Buches ~ okráž knihy
oríznouti; fig. N-m den Zehu ~ utrhnouti na
mzdě, snížiti mzdě komu, zkrátiť na mzdě
koho; D-m sein Cintemmen ~ omeziti n zkráti
duchody komu n eo. 2. die Haare ~ vlasy n-
strihati. 3. les. hósp. e-n Baum ~ strom příružati. os-
oklestiti; bedt o mědria ~ vyšokó n úzko přezhu
postaviti. 4 e-m vinze die Bechtalt ~, ein sind ~
dité obřezati (po způsobu závěrskou); beischüttien obre-
zaný; ein Beschnittener m E₂₁ obřezaner čis.
5. ~ den Weim ~ vino míchati n falšovati* obyt.
vermeiden. — II. V. B.-n E. bez pl. Beschuci-
dung f E₁₈ knih. orízka, k I. 4. orízka.

Be-schneider (~-~) m E₉, ~in f E₁₉ A. 1. (osobah
or) řezávač. ostřihovač, okrajovac atd. B. 2. ná-
stroj orezáváci n ostřihovaci atd. 3. ⊕ = Be-
schneidebank.

be-schneien (~-~) vₐ, vₙ (jim C₁₂ neodl. po-
křívati vₚ se) sňehem. (v₃a sňěziti vₚ so.):
beidneit zasněžený.

be-schneiteln (~-~) vₐ C₁₂ neodl. Baume = ~
beischneiden I. 4.

be-schnellen (~-~) vₐ C₁₂ neodl. 1. zemn fig.
~. ~ osiditi, napáliti, f dohebnouti, dostati
koho. 2. ~ et. ~ vymršiti eo.

be-schmichschnafen ~ (~-~) vₐ C₁₂ neodl.
= beispütteln.

be-schnipseln, be-schnippeln, be-schnippern
(12, be-schnipsen C₁₄, be-schnizeln C₁₂, be-
schüken C₁₄ (~-~) vₐ neodl. c. ~ orezávati,
při-, okrajovati, při-, ostřihovati, při-, ostipo-
vati (na pokraji) n.

be-schnitten (~-~) p. p. od beschneiden.

Be-schnittene(r) (~-~) m E₁₃, v beschneiden I. 4.

be-schnobern, be-schnopern(~-~). be-schünffeln, prov. v be-schnuffeln, be-schnuppern (~-~) vₐ
C₁₂ neodl. = beschaujen; fig. er beschüttelt alles
do všeho nos strí.

be-schünnen (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. c-n Rrot
kabat osněrovati n osnůrovatia šnurami opatřiti
n šnurami vyšti. 2. šnurami n provazy ová-
zati. — II. % B.-n E₇ bez pl., Beschränzung f
E₁₅.

be-schocken (~-~) vₐ C₁₂ neodl. daň pozem-
kovon po kopách rozvrhnouti.

be-scholten (~-~) p. p. od beschlehen.

be-schonen ~ (~-~) vₐ C₁₂ neodl. oby veršchenen.

be-schönigen (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ obalovati, onlouvati, s obalem mluviti, zastirati, openliti co, barvu dávati čemom, — II. ~d a D₂₃, ~de Pbranrfrase s obalem. — III. % B.-n E. nee pl., Beschönigung f E₁₅.

be-schöniger (~-~) m E₁₅, ~in f E₁₅ obalovac,
openlovač na, f -ka.

Be-schönigungsz... (~"-"...) -grund m pri-
cina n důvod z obalování n k zastirání k
a k openlování čeho.

be-schopſt (~-~) a D₂₃, cuprinatý, chocholatý.

be-schoppen (~-~) vₐ C₁₂ neodl. = anbeypen.

be-schoffen (~-~) p. p. od beschlehen.

be-schoreſs (~-~) žid. = k dorece.

be-schorſen (~-~) vₚ C₁₂ neodl. (jich) ~ strupy
set pokrýti, ostrupatěti.

be-schottern (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ (o)sterkovati, stěrkem pokrýti n zasypati n zaněsti (= beliejen). — II. 1. % B.-n E. bez pl., Be schotterung f E₁₅. 2. tem Beschotterung kremeni, stěrk.

be-schrammen (~-~) vₐ C₁₂ neodl. = an-
ibrammen I.

be-schränken (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ, vₚ (oh)mezovati p n b meziti vₚ se: jich an ct. ~: a) omeziti se nač, spokojiti se čem, prestati na čem; b) omeziti se nač (nepřekrčenovati mrež čeho; atd. a) n Zuppe beidräunt čeim nepozívati nic kromě polývky; post den Zicdrann des Hevels důrč Centaci dibrannet ~ zmenit n omeziti výsku chodu páky šrouby dotekování n náraz-ymi. — II. be-schränkt D₂₃, a) čeho mezený; čemp tošný, úzký; in beidränntem žinne v užším smyslu; beidräunt wöhnem mítí skrovný byt; in beidrännten Berbrämmten teben žíti nuzně n vše stíšených poměrech; b) geitig beidräunt obohnezený, slaboduchý, hloupý, chudý duchem; beidränter skri obmezenec. — III. s Be-schränktheit (~-~) f E₁₅: o(b)mezenost atd. — IV. % B.-n E₇, bez pl., Beschränzung f E₁₅.

be-jchrapen vₐ C₁₂ neodl. oskrabovati
p -abati, ostruhati.

Be schrei... (~-~) krant n bot. = Becuitant.
be-jchreiben (~-~) C₉ neodl. I. vₐ 1. psíci
na eo; popisovati v popatsi eo (psammi vyplnot);
bejchriebenes Blatt popsaný list. 2. fig. ct. ~ po-
pisovati in vy- v popatsi, vy- pělíčiti in to (pop-čem);
e-n Zieb ~ (podobu) zlodeje popatsi. 3. math.
e-e Ziaur ~ obrazee sestrajiti; e-e Ziaur um
k-e Zicre ~ obrazee o kruh opsati; em Zreid
in e-n Kreis ~ trojühelnik do kruhu vepsati;
fig. die Bahnen, welche die Planeten ~ dráhy, jez
oběznice opisuji. 4. skoro † (písemne obřes-
lati n objednávati n svolavati koho tam. —
II. ~d a D₂₃, popisňy; zem. ~e Zeit souminulý
čas, imperfektum†. — III. 1. % B.-n E₇, bez pl.,
Beschreibung f E₁₅. 2. jen Beschreibung f:
popis; übe; alle B. jchem krásný k nepopsami
n k nevypsání.

Be-schreiber (~-~) m E₆, popisovac, -tel atd.
be-schreiblich ~ (~-~) a D₂₃, popsatelný,
vy-; skoro vidy s neg. ~, nídt ~ nepopsatelný,
k nevypsání; es ijt nict ~ jest to k nepopsání
n k nevypsání; nelze toho popatsi n vy-.

be schrcien (~-~) C₉ neodl. I. vₐ 1. práš die
vičer Wände ~ to novorochrětach ožívati se, kříčeti
(na znamení života). 2. % ~ overdrchem roz-

be-schreiten

— 462 —

[be-schwerde

kríkovati p rozkričiti, hanobiti, ostoužeti koho; ˇ
e- n ť ťeb - kríčeti: Zlodej! a Chvite zloděje! chyřte ho! 3. f (†) narikati pro koho n pro co,
želeti koho n čeho. 4. = berjen I. 4. 3. et. ˇZ. =
ocarovati, okouzliti koho, uhranouti koho, ude-
lati komu (srr. berjen 1. 4.); ~d a určivý, uhrančivý.
— II. s p B- n E₂ bez pl. uhranuti, urknuti, oucrej.

be-schreiten (~-s-) C₂, C₁₃ prae. ind. a imp.
C₁₃ neodl. I. vₐ 1. vkročiti, vstoupiti v vejiti
na eo n do čeho; ein Vand ~ vkročiti v vstoupiti
n vejiti do zemé; er hat meine Schwelle niid
wieder beschriften nikdy již neprekrocil můj práh,
nikdy mi již novkrocil pres práh. 2. den Altar ~
přistoupiti k oltári; das Chebett o die Tede ~
vstoupiti na svatební lože, s. sm uskutečniti
manželstvi; das Reje ~ vystoupiti n vylézti
na koně; den Redtsewa ~ nastoupiti právni
cestn; nach bejdrinener Redtstraßt... po nabyti
nabyv (si) moci práva... — II. v B- n E₂
bez pl., Beschreitung f E₁₈.

be-schrieb (~-s), be-schrieben (~-s-) p. p. od be-
schreiben.

be-schriebener-mažen (~-s-~s-) adv. jak
bylo fopsáno n vy- n voreno.

be-schritt (~-s), be-schritten (~-s-) p. p. od be-
schreiten.

be-schrot... (~-s...) -ſcile f mne. osckávaci
pilník.

be-schroten (~-s-) C₁₃ neodl. I. vₐ osekávati
orubávati; srovnati. — II. v B- n E₂ bez pl.,
Bejdrrotung f E₁₈.

be-schrumpfeln, be-schrumpfen (~-s-) C₁₂,
be-schrumpfen p ~ (~-s-~) C₁₂ vₐ (in) neodl.
(sivraſtitli se, kréiti se, v)kroutiti se, staho-
vati se.

be-schrunden p ~ (~-s-) vₐ (in) C₁₂ neodl.
pukat, trhati se, rozsedati se; dostávati
trhliny n pukuliny.

Be-ischuan (~-s-) m E₁₉. Be-ischuanin f
E₁₉. Bečučin, f -ka (tarecky uslovn.)

be-ischutzen (~-s-) C₁₂ neodl. I. vₐ vₐ 1. (jich ~
obouti se, obouti střovice; opatriti si střovici
mit Zschittschubten bejdubt jein miti brusle na
nokouh. 2. okovati tohkanni, opatriti drívi ko-
váním ve tvaru botek; e-n Pjabi ~ kůl oko-
vati. — II. % B- n E₂ bez pl., Beschuhung f
E₁₈.

be-schuldbar (~-s-) I. a D₂,₃ obvinitelný. —
II. s Beschuldbarkeit (~-s-) f E₁₈.

be-schuldigen (~-s-) C₁₂ neodl. I. vₐ vₐ, ˇZ. e-r
Zade ~ viniti, obvinovati p -niti, žalid ~ na-
fknouti koho Z čeho. — II Beschuldigte(r) m
E₁₈. Beschuldigte f 1... obvinčný, f -á. —
III. B- n E₂ bez pl., Beschuldigung f E₁₈.
obvmování, obvmění.

Be-schuldiger (~-s-) m E₁₆, -in f E₁₉ ob-
vinovatel. f -ka.

be-schutmen (~-s-) vₐ C₁₂ neodl. neod. = bezahlen.

be-schummeln (~-s-) C₁, neodl. I. vₐ vₐ, ~
oštititi, napáliti, osuliti, dohěhnouti, dostati
koho; toho tě vo hřeš er bat mich uměviť beidum-
melt oštilil nme o tolik a tolik. — II. v B- n
E₂ bez pl., Beschumelnung f E₁₈.

be-schundeln (~-s-) vₐ C₁₂ neodl., a) = be-
trigen. b = vrennentigen

be-schuppen (~-s-) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. opa-
titi řupinami (and v Zdunpe). 2. = abidumpen I.
3. p beidummen. — II be-schuppt s a řupi-
nami, řupinatý; gold-beidumpt zlatosupinatý;
sr zlatými řupinami. — III. % B- n E₂ bez pl.,
Beschuppung f E₁₈.

be-schürfen (~-s-) vₐ C₁₂ neodl. e-n Gang ~
kutati v žíle.

be-schürzen ~ (~-s-) vₐ sich ~ C₁₄ neodl.
vziti si u vázati si zástřeru.

be-schüffeln (~-s-) vₐ C₁₂ neodl. mísami po-
krýt i, postaviti mísy na eo.

be-schütteln (~-s-) vₐ C₁₂ neodl. 1. skoro † olle
žačen ~ vrčeti n potrásati hlavou na všeky otáry.

2. natrásti. natřepati, naklátiči čeho na eo.

be-schütten (~-s-) C₃ neodl. I. vₐ vₐ 1. ˇZ. o et.
mit et. ~: a) posypati n Za- koho n eo čim; (na)
sypati eo na koho n nač; b) polévati p politi
koho n eo čim; naliti n na koho n oči; mit Blumen ~
kvetinami zasypati n postríti; sich mit Žauce ~
politi se omáčkou: e-n Beden mit Mevn ~ na-
sypati obili n sýpku. — II. % B- n E₂
bez pl., Beschüttung f E₁₈.

be-schützen ~ (~-s-) C₁₄ neodl. I. vₐ ochraňo-
vati, chrániti; obhajovati, hájiti. opatrovati
(koho n eo). — II. ~d a D₂,₃ ochranný. — III. %
B- n E₂ bez pl., Beschüttung f E₁₃, ochrana.

Be-schützer (~-s-) m E₁₆, -in f E₁₉ = Be-
jschirmer.

be-bechwächen (~-s-) vₐ C₁₂ neodl. = trinten.

be-bechwägern (~-s-) vₐ vₐ ‚ sich ~ neodl. =
veridwägern.

be-bechwängern ~ (~-s-) vₐ C₁₂ neodl. =
dchwängern.

be-bechwänzen (~-s-) C₁₄ neodl. I. vₐ opatriti
ocasem n ohonom. — II. be-bechwänzt p. p. =
aejchwänzt (v idwänzen).

be-bechwafen f, be-bechwägen prov. j (~-s-) C₁₄
neodl. I. vₐ 1. et. ~ tlachati n žvastati n klá-
bositi o čem. 2. ˇZ. (ju et.) ~ premluviti koho
k čem; reči, pohnouti koho k čemu. — II. be-
ischwast ~ a D₂,₃ = berez. — III. s p B- n
E₂ bez pl., Beschwabung f E₁₈.

Be-bechwaber (~-s-) m E₁₆, -in f E₁₉ pre-
mlouvač.

be-beweben ~ (~-s-) vₐ C₁₂ neodl. vznášeti
se nad čem.

be-bewenſeln (~-s-) vₐ C₁₂ neodl. po ſiriti
(= idwejeſt).

be-beweiſen (~-s-) vₐ C₁₂ neodl. menſs f než
beidwänzen.

be-beweißen (~-s-) vₐ C₄ neodl. umlčeti
n priméti k mlčeni (koho) (obv. žim Zschüden
bringen).

be-beweißen (~-s-) vₐ C₁₄ neodl. 1. ťapotiti,
u- potem smociti. 2. lov. ť(a)barviti. po- npe-
kivečet.

Be-be schwer ~ (~-s-) f E₁, ~ n E₂, ~ d n
E₃, ~ (dnis f D₄ n D₁₂) = Beidwerde 1.

Be-be schwerde ~ ~ f E₁₂. 1. obtiz: a) ctnu-
inenanma námaha: (vnbvietateu klopota; cafo
bríme, nesnáz: b) vada, choroba, slahost
(uesno); obne ~ bez obtíze, bez nesnázě;
c skoro ~ těl pl. caiten, Žteuern) břemena (daní atd.).

2. stžznost (über ˇZ. na koho); Beidwerde jíbren
(tüber ˇZ. o et.) stěžovati si, stýskati si, žalo-
vati na a do koho n nač.

Be-schwerde...

— 463 —

[be-schichten]

Be-schwerde..., be-schwerde... (?—?)
—buch n kniha stížnosti; -führer in f. m
stěžovatel, f -ka; -führung f stěžováni (si),
stížnost; auf dem Wege der -nibrrung cestou
stížnosti; -punkt m část a odstavec stížnosti;
-schrift f stížný spis, (písemná stížnost;
voll a tizivý, tisnivý; -weg m: den -weg
antrieben nastoupiti stížnosti.

Be-schwerdnis ~ (?—-) f D₁₄, a n D₁₃
v Beidwer.

be-schweren (~—- C₁ neodl. I. vₐ 1. (an et. taiten)
tížiti ~, tiží spôčivati na čem; ~er umustand m
~ Beschwerungseinheit; dieje Žpeje beschwert den
Maagen toto jídlo jest téžke do žaludku;
2. (mit et. betaren) obtížiti (mit et. čem). 3. jich ~
čistac erbeben stěžovati si, stýskati, naríkati
si (über et bei Z-m komu nač); jich über Z. ~ stě-
zovati si na n do koho. — II. ~ B- n E₇ bez
pl.. Beschwerung f E₁₃. 1. obtizeni atad.

Beidwerde. 3. prav. B = Pfanndelastung. 4. Beidwer-
rung des Zeders koz. (umel.) obtěžkání usně.

Be-schwerer (~—- m E₁. ~in f E₁₃) ob-
tiziti atad. 2. (Wüf- težitko.

be-schwerlich (~—- I. a D₂, obtížný, klo-
potný, nesnadný, namáhavý, unavný, nepo-
hodliý, mrzutý: ~ Abreit obtížná, nesnadná,
namáhavá n unavná práce; ~ es Leben klo-
potný zivot; dae Altmuen wird (e fällt) ibm ~
dech se mu kráti, tézce dýchá, má téžky
dech; Z-m ~ sein o fallen: a) býti na n za ob-
tíž n bremenem komu; b obtežovati koho; býti
nepohlodným komu (souv přítomnosti atad); Z-m mit
feinen Bitte ~ fallen prosbami obtěžovati n trá-
piti koho. — II. s Beischwerlichkeit f E₁₃,
1. = Beidwerde 1.aj. 2. obtížnost, nepohlodnost.
3. (Zaweratati obtíž, nesnáz, težkost; Beiswene,
Ihleitheit beim Schlußen obtíž pri polykání.

Be-schwernis ~ (~—-) f D₁₄, ~ n D₁₃
v Beidwer.

Be-schwerungs-... (~—?) ~umstand m
prítězující okolnost.

be-schwichtigen (~—- C₁₂, ~ be-schwichten (~—- C₁₃ neodl. I. vₐ 1. utistiti. (u)pokojiti. (u)konejsiti. (u)chlácholiti. (u)mirniti; lein
gemessen ~ svědomi ukonejsiti n uchlácholiti;
Z-s Zern ~ hněv ši uchlácholiti n utišiti n
ukrotiti. — II. s, B- n E₇ bez pl., Beischwichtigung f E₁₃.

Be-schwichtiger (~—-) m E₆. ~in f E₁₉
konejsitel, tisititi atad.

Be-schwichtigungs-... (~—?) ~geld n pe-
nize n úplatek za mčení; ~hofrath fig.
obečný smíře; všechnrům konejsitel.

be-schwimmen (~—-) vₐ B₅ neodl. plavati
n plouti po čem.

be-schwindeln (~—-) vₐ C₁₂ neodl. osiditi.
osáliti.

be-schwingen (~—-) vₐ C₁₂ neodl. ~: beilä-
gem; beidwingt perutný, okřílený; v'r jich ~
dostávati krídla n peruti.

be-schwissen (~—-) vₐ C₁₂ neodl. = beidwissen 1.

be-schwommen (~—-) p. p. od beidwimmen.

be-jchow, be-schwinr (~—-) impf.. be-jchweren (~—-) p. p. od beidwüren.

be-schwören (~—-) B₂ neodl. 1. e-c auslage
výpoved odprášlmouti n prísahou stvrditi;
na výpoved přízáhati; den dřieden ~ přízáhati

na mír; zavázati se přísahou k zachováni
míru; e-n Vertrag ~ smlouvou přízáhou stvrditi.
2. (oqer ~ dachy zaklíniat n vyvolávati n cito-
vati; e-n Bejseffenen ~ vynitati tabla z posedlého;
den žurmi ~ zazehnávati n zaháneti bouri (to
fig.). 3. š sm (anbenev bei dem geheiligten Ramen
Seutes ~ pro živého Boha zaprisahati koho. —
II. s, B- n E₇ bez pl., Beschwörung f E₁₈.

Be-schwörer ~ ~m E₇, ~in f E₁₉ zaklínac atad.

Be-schwörungs-... (~—?) ~buch n zaklí-
načská kniha; ~ formel f zaríkávaci n za-
zehnávaei formule; ~kunft f unmen zaklíniac
n zaríkáváci.

be-jecchen ~ P (~—-) vₐ C₁₂ berl ~pr = bejeichen.
be-jecelen (~—-) C₁₂ neodl. 1. vₐ duši n fig.
zivot dáti n vdechnomuti čemom; odusevniti, oži-
viti ~; vem Oege beječt horlivosti rozničen
n nadsen; s Beseltheit f E₁₈, Beselthein n
E₇ (~—-) bez pl., odusevnelost. zivot, jarost.
— II. s, B- n E₇ bez pl., Beselung f E₁₈.

Be-Jeeler (~—-) m E₆, ~in f E₁₉ odusevno-
vatel, oživovatel, f -ka.

be-gegeln (~—-) C₁₂ neodl. 1. em Meer ~ plouti
po moh; e-c mei begegite Gegen krajina, k níž
nikdy loł nepristala. 2. en anderes Zschiff ~ do-
honiti n dostihnouti jnou loł. 3. plachtami
opatriti.

be-jegnen (~—-) vₐ C₁₃ neodl. požehnati se
krížem (= betrenen I., II.,

Be-Jeche-... (~—?) ~lech n = Beschaubtich.

be-jchen (~—-) C₃ neodl. 1. vₐ 1. ohlednávati,
prohlížeti, pozorovati; prijíjem ~ zkoumati,
prohlížeti ~; unter dem Mitteiltop ~ drobnohle-
dem prohlížeti; jid im Zpiegt ~ zhližeti se
v zreadle; divati o zreadla; jid (dat.) die
Mierwirdigten der Zärtl ~ prohlížeti si pa-
mátnosti músta; Z von Skep biž daß ~ pro-
hližeti si koho od hlavy do paty; bei(m) Vidite ~
za svetla prohlížeti; fig. bei Vidite za genan
~ dükladne prohlížeti. 2. fig. (bezemmen) Priigel ~
dostati biti n výprask; daveu témen? Žie nidiš
už nie. 3. skoro ¼ jid ~ ~ jid umjehen. — II. s,
B- n E₇ bez pl., Beschung f E₁₈.

be-Jechens-wert (~—?) ~ be-jchen-s-würdig
(~—?) a D₂,₃ stojící za podivanou.

Be-Jecher (~—-) n E₆, ~in f E₁₉. 1. = Be-
ibander. 2. prov. J. in opatrovnice sōstedělky.

be-jchsen (~—-) vₐ C₁₂ neodl. e-n Vagen ~ luk
tétivou opatriti.

Bejeich-... (~—?) ~frant n = Mendranke.

be-jechen ~ P (~—-) vₐ C₁₂ neodl. spr. pom-
citi, pocheati.

Be-Jeicher ~ P (~—-) m E₆, ~in f E₁₉ = Beimäßer.
be-Jeifen (~—-) vₐ C₁₂ neodl. 1. namydliti.

2. f jich ~ (beranidem) podnapiti se, opiti se.
be-Jeilen (~—-) C₁₂ neodl. 1. vₐ = anſtaſeln. —
II. s, B- f E₁₉: lanovi.

be-Jeifen (~—-) vₐ C₁₃ neodl. erb. po stranách
figurami opatřiti (teo).

be-jechigen (~—-) C₁₂ neodl. I. vₐ ein Hindernis
překážku odkliditi n m spr. odstraniti; tel. e-c
Zinienſtěrung ~ odstraniti prekážku na trati;
die Einwěrungen ~ zvrhnouti námítky, nedati
námítkám místa. — II. s, B- n E- bez pl.,
Beschitung f E₁₈.

be-feligen]

-- 464 --

[be-fiegbar]

be-feligen (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ oblažovati, oblažiti, blahem phniti; benefiat blažený. — II. -d part. a oblažující, blaživý; -d war ibi Häde sílula blaho vukol sebe. — III. sp. B- n E₇ bez pl., Bejefigung f E₁₈.

Be-feliger (~-~) m E₆, -in f E₁₉ oblažovatiel, f -ka.

Bejem (~-~) m E₇ obv. Bejem.
besjemen (~-~) m C₁₂ méstí (ohv. segen).
Bejemer (~-~) m E₇ 1. ~ [Bejem] = Bejemer, binder. 2. [slov.] = Tejener.

Beſen (~-~) m E₇ 1. kostiſtě, chv. pometlo; fleiner ~ kostátko; Chv. ne.e. telen gut po novotě každé kostě dolne mete. 2. f. ſegn. student služka; prov. d. vůbee, děvěe; píš a) alter ~ staré, pometlo, stará rašple; b) vid. v o množitě: šíbal.

Beſen... beſen ... (~-~) ~ -artig a kosfovity; binder m kostiſtan. chvostan. metlár; flechte f bot. Chenopodium scoparium botel kostiť n metlovitě; -ginſter m bot.: a) Erica vulgaris vřes ohečený, březek, rozehod modrý, chvojčina, březiní; b) Genista scoparia kručinka; -heide f bot. Erica scoparia vřes metlovitě, banč kostatově; -frant n bot.: a) Scoparia dulcis chvostenka sladká; b) Artemisia campestris pelyčný ladni; c) Lepidium ruderalie všesnovka runnič; -marſt m trh s kostaty: ert. über den ‚martei jagen svinským krokem mašítoho; -pſlanſe f bot = ‚frant a: ‚friem› ‚frant n bot = ‚ginſter b); -pnuß m O zed. zdůlkovana omítka; -reina vyvěstěný vyměný kostětem; -reis n., -reici m metlici n prouti na kostata; -reisſchneiden n fezični metel na kostata; -reijer m kostětár; -jhiſimmer m bot Coremium plisei janovevá; -jotoſle f bot -jic ſt m kostiſté. násada n drzaſlo (kosteter); -trauch m bot Scoparia chvostenka. vitečni. janovec metlatý, jetelico. janolit. kručinka metlová. zaječi jetel; -trich m Soupnuti n přefjeti kostětem; -winde f bot Convolvulus scoparius svlačeck metlovitě.

beſenden (~-~) vₐ C₁₅ = beidenden I. 1.

beſjen (~-~) vₐ, vₐ (in) C₁₂ neodl. = anjenden.

beſſen (~-~) I. part. p. od beſtien. — II. a D₁ vom ſeinen ~ dablem posledný: fig. zběsily, rozčertený, zuřící, (vztekem) jako posledný. — III. s Beſeffenct) m E₂₁ posedly, f -á; Bejeſſene f D₂₁ ~ IV. ~ bejeſſen iem sedeti. — V. s Bejeſſenheit f E₁₈: posedlost.

Bejeſ ... (~-~) -band n stuhu obsazovací, obsazovky; -grand m O hor. nábojka strachodíry); -partie f vid. hru v kulčník hra. při níž se hraje jedna koule do všechn otvorů; -platte f O -ta. spojka. spojovalci deska; -ſchlägel m O; -ſtoſſel n O (Sancramme) beran. palice. babka, panna; -tčich m rybník nasazovací n k nasazování n; -weide f O k šik. prouti na ozdobu kraje koška.

Bejeſe (~-~) n E₆, ~ f sg. E₁₈, pl. Eₐ = Bejat.

bejeſen (~-~) C₁₁ neodl. 1. et. mit et. ~ o b. sazovati p ohadití, obkládati p ohledití co em; sažeti p posaditi, klásti n položiti co na co; e-n Tich mit Zheien ~ klásti n staveti pokrmy na stul; ein Akeid ~ sat obsaditi n

obložiti; auf der unvendigen ſente ~ podsaditi; die Strümpfe ~ pučoehy podsaditi; ein Akeid mit sinien ~ nasiti knoflíků na sat; mit Perlen ~ posázeti perlami; ein Bect (mit Pinnen) ~ záhon posázeti květinam atd; květin na záhon nasázeti; e-n Weg ~ (mit Päumen) cestu stromy obsázeti p stromy ovroubiti; ein Zimmer (mit Möbeln) ~ nábytek v pokoji rozestaviti; ein Land mit Einbeutern e Etenenit ~ osaditi zemi obyvati n osadníky; der Himmel iſt mit Zternen bejest nebe jest pokryto hvězdami. 2. ein Amt ~ úrad obsazovati p obsaditi; iſt das Amt jschon bejest? jest úrad již obsazen? jest na úrad již někdo dosazen? av. die Mellen des Zahnepiels ~ das Zahnepiel mit Minntern ~ ulohy herci obsaditi n mezi herce rozěliti; m-e Ţtunden find bejest mé hodiny jsou zadány; had. jede Ţ imme war criminal bejist každá partie byla o trech hlasčes. 3. (eunčemnem) obsaditi, zab(i)ratí; (bier iſt) alles bejeſt! (jest tu (všecko) obsazeno! (neni tu volněho unsta); alle Zugänge (mit Wade) ~ všecky vchody (straží) obsaditi n zahraditi. 4. hra e-c Zimmer ~ obsaditi čislo; hra v karty. bejstec metna obsazený král (chráněny všekem) atd. 5. O das Pflaster ~ dlazhu (s)pechovati; ctw. mit Feisten ~ olistovati; bot e-n Ţen f pec piniti; pta vem Cie bejdestes Ţdijl loč v ledu uvázla n ledem zatarasená; trah. mit Zinten ~ cinky zubováním opatřiti; bejest iein váznouti n břehu (v n herpěcensv) troskotan) mit Zimmen bejest čav opatřený cimburím. — II. sp. B-n E₇ bez p!, — Bejeſung f E₁₈ o (bsazeni atd.; Bejeſang auf der unvendigen ſente podsazeni.

bejeſt-mündig (~-~) a D₂₁, obrostnatý.
Bejeſungs-... (~-~) ~ -recht n návrh na obsazovací n -ti n; ~ vorschlag m návrh na obsazení (mista atd.)

bejeſzen (~-~) vₐ C₁₄ neodl. et. ~ vzdychati nad čem § sm. Želeti čeho.

Bejeſt (~) f E₁₈ Kauf auf ~ koupě na ohledanon.

beſchtigen (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ et. ~ prohlížeti n prohlédnouti. ~ ohledávati (et); Truppen ~ prohlížeti vojsko. — II. sp. B- n E₇ bez pl., Bejeſdelung f E₁₈ prohlídka, pře-, ob-, ohledávka, ohledáni.

Bejeſtiger (~-~) m Eₐ, -in f E₁₉ prohlížej, pře-, ohledávaj, adverňánter ~ ohledávající znalec.

Bejeſtigungs-... (~-~) ~ -bericht m zpráva o prohlídee n ohledáni; -qebüren fpl. poplatky za prohlédnutí n za ohledání; -grube f O istem. jáma k ohledávání; -rejſc f inspekéni cesta.

bejeſben (~-~) vₐ C₁₂ neodl. mit et. ~ na-
podívati čeho (nači).

bejeſbenen ~ (~-~) vₐ C₁₃ neodl. prav. Z. ~ usvědčiti koho sedmi svědky; § sm. usvědčiti (= überrühren).

bejeſdeln (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ (osadňský) osaditi n zahidniti. — II. sp. B- n E₇ bez pl., Bejeſdelung f E₁₈ často = Anſiedelung.

Bejeſdelungs-... (~-~) ~ plan m plán
kohonisačni.

bejeſqbar (~-~) I. a D₂₁ přemožitelný, překonatelný. — II. s Beſiegbarkeit (~-~) f E₁₈.

be-siegen

— 165 —

[be-sit...

be-siegen (~) C₁₂ neodl. I %a 1. (s)pecětiteli, za-, pečeti opatriti (co); fig. mit j-m Blute ~ krví spečiteli utvrditi co; et. mit c-m Kuffe o mit e-m Handschlag ~ políbením n rukou utvrditi co; sein zchidjal ijt besiegelt jeho osud jest rozhodnut. 2. ♃ = versiegen. — II % B~ n E₇ bez pl., Besiegelung f E₁₈.

be-siegen (~) C₁₂ neodl. I. %a, %r 1. den Feind ~ nepitěte přemáhati p přemoci, prekonati, pokořiti, poraziti, nad nepitětaj zvítěziti; besiegtd werden tež utrpěti porážku; sich jetzt ~ překonati sama sebe. 2. ve heře: N. ~ vyhráti na kom; sich für besiegtd ertlären vzdáli se. — II. Besiegte(x) m E₂₁ přemožený. — III. % B~ n E₇ bez pl., Besiegung f E₁₈ porážka.

be-sieger (~) m E₆, ~in f E₁₉ vitěz, f ♃-ka.

be-siegler (~) m E₉, pečetitel v Siegler.

be-sieglich ~ (~) a D₁₂,2 = besiegelbar.

be-sielten F (~) %a (%r jich) ~ C₁₂ neodl. = bejudeln.

be-silbern (~) %a C₁₂ neodl. postříbřiti (= iverſilbernt); beſiüterter ſakai lokaj stríbrem premovaný.

be-siinsen (~) %a C₁₄ neodl. opatřiti římsou (co).

Beſing (~) m E₃, obv. ~c (~) f E₂₂ = Beere; schware ~ (sachbere) v accinium myrtillus borúvka, černá jahoda; rethe ~ c = rethe Beere (v Beere 3.).

Beſing... (~) ~... ~händter m obchodník borúvkami; ~sappe f polévka borúvkovák.

be-singen (~) %a B₁ neodl. 1. S. v et. ~ opě(vo)vati koho n co; zpívati o kom n o čem. 2. c-Hl Versterbenen ~ zpívati smuteční mši za nebožitíka.

Be-fing(en)z... (~) (~) ... ~strauch m bot. = finnfische Beere (v Beere 2.); rother ~strauch = rethe Beere (v Beere 2.).

be-fingens-wert (~) (~), be-fingens-würdig (~) (~) a D₂,₃ hodný opěvání; šp. sm. hodný výsměchu.

Be-finguis skoro † (~) n D₁₄ a D₁₃ (zpívaná) smuteční mše.

Be-finn... ~ (~) ... ~zeit f obv. Bedenzeit.
be-finnbar (~) I. a D₂,₃, nač lze si vzpomenouti. — II. Besinnbarzeit ~ (~)~f E₁₈ možnost upamatovati se (nač.).

be-finnen (~) B₂ neodl. I. % sich ~ 1. vzpomínati si, roz- se; (nachcenten) přemýšleti na co; ich besinme mich sfortwährend auf den Ramen o wie er heißt vzpomínám si stále na jeho jméno; přemýšlím vzpomínám stále. jak se jmenuje. 2. vzpomenouti, roz- se, (u)pamatovati se nač; ich besinme mich eben auf ~ prav. jn an) j-n Ramen o wie er heißt právě jsem si vzpomněl n jsem se upamatoval na jméno n jak se jmenuje; právě mi příchází n příšlo jeho jméno na mysl; ich faun mich auf den Ramen nicht ~ tež: nemohu přijíti n případnouti na jeho jméno; ich besinme mich nicht, daſe ich iby geſeſen habe o daſe er es mir gefagt hat) nepamatuji se, že bych ho byl viděl n že by mi to byl řekl; ich besinme mich nur noch gant zufelk darauf upamatujse na to již jen velmi neurčitě; mám na to již jen slabě vzpomínky; wenn ich mich recht besinme pamatuji-li (se) dobře:

sich e-r Žadc ~ pamatovati se nač, věděti co; ven ſinſzig Zadren her taun ich mich ned woh! ~ mé vzpomínky nesou se padesát let do minulosti; jeit Menjden jich ~ (c. seit benachtenenten) pokud sahá pamět lidská, od paměti lidské. 3. vzpomenouti si, případnouti, přijíti nač; usmysliti si, zamanouti si, zmelouti si co; jid auf ein Wüttel ~ případnouti n přijíti na prostředek; jid e-š Audern (e Bejern) ~, jid ande ~ rozmysłiti se jinak n lépe; hat er jid eutdich beſemmen? rozhodl se n odhodlal se konečně? 4. (über et. nachcenten) jid über et. ~ přemýšleti, mysliti, rozjímati o čem; mysliti na co; zejm. rozmýšleti se = bedeuten 1. 2.; er beſiint sich nicht zweimal dvakrát nerozmýšli; man darf jid nicht lange ~, hier ijt nicht zu ~ zde není kdy se rozmýšleti; itd hin- und her~ (über et.) lánati si hlayu čim; ebne jid zu ~: a) (ebne nachdußen) bez přemýšlení, bez veze vzpomínání; b) bez rozmysšlení, bez váhání, nemeškaje, ihned. 5. obv. zur Beſiunng femmen (v ~ III. I.). — II. S. p. ~ it E₇ bez pl.; nach fürzem o langem P- po krátkém n po dlouhém rozmysšlení; was biſt das lange P? k cenu dlouho uvažovati? — III. Beſiunng f E₁₈: 1. die Beſiunng verliert: a) ztratiti vědomi, požbły vědomi n smyslů n paměti, minouti se se smysly; b) pozbýti rozvahy n mvsli, zaraziti se; (wieder) zur W. femmen: a) přijíti k vědomi n k sobě, nabýti vědomi; b) fig. nabýti (opet) rozvahy n mvsli; c) nabýti rozumu; d) poznavati se, jiti do sebe; bei Beſiunng jein býti při paměti n při vědomi; B. raubend odnímajici vědomi. 2. ~ ~ II. — IV. beſonnen a D₂,₃ p. m. (Brauch) rozvážlivý, po-, rozmyslný; (verhöhtig) opatrný, obezřeľ.

be-finnungs ..., be-finnungs ... (~) (~) ... kraft f pamět, vědomi, prítomnost ducha; ~los a (liegen) bezvědomý, bez paměti bez sebe (ležeti); N. ~los madhen (war Schmerz) při- praviti o vědomi koho (bolesti) atd.; ~loſigkeit f bezvědomi.

be-finn-zzeit ~ (~) f E₁₈ čas na rozmysšlenou v Beſiunng... (= Bedenzeit).

be-fippen ~ (~) %a C₁₂ neodl. spřízniti, uvěsti do příbuzenstva; beſippt ~ spřízněný, příbuzný (obv. verwandt).

Be-ſiž (~) m E₃ práv. 1. (ač Bejtem držení, držha; (in)echter ~ (ne)pravě držení; (in)redt- mäžiger ~ držení (ne)pořádne; redtleridr ~ držení poctivé n bezelstné; unredtleridr ~ držení nepo-ctivé n obmyslné; leiter factiuer ~ poslední skutečné držení; im ~ e-r Žadc jein býti v držení čeho, držeti co; in den ~ von et. gefangen o temmen dostati se v držení čeho; von et. ~ nehmenn o ergreifen, et. in ~ nehmenn vzítí n ujítí v držení co, uvázati se več n v držení čeho, opanovati co; N. in den ~ von et. sehen dosaditi v držení čeho; in ~ nehmenn osednouti co; A. oan dem ~c bringen, sehen o treiben držení zbaviti koho; et. ~-š ~c entziehen zbaviti koho držení čeho, odnítí komu co; et. anč dem ~c geben, anſen den ~ von et. verzichten zřící se (držení) čeho; upustiti n ustoupiti od (držení) čeho. 2. (ač Bejefene) držebnost.

Beſiž..., beſiž... (~) ... anſalt m (držební) nápad; ~anſchreibung f držební zápis, zápis

Némecko-ésky slovník. I. Deutschbühnisches Wörterbuch.

59

Be-sprecher

— 468 —

Besserungs-...

bandeln) vyjednuváti s kym (oš); d) (jich verabreken) (dahin, dáje...) usnětí se, smluviti se, shodnouti se, srozuměti se (s kym, (aby...); v) (bezfragen) (iber et. ptáti se koho (nat eo), raditi se s kym (o...), o radu se tázati koho, V n na potaz bráti koho. — III % B- n E7 bez pl., Be-jprechung f E18: bei der Běsprechung když se mluvilo, až se lude mluviti o šem; když byla n až bude řec o očom...

Be-sprecher (~-~) m E6, ~in f E19 zaříkávac, f -ka.

Be-jprechungs... (~-~) ~formel f zaříkávaci formule.

be-sprengen (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. mit eržujštětet ~ tekutnou postřikati n pokropiti (eo). 2. ~sprenten. — II. % B- n E7 bez pl., Běsprengung f E18.

Be-jprechungs... (~-~) ~taufe f křest pokropením. ~verfahren n způsob kropení; ~vorrichtung f gerüst kropien.

be-spreng-wedeln ~ (~-~) vₐ C₁₂ neodl. pokropiti kropácem.

be-springen (~-~) B₁ neodl. I. vₐ 1. skákati p skociti na eo. 2. (co zvútoch) skákati na...; pojímati. 3. lov. wílde žanen ~ příbližiti se na dostřel k děvkym svímn. — II. % B- n E7 bez pl., ~ Bespringung f E18.

be-sprichen (~-~) C₁₄ neodl. I. vₐ et. mit et. ~ postrikati, za, pokropiti, f počákati co šem; das Blut bejprist den Boden krey trisní půdu; vₐ sich mit Meth ~ zablátiti se. — II. % B- n E7 bez pl., Běsprizung f E18.

be-sprochen (~-~) p. p. od bejprechen.

be-sproffen (~-~) vₐ vₐr C₁₄ neodl. 1. (fich) ~ pruły n ratoletstni (vₐ se) pokrývati. — II. cčeiter ~ čebči přičeli opatřiti, přičeł k řebříku přidělati.

be-sprudeln (~-~) vₐ C₁₂ neodl. tryskati p vytrysknouti na eo.

be-sprühen (~-~) vₐr C₁₂ neodl. (za)sršeti na eo.

be-sprungen (~-~) p. p. od bejprengen.

be-spucken f (~-~) vₐ vₐr C₁₂ neodl. = besprechen.

be-spüllen (~-~) vₐ C₁₂ neodl. oplaechovati, omývati; der Aßluis bejpleilt die Manern der Štadt řeka omývá n obtéká zdi města.

be-spunden, be-spündern (~-~) vₐ C₁₃ neodl. (zátkou) zandati.

Bessarabi-en (~-~) npr. n E₂₅ zem. Bessarabie (Krajina v jihozáp. Rusku).

Bessarabi-er (~-~) m E₆, ~in f E₁₈ Bessarab/an), f -ka.

bessarabišch (~-~) a D₂₁₃ bessarabský.

Bessemer... ~ (~~-~~) ~anlage f hat. = ~bitte, ~apparat m Bessemerův přístroj; ~birne f hruska k bessemerování; ~converfor m hat. (bessemarovský) konverter; ~cisen n bessemerov(sk)é n plávkové železo; ~gebläſc n but. Bessemerovo dvadlo; ~hütte f hat. bessemerovna, hat k bessemerování, bessemerovská hat, bessemerovský závod; ~metall n bessemerov(sk)ý kov; ~proceſš m hat Bessemerův pochod, bessemerování, Bessemerův způsob oduhlíkování litiny; ~retorte f but. = ~birne; ~roheſeu n hat surově železo k bessemerování, bessemerovský čungun; ~stahl n hat. bessemerov(sk)á ocel; ~stahlhütte f hat.

bessemarovská ocelárna, bessemerovna; ~stahrail n, ~stahlchiene f hat. bessemerovská kolejnice; ~stahlwerk n hat. = ~stahlbitte; ~verfahren n Bessemerův bessemerovský způsob, bessemerování; ~werk n hat. = ~bitte.

bessemern ~ (~~-~) I. %a C₁₂ bessemerová, oduhlíčiti litinu po způsobě Bessemerové — II. % B- n E7 bez pl. = ~verfahren.

besser (~) I. a D₂₁₃ 1. lepší; adv. lépe; ~c seiten lepší easy; es ist ~ zu schweigen, als viel zu entsprechen lépe jest mlčeti než mnoho mluviti; es wäre ihm ~ wemn., ihm wäre ~ wemn., er thäte ~ daran, wenn., es wäre ~ für ihm, wenn. bylo by mu lépe, kdyby... du thätest es ~ nicht ty bys to lépe o líp neudělal; der Eine ist nicht ~ als der Andere jeden není (o nic) lepší než druhý; jeden stojí za 18, druhý bez 2 za 20; werden sie deshalb ~ daran sein? polepšite si tím? budete z toho mít nečo? ~ spät, als gar nicht lépe pozdě, než nikdy; es geht ihm immer ~ má se n vede se mu stále lépe n lépe a lépe; ~ ist ! opatnosti nikdy než zbývá; děte o mm jo ~ tím lépe; je eger, deſto ~ cín drív, tím líp; ~ mačen (z)lepšiti; iron. das wäre neč ~! to bylo ještě lepší! das konnt ja immer ~ cín dal, tím líp; ~ werden tě es wird ~ mit... a) (o osobach) (po)lepšiti se, obrátití se, napraviti se (= jich bessern); b) (včeš) (z)lepšiti se, spraviti se; v) (o poſaui) vyjasiti se, vyčasiti se, vykrásniti se; ⊕ en hat in ~ en Aufstand sejen klobouk opraviti. 2. p (mehr, färter) ~ lauten lépe a rychleji běhati; ~ schreien lépe n hlasitéji křičeti; mistok. = weiter; ~ unten doleji; komm ~ her! pojſ (sem) bliže! — II. % C-č(s) n E₂₁: nichts vₐ se nic lepšího; in Ermangelung e-š B- en nebude-li nic lepšího; Žie können nichts B- es thun! als... nemůžete udelati nic lepšího než...; Priv. das B- ei des Guten ſeind lepší nesnáší se s dobrým.

besserbar ~ (~-~), bessertlich ~ (~-~) a D₂₁₃, ~bepřeslučný, po-, obv. verberiert.

besſern (~) C₁₂ I. vₐ 1. (z) lepšiti; e- n ſeberl ~ chybu opraviti n na-. 2. hosp. c-n ́der ~ roh hnojiti. 3. = ausbessern I. = II. ~ vₐ (b), vₐ = es beſſert ihm prov. t = es beſſert sich mit ihm (v III. a). — III. vₐr sich ~: a) (o osobach) sich fittich ~ (po)lepšiti se, napraviti se, obraceti p obrátití se; der xdrante beſſert sich nemocnému jest v vede se n daví se lépe, nemocnému se ulevuje, er beſſert sich zubejebends, tež vₐ = es beſſert sich zubejebens mit ihm lepší se vůčihledě; er hat sich im Zbreißen gebeſſert zlepšil se n učinil pokrok v psaní; píše (již) lépe; b) (o včeš) (z)lepšiti se (= besser werden). — IV. ien Besserung f E₁₈ 1. naprava. 2. (o nemocnému) es ist B. eingetreten stav (nemočněho) se zlepšil, nemocnému se ulevilo; die B. hält an nemocnému vede se stále lépe; an ſ- B. verzweifeln ztráceti nadej na naprava uš.

Besserungs..., bessergungs... (~-~) ~an: italt f polepšovna; ~fähig a schopný zlepšení n napravy; polepšitelný, napravitelný; ~fähigfeit f schopnost zlepšení n napravy, zlepšitelnost, napravitelnost; ~hauſ n = anitalt; ~mittel n prostředek zlepšovací a po- n napravovací; ~polepšovadlo; ~strafef trest po- lepšovací a napravovací a nápravný; ~system n

Besser-wissen

— 460 —

[Be-stand(e)s]...

system zlepšovací; ~theorie* f* theorie zlepšovací; ~trich m pud nápravy.

Besser-wissen (~~v~~) n. E₇ bez pl. -: Besser-wisserei.

Besser-wisser (~~v~~) m. E₆ kdo myslí, že všecko lépe ví, než všichni ostatní; rozumbrada.

Besser-wisserei (~~v~~) f. E₁₈ rozumbradství (v předsch.).

best (↓) I. a a) neskl. ~möglich(st) co nejlepší; ~gemeinert(N) ráda nejlépe míněná; b) bestens, auf's ~ o auf das B.-, zum B.- (co) nejlepe; wir werden das ~ens bejorgen zářídme to co nejlépe; ich danke ~ens děkuji pěkně; ich empfehle mich (hnen) ~ens poroucím se pěkně; allee ist auf's Bc eingerichtet všecko jest zazřízeno co nejlépe; 3. auf's Bc empfangen príjmuti koho co nejvládněji n velice vlídнě; er bält seine Dienstbeten nicht zum Bc nezachází chse služebnictvem práve nejlépe n príliš laskavě; Ihre Angelegenheit steht nicht zum Bc s Vaší věci jest to všelijaké; c) am ~en, am B.-srovnávací sup. nejlépe; d) weiß es am ~en vím to nejlépe, vím to lépe, než kdo jiný; c ist am ~en (o das Bc ist), Du thust es selbst nejlépe bude, uděláš-li to sám; er hat es unter Alten am ~en genadiat udělal to nejlépe ze všech n lépe, než všichni (ostatní); aufsözen, wenn es am ~en schmiedt prěstati, když nejlip chutná n v nejlepším n když je hra nejlepší. - II. a D₂,₃, der B.-e E₂₁, die Bc ~D₂₁₃: nejlepší; der ~e Freund nejlepší přítel; mein ~er Freund můj nejlepší přítel; ~er Freund! mein B.-er! drahý n milý n zlatý přítel! der ~e Mensch, der Bc nejlepší člověk; vo škole: die Bc (Schüler) nejlepší žáci; mit dem ~en Willen kann ich es nicht při nejlepší vůli nemohu (toho ušinit); el. das ist vom Bc (Wein) to jest nejlepší druh (vina atd.); im ~en Alter, in den ~en Jahren sein býti v nejlepším věku n v nejlepšich letech; ich war im ~en Arbeiten byl jsem v nejlepší práci; es war Alles im ~en Gange vše sło n se dařilo až milo; die ~e Hand pravá ruka, pravide; 3-m die ~en Worte geven mluviti nejlíbeznější slova ke komu; Prv. Hunger ist der ~e Koch o die ~e Wurze hlad jest nejlepší kuchar; auch der Bc hat seine schwaden Zeiten kobyla má čtyři nohy a přece často upadne. 3. der erste (o nächste) Bc ledakdo, kdokoliv; první, kdo se nahodí; wie der erste Bc ausfehen míti všední n bezvýznamné vzezření; das erste Bc ledacos, cokoliv; wäßlen Sie das erste Bc vyberte si to neb ono. - III. B-(s) n. D₂,₃ 1. wir wollen das Bc hessen doufejine (to), nejlepší; es wird das Bc sein, wenn er zu uns fommt nejlépe bude, přijde-li k nám; f er hatte sich auf's (auf das) Bc gespitzt doufal, že se mu dostane (toho) nejlepšho; F brousil si zuby na to nejlepší; das Bc femmt noch nejlepší ještě přijde; das Bc zulegt lassen o vi sich bis zulegt aufsparen nejlepší nechati naposled; sein B-les (Möglichstes) thun učiniti, co možno; ~ gedenke m-r im Bc bei ihm uved mne jemu na paměť; upomeň ho na mne. 2. (ugen, Heit) dobro; prospěch; das (all)gemeine Bc obecné dobro, obecný prospěch; zum allgemeinen Bc k obecnému dobru n prospěchu; zum Bc

der Armen ve prospěch chudých; ich thue das zu deinem Bc činím to ve tvůj prospěch; ~s B-les suchen vyhledávati prospěchu šho; s. sim. jednati ve prospěch ei; (Sott měge alles zum Bc fehren o wenden necht Bůh všecko obráti k dobrému n změni v dobré. 3. jádro, trest, výhor (nejlepsi část šeho); das Bc ist grade gut gennig nejlepší jest právě dobré; u. sm. Best n prov j první cena při střeleckých závodech. 4. zum Bc haben za blázna míti koho; žerty n sášky si tropiti z koho. 5. J-m et. zum Bc geben dáti n poskytnouti komu co; dáti co ve prospěch koho; (J-m) c-e Štłasche Wein zum Bc geben platiti n dáti vyliti n mspr. k lepšimu lähew vina; geben Sie auch et. zum Bc povézte nám také něco.

best... (↓...) -bietend a nejvíce podávající n nabízající.

be-stacheln (~~v~~) % C₁₂ neodl. 1. bodeci n ostny opatřiti. 2. bodecm pobízeti n poháněti.

be-stahf (~~v~~) impf. od bestehlen.

be-stählen (~~v~~) % C₁₂ neodl. pooceliti, z-(eo).

be-stallen (~~v~~) C₁₂ neodl. I. % N. ~ a) uváděti n uvěsti n úradit i úřad koho; b) jmenovati koho na úřad, dáti komu úřad, nastoliti koho v úřad. - II. Bestallung f. E₁₈: Bestallung der Postexpedienten plat poštovních výpravčích.

Be-stallungs... (~~v~~...) -briefm, -urkunde f. list dosazovací n jmenovací; -jeit f es dosazení n jmenování n nastolení.

be-ſiamt (~~v~~) a D₂,₃ ordb. s kmenem.

be-stand (~~v~~) impf. od bestehen.

Be-stand (~~v~~) m. D₁₁ 1. (Bestehen) bytí, existence, (Fertvjeben) stálost, (Fauer) trvání; von ~ sein, ~ haben míti stálost, býti stálý n trvalý, trvati, býti (stále); der Driede wird feinen ~ haben mir nebude stálý n trvalý, mir dlouho nepotrvá; das (Stück hat feinen ~ stěstí jest ne-stálé n vrtkavé; das Wetter wird nicht von ~ sein počasí nevydrži n nepotrvá (zmořt sol). 2. kan.: a) mit ~ (der Wahrheit) v pravdě; b) mit ~ (Rechtens) právně; bei ~ diejer Thatfachmen za těchto okolnosti; když tomo tak (jest). 3. (skutectný) stav; ~ der Casse stav pokladniční. 4. les. (größere Bemerkete Böbenläufe) les(ina), porost(lina); (nach Reichsabschluß der Heirart) dřevina; in ~ jeten v dřevinu proměniti, zadřevniti. 5. piov. J (Tafot) projednávka, pronájem užívání za plat, násed; ein Gut in ~ nehmient najmouti, vzíti v nájem co; in ~ geben projednati, pronomouti, dáti v nájem komu co; in ~ haben míti v nájnu (col). 6. (Recht) zbytek, ostatek, (po)zů.

Be-stand(c)s...; be-stand(e)s) (~~v~~...) -abtheilung f oddíl porostu; ~alter n les. věk n stáří dřeviny... porostu; ~altersclasse f les. trída věku dřeviny; ~alterstabelle f les. tabulka pro roztržení stáří porostů; ~arten fpl. druhu porostu; ~aufnahme f les. vyměření dřevin, odhad porostu; ~ausgleichung f les. vyrovnání dřevi; ~ausſcheidung f les. vyloučení porostu, vylišení dřeviny; ~begründung f les. založení dřeviny, základ a zalesňování porostů; ~beschreibung f les. popis dřevin n porostů; ~bestockung f les. zakmenění porostů; ~betrieb m les. hospoda-

Be-Standheit

— 470 —

be-Staunen

ření porostné; -bezichnung f les. naznačení lesiny; -Bildung f les. tvorčení dřeviny, vývoj porostu; -honitát f les. jakost dřeviny; -botnitierung f les. určování jakosti dřeviny; -buch n obch. = Inventar; -charte f les. -karte; -klasse f les. trída n stáří porostu; -klassen- tabelle f les. tabulka pro roztridění stáří porostu; -controle f les. kontrola dřeviny; -erhebung f les. vyšetrování porostu; -erlasser m = Verpäder; -ertrag m les. výnos v výtězek porostu; -ertragswert m les. cena porostu dle výtězku; -erwartungswert m les. nadějná - tušená cena porostu; -erziehungsmittel n les. prostředek k vypěstování dřeviny; -form f les. (ůtvar dřeviny n porostu; -geber m projednatel, -vač, pronájemce; -geld n prov. s nájemné; -grenze f les. hranice a meze dřeviny n porostu; -größe f les. rozsáhlost porostu; -gründung f les. založení dřeviny; -gruppe f les. skupina dřeviny; -gut n prov. j. statk. pro- jednaný n (promajmutý; -gute f les. jakost dřeviny; -herr m prov. j. = -geber; -inhaber m majetník projednané věcí; -jagd f lev. projed- naná n (pro)najatá honitba; -jugend f les. mláží porostové; -Karte f les. nášin porostu; -kostenwert m les. hodnota n souhrn nákladu na dřeviny n porost; cena nákladní porostu; -kriippelholz n les. porost zakrslý; -lagerung f les. složení dřevin; -leben n doba porostová; -lichtung f les. pravidelní porostu; -liße f -inventar; -los a nestály, vrtkavý, vrátky; -littigfeit f nestálost, vrtkavost, vrátkost; -lüde f les. mezera dřeviny n porostu; -masse f les. hmotnost porostu, hmota dřevin; -mej- fung f les. vyměření dřeviny; -mischung f les. smíšení dřeviny, směs porostu; -nach- leffung f les. výprava porostu; -nechmer m projednalec, najemce; -ordnung f les. räde n porádek dřevin; -partic f les. část dřeviny; -pflege f les. ošetrování dřeviny, pěstování porostu; -rand m les. okraj dřeviny; -rech- nung f účtování zůstatkův; -reinigung f 1. čistění porostu n dřeviny; -rente f les. dů- chod z porostu; -reist m les. zbytek dřeviny; -saat f les. setí, setba; -schässung f les. odhad dřeviny n porostu; -schäzungsmethode f, -schäzungsverfahren n les. způsob odhadu porostu; -schluß m les. zápoj n spon porostu n dřeviny; -schlußholz n les. dřevina ochramná; -sorte f les. druh dřeviny; -streitigkeitsf -reizeprě projednávací; -stüd n: a) les. = -keit; b) práv. projednanost; -tabelle f les. se- znam dřevist n porostu (= Heizbestandereiherst); -theil m: a) les. část dřeviny; b) součást(ka); -umwandlung f les. promena dřeviny n porostu; -untermischung f les. smíšení dřeviny; -verderber m les. zhoulce dřeviny n porostu; -verhältnisse npl. les. poměry n ráz dřevin n porostu; -verkaufswert m les. trhová cena n porostu; -vermeßung f les. vyměrování lesin; -vertrag m smlouva projednací n najemní pachtovní; -wachstum n vznůst porostu; -wert m les. hodnota n cena dřeviny n poro- tu; -wirtschaft f les. hospodářství dle poro- tu n de dřevin n porostně; -zeit f les. doba divin; -zins m činže projednací.

Be-Standheit ⌜ (~-) f E₁₈ = Bestand.

be-Ständig (~-) I. a D₂,₃ 1. (Bestand habend, tauerhaft) stálý adv. -e, trvalý adv. -e, nemě- níci se, neproměný adv. -ě; ~ in der Liebe stálý v lässe; das Barenmeter steht auf - tlakomer stroj; ~ werden ustálit se. 2. (ununterbrochen) adv. (tež -lich) (neu)stálý adv. -e, ustaviéný adv. -ě, nepretržitý adv. -ě; er bießt für - hier zůstane zde stále n trvale; usadí se tu. — II. s Be- ständigkeit f E₁₈ bez pl.: 1. stálost, trvalost, neproměnnost; Beständigkeit der Jäder in Lied und Zense stálost barvy na světle a slunci. 2. stálost, ustaviénost.

Be-Ständner (~-) m E₆ prov. s = Bäderter.

Be-Ständnisch (~-) n D₁₃ prov. J = Padt.

be-Stängelt (~-) a D₂,₃ erb. s lodyhou zvlástní barvy.

be-Stangen (~-) vₚ sich ~ C₁₂ neodl. lov. vy- spěti v tyčkovinu n bidlovinu n hrazdovinu.

be-Stärken (~-) C₁₂ neodl. I. %a N. in et. ~ utvrzovati p utvrělit, upevniti, posliniti, uji- stiti koho v čem; N. in jeinem Glauben ~ utvrzo- vati koho ve vře; utvrzovati vru v kom. — II. % B ~ n E₇ bez pl., Be-Stiftung v řáb.

be-Stätten (~-) %a C₁₃ neodl. lov. = bestätigen I. 3.

Be-Stätter (~-) m E₆ švyc. = Gitterbestätter.

be-Stätigen (~-) m C₁₂ neodl. I. %a, C₁₂ potvrditi, s.; ustálit, utrvaliti, upevniti co. 2. fig.: a) (die Glaubhaftigkeit bestätigen) e-e Nachricht ~ zprávu potvrzovati n p. díti; vₚ die Nachricht be- stätigt sich zpráva se potvrzuje n osvědčuje pravdivou; eš bestätigt sich, taſs... potvrzuje se. ...; den Empfang eš Briefes ~ potvrzidi příjem psaní; cidił ~ přísežné n přísahou stvrditi, odpřísáhnouti (co); b) (cuttaren, taſs et. in vraft steigen poſt) potvrditi, schváliti (co); 3. im Beſüe e-s Mechtes, 3-s Freiheiten ~ stvrditi právo n svobody (vyšuły) či. 3. lov. přeznati. usta- noviti (napřed určit poſet a stanovité vře); e-n Hirdi ~ jelena preznati. 4. obch. Waren ~ iepidieren. — II. % B ~ n E₇ bez pl., Bestätigung f E₁₈.

Be-Stätiger (~-) m E₆, ~in f E₁₈ stvrzo- vatel, po- ato.

Be-Stätigungs... (~-...-) -jagd f, -jagen n lov. preználov; -recht n průvě potvrzovati; -schein m potvrzenka; -urkunde f potvrzo- vaci listina; -urtheil n rozsudek potvrzovaci.

be-Stätten (~-) C₁₃ neodl. I. vₚ 1. N. (zur Erde, poſt zu Erade) ~ pochovati, pohřbiti (= beerdigen). 2 † = ausstatten I. 1., bestätigen. — II. % B ~ n E₇ bez pl., Bestattung f E₁₈: po- hřeb (= beerdigen II.).

Be-Stattungs... (~-...) = Beerdigungs...

Be-Statter (~-) m E₆, ~in f E₁₈ po- hřbivač.

be-Staunen (~-) vₚ (jn) C₁₂ neodl. 1. za- prášiti se. 2. + = bestäuben.

be-Stäuben (~-) C₁₂ neodl. I. vₚ 1. zaprá- siti, -a, prachem pokrý(v)ati; mit Mebl ~ po- moneciti. 2. prov. = veranjen I. 1. — II. + vₚ % (jn) = bestäuben. — III. bestäubt, bestäubt D₂,₃ = IV. s Bestäubtheit f E₁₈ bez pl., Bestäubt- jein n E₇ bez pl.: zaprášenost.

be-Standen (~-) bol vₚ sich ~ C₁₃ neodl. kež- uateri, prisazovati, odnožovati se, trsnatěti; (o) keriti se, (o) křovnatěti.

be-Staunen ⌜ (~-) %a C₁₂ neodl. = an- staunen.

Be-stech...

— 471 —

Be-stell...

Be-stech... (~^...~) = ahle f knih, židlo ocepné. I poniženost. 3. vor o mit Gesträuchen bestanden
be-stech-bar (~^~) a D₂₃₃ = vejtedlich.
be-stechen (~^) B₄ neodl. I. %a 1. ⊕ knih. ein Buch ~ očepiti knihu (koženym hřebem nahoře a dolej)
krejš. obšivati p obšiti. 2. hor. das (Ge)zimmer ~
zkoušeti, je-li výdreva shnilá. 3. fig. 3. (durch
(Seß) ~ porusiti (p_é_n_é_, podplatiit, u_, pod-
koupiti, f podmazati kohe; er besticht durch sein
Aufliere, sein Aufkereh besticht (Einen) o hat et.
B.-des jeho zveznějsek ho doporucuje o mluvi
za něj; ich lasse mich nicht durch schöne Reden-
arien ~ nedám nie na pěkné řeči. — II. %
B~ n E₇ bez pl., Bestehung f E₁₈.

Be-steher (~^) m E₆, ~in f E₁₉ ⊕ obšivac
atá; ~ durch Geld úplace atd.

be-stechlich (~^) I. a D₂₃₃ úplatný, pod-
podkupný. — II. s Bestechlichkeit (~^—) f
E₁₈ bez pl.

Be-stechungs-... (~^...~) ~geld n., ~geschen k
úplatek, podmazne; ~kunft w umění podplá-
ceti; alle nur erdientlihen ~ünfte anwenden vy-
naloziti vše mozně na podpláceni.

Be-steck (~^) n E₃ 1. pouzdro, skřínka (nás-
stroj). 2. (Geratschafen um Zerjen příbor (stolni,
náčini n náradí jídelně stolní; ~ auf Seeleit
lžičník; ~ auf Meister nožník. 3. tyč(ka) krévě.
4. verabendte Begegnung e-r Ferien f student. schun-
riges o wunderliches ~ podivin, divliches. 5. plav.
a) rozvrh o osnova stavby lodi; b) označení
místa dle geografické šířky a délky: ozna-
čení (na námořní mapě) místa; kde dle právě jest.
6. p (mannliches östert) pyj, 7. kokot, bupt.

Be-steck ... (~^...~) ~macher m pouzdraŕ; plav.
označovatel míst v Bejsted 5.

be-stecken (~^) C₁₂ neodl. I. %a et. mit ct. ~
nastrkati čeho na eo n do čeho, posázeti eo čim;
mit Blumen ~ květinami posázeti; den finger
mit Ringen ~ navléci prsteny na prst; die
Leuchter mit Herzen ~ nasaditi n postaviti svíčky
na svícen; Rankengewächse mit Zangen ~ popi-
navé rostlinny tyčkami podepřiti n zpodpirati;
lov.die Keldhühnher ~ tenátka naličiti na koroptve;
vod. e-n Ditch ~ stůl prostříti (= děden); ⊕ hor. a) (ohje
žehe ~ náčin nasaditi n násadkou (topřrkem)
opatřiti; b) ein Bohrloch ~ = besetzen. — II. %a
nůživáno jen v ~ bleiben = stecken bleiben (v bleiben
I. 1. bupt.

Be-stecker (~^) m E₆. 1. ~in f E₁₉ nastr-
kávač, f -ka atd. 2. ⊕ hor. (Abstod) nabíjak.

Be-steeder (~^) m E₆ plav = Rieder.

Be-steg ⊕ (~^) m E₃ hor. ~e-§ Gangeš smuha
rudné žily (= Ablejung).

be-stehbar (~^) I. a D₂₃₃ trvalý. — II. s
Bestehbarkeit (~^—) f E₁₈.

be-stehen (~^) C₁₁ neodl. I. %a 1. skoro †
e-n řeind ~ (ihm Zand hatten) postaviti se (proti)
nepríteli n na odpor nepříteli. 2. (Curuquenach
e-n Kampf ~ boj podniknouti n podstoupitı
(se zdarrem), boj přestáti; ein Abentener glücklich
dobrodružství šťastně přestáti; z dobrodruž-
ství šťastně vyjítí n vyváznouti; e-e Preve ~
při zkoušce obstáti; e-e Prüfung (glücklich) ~
zkoušku (s úspěchem) podstoupitı, podkouše
(s úspěchem se podrobiti, při n vezkoušce ob-
státi; harte Prüfungen ~ přestáti kruté zkoušky;
~ Tod, Armut, Niedrigkeit tann ich ~ (obv. er-
tragen) dovedu snáseti p snésti smrt, bídu,

poníženost. 3. vor o mit Gesträuchen bestanden
jein býti posázen n pokryt křovinami; mit
Selz bestandene Land zalesený pozemek; wohl-
bestandene Wälder lesy hore drevinat; mit
Druckt bestandene Bäume strony, na nichž visí
ovoee. 4. prov o projednati, najmouti (= mieten,
pachen); bestandene Jagd. Bejstandjagd. 5 % =
bestehen. 6. ~ ein Abzugsent- vstoupiti na lodici. —
II. %a (in, h) 1. ~ bleiben: a) (tепо stehen bleiben)
stanouti, zastaviti se; b) (to-teknič) (seh wetern)
zhuštouti, sraziti se, (geirieren) zimrnouti.

2. (kauend daejn) (povtrvati; es wird ~ potrvá
to; % neod ~ ještě trvati; ~de Sejege nynější
n v platnosti jsouci n nyní platné zákony;
jíř sich ~d samostatný, nežávislý, sám o sobě;
er kann bei j-m Schatte nicht ~ nevystačuje se
svým platem, nemůže při svém platu býti
živ n existovati| (srr. anstommen I. ct.); ich kann
dabei nicht ~ to mi nestaći; ohne ct. ~ býti n
sájiti se bez čeho; mit ct. ~ (nicht cettieren) sná-
šeti se s čim, obstáti vedle čeho. 3. in e-r Prebe
o Prüfung ~ pri zkoušce obstáti; in Kampo-
gegen 3. ~ abs. v boji celiti n odolávati n od-
pirati n odpor klásti komm; mit Zchumyj und
Zchaude ~ prestáti zkoušku s necti a s haubom;
vor j-Dm ~ obstáti před kym, nezadati komu;
ver j-m Richter ~ před soudeem obstáti n se
ospravedlniti; bndt wir kann vor Dir ~? kdo
pred Tebou obstojło? 4. auf e-r (% e-e? řache
= besarren I. 2.; auf j-m Heprje ~ (po)staviti
si hlavu, státi na svém. 5. a) anſt et. ~ (anjammen
asejent jein skladati, záležeti, mspr. sestaviti,
+ pozustávati z čeho; anſt Weib und Želee ~
skladati se z těla a duše; die Wohnung besteht
aus jehn Zimmern byt skládá se z desiti
pokojů; b) in et. ~ (jein Wejen hasen) záležeti,
spocivati v čem. — III. %b ~ n E₇ bez pl., Be-
ſchung f E₁₈: nach Bestehung der Prüfung po
odbyté zkouše.

Be-steher (~^) m E₆ prov. j nájemce.

be-stechbar (~^) a D₂₃₃ jejž lze okrásti.

be-stehlen (~^) v₄ B₄ neodl. % ~ okrádati
p-sti kohe; e-n Zdrijuiterler ~ krásti n opiso-
vati ze spisovatele; % ~ e-Pilicht ~ nedostáti
povinnosti; Prv. daš in ein schlauer Dicb, der e-n
Tich bestiecht chytrý zajistě, kdo okrade zlo-
dje.

be-steifen ~ (~^) %a C₁₂ neodl. = bestärken,
bestätigen.

be-steigen (~^) C₆ neodl. I. %a 1. tie sangeł ~
e-n Berg ~ stoupati n vystupovati p vystoupitı
na kazstelen n na horu; das Pierd ~ vystoupitı na
koně; den Thron ~ dostoupitı trůnu; mit
Leitern ~ po řebřících vystupovati. 2. ⊕ das
Tach ~ stoupati n choditi po streše (pri opravě). —
II. %b ~ n E₇ bez pl., Besteigung f E₁₈.

Be-steiger (~^) m E₆, ~in f E₁₉ e-§ Berges
vstupovatel na horu.

be-steinen (~^) %a C₁₂ neodl. pokrýti n na-
pliti kamenim.

Be-stell-... (~^...) -anſialt f objednávaci
ústav; -aufgabe f objednávka, zakázka;
-bezirk m (e-§ Poflanteres) okres n okršlek dodá-
vaci; -bezirk e-r Briefsammlung obvd poštovni
sbsirky; -brief m obeh. objednávaci list, písemná
objednávka n zakázka; -dienst m von Poflrafachten
dodávání poštovních zásilek; -gebüren spł,

be-stellbar

— 472 —

[be-stimmen]

~~-geld~~ n zákazné; ~schein m list objednací; ~zeit f doba polních prací, cas orný; ~jettel m objednávaci listek.

be-stellbar (~-b-) a D₂,₃ 1. objednatelný atd. 2. (heft) (to) mit vzdělávatielný.

be-stellen (~) C₁₂ neodl. I. %a 1. den Tisch mit Müll und Bret ~ dáti n příněsti na stůl maléko a chléb; den Tisch mit Büchern ~ pokrýti stůl knihami, dáti knihy na stůl. 2. (anerben) zauřitěn obstarávati, přípravovati, u~, zauřizovati; das Essen ~ (u)chystati n (u)strejiti jídlo; die Hausbatung e die Wirtsjchaft ~ domácnost n hospodářství obstarávati n mítí na starosti, přeovati n starati se o domácnost n hospodářství; % fig. es ist so um (s) mit et. bestellt es verbatt sich je damit) jest tomu tak; mit dem ist es schlicht bestellt s tím je zle, smutne n F bledě; ten je v tom spatně; es ist schlicht bestellt je to spatně, nedari ist; es ist so bestellt? jest tomu tak? es ist mit ihm nur schwach bestellt; jest obmezeného rozumu 3 (beabend bearbeiten) ein Seßt ~ pole obstarávati (n) vzdělávati n upravovati; das Seßt ~ pracovati na (svém) poli; zur Seßt ~ upraviti k setbě; die Seßat ~ osévati, za- 4. (Aufgetragenes besessen) e-n Auftrag (an D.) ~ přikaz n nařízení (ke komu) obstarati n vyplniti n vykonati n vyrídití; haben Sie nicht's zu ~? nemáte žádněho přikazu pro mne? e-n Brief ~ list obstarati n dodati n odevb; Z-m (Oriße ~ vzkázati pozdrav komu; haben Sie nicht's an ihn (nach Baris) zu ~? nevzkázete mu nie (do Panize)? 5. e-n Auftrag zur Anfuhren von et. geben) et. bei Z-m ~ objednávati eo u koho; be- stellte Arbeit präce na zakázku; e-e Troschke ~ najmouti (si) drožku; sind Sie bestellt? jste zadán? v hostnici et. ~ objednati si n poručiti si n dáti (si) příněsti eo; e-n Platz, e-e Yage ~ zamluviti si místo n lozi. 6. Z. ~ (connen benen) objednati, obest nlati koho (kam); ich habe ihn auf Mentag bestellt objednal n obeslajsem ho n ponědělek. 7. e-n m-je T-~ bez pl., Bestellung f E₁₃: objednávání. B. Bestellung f objednávka, zakázka; auf Bestellung arbeiten pracovati na zakázku; bei Z-m Bestellungen machen objednávati n činiti objednávky (zakázky) n koho.

Be-steller (~) m E₆, ~inf E₁₉ vzdělavatel. objednavatel atá.

Be-stellungs... (~-b...) I. ~- Bestell... ~ II. ~buch n obch kniha zakázek; ~plan m plán úpravy.

besteln f (~) %a C₁₂ spravovati, o- (col).

be-stempeln (~-b-) %a C₁₂ neodl. = stempeln.

bestens (~) adv. v beit f. b.

be-steppen (~) %a C₁₂ neodl. = steppen.

be-stierben (~) %a (b) neodl. = absterben.

bester-massen (~-b-) adv. v beit I. b.

be-sternen (~) C₁₂ neodl. I. %a 1. hvězdami pokrýti n positi (col). 2. označiti hvězdiděkou. ~ II. besternt D₃ 1. to wobei hvezdanatý, hvězdami posetý. 2. označený hvězdiděkou. 3 ozdobený hvězdami n kříži n řády.

be-stenern (~-b-) C₁₂ neodl. I. %a 1. (~) % (s) ukládati p uložiti; b) daň uložiti na eo, odaniti, z- eo; sich freiwillig ~ (s) (egen) složiti se; bestenert sein býti podroben dani. 2. plav. = stenern. ~ II. Bestenrter m E₂₁ (Steuerspflichtiger) poplatník. ~ III. %, ~ n E₇ bez pl., Besteuernung f E₁₈ 1. ukládaní dani atd. 2. plav. Besteuern (c) rung kormidelnictví (= Stenermannstunt).

Besteuernungs... (~-b-) ~ art f způsob odanění; ~recht n právo odaňovati n ukládati daně; ~vorschrift f předpis o ukládání daně.

be-fleu(c)nen (~-b-) %a (b, j) C₁₂ neodl. opatřiti klounovcem; otázka ke kormidelnikovi; wo beſtevent das? Zdich? kam pluje lod?

Besthaupt (~) n l₅. Besthaupt-recht (~-b-) n E₃ feud. právo: (právo na) nejčennější věc z požuštalosti nevolníkovy připadající pánu (mortuarium).

besti-alish (~-b- [lt.] a D₂,₃ bestiální, zvířecí, hovadský, zhovadilý, surový, nelidský.

Besti-alität (~-b-) [lt.] f E₁₈ bestiálnost, zvířekost, hovadskost, zhovadilost, surovost, nelidskost.

Be-stich ( ~ ) m E₃ ob. vnitřní stěh na zadku boty.

be-sticheln (~-) %a C₁₂ neodl. 1. pichati, opichovati. 2. fig. ~ bespětteln.

be-sticken (~) %a C₁₂ neodl. vyšití vysíčáním pokržit n odbuti eo.

Bestie (~) [lt.] f E₂₂ bestieł, hovado, selma; fig. (lodech) bestie, hovado, zhovadilec, surovec.

be-stieben (~) %a C₁₂ neodl. 1. = bestäuben.

2. p = überfallen.

be-stiefeln (~-b-) %a C₁₂ neodl. obouti (do bot).

be-stieg (~) impf., be-stiegen (~) p. p. od befeigen.

be-stielen (~) %a C₁₂ neodl. ⊕ = hehlen.

Besti-en... besti-en... (~-b...) ~art f druh selm; ~artig a = bejahrlich.

be-stimmbar (~-b.) I. a l₃,₄₅ určitelný, ustanovitelný. ~ II. s Bestimmbarkeit (~-) f E₁₈ bez pl.

be-stimmen (~) C₁₂ neodl. I. %a 1. a) ~ et. ~ (verantaten) pohnouti, přiměti, přivěsti, vyzvati, vybídnouti, mítí koho k čemů n k tomu, aby...; sich ~ (beeinflussen) lassen dáti se pohnouti k čemů; % sich ~ rozhodnout se, odhodlati se k čemů; b) (entideiden) rozhodnout; sein Leid osi ned nicht bestimmt jeho osud ještě není rozhodnut; e (genan jeifischen) Zeit und Zeit ~ čas a místo určiti n ustanoviti; obach den Preis ~ cenu určiti; e-n Begriff ~ pojem určiti; das vom Gesetz bestimmte Alter zákonem předeposané n zákonné ~ nité stáří; path. e-e Straubheit ~ nemoc rozpoznati; učiniti diagnosu nemoci. 3. (Anordnungen über et. treffen) et. ~ nařizovati, ustanoviti eo; über E., (nach Believen) ~ volně nakládati o kom n čem; sich selbst ~ solbě vládnouti; unjisch, sich selbst zu ~ neschopný; sohe rozumne vládnouti; ~, daje... nariditi n ustanoviti, aby...; das (Gesetz bestimmt, daje... zákon nařizuje n stanovi. že... 4. těš %, (ausgerufen) für et., zu et. ~ určiti, ustanoviti (koho n eo) za eo; sein Dater hat ihn zum Kaufmann p für den Kaufmannstand bestimmt otec ho chtěl

Be-stimmer

473

be-streiten

mítí kupcem, otec ho určil na kupectví;
ž. zú f-m Radsejler ~ ustanoviti koho nástup-
cem n za nástupce. ~ II. ~ d A₂₃, 3 a) urč-
jici; b) určovací: zír ž. d sein pusobiti na
rozhodnutí ei. ~ III. bestimmt p. p., a D₁₂
1. p. p., anal. ~ 2. a. h'esho o sobě. ~ IV. §₅. 1. B-n
E. bez pl., Bestimmung f E₁₅: určeni, ustanov-
eni, piedpis, nařizem. 2. sen Bestimmung f
určení, ustanovení, Bestimmung über et. trején
určiti, ustanoviti es, vydati ustanovení o čem;
Bestimmung des Wemden určeni a povolání slovět:
osud. úděl: tež = Beweignd.

Be-stimmer (~-~) m E₉, ~in f E₁₉ urcova-
tel. f -ka, ustanovovatel, -ka.

be-stimmt (~-~) I. p. p. od bestimmen určený atd.
II. a D₂₃, 1. a (entjürenen) určitý, rozhodný;
ſich ~ d auf's Seele weigern odpírati rozhodné
a co nejrozhodněji; ~ er den rozhodný tón:
b) genan anacabben v angugeben ~ er Begriff určitý
n prěsný pojem; gram. ~ er Artikel určitý člen;
matth. ~ e Freche určita veličina; se Aufgabe určita
úloha (pripojuſtici) sen jedno ſentenc. 2. cenciver určite,
jiste, bezpečně; to weiß es ~ vim to určit n
bezpečne n jiste n naše vši pochylu, jsem tím
sist; ~ anwerten určité a rozhodně odpořidati;
ſich am ~ den Tage verjammeln shromážditi se urč-
teho dne; ~ der Preis pevná cena; žu ~ en Zun-
den v určité hodiny; anſt ~ es Zaire verjammelt
odsouditi na jistý počet let n na čas; anſt ž.
e et. ~ rednen bezpečiti se a bezpečne spolé-
hati koho n na co; das B-rie ~ der Určtena jistý
n stál plat. ~ III. s Bestimmtheit (~-~) f E₁₅
1. určitost, rozhodnost atd. et. mit Bestimmtheit
wijnen vedeti es určité a bezpečne. 2. ~ en pl.
zmény v ustanovení.

Be-stimmungs... (~-...). ~geſetz n filos. zá-
kon určovací; ~ grand m 1. polnutka, po-
budka, -idka; 2. duvond určení; ~ ort m usta-
novené n určené místo n místo určení; ~ po-
ſaſtalt f, ~ poſte ſicrean n postovnen úrad prij-
maſi; ~ hückem npl. části určovací; ~ trich m pud
k rozhodnutí; ~ wort n gram. slovo určovací:
určení.

be-stinen (~-~) vₚ C₁₂ neodl. ſich ~ opiti se
(= ſich betriften).

be-stirnt (~-~) a D₂₃, ~ = beſternen II. 1.

best-möglich(ſ) v. beiſt I. a).

be-stöbern (~-~) vₐ C₁₂ neodl. 1. pováti
na za- (sněhem). 2. ſeqm. lov. slíditi.

be-stochen (~-~) p. p. od beſtenen.

be-stochern (~-~) vₐ C₁₂ neodl. et. ~ dlou-
hati, párati (paratken) eo n v čem.

be-stocken (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ hosp. den
Weinberg mit Reben ~ (depflanzen) vinici vinem po-
sazeti, vina na vinici nasázeti. ~ III. vₙ (ju)
dostati skvrny z vlhkosti (na papífe n v knižeh). ~
III. vₚ ſich ~ = ſich beſtanden (o obſi trsnatéti:
o leſe) poruſti, ob-, omladiti; beſtedt odnožený,
obrostlý, po-, okmeněný; beſtedter Waldgrund
zalesněná n obrostlá lesní půda.

Be-stockungs... (~-...). ~dichtigſt feit hu-
stota obrostu; ~ grad m stupeń zakmenění;
~ verhältniſſe npl. poměry obrostu; ~ vermö-
gen n obrostivost.

be-stohlen p. p. od beſtenen.

be-stolen (~-~) vₐ C₁₂ neodl. ſtolou opatřiti
koho; ſtolu dáti na koho.

be-stopſen (~-~) vₐ (C₁₂ neodl. (Ztrinjepc inventig) ~
punčb. v) vylátati.

be-stöpfeln (~-~) vₐ C₁₂ neodl. e-c ſlaiche ~
lihev zacpati n ~ zažätkovati n žátkou zandati.

Be-stoſ... ◎ (~-...) -ſcile f hrubý pilnik;
-hobet m struh.

be-kosſen (~-~) C₇ neodl. I. vₐ 1. narážeti
na co. v- do čeho 2. stážeti p sraziti; die Stanten ~
hrany sraziti n oraziti (hoblovati atd.). 3. nárazem
poskoditi. ~ II. vₚ ſich ~ 1. naraziti na sebe,
v- do sebe. 2. nárazem se poskoditi.

beſtraſen (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. ž. jír ein
Berbrechen o wegen e-c Berbrechens ~ potrestati koho
za zločin n pro zločin. 2. beſtraſjes Subject (Ztraſing)
trestance, káranec. ~ II. vₚ B-n E₇ bez pl., Be-
jtraſung f E₁₈ potrestáni, trest.

be-kraſens... (~-...). ~wert a trestuhodný.

Be-kraſer (~-~) m E₆, ~in f E₁₉ trestatel.

Be-kraſungš... ~ be-kraſungs... (~-...)

= beſtraſens...

be-kraſhen (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ (papřsky)
osvítiti, ozážiti, jásniti co. ~ II. vₚ B-n E₇
bez pl., Beſtrahlung f E₁₈.

be-streben (~-~) C₁₂ neodl. I. vₚ ſich ~, ži...
snažiti se. vynasnažovati se, namáhati se
(s inf.); ſich um et. o nach et. ~ snažiti se, vy-
nasnažovati se, namáhati se, usilovati oš,
pičiňovati se, zasazovati se oč, bažiti po
čem ~ II. beſrebt p. p. a a D₁, beſtrebt iem
(um et.) = ~ I. ~ III. % B-n B₂ bez pl., Be-
jtreßung f E₁₈ swaz. es wird sie� sein B-
fein, žu... bude výdy mou snahou, abych...;
vynasnažim se vzdy. abych...

be-streber ~ (~-~) m E₆ uchazeć (oč), bažíc
(190 čem) atd.

be-strechjam ~ (~-~) I. a D₁, ~ snaživý,
prčinlivý (toby strejam). ~ II. s Bestreſjam-
keit ~ (~-~) f E₁₈ (ohne Ztreymantel).

Be-streich... (~-...). ~batteric f voj., dš (obv.
Suffierbatterie) batterie f vj. dš (obv.
Streifjerder) ~

be-streichen (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. = be-
ſchmieren I. 2.; mit Butter ~ máslem namazati
na po. 2. zasazovati p zasáhnouti co, dotý-
kati p dotkhnouti se (čeho); dřeinen et. mit Hand ~
dotýkati se rukou čeho; ein Hand beſtreicht et.
dlech dotýká se čeho; plav. die Kuiſe ~ plouti poděl
samého poſřezi. 3. voj (mit dem Zdruhe beberřiden)
die Œbene ~ ovládati (střelbou) rovinu, postře-
vati rovinu; niedrig ~ postřelovati nízko; von
der Zeit ~ postřelovati se strany n s boku;
trenweije ~ křizmo postřelovati; der Länge nach
postřelovati podělmo; vom Nordwunde beſtriden
werden býti na severním větru, býti vydán
severnímu větru. 4. ~ 3-8 Rüden ~ (7. mrskati,
(se)ſlehati, (s)práskati (koho). ~ II. vₚ B-n E₇
bez pl., Beſtreichung f E₁₈.

Be-streicher (~-~) m E₉, ~in f E₁₉. 1. po-
mazavač, mazač atd. 2. ◎ zed. zamazávač
(maltou).

be-streifen (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. pásko-
vati, pruhovati. 2. dotýkati se p dotkhnouti
se (čeho), zasáhnouti eo; tež vₚ ſich ~ dotýkati
se vespolek. ~ II. vₚ B-n E₇ bez pl. dotek.

be-streitbar (~-~) I. a D₂₃ popřatelný. ~
II. s Bestreitbarkeit f E₁₈.

be-streiten (~-~) C₅, C₁₃ neodl. I. vₐ 1. (be-
tampfen) hojovati, zápasiti s kym n S čim, poti

Nemeckočesky slovník. I. Centjchößniüüts Wörterbuch.

60

Be-streiter

— 474 —

[be-jüdeln]

rati p potříti koho n co. 2. et. ~ (nicht gelten lassen
wellen) popírati, u- p popříti, u- co; odpírati
čemu: v odpod brati co; sích ~ lassen dátı se
popříti; das will ich nicht ~ toho nepopírám
n neu, tomu neod-; das bestrittenecht popi-
rane n sporné právo. 3. (das Notbige außringen)
e-e Austage ~ výdaj zapraviti n (u)hraditi n za-
platiti; es wird aus Laudešmitteln bestritten plat-
to zeme. 4. lov. o nekter věr: pojmatı. — II. % B-n
E7 bez pl., Beſtürzung f E₁₈.

Be-streiter ~ (~ ~) m E₆. 1. bild. odpúrce,
protivník, neprítel. 2. popíratel, odpúrce,
strana sporná.

Be-streitungs... (~ ~ ~) ... ~klagef žaloba po-
píraci.

be-streuen (~ ~) C₁₂ neodl. I. %a 1. den Beden
mit et. ~ pādu posypati čim, nasypati. natrou-
siti čeho na pādu; mit Zuder ~ cukrem posy-
pati, pœukrovati. 2. mit Rassjem ~ pokropiti,
poštikati (o) 3. (den Weg) mit Blumen ~ kviti (na
cestu) nasypati, cestu kvitím post(y)lati n po-
stiti. — II. % B-n E₇ bez pl., Beſtürzung f E₁₈.

be-strich (~ ~) voj. m E₃ postrel, postrelba,
postrelováni.

be-strich (~ ~) imp., be-strichen (~ ~) p. p.
od beſtreiden.

be-stricken (~ ~) C₁₂ neodl. I. %a 1. [ſtriden]
(o)plesti co. 2. [Zind] provazy ovázati n s-;
~ ~. ~ in Zind und Bande legen) spoutati koho; †přáv.
zatknouti, uvězniti (koho). 3. fig. ~ v osidla
zaplěsti, outopati koho; (jeřišn) upoutati, za-
jiti, okouzliti koho. — II. % B-n E₇ bez pl.,
Beſtrichung f E₁₈.

be-striemen (~ ~) %a C₁₂ neodl. (o)pruho-
vati, (o)proužkovati.

be-stritt (~ ~) impf., be-stritten (~ ~) p. p.
od beſtreiden.

be-strohen ~ (~ ~) %a C₁₂ neodl. jen v: beſtrebtes
Dach došková strecha.

be-strömen (~ ~) %a C₁₂ neodl. 1. (o řeče) tre
Mauern ~ zái omývati n obtékatı. 2. (strömend be-
giehen) prouditi po čem; Thürnen beſtrömten ihre
Wangen slzy řinuly n kanuly ji v proudech
po tvářích, proudy slz řinuly ji po tvářích
be-stroppen (~ ~) %a C₁₂ neodl. plav. = be-
ringen I. 3.

be-striimpſen ~ (~ ~) %a C₁₂ neodl. navléci
n obouti punčochy (komul).

be-stüdeln ~ (~ ~) %a C₁₂ neodl. obv. zer-
stüdeln.

be-stücken (~ ~) C₁₂ neodl. I. %a plav. ein Zduff ~
lot, děly vyzbrojiti. — II. % B-n E₇ bez pl.,
Beſtürzung f E₁₈.

be-stufen (~ ~) %a C₁₂ neodl. 1. stupni opa-
triti, (vy)stupňovati co. 2. % hor. das Geſtein ~
horninu narubati n nasekati (haby se p. o/nala jej tvrdost).

be-stuhlgängeln (~ ~ ~) %a C₁₂ neodl. =
beſtaden.

be-stülpfen (~ ~) %a C₁₂ neodl. et. ~ ohr-
nouti co.

be-stürmen (~ ~) C₁₂ neodl. I. %a 1. = gegen
o wider o auf et. anjtürmen; die řeſtung wird be-
ſtürmt na pevnost se žene útokem. 2. fig. ~
mit Bejuchen ~ Bitten ~ dotirati se ke komun,
náštevami n prosbami dotirati na koho n
obtéžovati koho; mit Bejuchen beſtürmt sein o
werden býti obtéžován cétyními návštěvami;

I. mit řagen ~ otázkami dotirati n dorážeti
n naléhati na koho. — II. % B-n E₇ bez pl., Be-
ſtürmung f E₁₈.

Be-stürmer (~ ~) m E₆, ~in f E₁₉ útočník,
f ice, dotěravec ata.

be-stürzen (~ ~) C₁₄ neodl. I. %a 1. = beſtürzt
machen n ~ III. 2. | Ztirzve = Decdel | = e-n Šepf. hrneo
poklčkou) přiklopiti. 3. ⊕ hut. die Hütte mit
Erzen ~ rud do huti navážeti; den Šien ~
dvati n klásti do puci. — II. ~ % vₙ (jn) = beſtürzt werden (v ~ III.). — III. B. bestürzt D₂₃
zéden(y), po-, polekaný, pomatený; (prad-
tee) zaražený; (außer išo) bez sebe; (betoant) omá-
mený; (entieſt) užaslý; (verſert) vyděšený,
vyjevený (über et. čim), gan; beſtürzt über et.
werden poděsiti se čim, zaraziti se (nad) čim;
~ machen poděsiti, ulekati koho; s Beſtürzt-
heit (~ ~) f E₁₈ bez pl. — IV. % Beſtürzung f
E₁₈.

Be-ſuch (~ ~) m E₃ 1. a) návštěva; ärſtlicher
lékařská návštěva; ~ der Anſtellung návštěva
vůstavy; ich bin hier auf ~ jsem tu návštěvou
n na návštěvé; (bei) %-m e-n ~ machen o ab-
ſatten učiniti návštěvu komu n u koho, návštěviti
koho; %-m den ~ erwidern, den ~ bei %3 erwidern
oplatiti návštěvu komu, opětovati návštěvu a;
die herkönftlichen ~e machen činiti obvyklé ná-
vštěvy; immer ~e machen býti stále na návště-
vách n f na táčkách; Prv. der Anſenmende
muß den eſsen ~ machen píchozi jest první
povinen návštěvou; h. (die bejuchenden Gâte) ná-
vštěva, host(é); er hat ~ má návštěvu n hosta
n -i; da temmt ~ nekelo přicházi n sem jde.
2. ~ e-r ſdute návštěva školy, docházka do
školy. 3. lov. vyhledávání zvěre vodičem.

be-juchbar (~ ~) a D₂₃ návštěvé přístupný.

be-juchen (~ ~) C₁₂ neodl. I. %a 1. a) % ~
navštěvovati p navstiviti koho; id) werde ihn
~ navštívím ho, dojdu n za- kněmu (návštěvou);
ich bejde ihn zveilen chodivám k němu (ná-
vštěvou), navštěvuji ho oběas; b) % ~ (in
förmlicher Weise) vykonati návštěvu u koho; c) (in
muterbatiger Auffiſch) krante ~ nemocně navštěvovati.
2. e-n Œt ~: a) (einmal dahin tommen) zavítati,
zajiti si kam; haben ſie geftern das Dheater bejucht?
byl jste věera v divadle? Frag ~ zavítati do
Prahy, mspr. navstiviti Prahu; b) die Kirche
o ſdute ~ choditi n docházeti do kostela n
do školy, mspr. navštěvovati kostel n školu;
das Gymnasium ~ choditi na gymnasium, studo-
vati na gymnasiu. 4. plav. die Abtten ~ ohledá-
vati spáry obšivkovane. — II. besucht: 1.p.-p.-anal.
~ 2. a I₂₃, bejuchter Œrt misito, kam chodi
mnoho lidí n mspr. cétne návštěvovane; dieje
Concerte sind jehr bejucht na tyto koncerty chodi
mnoho lidí. — III. % B-n E₇ bez pl.. Beſu-
dung f E₁₈ = Bejuch 1. 2.

Be-fucher (~ ~) m E₆, ~in f E₁₉ návštěv-
ník, navštěvovatel.

Be-ſuch(s) ... (~ ~ ~) ~ameiſe f 20. Occodoma
cephalotes mraveneſe stěhovavý; ~karte f
navštěvenka. F visitka; ~zimmern p pokoj
k návštěvám, přijímaci pokoj.

be-füdeln (~ ~) C₁₂ neodl. I. %a, %r 1. =
beſchummen I. 1.; beſchmieren 1. 3., beſleßen I. 1.
fig. f-e Hände haben sich mit Blut bejucht jeho
ruce potřisnily se krví. 2. Prv. wer Pech anſaſt,

["be-theiligen", "476 —", "[be-trächtlich]", "be-theiligen (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ a. N. bei et. ~ (u)činiti koho úcastna čeho. — II. vₚ sich an o bei et. ~ (súčastniti se čeho, účastenství bráti na čem); ich betheiligt mich bei der Collecte mit fünf (unden) příspěji ke sbirei pěti zlatými. — III. betheiligt a D₂₃₄ an o bei et. súčastnýň, účastň, ~ en čeho; oben, mit der Hälfte betheiligt sein byti súčastněn polovinou. — IV. Be-theiligter m E₂₃. Betheiligte f D₂₃₄ súčastněny, úcastnik, f-ice; Betheiligter bei e-r strafbaren Handlung úcastnik trestního skutku. — V. vₐ B~ n E₇ bez pl.. Betheiligung f E₁₅ účastenství).", "Be-theilung (~-~) f E₁₅ prov. v betheilen.", "Be-theu(c)ner (~-~) m Eₐ, ~in f E₁₅ ujistovatel, jistitv. f -ka", "be-thenern (~-~) I. vₐ C₁₂ neodl. A-m se guten Gejimnungen o f-e Unjubate. ujistovati koho O svych dbrých úmyslch o n své nevinnosti; ~, daje, ujistovati u jistiti. že...; ich betheuere Ahten, daje es wahr ihr ujistiti Vás, že jest to pravda. — II. vₚ B~ n E₇ bez pl.. Betheuerung f E₁₅.", "Be-theuerungs... (~-~) -formel f pří-\nsezni formule.", "Bethchem (~-~) n E₇, 7 m. id.", "Bethle(he)miter (v₂₁-₄) m P₄, ~in f E₁₅\nBethelemita, f -ka, Betleman. f -ka", "bethle(he)mitisch (v₂₁-₄) a D₂₃ bethehe-\nm it skv: -er Minterneid vražda inlařatek.", "Bethlemems... (v₂₁-₄) -capelle f (censit in Aaoa)\nBetlomška kaple (kdyš v Přer.; ~zwiebel f bot.)\nScilla hyacinthus skylla'.", "be-thören (~-~) I. vₐ C₁₂ neodl. 1. omániti,\nz-, okouzlitli; (ver)tenentem za-lepiti; (hinter's vidt\njäben) osáliti; (betrugen) podvésti, s-. 2. ~ blá-\nnziti, po-. — II. bethört D₂₃₄ 1. f. p. anal. ~\n2. a (irr. et. eingenommen) zaujat pro co n čim;\nzahrán a p zažrán do čeho. — III. s Bethörtheitf\nE₁₅. — IV. s% B~ n E₇ bez pl.. Bethörung f E₁₅.", "Be-thörer (~-~) m E₇, ~in f E₁₅ namni.", "be-thränen (~-~) vₐ C₁₂ neodl. 1. slzami\nskrápěti n p pokropiti n porositi; mit bethrän-\nten Aaen s ocimna uzlčnýma; das bethrante\nBiet chlěb s skrápěný slzami. 2 ~ = beweinen.", "be-thulich skoro † ( ~-~; I. a D₂₃₄ 1. (caidbaitja)\nbe-thulich skoro † † ( ~-~; I. a D₂₃₄ 1. (caidbaitja)\nbe-thulich skoro † † † ( ~-~; I. a D₂₃₄ 1. (caidbaitja)\nbe-thulich skoro † † † † ( ~-~; I. a D₂₃₄ 1. (caidbaitja)\nbe-thulich skoro † † † † † ( ~-~; I. a D₂₃₄ 1. (caidbaitja)\nbe-thulich skoro † † † † † † ( ~-~; I. a D₂₃₄ 1. (caidbaitja)\nbe-thulich skoro † † † † † † † ( ~-~; I. a D₂₃₄ 1. (caidbaitja)\nbe-thulich skoro † † † † † † † † ( ~-~; I. a D₂₃₄ 1. (caidbaitja)\nbe-thulich skoro † † † † † † † † † ( ~-~; I. a D₂₃₄ 1. (caidbaitja)\nbe-thulich skoro † † † † † † † † † † ( ~-~; I. a D₂₃₄ 1. (caidbaitja)\nbe-thulich skoro † † † † † † † † † † † ( ~-~; I. a D₂₃₄ 1. (caidbaitja)\nbe-thulich skoro † † † † † † † † † † † † ( ~-~; I. a D₂₃₄ 1. (caidbaitja)\nbe-thulich skoro † † † † † † † † † † † † † ( ~-~; I. a D₂₃₄ 1. (caidbaitja)\nbe-thulich skoro

Ne-tracht-nahme

— 177 —

[be-treten

sumy; obch. der Abtajt út nicht ~ odbyt jest ne
valný. — II. s Beträchtlichkeit (~2~) f E₁₈.

Be-tracht-nahme (~2~) f E₂₂ v Betrachtz. ... Betrachtjam (~2~) I. a D₂₁ přemýšliverý, naklonený k uvažování a k premýšleni. — II. s Betrachtjamkeit (~2~) f E₁₈ náklonnost k uvažování a ku premýšleni.

Be-trachtungs..., be-trachtungs... (~2~), ~art f. -weiſe f způsob uvažování n -ati; -weiſe adv. uvažováním, v theori.

be-traſ (~2~) imp. od betreffen.

Be-trag (~2, ~1) m D₁₁ *obnos, úhrn, summaf, dil peněz, peníz (coll.); práv. wird zum Verbreten aus dem ~ des entwederseien Gutes stane se zločinem cenou věci ukradené; Capital im ~ von 1000 Gulden kapitál tisícé zlatých; zwei Beträge à 10 Gulden dvakrát po desíti zlatých: Crijag im ~ von 1000 Gulden deset zlatých náhrad; die Länge davon beträgt 10 Meter jest to 10 m dlouhé; bis zu dem ~ von 50 Gulden až do (obnosu) padesáti zlatých.

be-tragen (~2~) C neodl. I. vª (b) (ausmachen) činíti, delati, mspr. obnášeti, obsahovati; wie viel beträgt die Znduligkeit? kolik jest toho dluhu? — II. vª 1. c-n Tzt mit et. ~ nanášeti p naněsti co na misto. 2. O die Mauern mit Kalthurf ~ berappen I. 1. a); pozlac. v auſtragten I. 3. — III. vª ſich ~ chovati se, pócínati si (pok) = auſſühren II. (srr. benchem II. 1.; jich gegen D. (un)auſständig ~ chovati se n mít se ke komu (ne)slušné. — IV. s₃ B₂ n E₇ bez pl. chování, pócínání (= benchem III.).

Be-tragsz... (~2...), ~leſtung f placení částky peněz.

be-trampeln F (~2~) vª C₁₂ neodl. cupati, du-, ca- po čem; cupupati, podu-, poca- co.

be-trank (~2~) impf. od betrinnen.

be-trat (~2~) impf. od betreten.

be-trauen (~2~) I. vª C₁₂ neodl. V. mi et. ~ svěřiti n dátí na starost komu co; D₃. mit e-r Zade ~ odevzdati komu co (na starost, k řízení at.)). — II. betraut D₂, 3. 1. anal. ~ 2. duvěrný, spolehlivý, důvěryhodite chrauteſte (lépe verranteſte) Dienerin nejdůvěrnějši služebnice. — III. Betraute(r) m E₂₁; Betraute f D₂, 3. (Betraute(r) důvěrník, f -ice. — IV. % B₂ n E₇ bez pl., Betrauung f E₁₈ duvěra.

be-trauern (~2~) vª C₁₂ neodl. 1. 3. ~ nositi smutek po kom. 2. (o)želeti, oplakávati koho n čeho, nařikati, truchliti pro koho n pro co

be-traucrus = wert (~2~), be-trancruswürdig (~2~) a D₂, 3 zasluhující oželeni.

be-träufeln, ~ be-träufen (~2~) vª C₁₂ neodl. kapati n krá- n kanouti n creiti na co; pokapati. pokrá- co.

be-träumen ~ (~2~) vª C₁₂ neodl. obv. beſchafen 3.

Betreſſ (~2) m E₂ uživ. jen advt. jako prp. in ~, ~ ~s (též be-treffs) e-r Zade v příčine (s) stran(y) čeho, co se týče čeho. vzhledem k čem; skoro † in diemc. ~ v té příčině, po té stráne, co se toho dotýče, v tom směru n ohledu, hledie n vzhledem k tomu; jich in ~ e-r Zade irren měliti se v příčině čeho n v čem; ich but in ~ f-r ruhig jsem klidný, co se jeho dotýče (srr. Anbetradt, anlangen II., bezigułich, hinsichtlich).

be-treffen (~2~) I. vª A₄ neodl. 1. J. ~ dopadnouti, přistihnouti, zů- koho (bei e-m Dießtable) pri krádež; J. über (tez auf) der That o auf früher That ~ za-stihnouti, pri- koho pri činu; ich beträgt ihn dabei, wie er eben auf die Maner stieg zastihl ho práve, když lezl na zeid: tais ich nicht wieder dabei ! at’ te podruhé při tom nezastílmu! 2. J. ~ (befallen) (po)stihnouti, potkati koho, prihoditi se komu, prijiti na koho; es hat ihn ein llingliid betreffen, er ist von e-m llingliid betreffen werden potkalo ho n stihlo h noſtěstí, stalo se mu n prihodilo se mu noſtěstí; von demselben Zeife betreffen werden zakouſeti týž osud. 3. ~ (Betreffen e beſturt, mado) (5)desiti, po-, zaražeti p. zaraziti. 4. = auſchen II. 1.; das betrifft ſie to se týká n týče Vás; das betrifft mich gar nicht to se mne ani v nejmenšim n ani dost málo netyče do toho n po tom mi zeela nic neni; waſ mi betrifft co se mne týče, pro mne; waſ das betrifft co se toho týče, strany toho v příčině toho; waſ die Zndulkeit betrifft co do krasy. — II. ~d: 1. jako attribut. a (in Mere ſebend) daſ ~ de Wert slovo, o něž jde a běží, slovo, jehož se (do)tyče. tokterěslovo; ~ de Bedére de přílušný úřad; diejer V. de tento kterýsi. 2. adv. jako prp. v příčině, (s) stran co se týče čeho, vzhledem k čem. — III. (betroffen p. p., a D₂₁: 1. anal. — I. 2. zaražený, zmámený, ohromený, užaslý; mit betroffener Miene s tváři jeviči užas; s Betroffenheit f E₁₈.

be-treffs (~2) v Betreff.

be-treiben (~2~) C₆ neodl. I. vª 1. die Jeter mitich ~ honiti dobystek na polc; ~ diejer Pajš wird nur mit Maultieren betrieben tímto průsmykem lze procházeti liko se mezky. 2. et. ~ uruchliti, uspíšiti, popoháněti p popohnati co; Jelcér ~ peníze sháněti p sehnati (obv eintriben); ein Recht ~ domáhati se práva. 3. ~ naléhati na koho, pobádati, pobízeti, popoháněti koho. 3. provozovati co, zaměstnávati se, obříti se čím, pracovati na čem n O čem, em Handwert (~ausüben) femoslo provozovati n; ein Geverwe (nastavte) živnost provozovati n vésti; er betreibt jein Handwert nicht mehr zanechal již řemesla; j-e Studien mit Cifer ~ oddavati se horlivě studiim; mit Tampf ~ parou hnáti. — II. vª ſich ~ spěchati, pospichati, kvapiti. — III. s₃ B ~ n E₇ bez pl., Betreibung f E₁₈.

Be-treiber (~2~) m E₆, ~in f E₁₈ provozovatel, f -ka atd.

Be-treibungs... (~2...), ~art f způsob provozování; ~gesuch n pobádací žádost; ~geſuch n žádost pobádací; ~protokoll n pohánky; ~verfahren n svas. stihání pro dluhy.

be-treffen (~2~) vª C₁₄ neodl. prýmy ozdobiti, (o)premovati.

be-treten (~2~) I. vª A₃ neodl. (imp. též betreten) 1. vstoupiti, vkročiti, Slápnouti na co; die Mangel ~ vystoupiti na kazatelnu; ich weder i-e Schwelle nie wieder ~ nikdy mu již (přes) práv neprekročim; ~er Weg vyšlapaná n u- n ražená cesta; fig. die Ausbahu ~ nastoupiti životný dráhu; den Rechtsweg ~ nastoupiti pořad práva. 2. (to kohoutw): die Henne o die Žie ~ slepici pojimati (= treten). 3. ~ den Auis ~ Slápnouti na nohu. 4. ~ J. ~ = antreffen 1. 1. 5. ~ = betreffen 1. 1. 6. skoro †

Be-tretungs-...

— 478 —

[be-trompeten]

## = betreffen I. 2. — II. s Betretenheit f E₁₈ bez pl., překvapení, zmatek, -nost, popleteh-nost. — III. % B- n E₇ bez pl., Betretung f E₁₈.

## Be-tretungs-... (~~2~) ... -fall m: a) v případe prístízení n po- (při činu); kdyby někdo byl postižen, bude-li kdo postižen; b) v případě dopadění n zatěžení.

## be-tretenen (~~2~) vₐ C₁₂ neodl. prov s zacházeti s čim, osetrovati, opatrovati (toč).

## Be-trieb (~~2~) m E₃ her pl. 1. = betreiben III. 2. vedení, provozování, obstarávání; -c-s Handwerks provozování femesla n živnosti; ielezn. -c-r Eisenbahn přeprava n do- n vozba po železnici; ⊕ im ~ (im Gange) sein býtivě činnosti n v chodu n v díle n v práci n (hor.) v těžení; (o závodu) tež jítí, pracovati; in- femmen přijítí v činnost n do chodu; in- segen o bringen uvěsti n při- v činnost n do chodu, pustiti; aufer ~ sehen o sein nebýtivě v díle n v práci n ad., nepracovati, nejítí, státi; aufer ~ femmen vyjítí v činnosti n z chodu; aufer ~ sehen o bringen zastaviti eo n činnost čeho; e-n ~ führen vésti n řídití eo (práci ata.); hor, but: a) ~ c-s Vergwerfes o e-r Grube o e-r Hütte provozování horní n důlní n hutní: provozování horního n důlního n hutního díla; b) ~ e-š Grubenbaues o Stellen n Zadněste o e-r Zrede provod n provádění štoly n střídňu n sachty; štolování, střídování, hloubení; c-e piedmet provozování: důl, huf. štola: střída, sachta. 3. = Antrieb 1.

## be-trieb (~2) impf. be-trieben (~2-) pp. od betreiben.

## Be-triebs..., be-triebs ... (~~2~) ... -arbeit f
práce provozovací; -art f způsob provozování n -ací; -aufscher m dozorce provozovací; -aufwand m náklad n výdaj na provozování; -auslagen fpl. výrobně, náklad n výdaje na provozování n na výrobu n výrobní; ielezn. náklad na přepravu n na vozbu; -bauten fpl. stavby k provozování; -beamt m správní n závodní úředník; -zelein úředník při přepravé; -bedingung f podmínka provozování; -besorgung f obstarání provozování; -capital n kapitál n jistina provozovací n závodní n výrobní; -chem f = verstand; -klasse f třída provozovací n těžby; -classenverhältnis n poměr tříd provozovacích; -dauer f doba provozovací, kampaňt; -direction f správní n závodní ředitelství; ielezn. dopravní ředitelství, ředitelství vozby; -director m ředitel správní n závodní; ielezn. ředitel vozby; -einrichtung f zřízení n soustava provozování; -einrichtungsarbeit f práce při zřízování provozování; -eröffnung f c-r Eisenbahn početi vozby; -fähig, -fertig a způsobil n upravený k provozování n chodu; -flächer Hufand provozování schopný stav; -fläche f plocha provozovací n hospodářství; -fond m provozovací fond; -führer m = -leiter; -führung f = -leitung; -gebände n závodní budova; -geräthe n nařadi k provozování: -geschichte f jejepis provozování n hospodářství; -handlung f skutek provozování; -herr m majitel závodu; -inspektor m c-r Eisenbahn inspektor n dozorce vozby, do-

pravní inspektor; ~jahr n rok provozování n činnosti; Dividende jír daš ~jahr 1804 dividenza za správní provozovací rok 1894; -körper m hospodářství; -kosten fpl. -auslagen; -kraft f provozovací n hnací síla; -leiter m správe závodu, (správce) závodní; iestlinder leiter lesní hospodáří správe; -leitung f závodní správa; -maschine f hnací stroj; -material n materiál n potřeby výrobní k provozování; -mitteln provozování, prošředek n pomůcka výrobní n k provozování; -mühlen m výtěžek provozování; -operat n operát zřízení n soustavy; -ordnung f ielezn. vozební rád; -organe npl. zřízení k provozování; -organisation f organisace n ústroji provozování; -ort m ⊕ hor. pracovní n výrobní předek n místo, provodiště; -perioed f doba provozování; -personale n zřízení n osoby k provozování; -plan m 1. hor., huf. rozvrh n nákres n plán provozování dálnohe, hnutnohe, rozvrh dolování n hutních prací. 2. hosp. návrh hospodářský; -punkt m 1. závodiště. 2. ⊕ hor. = -ert: -regelung f (s)pořádání n zřízení hospodářství; -reglement n der Eisenbahn rád o provozování jizdy na železnici; -regulierung f zřízení hospodářské: upraveni soustavy hospodářské; -rätte f místo provozování; -stofung f váznuti provozování n výroby; -störung f přerušení provozování n dopravy; -justem n soustava provozovací; -unternehmer m podnikatel; -verhältnisse npl. poměry provozování; -verhältnisse der Bahnen stav dopravy n vozby drah; -vorstand m správní n závodní náčelník; -wasser n pracovní n hnací n průmyslová voda, voda k provozování; -welle f způsob provozování n hospodaření; -welle f ielezn. hnací hřídel; -jeche f hor. teživý důl; -jeit f doba provozování n závodu.

## be-triebsam (~~2~) I. a D₁₂ činn., přečinlivý, podnikavý, snaživý; primylný, dělný. — II. s Betriebsamkeit (~~2~~) f E₁₈.

## be-triegen ~ a +~ (+) = betreiben.

## be-trinken (~~2~) B₁ neodl. I. vₐ v₁ 1. § 3. (= betrunken machen v ~ II.) opiti koho. 2. řich) opiti se, zpíti se, p namazati se, natáhnouti se, napařiti se, naliznouti se. — II. be-trunken pp. a a D₁₂,3 opilý, zpitý; tetel o müppeldich betrunken opilý n zpitý na mol; natazený jak pařez n jako cna; et. betrunken (pod napilý, f trknutý, střiknutý; betrunken machen opiti, zpíti koho; Prv. die kleinen Minder und die Betrunkenen haben ihren eigenen Herrgott děti a opiti mají svého Pána Boha; s Betrunkenheit f E₁₈ opilost.

## be-trodenen (~~2~) vₐ (in) C₁₃ neodl. (o)subišti (na povrchu).

## be-troddenen (~~2~) vₐ C₁₂ neodl. trásněmi n trápci opatriti n ozdobiti.

## be-troschen (~~2~) vₐ C₁₂ neodl. od betreffen.

## Be-troffenheit (~~2~) f E₁₈ bez pl. v betreffen; (= Betretenheit).

## be-trog (~2) impf., be-trogen (~~2~) pp. od betrugen.

## be-trompeten ~ (~~2~) vₐ C₁₃ neodl. přivitati troubením n hlahelem trub pozdraviti n troubiti (na počesi) kóna.

be-tröpfeln

— 479 —

[Bett...

be-tröpfeln (~-~) C₁₂, be-tropfen (~-~) C₁₂ neodl. vₐ pokapati, skropiti (= beträufeln).

be-trüben (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ, vᵣ (sich ~) zarmucovati, (я) zarmoutiti, trápiiti (koho); 3. tiej o anis Hechste o anis Tiefte ~ ná-ramně zarmoutiti koho, vši útečy zbaviti koho; 3. zum Tode ~ na smrt zarmoutiti koho; ~da D₂,3 zarmucující; (bis in den Tod o zu Tode) betrübt na smrt zarmoucený; zu Tode betrübt sein (vi) hynouti hořem; der sich aus wie ein betrüchter Lebgerber vypadá jako ztrápený oficirn jako by byl prohrál proces. — II. s Betrübtheit. ~ Betrübung f E₁₈ = Betrübnis.

be-trübnis (~-~) f D₁₄ zármutek, hoře, zkormoucenost, žalost, truchlivost, tesknota, zasmušlost.

be-trug (~, ~) m D₁₁ a bez pl. 1. podvod, šalba, klam, mam; Prv. ~ ist selten thug podvod se zřídka utají. 2. fix. ~ der Žinnte klam smyslu.

be-trug (~) impf. od betragen.

be-trügen (~) B₆ neodl. I. vₐ, vᵣ sich ~, 3. (um et.) podváděti podvěstí, (o) klamati, ošáliti, ošiditi, omámiti, obelstiti koho toči; (vᵣ se); Prv. die Welt will betrogen sein (mundus vult decipi) svět chce byti klamán. — II. ~ v B₅ n E₇ bez pl. = Betrug.

be-trüger (~) m E₆, ~in f E₁₉ 1. podvodnik. ~ ice; Prv. wer ten ~ überlister und den Tied beschreibt, erwirbt sich ein wahres Verdienst ten má zásluhu, kdo podvodnika podvede a zlo-dje okrade. 2. zo. ratcr ~ Epivulus insidiator lapal úkladný.

be-trüger... (~-... ~) ~sich m = Betrüger 2.; ~streich m podvodnický ~ sibalský kousek; ~sibalství.

be-trügerci (~-~) f E₁₈ podvodnictví.

be-trügerisch (~-~) a D₂,3 podvodu(icky) adv. ~e, ~icky.

be-trüglich (~-~) I. a D₂,3 1. podvodný. 2. šalebný, klamný, -avý, omylný. — II. s Betrüglichkeit (~-~) f L₁₈ bez pl.

be-trugsz... (~-... n ~...) -process m proces pro podvod.

be-trümmern ~ (~-...) m C₁₂ neodl. poet (místo unter Trümmern bearaben) sstutnami n troskami pokrýti, v ssutinách pohřbití.

be-trunken (~-~) a 1) ~2,3 v betrünten II.

be-trunkenheit (~-~) v betrünten II.

Betrishu-ane(r) (~-~) ata. v Beidhuane.

Bett (~) n E₉, ~ D₇ 1. a) lože, postel; kleines ~, ~chen n E₂,3 lůžko, posvýlka; ein ~ auſchlagen v auſchlagen I. 4.; ein Kind zu ~ bringen diſt položiti n u-; sich an 3 ~ sehen posaditi se komu k posteli; Byran Holle schüttelt ihre ~ en aus židovi se roztrhla perina n se rozsypal pytel s peřim (padá snih), andilkové pouštějí peříčka z duchničky obláčkové; 3. aus f-m ~ vertreibt sehnati s postele koho; aus (o außer) dem ~ sein býti z lože, nebýti na loži, neležeti; a sm. býti po nemoci; zu o in' ~ gehen, sich zu ~ legen: a) jítí na lože n spat, položiti se na lože; b) (o nemocném) ulehnouti, položiti se; zu ~e gehen vd. choditi na nocleh, býti noclehem u koho (= in Zchlaſtelle liegen); das ~ híiten, an's ~ gefeßelt sein (o nemocném) ležeti, býti upoután na lože; ein (~sich) überrichten postel povlékati; das ~ machen

odesły)lati (ke spani); duš ~ aufmachen ustfj)lati (po spani); auf dem ~ der Chre sterben umriti na poli slávy; F er ist mit dem lüken Fuge aus dem ~ gefiigen vst(á)v al po zpátku n P po prdeli; práv. von Dsch und ~ geſchieren rozvedený od stolu a lože; b) fig. (Ehe) ~3 ~ entehren zneu-uetiti manželske lože ei; c) koryto. ſečiště (ſky); aus dem ~ trelen vystoupii z koryta. 2. (Nederbett) perina. 3. lov. ~ (v) e-8 Witdes lože, doupé ~sé. 4. ☉ hor. ~ = Zchſt; str. rám, stolice, lavice stroje; soustr. ~ e-r Drehbant lůžko soustuhu.

Bett..., bett... (~...) -aufheſler m šňura nad posteli k zachyceni při vstávání; ~bank f: a) lavička n stolička u postele; b) postel skládací v podobě lavice; t-2 = Britſche; ~bcen ~ n = Stebeden; ~boden m spodek postele; ~ (boden) bretter n npl. prkýnka do (dna) postele; ~brunzer m prov. = ~üſter; ~deſc f: a) (Bettbett) prikrývka n houmé n deka' lozni; b) pokrývka (peſin); c) hot. 20. Cassis areola bisan skvrnity; ~dekenfabrikan; m, ~deken-händler m, ~dekenmacher m pokrývkár; ~federn fpl. peři na postel n do peřin; ~flasche obv. Wärnflasche; ~fournituren fpl. = ~geräth; ~frau f: a) odestýlačka postel; b) pronajimačka posteli n noclehu; e) fig. bei der grünen ~ran = bei Mutter (Grüin v grün); ~gang m: a) místo mezi posteli a stenou; b) ~ chůze na lože, ulehání; ~gehen n = ~gang b): ~geher m vnd. noclehár, ~znik (= ~dlauburde n); ~gerath n ložní nářadí n potřeby, věcí lozni; ~geschirr~ n: a) = Stebeden; b) obv. Nachtdichtire; ~gestell n podstavece postele, postel; ~gewand n = ~laten; ~gurt m popruh v posteli; ~haten m hák n zavěsa k posteli, kterou zavěšuje se pelest k sloupati; ~halter m = auſheſter; ~himmel m nebesa nad posteli; ~jammer f: a) sín na uschování posteli; b) ložnice, lehárna (= Schlaſtammer); ~kajten m: a) = gestell; b) zásuvka v pohovce užívána za postel; ~kopskissen n podhlavnička, poduška, postlář pod hlavu; ~kopspfühlt n podhlavnice, větší poſtálř pod hlavu; ~korb m für vinder koš jako lůžko diſtekse; ~lade f = ~gestell; ~lagerig a ležící v postele, nemocný; ~lagerig werden polehávati, ulehnouti; rozuenmoci se, klásti se nemoci; ~laken n prostěradlo dižní; ~meiſter m nadložný, dohlížitel na postele; ~möh n = ~flade; ~näſsen n mocení do postele; ~näſſer m posčánek; ~niſche f = ~lang b); ~pfanne f = ~flasche; ~pühlt n = ~kops)pfühlt; ~pissen p n = ~näſsen; ~piſſer P m = ~näſſer; ~quast m = auſheſter; ~jaſ m: a) (Ztrebjad) slamník; b) vak na (zabalení) lože (na cesty atd.); ~ſche(c)re f sponka na pokrývku (aby nepadala); ~ſchicßen n kálení n P spr. srani do postele; ~ſcheiſer(gesicht n) m p nečistá maska masopustní; spr. posráník; ~ſchienen f! závésní dážky po posteli; ~ſchirm m zástěna u lože; ~schweiter f souložnice, záletnice; Prv. v Befischeter; ~ſeichen n, ~ſechen bertl. P = ~näſſen; ~ſeicher P m, bertl. ~ſecher = ~näſſer; ~ſpinde n = ~geſſel; ~iponde f = ~gestell; ~jange f hůlka k upevnění záslon ložních; ~stattf., ~stätte, ~stelle f postel; ~stollen m noha n sloupek (u) postele; ~stroh n: 1. sláma do

Bettchen

— 480 —

Bettler

postele. 2. bot: a) (Hnner Jieben Franen) ~streh Galium svízel; b) Thymus serpyllum materi douska; ~tisch m ~: a) stul rozložitelný v postel; b) stolek u postele. noční nošolek (do Nadičků); ~tuch n pov. 1. prostěradlo. 2. povlak (= laten); ~überzing m povlak(y) pr.rm. cícha; ~unhang m opona n záslona u postele; ~vorhänge mpl. koltra, koutra; ~vorleger m kohere před posteli; ~walzen fl. soustruhování váleč v znoží k posteli; ~wanze f.70. Cimex lectularius stěnice domáci. stinka; ~warna a teplý jako z postele; ~wärme f teplo (jako) v posteli; ~wärmer m: a = Wärmiflasche; b) = Zabtaldenehe; ~wäsche f lozní prádlo, pradlo na postel; ~wejen n = ~geräth; ~jelt n nebesa nad posteli; ~zug n = ~gerat), ~wäsche; ~zueghändler m obchodník (s potrebami lozními n žúkovými; ~ziehe = ~übereue); ~zipfel m: a) roh postele; b) cip periny; nach dem ~ipfel schnappen zivátí; er lebt sieh nach dem ~ipfel jest esyalý; ~opf m = ~anbiefter; ~ugm m prov. = überein.

Bettigen (2-) n E. 1. postýka. 2. perinka (dim. od Bitt v toto 2.).

Bette (2-) n E₁₀ lov v Bitt 3.
Bettel (2-) m E₄, bez pl. 1. = Bettei 1
2. f malichemost, nepatnost, titěra; was
wellen Žie mit dem ~2 co cheete s tím hara-
budim n hamparatimi; id̄ tam ntidt an jeden
~ denen nemohu myshtí na každou bloupost:
das ist der ganze ~2 to je všecko? ~m den
~ vor die Füße werfen hnátí (koho odkuh) (p svinským
krokem).

Bettel..., bettel... (2-..) ~arm a chudý
jako žebrák, chudičký; ~armut f veliká
chudoba, zebrota, nuzota; ~briec m: a) po-
volení zebrátky: b) (sittajujo) (pissuj) žá-
dost za podporu; s sm. žebraci n obtežující
list; ~brat n chléb vyzebraný; das ~bict eje-
niti z zebroty, choditi po zebrotě; ~bruder m:
a) = Bettler; b) ~mend; ~confect n = Zuhdenon-
fater; ~frau f = Bettlerin; ~fühe f vůz k od-
vážení žebráku a tuláků do sousední far-
nosti; fig. bídný povoz; ~fürd m: a) kuže
zebráků; b) nepatruý kuže. knizátko; ~geld n
1. výzebraný peníz. 2. üb. abe sú fúr celt
letemmen dostal jsem to za tatku n habku;
~geschenk n žebrácký dar; ~gesindel n =
~vclt; ~handwerk n zebrota; fch auf's band-
nen ert legen dáti se na zebrotu. oddati se zebrotě;
~herberge f: a) žebrácký n špatný hostinec;
b) hostinec n s. sm. středistě zebráku; ~jagd f
honba na žebráky, prouásledování žebráku;
~jude m zebravy zid; ~junge m. knabc m
žebravý chlapec. (hoch) žebráček; ~könig m:
a) král zebraku; b) nepatruý král. králíček;
~korb m zebrácká mosna n kabela; ~fram m
= Bette 2.; ~mann m, pl. leute: a) = Bette;
b) hna v karty: zebrák, žebrává (hrá); ~mönch m
zebravý mnich; ~mönchsorden m rád zebra-
výchmichu; zebravý rád; ~paſſ n = vělt;
~paſſ m zebrácký průvodní list (= brief a);
~puß m zebrácka n chudobná okrasa;
~ranjen m. ~saſſ m žebrácká mosna; ~sach
wird nie voll o jatb málo požitku z zebrácké
kabele; ~staat m = ~puß; ~stab m zebrácká
hůl; fig. zebrota; 3. an den ~stab bringen při-

vésti na mizinu n ožebračiti koho; an den ~stab
temmen, an den ~stab gebraucht sein o vše prijiti,
přijiti n dostati se na mizinu, přijiti na koráb;
~land m zebráctví, zebrota v ~stakh /fig. = ~stach m:
a) kláda dávaná tulákůn; b) satlava; ~olz
1. m žebrácká n chudá přěcha. 2. a a šp. sm.
pyšň v nadutý jak pobuda. 3. a sm. chudý,
ale hrdý, chudý a pyšň; ~juppc f žebrácká
pelévka; ~juppenjipschaft f = ~vclt; ~tanz m
~zebrácký tance: fig. jebi geh der ~tan; les
tes zaciná mela! ~vogt m dozorce nad
zebráky; ~volk n žebráci, zebračina, žebrota,
sběž žebrácká; ~weiß n žebrácka.

Bettelei (2-) f E₁₃. 1. žebrání, žebrota;
ven der ~ leben zivítí se zebrotou; die ~ wird
verbeten žebrati se zapovídá. 2. dolézání,
obtéžování (proslavim). 3. = Bette 2.

bettehaft (2-) a D₂, 3. žebrácký, nuzácký,
nuzny, bídný.

bettein (2-) C₁₂ I. vₙ (b), γ₁ žebrati, prositi
(za almužnu); ~geben jiti n choditi po zebrotě
n zebrotou; ver den Dürken von Haus zu Haus
~zebrati dum od domu; fig. dozebrávati se
tchho, ~zebroniti, žadoniti (66); um D-§ Gunst
~ dozebrávati se přízně á; Prv. bejst Haus
gebettet als geſtebotn lépe vyzébrati než ukrástí;
Kunnt geſt niht ~ um ni chedodi po zebrotě,
dovědný člověk vsude se ohživí. — II. v₃
ſich durch Dentjoland ~ prožébrati se, protlouci
se (želraje) Německem. — III. § 1. W. n E₄
bez pl. = Bettei 1.

betten (2-) C₁₃ I. vₙ (b) (3-m) ~ stláti
ustlati, postel vystiati, loze připraviti (komu);
čě nach, čb ihr gebecht; iit podivej se. jestli již
pi ni ustláno n má-li (tona) již ustláno; id
bette mir (o mich) in der Kammer ustelu si v ko-
more: id bette mir (e mich) aus der Žiabe in die
Kammer přenesu si lože přelehnu si z pokoje
do komory: Prv. wie man sich bettet, so jítáht
man jak si usteleſ, tak si lehmes. — III. 6,
7, 1. 3-m ein Vagoc = 3-m (= L. 2. 3. ~ po-
loziti n u- koho n do postele; jich =
a) lehnouti si n položiti se (na loze); fig.
adsaditi se; místo si zaopatriti, zaopatriti se:
Iart o weiß gebettet sein miti tvrdé n měkce
ustláno. miti tvrdé n měkké lože; anb Ztřch
gebettet sein miti ustláno na slámě; er in nicht
auf Riesen gebettet nemá ustláno na růžich; iit
je ſaunt gebettet? má měkce ustláno? iiio von
cinander ~ lehnouti si od sebe, odděliti loze
od sebe; jich jrammen ~ a postaviti postele
vellend sebe; b) lezeti spolu (na hži); ta haben
wir uns jehn gebettet jsme v pěkné brvndě. —
III. 1. W. n E₄ bez pl. = Bettung f E₁₃; die
Bettung des Jremden jeneren obstarati lože n
noeleh cizinci. 2. jen Bettung f O a vod. c.
lože.

Bettler (2-) I. f E₁₃ svec. pastvýská jízba
ke spaní. — II. m E₁₃, ~in f E₁₃ připravo-
vač (f -ka) lože; ustýlač. f -ka.

Betting (2-) |angel| n P₂₅ sázka (sejm při
závodech n dostizich.

Bettung... (2-..) ~buch n kniha sázek;
~ring m (ohrazený) prostor pro sázky.

Bettler (2-) m E₄, Bettlerin f E₄ že-
brák, f -acka; šp. sm. tulák, světobézník. po-
buda; S. zum ~maden ožebračiti. privésti na

Bettler...

— 481 —

[be-urlauben

mizinu koho (= an den Bettelstab bringen); als
sterben umrithi žebräkem; *Prv.* went der ~ aufs
ßerd kommt, kann ihm kein Teufel mehr vorreichen
když dä Pan Bäuh svini rohy, trká; ein ~ geht
nic irre žebräk n tulák nikdy nezabloudi.

Bettler... (↓... I. = Betel... = II. bandeſ
banda žebräk; -mantel m: a) žebräcky pläſt;
b) bot. Alchemilla vulgaris kontryhel obecný,
husi nožka; c) io = žavarustappe: -musſel f
to. Venerupis Irus žadenka žebräk; -jam-
met m obeh. = Trippjannet, Metadej; -ſeil n
bot. Convolvulus sepium svlačeč větsí; -ver-
wahrjam m káznice, robotárna; -zither f
hud. žebräcká citera (ve 14. stol. et.)

Bettlerci (↓-↓) f E₁₈, bettlerhaft (↓-↓) a
D₂,₂₃, bettlerſch (↓-↓) a) D₁,₃ = Bettelei, bettelhaft.

Bettlerschaft (↓-↓) f E₁₈, Bettlerthum
(↓-↓) n E₁₅ zebräctvi. žebrota.

Betrungs... (↓-... a) bohle f voj. fošna v po-
dlaze pro hrubou střelbu; b) plav. = Betings...;
-koſſer m Θ ž. ležn., vod. stav. ložová jamka;
-materiał n Θ železn. ložový material; -rahn-
m voj. pažení u podlahy pro hrubou střelbu; -ripte f voj. žebro u podlahy pro
hrubou střelbu; -ſchicht f vrstva lože.

be-tuchen (↓-↓) va C₁₂ neodl. suknen opa-
třiti n pokrýti n ověsiti atd.

betuches (↓-↓) [hebr.] adv. zlod. klidně,
pokojné.

Betulin (—↓) [lt.] n E₁₅, hem. id. = Birten-
tamper.

be-tünnen Θ (↓-...) va C₁₂ neodl. zed. obiliti,
natřiti (vápnem n barvou): (r Praze) opačokovati n opačechovati.

be-tüpfen (↓-) C₁₂, be-tupfen (↓-...) U₁₂
neodl. I. %a 1. tečkovati, kropinkovati (eol.
2. barevnými bodv n skvrnami označovati,
barevné tečkovati. — II. % B- n E₇ bez pl.
B- der Bündhößden namáčení sírek.

be-turbant (↓-) a D₂,₁₃ erb. s turbanem
(na hlavě).

Beſ (↓-) m E₃ 1. = Bär (v Bet). 2. = Hund.
3. děts. = = Schaj.

Bese (↓-) f E₁₃ 1. psice, fena, čubka.

2. (Befim) vlčice. 3. fig. nestoudná ženská,
nevěstka. p apr. čuhajda, kurva. 4. prov. = Bebel.

Betzel (↓-) f E₁₂ prov. 1. tenký spodní če-
peček dětský. 2. spatný čepec.

Beuch... (↓...) -apparat m přístroj na vy-
máčení (v Baud...).

Beuche, beuchen atd. v Bäuchje, bäuchen.

Beuchel (↓-) m E₅ lov. oblouček (oblouk n vy-
rýšenina ve stopě jeleni).

beucheln (↓-) %a (6) C₁₂ lov. stopovati (eolena).

beugbar (↓-) a D₂,₂ 1. = biegbar. 2. fig.
dávajici se pohnouti n oblmékčiti, pohnutelný,
obmékítelný, oblomný; nícht ~ neoblomný,
neobmkeítelný.

Beuge (↓-) f E₂₂ 1. a) ohýbání, ohnutí;
b) ohleb, -yb, ohbí; *Prv.* aus der Skrilmme in
die ~ temmen přijíti z destě pod okap (=
aus dem Regen in die Traufe kommen). 2. Θ stav.
= Bogentrilmmung. 3. Θ bed. potahlík, bednár-
ské Flešť.

Beuge..., benge... (↓...) ~anfang m za-
čátek ohybu; -fähig a gram. ohebný, sklonny;

-fall m grau. pád; -muskel m sval ohýbací,
schylovač, ohybač.

Beugel (↓-) f E₂₂ kuch. dran. masové pěstiky.
beugen (↓-) C₁₂ I. %a, %r sich ~ - pießtiky.
fig., obv. ~: sich unter der Last ~ (priohýbati se
pod břemenem; die Mnie ~, ~ abs. ohýb-
bati n p ohnouti kolena; s. sm. klančiti se, po-
koniti se, pokleknouti; 3-m den Raden ~
ohýbati n p ohnouti skloniti šiji a, oblo-
miti vůli 6, zkrotiti koho; den Raden (o sich
ver 3-m ~ skloniti šiji před kym, ponižiti se,
pokoriti se, podrobiti se komu; das Mecht ~
právo potlačovati; f-e Vermunft unter die Herr-
ſchaft des Glaubens ~ podrobiti rozum vire. —

II. skoro † %n (in) dem Wege ~ uchyliti se, od-
se, odbočiti od costly; um die Efe ~ za roh (ulice)
zahýbati n p zahnouti n zacházeti (= biegen L.) —
III. gebengt a D₂,₂γm fig. (tief) gebengt (nieder-
gerüttet) (huboce) skličen (y. stisněny). — IV. %
B- n E₇ bez pl., Beugung f E₁₈: oheb, -yb.

Beuger (↓-) m E₆ = Beugemuskel.
beugjam (↓-) a D₂,₃ v biegbam.

Beugungs..., beugungs... (↓...) -fähig a
= beugefähig; -fähigkeit f ohebnost, sklo-
nitelnost; -punkt m bod ohybu; -ſilbe f
přípona ohýbací; -wellen fpl. vlny zvukové
ohýbne.

Beule (↓-) f E₁₂ 1. a) bouleſ, nádor, f ba-
kule; e-e ~ an der Ţirn bekommen dostati bouli
na čele; sich e-e ~ an der Ţirn stoßen ~ a fallen
udělati si bouli na čele (nárazem n pádem); b) žert.
hrb (= Budel, Höder); c) břicho téhotných.

2. ~ am Geſaſte pukle, vypuklina.
Beußen... (↓...) -kopſer m kladivo na
pukle n a vypukliny; -melcone f bot. Cucumis
melo cantalupo meloun; -pſlaſter n náplast
na boule.

beulicht (↓-) a D₂,₁₃ boulovitý, v podobě boule.
beulig (↓-) a D₂,₃ phř voulí, boulovatý,
samá boule; ~ werden dostávati boule; žert.
a) hrbatý; b) téhotná.

Beulung (↓-) m E₃ 1. a) bouleſ, nádor, f ba-
kule; e-e ~ an der Ţirn bekommen dostati bouli
na čele; sich e-e ~ an der Ţirn stoßen ~ a fallen
udělati si bouli na čele (nárazem n pádem); b) žert.
hrb (= Budel, Höder); c) břicho téhotných.

Beulung (↓-) m E₃ voj. plav. zažehadlo.

be-unruhigen (↓-...) C₁₂ neodl. I. %a, %r
1. (Serge machen, 3. ~ znepokojovali, (r) nepoko-
kojiti koho; sich über et. o wegen 3-~ s ~ nepoko-
kiti se n znepokojovali se čim n k vůli komu;
dělati si n přípouštěti si starosti oč n o koho.
2. ~ (vermuren) znepokojovali koho, nedávati
pokoje komu, vyrušovati z klidu koho; ~ de Nach-
richten ausführen roztrušovati znepokojující
zprávy. — II. % B- n E₇ bez pl., Bez-
unruhigung f E₁₈. 2. jen Beunruhigung f
znepokojeni, nepokoj.

be-urbaren (↓-...) %a C₁₂ neodl. % B- n E₇
bez pl., Beurbarung f E₁₈ zorniti (= urbar
machen).

be-urgrunzen f ~ (↓-...) %r C₁₄ neodl.
student. sich ~ pozdraviti se; seznamiti se.
be-urfunden (↓-...) I. %a C₁₃ neodl. 1. osvěd-
čiti n potvrditi, n doložiti listinami. — 2. = bez
funden. — II. 1. %r B- n E₇ bez pl., Beur-
fundung f E₁₈. 2. jen Beurfundung f: Be-
urfundung des Personenstandes zjistování stavu
osob listinami.

be-urfunden (↓-...) C₁₂ neodl. I. %a C₁₃ neodl. 1. osvědčiti n potvrditi, n doložiti listinami. — 2. = bez funden. — II. 1. %r B- n E₇ bez pl., Beurfundung f E₁₈. 2. jen Beurfundung f: Beurfundung des Personenstandes zjistování stavu osob listinami.

be-urfunden (↓-...) I. %a C₁₃ neodl. 1. osvědčiti n potvrditi, n doložiti listinami. — 2. = bez funden. — II. 1. %r B- n E₇ bez pl., Beurfundung f E₁₈. 2. jen Beurfundung f: Beurfundung des Personenstandes zjistování stavu osob listinami.

be-urfunden (↓-...) C₁₂ neodl. I. %a C₁₃ neodl. 1. osvědčiti, odpustiti koho, dáti dovolenou komu. — II. %r sich ~ (verabschicden) sich bei 3-m ~ 1. vzíti

be-urlauben (↓-...) C₁₂ neodl. I. %a C₁₃ neodl. 1. osvědčiti, odpustiti koho, dáti dovolenou komu. — II. %r sich ~ (verabschicden) sich bei 3-m ~ 1. vzíti

Německosřeský slovník. I. Deutschbühnisches Wörterbuch.

61

Be-urtaubtenstand

— 482 —

[beuteln]

si dovolenou u koho n od koho (v Abchijd 2).

2. přijiti ke komu na rozchodnou, (roz)louciti se s kym. — III. beurtaubt pp., a D₂₁₃, Beurtaubte(r) m E₂₁ voj. dovolenose; halbJRübrig Beurtaubte(r) dovolen na půl roku. — IV. % B - n E₇ bez pl., Beurtaubung f E₁₈ voj. dovolená.

Be-urtaubtenstand (~-~)m E₃ dovolenici, reservniči.

Be-urtaubnungs... (~-~...) -bedingungen fpl. podminky dovolen.

Beurs-frabbe (²⁻³) Holl. /f E₁₂ = Beutelfrebs.

be-urtheilen (~-~) C₁₁ neodl. I. vₐ, v. d. oči. ~ posuzovati koho n co; d. nach dem guten Ansehen ~ posuzovati koho podle zevnějsku; jbarf o stieng ~ ostre n přísně posuzovati, kritisovati†, undgaststes ~ tepati, f trhati. — II. v. B - n E₇ bez pl., Beurtheilung f E₁₈ posudek, kritika†, (c- Budee) recense†.

Be-urtheiter (~-~) m E₆, ~in f E₁₉ posuzovatel, f -ka.

Be-urtheilungs... (~-~...) -art f způsob posuzovati; -commiffion f kom(m)is (s e posuzovací; -gabc f nadání posuzovací a kritické; -kraft f, -vermögen n soudnost; posudnost.

Beurt-mann (²⁻³) an bort m D₇. Beurt-fjiffer (~²⁻³) m E₆ plav. lodník konající stále touz cestu (= Bördnammt).

Beurt-fjiffer (²⁻³) n E₃ plav koráb pořadový výsadní.

Beutshel P (²⁻³) n E₁₁ plav. plicce; kuch. (Wicmer) ~ pličky (po viděnsku).

beut (²⁻³) poct 1. 3. sg. ind. praes. msto bietet. 2. imp. sg. msto biete.

Beute (²⁻³) f E₁₂ 1. kořist, plen, lup; reide ~ machen uloviti bohatou kořist; auj ~ anschagen: a) vycházeti na lup n za kořistí. kořisti; b) o větších: shirati med (s květin); c) plav, lup, lapání lodí. 2. pek. a) uprostřed rozdělená díž; b) = Badtud. 3. brt. kůl lesních večel.

Beute... beute... (~-~) -(an)theil m (pódil kořisti n lupu; -gicrig, -luſtig a ~ jüdigt; -macher m kořistnik, -itel; -schwer a obžený kořistí; -ſuchi f kořistivost, -nost, chtivost kořisti; -jüdigtig a kořisting, -ný, chtívý kořisti; -theil m ~ antheil; -jüng m výprava kořistná n za kořistí n na plen.

Beutel (²⁻³) m E₉ 1. měsć, mišek, pytlík, vak; ~ voll Geld měsć (pln.) peněz. 2. (c) měsć n váček na peníze; geptidter ~ nabitý n f naevokovaný měsć; lecer o jšumaler ~ prázdný n hubený měsć; man brandt unes nict in den ~ zu jezen nikdo nám nemusí vidět do měsćo (v nám) do kapsy; aus cinem ~ zchren žíti na společné útraty n ze společných peněz; den ~ zjeden hýbati n, hnouti pytlíkem, míti se k placemi, klopiti; in j-n (eigenen) ~ ligen: a) hlati ve prospěch svého měsć, lži se obohatiti; b) vydávati se za bohatého, stávěti se bohatým; síd nach j-m ~ richten vydávati n utráceti podle (najetku) peněz; er jieſt den ~ nicht gern nerad hýbe měsćem; aus jn eigenz ~ zchren žíti na své útraty, žíti ze svého; den knepauf dem ~ haben (das Ostei n Handen haben) vládnouti penězi, vydávati peníze, spravovati ~ vésti pokladnu; nach dem Maſke j-ß ~ podle měsć n kapsy, podle (množství) peněz; arm

amt ~ chudý (penězi), ~ e-r Ţadt (Ztartcaſſe) městská pokladna; Prv. der Eine hat den ~, der Andere hat das Geld jeden platí, druhý si za to bavi; aus anderer Leute ~ ijt gut zehren siroké remeny z cizí kůže, z cizího krev neteče. 3. an. šourek, p. pytlík (= Heidenjad). 4. široký pytlovitý záhyb příliš těsného kabátu. 5. zo, vak vačnatých zvúat. 6. ~ am Billard díra, otvor kulečníku. 7. (Tabats) ~ pytlík na tabák. 8. = Blänel. 9. = Stemmeifen trah. dláto cokvini.

Beutel..., beutel... (~-~) -arm m ⊘ in pübten ručky n rohy pytlování, rohatina, roh, rožek; -artig a 10 vačnatý; -bär m 20. gemeiner -bär Phascolarctus cinereus kvala†, austrálský medvéd vakodlak; -barisch m 20. Atherina hepsetus gavún páskový; -dachs m 20. Pera-meles jezevecovík; -faisch n voj. bečka na potrásání; -fledermaus f 10 netopýr vačnatý z rodu Taphozous; -förmig a měsćovitý, váčkovitý; -garn n ryb náhonec, řídká síť, cejp, -garn-jitange f tyč cejpová; -gazef m 10. hedbávná platynka na vysejvání o pytlování, plátenko prosívací; -gans f 20. Pelecanus ono-crotalus pelikán obecný; -geld n ⊘ mlyn. pyropitné, pytlovné; -herr m f pokladník, f jkasír; -kammer f mlyn. moučnice; -kartätsche f voj., dsl. kartáč pytlový; -faisen m ⊘ mlyn. moučný pytlík; -řicce; (Meßtaſſen) monenice; -kuochen m kost vačnatá; -kolben m měskový piston†; -krabbe f, -krebs m 20. Birgus n Pagurus latro krab loupeživý; -marder m 10. Dasyurus šlakol; -majchine f ⊘ mlyn. vysejvač, stroj ku vysejvání n pytlování; -mans f 10. Saconcomys měchomys; -meije f 10. Aegithalus pendulus mi(n)udivláček, mudníček; -murmelthier n, -nager m 10. Phascolomys, Wombat drápoš; -nag ⊘ ryb. = -garn; -pericice f paruka s váčkem; -pumpc f ⊘ měsková pumpo měskový násos, kačka; -qualle f 10. medusa vačkovitý z rodu Oceania; -ratte f, P -rațe f 10. Dasyurus ur-sina šlakol medvědovitý; -jloſſon (užávérka měsće; -schneider m f kapsár, taškár, úřezávač měšeů n míšků n sáčku; -schuciderei f F kapsářství, taškářství; -jeb n 1. ⊘ mlyn. síto ku pytlování. 2. ⊘ hor. hrochot (hybně něſeto n síto); -ſorach m 10. Leptovilus crumenifer čap marabu; -thier n 10. Didelphys vaeice; -tragend a 20. vačnatý; -tuch n 1. žíňka, pytlina, pytlové plátno. 2. ⊘ mlyn. plátenko prosívací; jeidenes -tud = -aſſe; -vorrichtung f ⊘ mlyn. ústroji pytlovací n vysejvaci; -neſſe f ⊘ mlyn. váleček pytlovací; -wolſ m 10. Phalangista vulpina tokoun liškový; -wurm m 20. boubel, tasemnice; -jeng n ⊘ mlyn. pytlování, ústroji ku vysejvání.

Beuteler (²⁻³) m E₆ = Beutler. beut(c)liq (²⁻³) a D₁₃ 1. o saterh. (Zatten werſend) s pytlovitými záhyby. 2 ⊘ hor. (jejun. o ruſd antimonovæ) děrnatý, děravý.

beuteln (²⁻³) C₁₂ I. vₐ (b), vₐ †d (c) - Gaffen werſen) das Butter beutelt (ſich podſivka pytlíkujte (caſt) pytlov tě záhyby). — II. %a 1. (cütteln) tráſti, klepati, trepati, lomcovati (cim) m 10. Beutel-mouku prosívati a pytlovati. 2. (B)adu - len trepati. 3. cütteln in's Delsel - diru do dřeva vydlabati. — III. % B - n E₇ bez pl., Beutelung f E₁₈.

benten

— 483 —

| be-wahren

beuten (↓-) C₁₃ I. ˇv"n (h) koristiti;
crunneu pleniti (ohv. Beute machen). — II. "a
1. = erbeuten. 2. ‚v præs. velleið vár slovesa bieiten.
3. osaditi ùl ‚bit lesními véclami. — III. ©
B̥ - m E<sub>r</sub> = Beute 2. a.

Beuten... (↓-...) -art f., -hase f. sekaera na brti; -haide f. les hojný brtni; -honig m med lesních véel: -safbe f. mast na brti (dyj lesněch véel); -zins m poplatek z brtnictvě.

Bentler (↓-) m E₆ 1. měsočník, pytlíkár.
2. prov. d = Bittern.

beutlig (↓-) a D₂₁ = beutelig.

Beutner (↓-) m E₆ brtník (opatrovník lesních véel.

be-vatern (↓-) vₐ C₁₂ neodl. 3. ~ býti očtem komu, pecovati očevsky o koho.

be-versen (↓-) vₐ C₁₄ neodl. opě-(vo)vati: ve versich.

be-vogten (↓-) vₐ C₁₃ neodl. 1. spravovati, hřížiti. 2. prov. j = bevermunden.

be-völkern (↓-) C₁₂ neodl. (řich) ~ I. vₐ, v'r
zalidniti (v'r se); et. durch Ausfleder ~ (osadnýk)
osaditi (co); e-n ‚dich mit ‚riidbrut‘ ~ dáti násadu
do rybníka; dicht (o start) bevöltert lidnatý. —
II. 1. ‚v B̥ - n E<sub>r</sub> bez pl.. Bevölkerung f E₁₈.
2. ‚jen Bevölkerung f: 1. lidnatost. 2. oły-
vatelstvo; an Bevölterung zunehmen lidnatěti.

Bevölkerungs-... (↓-...) -abnahme f
hříváni lidnatosti in obyvatelstva; -dichtig-
keit f lidnatost, hustota lidnatosti; -liſte f
přehled lidnatosti; -land m stav lidnatosti,
lidnatost; -verhältnis n poměr lidnatosti.

be-vollkommen (↓-...) vₐ C₁₃ neodl.,
Bevollkommung f E₁₈ = vollkommen

be-vollmächtigen (↓-...) C₁₂ neodl. I. vₐ
3. µt et. ~ z (plno)mocniti koho k čemu, (plnou)
moc n plnomocenství k čemu dáti komu. —
II. Bevollmächtigter) m E<sub>3</sub>, z (plno)moc-
nenec, plnomocník. — III. ‚v B̥ - n E<sub>7</sub> bez pl.,
Bevollmächtigung f E₁₈. 1. zmocnění (koho) atd.

2. plnomocenství, plná moc = Vollmacht.

Be-vollmächtiger (↓-...) m E₆ z (plno)-
mocnovat.

Be-vollmächtigung s... (↓-...) -elau-
sel f doložka z (plno)mocnovací; -vertrag m
slouva o z (plno)mocnění.

be-vor (↓-) cj. drive než; ~ du fertgeht
drive než odejde's.

bevor-haltcn ˇv (v↓-) vₐ C₇ odl. = vor
behalten.

be-vormunden (↓-...) C₁₃ neodl. I. vₐ, v'r 1. 3. ~
poručníkovati nad křsm., býti poručníkem komu;
fig. poručníkovati, poroučeti komu. 2. 3. ~ dáti
n ustanoviti komu poručníka. — II. ‚v B̥ - n
E₇ bez pl., Bevormundung f E₁₈.

be-vorrechten (↓-) C₁₃. be-vorrechtigen
(↓-...) C₁₂ neodl. I. vₐ 3. ~ výsadou n -ami
opatřiti n nadatí koho; bevorrechtete Menichdenklasse
privilegovaná třída n kastať lidí. — II. 1. ‚v
B̥ - n E₇ bez pl., Bevorrechtung f E₁₈. 2. ‚jen
Bevorrechtung f = Vorrecht.

be-vorreden ˇv (↓-) vₐ C₁₃ neodl. = be-
vorwerten 1.

bevor-řehen (↓-...) vₐ (h) odl. 1. nastá-
vati, bližiti se; es steht mir ein großes Gliid
bevor čeká na mne n očekává mne (brzké)
veliké řěsti; es steht mir ein Ungliid bevor

hrozí mi řěstěti; ihm steht Weiches bevor na
něj čeká totéž; ~de Wehe, ~des Jahr přísti
n l Couloucí n nastávající týden n rok. 2. ‚prav.
obliegen der Partei steht bevor jest na strane.
aby...; strane náleží, aby...

be-vortheilen (↓-) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. =
überwerten. 2. ˇv davati n poskytovati komu
výhodu a prospěch a přednost. — II. ‚v B̥ - n
E₇ bez pl., Bevorteilung f E₁₈.

be-vorwerten (↓-) vₐ C₁₃ neodl. 1. ein
Bühn ~ napsati předmluvu ke kníže. 2. předem
prohlásiť (zjom. na obrazení proti čemu). 3. ˇv
= bejirwerten.

be-vorzugen (↓-) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. 3. ~
verwechen) davati přednost, nadržovati komu.
2. e-n Žeba bei der Erbjaht ~ panatovati na
syna n obmysliti syna větším podílem, odká-
zati synovi více. — II. bevorzugt p. p., a D.,
majicij přednost. — III. ‚v B̥ - n E₈ bez pl. Be-
vorzugung f E₁₈.

be-wachen (↓-) C₁₂ neodl. I. vₐ Gefangene
o ein Haus o Žbave ~ zasjatee n dům n poklady hladí-
ati, stříci, ostrílati. — II. ‚v B̥ - n E₇ bez pl. Be-
wachung f E₁₈ ostraha.

Be-wacher (↓-) m E₆, -in f E₁₉ strážce,
f ~kyně (čeho).

be-wachsen (↓-) C₄ neodl. I. ¾ porůž (ta)ti
(co), růsti na čem; das Wees bewäschet das Dach...
mech poruštá střechu n roste po n na střeše.
II. ¾n (iii) mit Weeß o Haaren ~ zarůž (ta)ti
mechem n vlasy.

be-wachsen (↓-) vₐ C₁₄ neodl. (na)vosko-
vati, voskem natřiti.

Be-wachung s... (↓...) - system n system†
střezení.

be-wadet (↓-) a D₁₃; gut ~ bewadet sein
miti dobrá n pěkná lýtka.

be-waffnen (↓-) C₁₃ neodl. I. vₐ, v'r (řich) ~
ozbrojiti (v'r se), zbraní (v'r se) opatřiti; flg.
fich gegen Schichtsatzfläge ~ obrniti se proti
ranám osudu. — II. ‚v B̥ - n E₇ bez pl., Be-
waßnung f E₁₈: ~ e-ß Magneten ozbrojení
magnetu.

Be-waffnungs-... (↓...) -plan m plán
ozbrojovací.

Be-wahr-... (↓...) -anstalt f opatrovna,
útulna (pro) dítke); -geld n = lohn; -haus n
ˇv strážný dům; -lohn m odměna za zá-
chrangu, zächranné.

be-wahren (↓-) C₁₂ neodl. I. vₐ, v'r 1. a) opa-
travati, chrániti (co); Jener und Licht ~ opatro-
vati oheň a světlo, býti opatrnými na oheň
a svět' o (aby se nestato) něstato: b) 3. vor et.
chrániti koho (od) čeho (= behiiten I. 2.); ich vor
et. ~ chrániti se, stříci se (od) čeho; die Maner
bewahrt uns ver der Räte zed chrání nás od zimy
n mspr. před zimou: 3. vor B-ß Wuth ~ chrániti
koho od vzteku čeho; Gott bewahre mich (davor)!
Bühn me (toho) uchoveje, Bühn zachrań, nejde
n edopouštěj Pán Büh! (= Soit behiite); Gott
n'll' mich ~! chrań Büh! Bühn uchovej! to to-
e! (uchovati, uschovávati (= aufsewahren L. 1.);
Freute für den Winter ~ plody na zimu uchovati n
konservovati; im Bufen ~ (uchovativníadrech:
~ Sie uns př Vertrauen zachovejte nam svou
düvéru; ich rein ~ uchovati se n zůstati

*

be-währen

— 484 —

[be-wegen

čist(ý). — II. a D₂₁₃ ochranný. — III. %r B~n E₇ bez pl., Bewährung f E₁₈.

be-währen (~L~) C₁₂ neodl. I. %a, %r 1. dokázati, pio-, zjistiti, stvrditi; durd Griinde, dajš... dokázati, že...; sich ~ potvrditi se. 2. a. sm. (at's gut erweisen) osvědčiti; seinen Dünf ~, sich ~ osvědčiti se; sich als ein(en) Heß(en) ~ osvědčiti se hrdnить; sich schlecht ~ neosvědčiti se; sich als heisándiq ~ osvědčiti se stálým. — II. be-währt p.p., a D₂₃. 1. dokázaný at. 2. osvědčený; bewährter Freund osvědčený přítel. 3. s Bewährtheit E₁₈ osvědčenost, spolehlivost. — III. % B~n E₇ bez pl., Bewährung f E₁₈. Be-währung e-s Rechtes dovození n provedení práva.

Be-wahrer m E₆, ~in f E₁₄ opatrovník, uschovavatel, f -ka atd.

be-wahrheiten (~L~) C₁₃ neodl. I. %a = bewähren I. 1. — II. % B~n E₇ bez pl. Bewährtheitung f E₁₈ = bewähren III.; zur Bewährtheitung dieses na důkaz pravdy toho.

Be-währtheit (~L~) f E₁₈ bez pl. 1. v be-währen. — II. = Unverläßigkeit.

Be-wahrungs-... (~M~) I. = Bewahr-... — II. -mittel n obv. Zth.bmittel.

be-walden (~L~) I. %a, %r C₁₃ neodl. (sich ~ zalesniti (%r se), lesnim stromovim pósážti, lesem učiniti (co). — II. bewaldet a D₂₁₃ zalesněný. — III. % B~n E₇ bez pl., Bewaldung f E₁₈.

be-wal-drappen (~L~) [it.] %a C₁₂ neodl. ein Fьерd ~ koně čabrakou pokrýtý.

be-wald-rappen ~, obv. be-wald-rechten ~ (~L~) %a C₁₃ neodl. das Holz ~ drívi v lese z většího oklestiti, drívi v lese spracovati; tes. otesávati kmeny v lese; e-n Stamm ~ kmen oblohranně (o)tesati n okřesati.

be-waldungs-... (~M~) ... -arbeit f práce při zalesňování; -procent n procento zalesnění; -project n návrh k zalesnění; -unternehmen n podnik zalesnění; -verhältnis n poměr zalesnění; -ziffer f čislice zalesnění.

be-wallen (~L~) %a C₁₂ neodl. 1. choditi n kráčeti po čem. 2. hosp. okopávati (co).

be-wältigen (~L~) I. %a C₁₂ neodl. e-e Arbeit ~ praei %r máhati, pře- p moci, pře- překonati (velikou práci s námáhou došělati); e-n Žleff ~ látku spracovati; alle Schwierigkeiten ~ všecky obtíže překonati; (ter Gewalt 3-ß fügten madeu pokóřiti, podrobiti. — II. % B~n E₇ bez pl., Bewältigung f E₁₈.

be-wandeln ~ (~L~) %a C₁₂ neodl. kráčeti, jít po čem (lepe wandeln auf...).

be-wandern (~L~) C₁₂ neodl. I. ~a choditi n putovati po čem, p zchoditi co; die Ztrafe wird von einzelnen Reisenden bewandert po silnici chodi jednotliví pocestní; cín Land ~ zemi procházeti, putovati zemi p zemi zchoditi. — II. bewandert p. p., a D₂₁₃: 1. seестovalý, z cest zkušený. 2. fig. in et. bewandert (wohlerfahren) cín hýti zkušený n zběhlý v čem n znalý čeho, znáti se v čem. — III. s Bewandertheit (~L~) f E₁₈ bez pl. zkušenost, zběhlost.

be-wandt (~L~) a D₂₁₃ cín um o mít et. je ~ jest tomu tak, má se to tak, věc stoji takto; es cín místlich um igtu ~ jest to s ním smutné n špatné n f bledě, je s ním zle, je v tom

na zadr(h)mo; bei so ~ en umständen za takovýchto okolnosti.

Bewandtnis (~L~) f D₁₄ okolnost, stav; damit hat es diese ~ to jest n má se tak(to); man weiß, was es damit für e-e ~ hat vi se, jak to (s tím) je; was es auch für e-e ~ damit haben mag at jest tom jakkoli n tak či onak. at se to má jakkoli; damit (o mit dieser Sache) hat es e-e andere ~ to jest jinak, má se to jinak; es hat mit der Sache e-e andere ~, als er sagt má se to jinak n to jest (f trochlu) jinak, nežli (on) praví; bei solcher ~ der Dinge za takovýchto okolnosti (= bei so bewandten Umständen v be-wandt); es hat damit e-e ganz eigene ~, die Sache hat ihre (ganz) eigene ~ je to docela zvláštnim způsobem, jsou pri tom zcela zvláštni okolnosti; es hat mit ihm i-e eigene ~ (on) jest ve zvláštních okolnostech.

be-wappnen (~L~) %a C₁₃ neodl.; % B~n E₇ bez pl., Bewappnung f E₁₈ = bewaffnen.

Be-wappnungs-... (~M~) = Bewaffnungs-...

be-wässerbar (~L~) I. a D₂₁₃ zavlazitelný zavodnitelný. — II s Bewässerbarkeit (~L~) f E₁₈ bez pl.

be-wässern (~L~) C₁₂ neodl. I. %a zavodniti, zavlažiti, s-v vodou opatřiti n zalévati co, vodu (pří)věsti na co; podháněti, napouštěti co. — II. % B~n E₇ bez pl., Bewässerung f E₁₈ vlaha, zavodnění.

Be-wässerungs-... (~M~) ... -anstalt f stavba vodovodná, vodovod; -arbeit f práce podhánění; -art f = -manier; -canal m vodovod; -graben m zavodňovaci stoka; -flächse f plocha podehnaná; -manier f způsob podháněci; -plan m plán k podhánění vodou; -recht n právo zavodňovaci; -rinne f stružka zavodňovaci; -spríze f svlažovadlo; -nffähig a nezpůsobilý k podhánění; -wicse f louka podháněna.

Be-weg-... (~M~) -grund m., -urjache ~ f pohnutka, pobudka, důvod (pobádat); -kraft f síla hybná n hnaci; -nerv m nerv hybný.

be-wegbar (~L~) I. a D₂₁₃, hybný, pohybličv. — II. s Bewegbarkeit (~L~) f E₁₈ bez pl.

be-wegen (~L~) neodl. I. %a, %r C₁₂ 1. (sich ~) pohybovati, hýbati p (po)houtniča n čím n %r se(bou); (rajd ~) zmítati čím; sich von der Štelle ~ houtni se z místa; er bewegt sich nicht von der Štelle nehýbe se (z místa); um et. herum ~ otáčeti kolem čeho; die Feder bewegt die Maschine péro pohybuje strojem; fig. Himmel und Erde ~ všecko nasazovati; sich um die Ake ~ pohybovati se n točiti se kolem osy; o strojich atd.: lýtí v činnosti n v práci; fig. sich in ge- bildeten Kreisen ~ wertebrem pohybovati se n obecovati v vzdělaných kruzích (společnostech). 2. zmítati co n čím, (mocně) hýbati čím; das Meer ~ moře(m) zmitati n (rož)vlniti, (rož)bouřiti; fig. bewegtes Leben pohnutý n neklidný n bourný život. 3. pohnouti, dojí(m)ati, dojmouti; čiš ~ lassen: a) dáti se pohnouti, povoliti pohnuti n dojmu; b) a. sm. dáti se obměkčiti, dáti si říci, povoliti; tief bewegt hluboce pohnutý n dojatý; zu Thранен bewegt k slžam pohnut(ý). 4. ~ et. im Geiste ~ (erwägen) uvažovati co n o čem; přemýšleti o čem. — II. %a B₃, % zu et. — pohnouti, přiměti, nakloniti koho

he-weisbar

— 486 —

[be-wohnerbar

uvázení důkazu, — zvenge m svědek na důkaz.

be-weisbar (~—) I a D₂₃, dokazatelný. —

II. s Beweisbarkeit (~—) f E₁₈.

be-weisen (~—) I, neod. I. vₐ 1. a (a) wam
nachweisen) e-n Zas ~ dokazovali v dokázati věta;
~ Zie das einmal dokázte to! přiv. dokázati,
prověsti, doličiti, vysvědětí no; b) (a) s ctenbar
gegen ~ m-f e Amtuna ~ prokazovati n projevo-
vati nět komu; viel Anwijmerantei bei et. - jeviti
n děvati na jevo velikou pozornost při čem;
~ m viel Anwijmerjamteilen -jeviti velikou pozor-
nost n úslužnost n sétrost ke komu; ~ m i-c
Œrtenmachtelt ~ (projeviti uznání komu. — II. vₚ
fich ~: ich mutbig ~, sich als e-n mutbigen Mann
s als ein mutbiger Mann ~ dáti na jevo n pro-
jeviti statečnost, osvedětí se statečným
(mužem); sich vernünftig e ciftig ~ osvědětí se
rozunným n horlivým. — III. % B ~ n E₇ bez
pl.: das B ~ diejer Zache ist schwer dokázati to
jest nesnadno.

be-weistlich ~ (~—) a D₂₃, = beweisbar.

be-weißen (~—) vₐ C₁₄ neodl. (po)biliti. za-
bihiti co.

Be-weichstum † (~—) m. n D₂ = Beweis.

be-wenden (~—) C₁₂ neodl. I. vₚ (n) čě bei
(e mit) et. ~ laſſen: a) zůstati při čemu, (přiždr-
žeti se čeho; h) (sich zuſrieden ſteſten) spokojiti se
s cinn. přestati na čem; c) (sich beidranden) omeziti
se na co, preſtavati na čem, nechati (toho) tak;
~ ěs bewendet p.p., a D₂₃ = bewandt. — III. %
B ~ n E₇ bez pl. 1. dabei hat es (e behält es) sein B
= an tomm při tožstane, (to) zůstane tak;
cě mag damit e dabei tann es (verkauft) sein B
= haben (prozatim) to zůstane tak, (prozatim)
na tomm dosti. 2. = Bewandtme.

Be-werb (~—) m E₃ ucházení se oč.

be-werben (~—) B₁ neodl. I. vₚ sich ~ 1. fid
nim et. ~ ucházeti se o co, ſmit nápad na co.
2. ćm um ein Mädchen ~ ucházeti se o děvče,
F namlouvati si děvče. — II. % B ~ n E₇ bez
pl., Bewerbung f E₁₈.

Be-werber (~—) m E₆, ~in f E₁₉ uchazeč,
f -ka.

be-werfen (~—) B₄ neodl. I. vₐ et. mit et. ~
poházeti co dün, na- čeho na co; ~ ž. mit Žeinen ~
házeti kamenim po kom; stac. omítnouti, ovř-
nouti, nahoditi. — II. % B ~ n E₇ bez pl., Be-
verfung f E₁₈ Θ v betappen II.

be-werkstelligen (~—) I. vₐ C₁₂ neodl. uskutečniti, prověsti, vy-, vykomeni, bewertet, bewirkt werden uskutečniti se atd. — II. % B ~ n E₇ bez pl., Bewerkstelligung f E₁₈.

be-werk-thätigen (~—) osvědětiskutem.

be-wijsen (~—) vₐ C₁₂₁₄ neodl. navosko-
vati. pö-, voskem natřiti.

be-wideln (~—) I. vₐ C₁₂ neodl. Bäume mit
Streß ~ stromy slanou ovazovati n ovinovati. —
II. % B ~ n E₇ bez pl., Bewirkung f E₁₈.

be-wichern ~ (~—) vₐ C₁₂ neodl. et. ~:
a (to konch) (za)fehtati na co; h) fig. (o osobách)
fehtati. chechtati se čemu.

be-wies (~—) impf., be-wiesen (~—) p. p.
od beweisen.

be-wildert (~—) a D₂₃ zaražený, omámený
(v verdust).

be-willigen (~—) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. povo-
liti (et); et. nicht bewilligt cehatten neobdržeti
čeho; diece Heuch wird bewilligt této žádosti
se vyhovuje. 2. (quage)eben svoliti (dajš... abx. ...:
dieje Anujchen wird bewilligt této žádosti se
povoluje n vyhovuje. — II. % 1. B ~ n E₇
bez pl., Bewilligung f E₁₈. 2. yen Bewilligung f
povoleni, s-.

Be-williger (~—) m E₆, ~in f E₁₈ povolovat. f -ka.

Be-willigungš... (~—) ~brief m svolo-
vaci list, pisemné svolení; ~recht n právo
povolovati n s-.

be-will kommen C₁₂, be-will kommnen (~—)
C₁₁ neodl. I. % 3. ~ (pri)vitati, u- (koho); ~
mit Schlägen ~ přivítati koho výpraskem. —
II. % B ~ n E₇ bez pl., Bewillkommnung f E₁₈.

Be-willkomm(n)ungs... (~—) ~feſt n
slavnost (n)vitací; ~kuſs m polibek a lubicka
na uvítanou.

be-wimmern ~ (~—) vₐ C₁₂ neodl. = bez-
jammern.

be-wimpen (~—) plav. C₁₂ neodl. I. vₐ ctn
~ Zchli ~ oſa ſaborem vlajkovým opatřiti. — II. %
B ~ n E₇ bez pl., Bewimpelung f E₁₈.

be-wimpert (~—) a D₂₃, bot ſasnatý, obr-
véný, pýřitý.

be-winden (~—) vₐ B₁ neodl. % B ~ n E₇ bez
pl., Bewindung f E₁₈ = bewideln.

Be-wind-haber (~—). Be-wind-hebber
(~—) m E₇ plav. v. Szorozměřitel (podniku plaveckeho atd.)

Be-windsel (~—) n E₀ plat = Wudlina.

be-winseln (~—) vₐ C₁₂ neodl. et. ~ vřestěti,
ječeti na co.

be-wirkbar (~—) a D₂₃ způsobitelný atd.

be-wirken (~—) vₐ C₁₂ neodl. 1. způsobiti,
vymoci, dovésti, dokázati, pořídit (co); mítí
za následek (co); ~ m et. ~ vymoci n zjed-
nati n (za)opatřiti komu co, pomocí komu čemu.
2. (verurſachten) způsobiti; (bewerrt)en vyvolati.

be-wirten (~—) C₁₃ neodl. I. vₐ 1. (po)hostiti
koho, dopřáti pohostinštvi komu. 2. ctn Žrečk ut
Trant ~ pohostiti. uctiti. v. castovati koho —
II. % B ~ n E₇ bez pl., Bewirtung f E₁₈.

be-wirtschaften (~—) C₁₁ neodl. I. vₐ 1. ein
Gut ~ na statku hospodarii 2. les. den Wald ~
s lesem hospodařiti; třinřičit bewirtichafter Wald
uměle pěstovaný les. — II. % B ~ n E₇ bez pl.,
Bewirtichraftung f E₁₈: B. des Gutes hospo-
daren na statku; B. der Wälder hospodařeni
~ lesy.

Be-wirtschaftungs... (~—) ~geschäft n
páve hospodárské; ~koſen pl. náklad na
hospodaření; ~methode f způsob hospodaření;
~plan m návrh na hospodaření; ~recht n
právo hospodařiti; ~system n, ~weise f způsob
hospodarení.

be-witthumen ~ (~—) vₐ C₁₂ neodl. ~:
ustanoviti vdvosky důchod komu.

be-wiſeln (~—) vₐ C₁₂ neodl. et. ~ vtipko-
vati na co.

be-wog (~—), be-wöge (~—) impf., be-
wogen (~—) p. p. od bewegen.

be-wohnerbar (~—) I. a D₂₃ obydlitelný,
obytný. — II. s Bewohnerbarkeit (~—) f E₁₈.

be-wohnen

— 487 —

[be-zaubern

be-wohnen (~-~) I. vₐ C₁₂ neodl. ein Hans
v doms obyvati n pre- n bydleti. — II. be-
wohnt p. f., a obydený: s Bewohntheit f E₁₈
obydienost; an die Bewohntheit der Planeten
glauben vériti, ze jsou planety obydeny. —
III. % B- n E₇ bez fl., Bewohnung f E₁₈.

Be-wohner (~-~) m E₆, ~in f E₁₉ oby-
vatel, f -ka, bydliitel. f -ka.

Be-wohnerchaft (~-~) f E₁₈ obyvatelstvo.

be-wohnlich ~) a D₂₃ = bewohnbar.

Be-wohnt-heit (~-~) f E₁₈ v bewohnen II.

be-wölken (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ, v₁ 1. (fich ~)
oblakem (vₐ se pokryti n potáhnouti, za-
mračiti, zachmuniti, zastiniti. 2. fig. čeratšený
zasmušiti (vₐ se), zahmuniti (vₐ se). — II. be-
wölkt p. a D₂₃, zamračený, zatažený, mračený,
zahmureny, chmurný. — III. % B- n E₇ bez fl.,
Bewölking f E₁₈. 1. anal. I., II. 2. mraky.
mračna (= Weiten).

be-wollen (~-~) vₐ, v₁ C₁₂ neodl. fich ~)
vlhno (vₐ se pokryti).

be-worben (~-~) F. p. od bewerben.

be-worfen (~-~) vₐ C₁₂ neodl. hosp. = worſeln.

be-worfen (~-~) p. f. od bewerſen.

be-wuſhen (~-~) vₐ C₁₂ neodl. plav. ovinouti,
omotati.

be-wunden (~-~) p. p. od bewinden.

Be-wund-erf (~-~) m E₁₉, Be-wundr.-c-
riu f E₁₉ obdivovatel, f -ka.

be-wundern (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ ct. ~ divi-
ti se. mspr. obdivovati se čemu; einander ~ vₐ
podivovati se druh druhu n mspr. jeden druh-
hému. — II. % B- n E₇ bez pl., Beionäderung f
E₁₈ obdiv.

be-wundern-s-wert ~-~; be-wunders-
würdig (~-~) a D₂₃ podivuhoduň; adv. ku
podivu.

Be-wunderungs..., be-wunderungs..., (~-~...) fucht f manie diviti se; ~voil a
plný podivu; ~wert a, ~würdig a = bewun-
dernswert.

Be-wurf Θ (~-~...) m D₁₁ o(b)mítka, ná-
hoz (= Annwurf 3. stav).

Be-wurf... Θ (~-~...) -kosien fpl. náklad na
obmítku; ~mörtel m malta na obmítku.

be-wurzeln (~-~) vₐ (it), v₁ rich ~ C₁₂ neodl.
zakoreniti se, zapustiti kořeny, ujmouti se
(tíž fig.).

be-wuſt (~) I. a D₂₃ 1. a] abs. vědomý;
flos. unjer ~es Leben náš vědomý život; wir haben
~dazit beigetragen prispět jsme k tomu vědomě;
b) ich bin mir (mida) e-r Žaše o ct. e-jsem
si vědom čeho; ich bin mir feiner Zschuld ~ ne-
jsem si vědom (záhně) viny. 2. (detamno die Žad
iſt mir ~ jest mi to povědomé n známé; es iſt
Jedermann ~ jest to každému (po)vědomo n
známo, každý to ví; es iſt mir nichts davon ~
nevím o tom nic; je viel mir ~ (iſt) co vím,
pokud mi známo; ~ maſche mir den rechten
Wea ~ naznač mi pravou cestu; das ~ e Buch
kníha, o niž jde; bieſer B-c ten povědomý. —
II. ~ B- m neskl. jen s prp. mit B- vědomě; mit
m-m B- s mým vědomím; ohne B- nevědomky
(obv. Bewuſtſein, Wiffen). — III. s Bewuſt-
heit (~) f E₁₈ mit B. handeln jednati vědomě.

Be-wuſt..., be-wuſt... (~-~...) ~os a;
a) nevědomý, nemajici vědomi (o čemu); b) (ohne

mațațu bezvědomý, ztrativší vědomí, omdlelý;
les werden pozbýti vědomi, ztratiti vědomi;
~loſigkeit f bezvědomi; ~ein n: a) vědomi,
uvědomelost; im B-jein f-r Zschuld v vědomi
své viny; zum B-jein gelangt uvědomětý; b: ~
Behebung; zum B-jein temmen vzpanatovati se;
das B-jein verliſeren vědomi n smy-lu pozbýři.

Bey (~) [tur.] m E₂₇ bez'.

be-zauhlbar (~-~) a D₂₃ zaplatitelný.

be-zahlen (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ, v₁ n (b)

1. a) B-m et. ~, et. jür D. ~ (gat)platiti komu n za
koho co; et. zu teller o über den Wert ~ přeplá-
ceti n přeplatiti; alleſ bei Heller und Pieninien q.
(v-veko) na krojear n do krejearu zaplatiti;
b) D. ~ vplatiti koho, zat- komu; hier fühd 50
Güten, machen Žie hnd bezahlt! zde jest 50 zla-
těch, vezméte si své penize n co Vám náleží;
e s dat. D-m rechd ~ poctivě zaplatiti komu;
cin (Gefühde) spiliti slib; nicht mit (Seß zu ~
jein nebyti zlatem k zaplacení, býti nena-
hraditelný; sie stridt, als wenn sie daſtir bezahlt
wiehe plete, jako by méla (placeno) od kusu;
ſigc. Uuſce mit Vějem ~ dobré złým splačeti;
obch e-n Wechdel ~ směnku zaplatiti; na útech:
bezahlt erbatten obdržel. zapraveno; das macht
ſich bezahlt n vₐ bezahlt ſich to hradí náklad. 2. Prv.
wer j-e Schulden bezahlt, verbeſſert ein Vermessen
de kdo plati dluhy, bolhatne; wenn man bezahlt,
iſt man teinen Tant schuldig kdo plati, neniu vá-
zán vdeěnosti; wer nicht bezahlt, hat hnered kdo
nplati. je v nepravu; vor dem Termin brandt
man nichts zu ~ kdo má lhůtu, nemusi platiti;
wer gut bezahlt, mag weiter vergan správny clo-
věk snadno se vydulži; verber bezahlt eute
arbeiten schlecht když se napřed zaplatilo. pra-
cuje se ledabylo; be-zaßt p. p., a zaplacen v);
ochem. abbr., bž, b: Bezahlter platiti (placeno) gezeu nplacený
n porušený svedek. — II. ~ B- n E₇ bez pl.,
Bezahlung f E₁₈ 1. (za)placeni. 2. gegen
baare Bezahlung za hotově; kein Freund vom B-
jein nerad platiti n f klopiti.

Be-zaßter (~-~) m E₆, ~in f E₁₉ zaplati-
titel; Prv. von e-m iſledten ~ nimm Bewuſtret
od toho, kdo späte plati, her, co dává.

Be-zahlungs... (~-~...) -anerbieten n na-
bidka zaplacení; ~tag m den zaplacení.

be-jährmbar (~-~) I. a D₂₃ zkrotitelný. —
II. s Bezähmbarkeit (~-~) f E₁₈.

be-žähmen (~-~) C₁₂ neodl. I. vₐ, v₁ 1. (fich ~)
(7)krotiti (vₐ se), ochočiti (vₐ se). 2. F iſch
ct. ~ (po)práti si co. — II. % B- n E₇ bez pl.,
Bezähmung f E₁₈: die Bezähnung o das B-
diejer Thiere ist jüdner (7)krotiti tato zvírata
jest nesnadno.

Be-žähmer (~-~) m E₆, ~in f E₁₈ krot-
titel, f -ka.

be-žahnen, be-žähnen (~-~) Θ I. vₐ C₁₂ ne-
odl. str. die Häder ~ zuby nabiſeti. — II. s Be-
žahnung f E₁₈ str. ozubeni.

Bezane (~-~) m E₂₅ obch. bezan↑ (bavla) taka.

Be-zauberer (~-~) m E₆, Be-zaub(r)erin f
E₁₈ okouzlovatel, f -ka; caroděj, f -ka.

be-zaubern (~-~) C₁₂ neodl. 1. vₐ 1. = be-
heren. 2. fig. okouzliti, očarovati, unésti koho. —
II. % B- n E₇ bez pl., Bezauberung f E₁₈
= beheren II.

be-żäumen

— 488 —

be-zich(end)lich

be-żäumen (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl. 1. = auf-żäumen I. 1. 2. ein Fiert ~ zuzditi koné.

be-żännen (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl. = einżännen.

be-żechen F (↓-↓) vₐ, v₇r sich ~ C₁₂ neodl. = betrinnen.

be-żiechnen (↓-↓) C₁₃ neodl. I. vₐ/₁ 1. po- znamenati, na-, vyznačiti, na-, o-; v₇r sich (mit dem Kreuge) ~ poznamenati (s Krizen; fig. jein Leben o j-c Tage mit et. ~ vyznačiti svuj zivot šim; J. als š-n Verbrecher ~ označiti koho z zolince n zločincem. 2. e-n Begriff mit e-m Werte ~ pojem slovem vyjadřiti; J-m et. ~ naznamenati n naznačiti komu ... 3. býtí zna- mením čeho, znamenati co. 4. e-c Wund ~ po n na sténé kresliti; atžau pokresliti. 5. ˇ e-e Bahn = beschreiben I. 3. — II. v₇r sich ~ 1. v ~ I. 2. 2. jeviti se; Seide und Atlas ~ sich anders dem Auseh hedvábi a atlas jevi se oku jinak. — III. I. s, B-n E₇, her pl., Bezeichnung f E₁₈.

2. n Bezeichnung f označeni, znáčka, po- znamení, znamení; namentliche Bezeichnung pojmenování; Bezeichnung der Beslandtheile e-s Grundwesepers in Übereinstimmung mit dem Kataster označení částí knihovního telesa sou- hlasně s katastrem.

Be-zeichnungs-... (↓-↓...) -art f. -weise zpfüsob označovati (co) -settel m označovati cedulka, cedulka s nápisem, etiketa.

be-zeigen (↓-↓) C₁₂ neodl. I. % (pro)ukazat- uj okázati, jeviti, osvědčovati; 3-m Ach- tung ~ jeviti úctu ke komu, projeviti n osvěd- čiti úctu komu. — II. v₇r sich ~ beweisen II.; sich miteidig gegen J. ~ osvědčiti se ütrypnim ke komu, osvědčiti útrpnost ke komu. — III. s, B-n E₇, her pl., Bezeichnung f E₁₈ 1. anal. = I., II. 2. skoro † (jen B-n) = benehmen III.

be-zeichen ˇ (↓-↓) vₐ C₆ neodl. = beschuldigen I.

be-zeptern (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl. J. ~ opatřiti žezlem koho, dáti žezlo komu; bezeptert s žezlem.

be-zetteln (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl. obeh. označiti cedulemi n listky.

be-zeugen (↓-↓) C₁ neodl. I. % 1. et. ~ (Beugens von et. geben) svedčiti o čem, dosvědčo- vati co: ich bezeugen cäs vor Gelt dosvědčuji to pied Bohem, Bühn mi svedkem. 2. (nach Zeugen) J. Zengnisse beweisen dosvědčiti, dokázati, stvrditi co (svědky n listnamm); mit e-m Cide ~ příšahou stvrditi; Tein Reiswerden bezeugen co tvé za- rědli to dokazuje n dosvědčuje. 3. obv. be- zeigen L. II. 4. ˇ ˇ A. ~ a) svedčiti komu n ve prospech koho; b) jaus j bráti koho za světlka, dovolavati se svedčtvi čeho. — II. v₇r sich ~ sich J-m ~ (tats Zeuge darbieten) nabízeti se komun za svodka. — III. s, B-n E₇ bez pl., Be- zungung f E₁₈.

be-zicht (↓-↓) m E₇ = beschuldigen III.

be-ziechten (↓-↓) C₁₃, be-zichtigen (↓-↓) C₁₂ neodl. I. % d = beschuldigen I. — II. % B-n E₇ bez pl., Beziehung f E₁₈ = beschuldigen III.

Beziegelung (↓-↓) f E₁₈ erb. cihlovite přes sebe položene figury.

be-zichbar (↓-↓) a D₂,₃ 1. dávající se vztah- vati (nač.) připout Stějici vztah (nač.). 2. ~ Wehmmung být, do něhoz se lze stěhovati n v němž lze

obvývati. 3. (o zbož: nur bar ~ jen za hotové (k dostání).

be-ziehen (↓-↓) B₅ neodl. I. vₐ, v₇r I. ein Haus ~ stěhovati se do koho; e-n Ţrt ~ usaditi se na místo; die Mäule o Messen ~ choditi po trzich n na trhy; e-e o die Schule ~ vstoupiti do školy; im 18. Jahre bezog er die Universität Leipzig v 18. roce vstoupil n dal se zapsati na universitu Lipskou. 2 voj. ein Lager ~ vtáhn- outi do leženi; die Verpesten ~ dostoupiro n na- na přední stráže; die Wache ~ zatáhnouti n zatahovati stráž; das Regiment bejeilt die (a) mien Berlin pluk tähne do posádky berlín- ské. 3. ˇ die Teche o die Grenze ~ hráž n hranice prohlížeti. 4. (mit et. berechen) pokrý(v)ati (čim). 5. et. mit et. ~ überziehen) potahovati v potáhn- outi, povlékati p - ci co šim; ein Bett ~ postel povlékati; das Blutgeriffi schwarz bezogen popra- visté potažené černým suknem; den Wald mit Reisen ~ zatáhnouti les sítěmi; hud. e-e (s) cige mit Saiten ~ potáhnouti housle strunami; naštáhnouti struny na housle; vjoj ~ überziehen.

6. ˇ A. ~ betrigen. 7. obeh. J. ~ (e-n Wechsel auf J sieben vystaviti směnu ka koho. 8. et. von weder : - a) obeh. Waren von Faris ~ bráti n dostávati zboží z Paříže; Waren von J-m ~ bráti n odbírati zboží od koho n u koho; h) Ein- funfte e (Schalt ~ důchody n plat bráti n dostávati; Schlußnng ~ bráti n dostávati n obdržeti mzdu.

9. et. auf et. ~ vztahovati, obraceti co na; e-e Regel auf et. ~ pravidlo užiti při šem; e-c Stelle auf J. ~ místo vztahovati n obraceti na koho; alleš nur auf j-n Vorthelie ~ všecko ve svuj prospech obraceti; et. auf sich ~ a) (e-e Bemerkung e) vztahovati na sebe; b) obra- ceti co ve svuj prospech; ☉ hor. otesati, při- krhule (dřevo) — II. v₇r sich ~ I. anal. I. 4. auf sich et. ~ vztahovati se na co; diese Bemerkung bejeilt sich webl auf ihn: a) (paist auf ibn) tato po- známka hodí se na něj; b) (ift auf ihn geift) tato poznámka platí jemu; c) (pielt auf ihn an) tato poznámka naráží n bije na něj; d) (berušen) sich auf J. o et. ~ odvolávati se ke komu n čemú, dovolávati se koho n čeho; (auf et. verweisen) poukazo- vati nač. 3. lov sich ~ (o loveckých psech) a) ~ sich beatten: b) (nachtaiden werden) obřezněn. III. 5 Be- zogenc(r) m E₁, obeh. směnečník (na nějš směnka svěden), — IV. v₇r B-n E₇ bez pl., Beziehung f E₁₈, — V. jen Beziehung f vztah; anf et. Beziehung haben miti vztah n vztahovati se na co. odnařeti se k čemu; in Beziehung zu (m) mit 3-m stěhen: a) s osobným subj. být ve spo- jení s kým; h) s věeným subj. = in Beziehung zu et. stěhen; zu et. in Beziehung stěhen: a) s věeným subj. souviseti s čim; h) s osob. subj. být ve spojení s čim. mítí co dělati s čim; ich stehe in temerli) Beziehung zu dieser Sache nemám s tím nie n mspr. co dělati; in diejer Beziehung v tě stránce n příčině n vcei, v tom (směru), na to; in jeder Beziehung v každé příčině, v každém směru; in meratiüder Beziehung v mravni při- čině, co do příčiny n strankv mravní; in vieler Beziehung v mnohém n v nejednom směru; in e mit Beziehung anf et. příhlížeje n hledě n vzhledem k čemu; (se) zřetelem k čemu.

be-zich(end)lich (↓-↓) I. a D₂,₃ = be- jüglich. — II. s Beziechtlichkeit (↓-↓) f E₁₈.

Be-ziehungs...

— 489 —

[be-zwachen

Be-ziehungs..., be-ziehungs..., (~ü...~) -anweisung f. obch = Bezugsausweisung; -be-<u>griff</u> m pojem, k němuž se něco vztahuje; -coloune f. obch. sloupeč vztazný; -fürwort n vztazná náměstka, vztazně zájmeno; -loš a beze vztahu; -rcich a hojuň vztahy; -weiſe adv. vztazmo, pokud se dotýče; -wort n slovo vztazne.

be-ziclen (~ü~) ¼a C₁₂ neodl. 1. et. ~ mìriti na co; š sin. = beabſtigiren. 2. ~ e-n Terminum ~ (ſchreitellen) termin ustáliti.

be-ziffern (~ü~) C₁₂ neodl. I. ¼a (mit Bejieren begrennen) číslicemi označiti, očíslovati (coo. — II. vₚ sich ~ prov j tež vₙ (b) (sich) ~ in... = sich belaufen auf... (v belaufen III. 2.), — III. ¼o. 1. B-n E₇ bez pl., Bezifferung f. 2. jen Beziffernung f E₁₈: welche Bezifferung hat ca? jaké číslo to má?

be-zimmern (~ü~) ¼a C₁₂ neodl. 1. ⊕ =-immern. 2. ~ ein Gut ~ statek opatřiti potrebnými budovami (obyvacim i hospodářskym).

be-zinken ⊕ (~ü~) C₁₂ neodl. I. ¼a (p)ozinkovati. — II. ¼o. B-n E₇ bez pl., Bezierung f E₁₈.

be-zinnen ⊕ (~ü~) ¼a C₁₂ neodl. stav. cimbuřim opatřiti (coo.)

Be-<u>zirk</u> (~ü) m E₃ 1. obvod, okruh, okršlek, fig. obor; das liegt außer j-m ~ to, jest mimo, jeho obor, to nespadá do jeho oboru. 2. okres (čáž země n města). 3. lov. okres, okršlek (kde se zdržuje zvět); in ~ bringen = bejinnen I. 2.

be-<u>zirken</u> (~ü~) C₁₂ neodl. I. ¼a 1. ohraditi, omeziti. 2. lov. hledati zver v okresu. — II. ¼o. B-n E₂ bez pl., Bezierung f E₁₈.

Be-<u>zirks</u>..., be-<u>zirks</u>... (~ü~) -anstalt f okresní ústav; -arzt m okresní lekař; -aus-<u>schusf</u> m okresní výbor; -aus-<u>schufligted</u> n člen okresního výboru; -baumschule f les. okresní školka; -behördlich a prov s okresní; -behörde f okresní úřad; -beschreibung f popsání okresu; -caſſe f okresní pokladna; -<u>chef</u> m okresní správce; -commissär m okresní komisař; -commissariat n okresní komisařství; -commission f okresní ko(m)-mi(s)se; -einthilfung der rozděleni v okresy; -einzelnrichter m okresní samosudí; -feld-<u>webel</u> m vob. okresní šikovatel; -förscher m okresní lesní; -forſtcommissär m okresní komisař lesní; -forſtcommission f okresní komise lesní; -forſtcommissionsmitglied n člen okresní komise lesní; -forſtreſcent m okresní zpravodaj lesnický; -gemeinde f okresní obec; -gericht n okresní soud; -geschäftsfleiter m okresní jednatel; -geschäftsfleitung f okresní jednatelství; -grenze f hranice okresní; -hauptmann m okresní hejtman; -hauptmannschaft f okresní hejtmanství; -inſaſſm osadník v okresu; -frankenhaus n okresní nemocnice; -frankencaſſa f okresní nemocenská pokladna; -präſident m okresní president; -rath m okresní rada; -richter m okresní soudee; -ſchäzung f odhadatelství okresu; -ſchätzungscommission f okresní komise odhadní; -ſchulinſpector m okresní školní inspektor, okresní školdozorce; -ſchulrath m okresní školní rada; -ſtraſſe f okresní silnice; -ſummarium n okresní

summarium; -umlagen fpl. okresní poplatky n prirázky; -verein m okresní spolek, -ver-<u>sammtung</u> f okresní schůze n shromáždění; -vertretung f okresní zastupitelstvo; -vorscher m okresní starosta; -waldbaumchule f okresní školka lesní; -weiſe adv. po okresich.

be-zischen (~ü~) ¼a C₁₂ neodl. syčeti na koho n na co.

Bezoar (~ü) m E₄ bezoar†, bezlajſ (kamen v žaludku přežižavěd).

Bezoar=... (~ü...~) -antilope f, -boſ k sajka dlouhorohá n bezoarová; -pulver n 16kár. prásek bezoárový; -säure f kyselina bezoarová; -ſchnecke f hlemýžd bezoarový; †-toſſ m chem. bezoardin†; -wutz f bot. Dorstenia contrayerva chudokvét, jedhoj; -ziege f zo. Capra aegagrus koza bezoarová, paseug† (tež = bed).

be-zog (~ü), be-<u>zogen</u> (~ü~) p. p. od bejeichen.

be-zollen (~ü~) ¼a C₁₂ neodl. clo uložiti na coo, elu podrobiti, vycliti co.

be-ziicht... ata. v bezicht...

be-juſtern (~ü~) ¼a C₁₂ neodl. pocukrovati, cukrem posypati.

Be-<u>zuq</u> (~ü~) m D₁₁ 1. bejeichen V. 2. ~ e-ſes Betteſ povlečení postele, povlak ložní; ~ e-ſes Betze v povlak kožichu: ~ e-r Geige potazení n potah (stran) na housliſch; Die Geige hat e-n jchlebten ~ houslejson špatné potaženy (stranand). 3. = Beziehung (v bejeichen V.); mit (tež in) ~ auſt... vzhledem k... co se dotýče (čeho); auſt ct. o 3. ~ nehmén: a) vztahovati se k čemu; odvolávati se nač, do- se čeho; b) bráti n mítí zřetel na koho n na co.

Bezug... (~ü...~) -nahme f: mit -nahme anſt et., unter ~ e. v- čahe vzhledem (k čemu).

be-ziiglich (~ü~) I. a D₂₁₃ ~ zahe vč e k čemu n nač se vztahující věc, již se dotýče, doťěna n +1 dotvěná věc; ~ es fürwert vztazná náměstka. — II. prp. s gen. ~ e-r Zahe v příčině n stran čeho; reich ~ der Cintinnte bohat důchody; ~ der Zahre po létech; ~ der Zahre do barvy. — III. s Bezuglichkeit (ü~) f E₁₈ = Beziehtheit.

Be-<u>zug</u>-nahme f. E₂₁ bez pl. vřhled, o-, zření k čemu; int. ~ anſt et., unter ~ e- zahe vzhledem k čemu, hledě n přihlížeje k čemu; se zřetělem k čemu.

Be-<u>zugs</u>..., be-<u>zugs</u>... (~ü..., ~ü...)-acten fpl. spisy přidavné n vztahové n souvislé; -anweijung f poukázka na vyb(f)ráni (čeho), vyb-irati poukázka; -bedingungen fpl. podmínky vybírání n od-; -berechtigter m oprávněný bráti (coo); -bcviſtigung f povolené k odebírání; -colonne f ⊕ sloupeč vztazný n vztahovací (= Beziehungecelleme); -kraft f potažní síla; (ſdriftliſche) -note f list na dostávání zboží; -ort m kupní místo; -quelle f kupní pramen; -recht n: a) právo bráti n vybírati n příjímati (coo), právo příjetné n potahovací; b) Wäſſer-recht právo véſte vodu (pro sebe); -ſchein m list odběrací; -ſpejen fpl. útraty při dodávce; -titel m právni důvod ke brani n příjímáni čeho; -weiſe a vztazmo (= beziehungsweiſe).

be-zwachen (~ü~) ¼a C₁₂ neodl. oštipovati p. oštipati co.

Německočeský slovník. I. Deutschdeutsches Wörterbuch.

62

be-zwang

— 490 —

[biconcav

be-zwang (~2) impf. od bezwingen.

be-zweden (~2-) vₐ C₁₂ neodl. 1. směrovati
k čemú, žamýšleti r ob-, mítí účelem n za
účel toč, das běmede id gerade to bylo prě-
mým cílem n úmyslem. 2. ⊕ ob. ocykovati.

be-zweifeln (~2-) I. vₐ C₁₂ neodl. et. ~ po-
chybovati o čem, v pochybnost bráti co; das
iit nicht zu ~ o tom nelze pochybovati. —
II. % B- n E₇ bez pl., Bezweifelung f E₁₈ =
Bezweifel.

be zwingbar (~2-) a D₂,₃ (z)krotitebný.

be-zwungen (~2-) neodl. I. ⊕ C₁₂ opatřiti
svořem atd. (v Zwingel). — II. vₐ, v₇ B₁ be-
wältigen I.; *ich ~ = beherrschen I. 2. a II; (beziehen)
f-n Feind ~ nepřítele premoci n pokořiti n
překonati, zvítěziti nad nepřítelem; c-n Auf-
stand ~ potlačiti n ukrotiti vzpouru; f-n
Schmerz ~ bolest překonati; fig. sic bezwingt
alle Herzen (ona) jimá všecka srdece, jest krá-
lovnou všech srdeči. — III. % B- n E₇ bez
pl., Bezwingung f E₁₈ (= bewältigen II.)
zkroceni.

be-zwinger (~2-) m E₆ krotitel, vítež.

be-zwinglich (~2-) a D₂,₃ = bezwingbar.

be-zwisten ~ (~2-) vₐ C₁₃ neodl. = streitig
machen (v streitig).

be-zwungen (~2-) p. p. od bezwingen.

Bianca (~2-) [it.] npr. f kŕ. jm. E₂₃ též E₂₅
Běla, Blanka.

Bianco (~2-) [it.] v Blanco.

Bi-andric (~2-) [rec.] f E₁₈ dvojmužství.

Bi-arch (~2-) [rec.] m E₂₀ id., dozorve nad
potravinami (u dvora fekych císařů).

Bi-ais (~2-) npr. m E₁ id. (řečký muřeel).

Bibbe (~2-) f E₂₂ zo. piskor (= Zdiammbeißer).

bibbern p (~2-) vₐ (b) C₁₂ = beben.

Bibel (~2-) [rec.] f E₂₂ bible, -i, písmo svaté.

Bibel..., bibel... (1~3...) ~abschnitt m od-
dil bible; ~anbetung f zbožňování bible,
bibliolatrié; ~anstalt f ústav k vydávání
n k šíření bílí; ~auslegen n vykládáni bible;
~ausleger m vykladač bible; ~auslegung f
=auslegen; ~ausspruch m průpovědbiblická;
~buchstäblich a doslovně dle písma n jako
v pismě; ~erklärer m =ausleger; ~ſeſt a
zběhly n sečtělý v honěný v bílí, písmák,
znalec písma; ~forscher m zpytatel bible,
biblozpytec; ~freund m přítel bílí. bíblár;
~gemäſt adv. podle bible; ~geſchäft f
společnost biblická (k vydávání n rozšiřování bíblí);
~gläubig a věřící pravdám biblickým, s. sm.
pravoněrý, ~věřící; ~hujar F m; ist ein
~hujar bible jest jeho konickem; ~kenner m
znatel bible; ~kundiger m znatec bible, bíblár;
~lehre f nauka biblická; ~lejen n étení v bílí;
~lejer m étenír bible, bíblár; ~mäßig adv.
(prydle bible; ~reiter m = ~hujar; ~sprache f
rec n mluva biblická; ~spruch m průpověd
z bible; ~stunde f cvičení biblické; ~ver-
ächter m tupitel bible. s. sm. rouhač; ~vercin m
= ~gelelljában; ~bergötterung f = ~anbetung;
~verländiger m = ~tundiger; ~werk n dílo
biblické, bible kommentovaná n illustrovaná.

Biber (~2-) m E₆, ~inf f E₁₉ a) zo. Castor F
bobr obecný; b. klobouk bobrový, kastort.

Biber..., biber..., (n~2-) ~affe m zo. pavián
bahuin; ~ban m bobrovna, bobří sluj n doupě

n hnízdo n staveni, bobrový hon; ~baum m
bot. Magnolia magnolie†. šacholan; ~burg f
= ~bau; ~ente f zo. Margus merganser moreč
veliký; ~ſalle f past na bobry, lapacka bobrů;
~fang m lov bobrů; ~ſell n bobrovice, -na;
~ſleisch n bobří maso, bobrovina; ~fraeſ
sat z dlouhosrtné látky; ~geil n bobří n bo-
brový stroj, bobrovina, bobrina (castoreum);
~geilſett n sádlo bobří; ~geilwasser n voda bo-
brová; ~geilſchthen npl. bobrová cukrátka;
~haar n bobří srst. n chlupy; ~hahn m viá.
= Pater; ~hären a ze srsti bobří; ~hödchen n,
~hödein n bot Ficaria verna orſe jarní;
~hund m bobrák, pes na lov bobrů; ~hut m
bobrový klobouk, kastort; ~jagd f lov na
bobry; ~jäger m lovec bobrů, bobrář; ~ſlec m
bot. Menyanthes trifoliata bobřek, hořký jetel,
třílistník, trojan, vachta třílistá, trojlistník;
~fraut n bot Erythracæ centaureum zeméžluč
obecná; ~pelz m bobrovina, bobří kožešina;
~ratte f, ~rahe f zo. Myrogale moschata cho-
chul (moskevský), výchochul, Desmatn†;
~schwanz m: a) ocas bobří; b) ⊕ pokrýv. taška
střesní (= Maladziegel); c) pila ocaska; ~tau-
ther m 10 = ~ente; ~wurz f bot. Aristolochia
clematitis podražec obecný. vlčí jablko.

biberln (~2-) vₐ (b) C₁₂ viá. (rád se na)bum-
bati.

bibern zlod. (~2-) vₐ (b) C₁₂ 1. = lejen. 2. =
beten.

Bibernell(c) (~2~) f E₂₂ 1. = Nachwurz.
2 wäßche ~ Poterium sanguisorba krkavec to-
tenovitý; falide ~ Sanguisorba officinalis toten
lékařský.

Bibi p (~2-) m E₂₅ klobouk s úzkou střechou.

Bibliognosie (~~~2~~) [rec.] f E₁₈ znalost knih.

Biblio-graph (~~~2~~) [rec.] m E₂₀ knihopisec,
bibliograf†.

Biblio-graphie (~~~2~~) [rec.] f E₁₈ knih-
pis(ectvi), bibliografie†.

Biblio-graphisch (~~~2~~) [rec.] a D₂,₃ knih-
pošný, bibliografiešký.

Biblio-latric (~~~2~~) [rec.] f E₂₂ bez pl.
~Bibelaubetung.

Biblio-man (~~~2~~) [rec.] m E₂₀ id., ná-
ruživý milovník n šeratel knih.

Biblio-manie (~~~2~~) [rec.] f E₁₈ náruživá
záliba v knihach.

Biblio-phil (~~~2~~) [rec.] m přítel knih.

Biblio-theſc (~~~2~~) [rec.] f E₁₈ knihovna,
biblioteka, ~ knížnice.

Biblio-thetar (~~~2~~) [rec.] m E₃ knihov-
ník, bibliotekár.

biblio-thetarisch (~~~2~~) [rec.] a D₂,₃
knihovnický, bibliotekářský.

biblisch (~2-) [rec.] a D₂,₃ biblický; ~c (be-
ſchichtete biblická déjeprava, biblický dejepis,
biblické dějiny.

Bicarbonat (~~~2~~) n chem. dvojuhličitan.

Bicephalisch (~~~2~~) [ltřec.] a D₂,₃ dvou-
hlavý.

Bichlorid (~~~2~~) [rec.] n E₃ chem. dvojchlorid.

Bicidere (~2-) f E₇ bot. = Befinçac.

Bicke, Bicel (...), bicken ata. v Pide atd.

Biding ~ (~2-) m E₁ v Bülding.

biconcav (~2-) [lt.] a D₁,₃ dvojpoddutý.

biconver

— 491 —

Bienen-...

biconver (~-~) [lt.] a D₂,₃ dvojvypuký. biconmich (~-~) [lt.] a D₂,₃ dvourohý.

biderb (~-~) a D₄. I. hrubý, drsný, neotesaný, neomalný. 2. neličený, nestrojený, srdečný, upřímný.

bieder (L-) a D₂,₃ I. šlechetný, poctivý, hodný, čecký. II. S Biederkeit, Biederheit (L-) f E₁₈ šlechetnost, poctivost.

Bieder..., bieder... ("u-...). -frau f poctivá žena; -herz n poctive n šlechetně srdece; -herzig a prostosrdečný, šlechetného srdece; -mann m šlechetník, poctivee; -ton m čačky zvuk, čaček slovo; -sinn m, -wesen h = Biederkeit v bieder II.

bi(c)derb (~-~) a D₂,₃ I. v biderb. = II. s Bi(c)derbigkeit (~-~) f E₁₈ = Biederkeit.

bicbar (L-1) a D₂,₃ ohebný.

Bicge (L-) f E₂₂ = Benge.

Bieg(c)..., bieg(c)z... ("u-...). I. = Benge..., ohyb, prohb. II. -cijen n ⊕ ohýbač růžků; -maschine f ohýbaci stroj, ohýbadoł puchat a: -scheibe f = Benge 3.; -schritt m krok vykonaný ohnutím a změnou nohv s následujícím soupnutím; -elle f ohyb, záheb, -weide f slučka, houžev upevnující dřeva voru na příčné dřevo; -zange f ⊕ kleště k ohýbání n ohybaci.

Biegel (L-) m E₆ 1. = Kringel 1. 2. ⊕ pilka, špruhla.

bicefin (L-) v₄ C₁₂ prov. 1. = bilgefin. 2. shlukovati, pripevňovati navržat dřeva voru houživí.

bicegn (L-) B₆ I. v₇ (in) 1. = bengen I; warm - ohýbati za tepla. 2. um die Ede - zahnouti za roh. II. v₄, v₇ (fich) = v₇₄ (in) 1. ohýbati p ohnouti; einwärts - do vnitř ohýbati; (fich) frummt - křiviti, zakrivovati se; gerade - (ohnuté) narovnváti; fig. fid jšmigen und -: a) ohýbati se; b) klaněti se, snížovati se, podlézati; er lügt, daſs sich die Balken lze, až se mu od huby práši - až se skály zelenaji; Prv. beſser - als brechen lépe ohnouti než zlomiti, nemůžes-li přeskočiti - podlez! ogogene Hafe zahnutý n orli nos; ćers gegeben zohybaný; (jón) gebogener Wuch ztepilý vzrůst. 2. jid. obraceti se, točiti se, měniti směr. 3. gram. ohýbati. = III. v₄ B₂ N E₇ bez pl., Bießung f E₁₈ 1. = II. 2. jen Bießung oheb, ohyb; Bießung e-s Flusses zátorina feky; zápolí, oklika, nepřímá cesta, zacházení; B.dee Wegez záhybka.

bicgjam (L-) I. a D₂,₃ ohebný; vláčný, svízný, hybný, hebký; fig. poddajný, povolný; - machen oblomiti (koho); - werden oblomiti se, poddати с, povолити. = II. S Bicgjamkeit (L---f E₁₈ bez pl. ohebnost.

Bießungs..., bießungs... ("u-...). -fall m gram. päd. -moment m mech. moment ohyb; -probe f zkouška ohýbaci.

Biel-maus (L-)f zo Myoxus glis pleh obecný.

Bielbrief (L-) m E₃ = Beitrif brief.

Biechen (L-) n E₇ dim. od Biene.

Biene (L-) f E₂₂ 1. zo. včela; gemeine o arbeitende o geschlechtſtoſe - včela obecná n dělna n pracovná, (včela) dělnice; mäutnide - trubec; -n e-s Korbez úl včel; honigtraende - včela medonosná; beweicſte - n vělестvo matečné; mutterloje - n vělестvo bezmatělé; -n jammefin Honig včely medují, snášeji med. 2. ast. Včela

gíži n. sonhvačd). 3. fig. der Bien' muſs (vieng es auch aus o ums Leben) musi to býti (at se děje cokoliv n at to jde neb nejde); man muſs die - mit tem Stachel nehmen kdo bete slast, ber s ní i strast. 4. P veš (= Lane).

Bienen..., bienen... ("u-...). -abheitung f oddělek veel; -amen fpl. věely mncři; -amelje f zo. Mutilla kodulka; -artig a na zpusob veel; veelovitý; -ausstellung f výstava věelařská; -ban m: pěstení včel, věelařství; b úl; -baum m bot. Aver campestre javor polní, babylka; -beute f: a) bit, úl divokých n lesních včel; b úl; -bericht m zpráva věelařská; -brot n: a) chléb včelí (pevnější ale méně sladky modul); b) -Dentigwabe; -bruf f plod n plemeno včelí, mlad n červ (večelí); cerv zavičkovaný; -brech m výmět včel; -er- nábrende Flangage rostlina věelokrimná; -erz n ruda pástovitá, odrůda rudy zelezné; -faltet m = Falco apivorus myšák sokol, včelojed; -falter m zo. Galleria mellonella mol vělový; -fangapparat m věelochyt; -fänger m zo. Merops apiaster vlha obecná (plak); -feinde mpl. škůdcové včel; -fladen m (včelí) plást; -flicgce moucha vělovitá; -flora f včelí květena; -ſlug m: a) let včelí; b) = Schwarm; e) věly chované kym; er hat e-n starfen -flug chová mnoho včel; -ſormig a tvaru včelího; vělovitý; -fraſſm zo. Merops apiaster věelník, žluva, vlha; -fressend a věložravý; -freißer m zo. = fänger; -garten m včelní zahrada; henn, -ník, -nice; -geſellschaft f veelarský spolek; -gewirk n postav(a) včel, voštiny; -geſtahn f smyk včel; -halter m pěstitel a chovatel včel, včelař: -harz n pryskyřice věelní (= Betb); -haube f kule (věelařská); -haus n včelin, -inec, -nice, -ník; -heide f bot: a) = Befenginſter; b) Ledum palustre rojovník hennin; -hiutcl n: rothes -bitel bot. Lamium maculatum hluchavka blamavá; -fäser m n: roth- jdutteriger -täjer zo. Sitaris muralis veelovník; -kappe f = haube; stebendes -käſſchen n stoják; -an; -kauſm m koupět veel; -klec m bot. Trifolium repens jetel plazivý; -fönigin f královna včel, matka; -kopf m hlava včeli; -korb m: a) úl; b) kuch. pečivo in podobě úlu, ulovitý dort; e) nastavovací košák; viertädiger -torb čtverák; -koth m kal včeli; -fraut n bot.: a) Thymus vulgaris malus douška obecná; b) = heide; c) = Bergmettise a); -kricchen n ans dem -ſteſe vylezáni včel z úlu; -larve f ponrava; -laus f klístě; -mann m, -meißer m věelar; -meije f zo. Parus coeruleus sýkora modrá, modřinka; -milbe f zo. Acarus gymnopterorum roztoč vělní; -menge f veelnatoſt; -mörder m bot. Nymphaca alba leknín bíł; -motte f zo. = -falter; -mutter f = a) -ſeniqui; b) -wärterin; -peſt f hniloplod, shnilina n hnilost plodu n červu věliho, plodomor; -pflege f = ban; -product n výrobek včeli; -räuber m zo. Dierurus paradiscus drongo vlajkový, žukodav rajsky (plak); -recht n právo věelařské; -ſaug m bot. Laminum: 1. hluchavka; rother Blumenjäng = -bitel; 2. Stachys silvatica čistee lesní; -ſchabe f = -falter; -ſchädiger m škůdce včel; -ſchauer n = -haus; -ſchnüpper m = -fänger; -ſchnei-

3

bienenhaft

192

Bier

den podíez plástů; -schwarm m 1. roj věl; erster -dwararm prvák, prvoroj. 2. oháestr. pra-
skavky, blyskavky; -schwärnenc n: a) rojení
věl; b) doba rojení věl; -schwärmer m 70;
Trochilium apiforme nesytka veelová; -šit m
sezení věl, hnízdo věli; -specht m 70, = -fän-
ger; -stachel m žihadlo, za věli; -stand m:
a) věelník, věelin, úlárna; -stand mit abdichtu
-šředen osmnáctérk; b) e-n štarten o djuwadren
-stand haben miti mnoho málno úlů věl; -fländer m stoják, úl stojaci geno má patro na patři; -hitz m přehnutí n bódnutí věli; -stock m
úl, klát, věly v úlu; einfäder -stod jednák;
děpelter -stod dvoják; liegender -stod ležan,
ležák; zweifördiger -stod dvícák; -stod zur Er-
siebung der wěnigenmen plemenáček; -stod mit
Zdeicewand úl prepažák; -stockrone f hlavik;
víko v úle, vrchník; -šummen o -šumjen
-juřren n bzuukot věl(i); -tödtend a vély
usmreující; -tragend a věelonosný; -bater m
= -meijer; -bater mit Stěden Hlatař, úlár;
-verein m vělárský spolek; -wabe f = Henig
wabe; -wachs n vosk wówe; -wald m věli;
medařský les; -weide f pastva věli; -wei-
sel m, -weiser m, -leuigut; -wespe f 70.
Masaris paličatka; -wissenhaft f věda vě-
lařská; -wolfs m 20.: 1. -fängter; 2. der bunte
-welj Philanthus triangulum květolib věli;
-zelle f buńka wówe; leere -elle souš, plást
suchý, voští; -jeffig a buňkový, buńčený;
-juchd f věláreni (= -ban); -juch treiben věc-
lařiti; -juchtsalender m veelarský kalendár;
-juchtsverein m věelarská jednota; -jüchter m
pestitel n chovatel věl. vělař.

bienenhaft (L) a D. 13 včelovitý.

Bicner (L) m E. vělař.

Bicleint (L) n E. vělehička.

bi-ennal (L) [L.] a D. 13 dvouletý.

Bi-ennium (L) [L.] n E. 27 dvouletí, doba
dvou let.

Bier (L) n E. 1. pivo; bairijdes - havorské
pivo; dínnems o halbes - lehké n řídké pivo,
potaky; prov. s zú o gehen jít na pivo; beim
juben seděti při píve; geben Sie mir ein (Stas.)
djete mi sklenici piva! das ist ein -chen to je
pivečko; das -schemedt o mumbet o ist mumbereid
pivo chutná n dá se piti n bere n mluví
všecky reec n je samec; pw. das - sjdieben dojiti
pro pivo, príněsti pivo z domácího sklipka
do šalandy; Prov. Wein auf -, ratb' id dir,
ani Wein das taß sein! pij vino po píve, ade ne
pivo po vínč! je telfer gebrannt, deſto beſſer
často vée nejkvaúměji provedená nejlepe se
vydaří; er bietet es wie jauresc - aus v aus-
bieten 1. 1. 2. (ohébráu vaření piva, várka.

Bicr... (L.) -abfüllmaschine f přístroj ku
plnemi fáhvi; -abfüllen n auf Maſden stáčení
piva na lahve; -abgang m ztráta na píve
(kaly a kvasnecen); -abnahme f odbírání piva;
-abnahmszwang m nućen n závazné od-
bírání piva; -abnehmer m odbératel piva;
-abſaß m odbyt piva; -abſchluſs m smlouva
o dodávání piva; -abſchreibung f odepsání
piva; -abtrager m prodavac a rozvázeč piva;
-abzieher m stáčec piva, sklepák; -accife f
dan z piva; zem. poplatek z piva; -amſel f:
1. 70 Oriolus galbula žluva (= Pirel). 2. žert -

-bruder: -analysc f rozbor piva; -aroma n
aromaj n vuné piva; -arſch m p student. jid
auf s-n -arid jeben sednouti si (p na jirdel);
-art f druh piva; -aufſchlag m hay dan
z piva; -aufſicher m vytahovać piva, apo-
stolové; -aufzug m výtah pívní, vytahovadlo
na pivo; -ausbute f výtěžek piva; -aus-
ſuhr f vývoz piva; -ausſuhrbollette f paleta
na vývozné pivo; -ausſtoſs m výtav piva;
-ausſleſsregiſer n výstavni rejstrík; -aus-
ſapjer m podsu dní, výčepní; -bank f lavice
pivovarni (= -idenfe); er liegt immer auf der
bant děpí celý den v hospodě; man er-
säblt jid es auf allen -bauen všude se povídá
o tom po hospodách; -banſpolitif f politika
n džbánku, patokárství; -banſpolitifer m
patokář; -bann m vázanost n závazek pívní,
závazek k nućenému odebírání piva, propi-
nacej; -bajſ m vysmolený bas n hlas; -be-
amfe m pívní; -bedarſ m spotřeba piva;
-benennung f pojmenování n jméno piva;
-beſchajn f prohlídka piva (komis); -bestand-
theile mpl. součástky piva; -besteuerung f
uložení daně z piva; -bollette f paleta n
eedulka na pivo; -boſm koza (k navalení piva na údá);
-bottich m kád pívní n na pivo; -bouquet n
aromaj n vůné pívní; -brauen n vaření piva;
-braner m sládek, pan starý; -braucerep m
pivovarská smula; -brauceri f: 1. pivovar-
ství, sládovničtví. 2. pivovar; -bruder m piák,
pivopil, -mil., -dus, brat dopito; -biuſer n
rejstrík n knížka pívní; -chemic f lueba pívní;
-comment m student studentská pravidla při
piti; -commission f pívní komise; -conſer-
vator m konservátor pívní, přístroj tlako-
strojný; -conſervierung f zachování n udržení
piva; -conſum m spotřeba piva; -conſeur m
barvana pivo, kulér; -depot [fr.] n sklad piva;
-deputat n deputátní pivo; -druckpumpe f
takostroj pívní na pivo; -cifer f m přílišná
horlivost; -cige m prov. c pravovarečník,
městan oprávněný vařiti pivo; -cimcr m
vědro pívní; -cinfuhr f dovoz piva; -ein-
ſuhrbollette f paleta na přívoz n do- piva;
-cinfuhrgebür f elo z přivezeného piva;
cinfekterung f dávání do sklepa, na-
kládání piva; -cinfstauchen n plnění piva na
sudy troubeli, sudování; -cinfstaucher m
- -sdbtander; -cinfreibbollette f výstavní
paleta: -cinfreibung f zápis piva; -erhö-
hung f zvýšení pívní ceny; -erzeuger m: vý-
robce n vyrábitel piva; -erzeugung f vyráběný
n výroba piva; vaření piva; -erſengungs-
reſcifter n rejstrík výrobní n varni; -cijel m
70 Oriolus galbula žluva; -cſſig m pívní ocet;
-cijiggährung f kysání n kvašení octove;
-ctract m extrakt pívní; -fabrik f velko-
pivovar, továrna na pivo; -falschung f poru-
sení piva; -farbc f: 1. barva na pivo. 2. barva
piva; -ſaſſ n: a) pívní sud, sud na pivo n od
piva; b) clovek tlustý jako f soudek n bečka;
-ſaſſeln npl. drobné soudky, malé nádoby;
-ſaſſelſchreiber m pívní; -ſaſſen n stáčení
piva, stáčka; -ſaſſaufeln fpl. duhy na pívní
sudy; -ſiedl f ſkřipky, špatně houle;
-ſiedler m ſumař, hudlař, vrzał, houdek;
-ſisch m: a) kuch. ryba na pívě; b) předmět

Erinnys

— 838 —

[Erker]

–vermögen n vzpomínavost, vzpomněnlivost, paměť; gejdchwächtés –vermögen seslabená paměť; –los a beze vzpomínky, bez paměti; –loſig-keit f bezpamětnost, ztráta paměti, slabá pamět; –ſchreiben n upomínka, napomenuti pisemné, list připomínací n u-; –verſügung f = Cricitatorium; –wéſe a 1. vzpominkou. 2. nur –wéſe jen zminkou; –zichen n znamení připomínací n upamatovací, památka.

Erinns (~) [rec.] f E₁₈ (pl. Erinnynen ~(-)~) myth. Erinnyeſ, Lítice, bohyně pomoſty (Fariel).

Eriometer (~-~) [rec.] m E₆ vlnomér (= Weillemesser).

Eris (~) [rec.] f neskl. myth. Eris (bohyně sváru).

Eris... (~-..) ~apſel m jablko Eridino n svárú.

Eristiker (~-~) [rec.] m E₆ eristik†, svárivec.

criftiſch (~) [rec.] a D₂,₃₅ eristický†, svárivý, rád dispuſtující.

Erizenhen (~-~) n E₇ zo. = Rothchwänzchen.

Er-jachtern f (~-~) n/a C₁₂ neodl. = eragen 2.

cr-jagen (~-~) n/a C₁₂ neodl. 1. ein Wild ~ uhoniti, uloviti. 2. dohoniti, dohnati, (během) postihnouti. 3. fig. honiti se za čim, domoci se čeho.

cr-jubeln ~ (~-~) vₐ (h) C₁₂ neodl. = aufjanchsen I.

cr-jiüden ~ (~-~) vₐ C₁₂ neodl. výsiditi, ziskati podvodným obchodem.

cr-jungen (~-~) vₐ C₁₂ neodl. (obv. werjingen) omládnouti.

cr-kalten (~-~) C₁₃ neodl. I. vₐ (ſu) 1. (o ... krinech atd.) vystydnouti, vychladnouti. 2. fig. (o lásce atd.) vychladnouti, ochabnouti; ein Wüſes erſelig maſcht o läſt den Eiſer uſt ~ nezdar často ochlazuje horlivost. — II. ~ vₐ vₐ sich ~ ochlazovati (vₐ se) (= erkälten). — III. vₐ C ~ n E₇ bez pl., Erkaltung f E₁₈.

cr-käften (~-~) I. vₐ C₁₂ neodl. 1. zastuditi, na-, zachladiti, na-, o-. 2. fig. die Zeit erkäſtete ihre Frenndichſt čas ochladil n casem ochladlo jejich přátelství. — II. vₐ sich ~ 1. nachtudnouti, nachladnouti; du wuſt dir den Hals ~ najstydne ti n nastudis si krk, najstydneš na krk. 2. hra v kulečníku; f sich ~ hráti bosou, vyjeti z kulečníku. — III. s C ~ n E₇ bez pl., Erkältung f E₁₈.

cr-Kälter (~-~) m E₉ zachlazovač, o-.

Cr-kaltungs... (~-~) ... ~iibcl n nemoc z na-stuzení, nastuzenina.

cr-kämpfen (~-~) vₐ C₁₂,₁₄ neodl. vybojo-vati; e-n žica ~ vítozstvi dobýti.

cr-kapern (~-~) vₐ C₁₂ neodl. = erbenen.

cr-kargen (~-~) vₐ C₁₂ neodl. = ergeizen.

cr-kauſbar (~-~) a D₂,₃ = erkäuſlich.

cr-kauſen (~-~) I. vₐ C₁₂ neodl. 1. = a) fauſen; b) (desanſen) vykoupiti; et. mit (o durch, ~) um et. ~ vykoupiti co čim 2. ~ ob. podplatiti koho; et. ~ podplacenin ziskati. — II. % C ~ n E₇ bez pl., Erkauſung f E₁₈.

cr-käuſlich (~-~) a D₂,₃₅ 1. (vý)kupný. 2. uplatitelný, uplatný, poruſitelný (= beſtechlich).

cr-keſen (~-~) vₐ sich ~ C₁₂ neodl. = jid erdreiſen

cr-kennbar (~-~) I. a D₂,₃₅ (po)znatelný. — II. s Erkennbarkeit f E₁₈ poznatelnost.

cr-kennen (~-~) I. vₐ C₁₅ neodl. 1. pozn(á)vati; 3. et. o anſo ~ bei et. ~ poznávati koho po čem; id erfannte ihn folgend an j-r Stimme poznal jsem ho hned po hlase; daran erteune id ihn po tom ho poznávám; jid zu ~ geben dáti se poznati, prohlásiti se komu; er ist nicht mehr zu ~ není (již ani) k poznáni; ihr Gang läſt sie als Göttin, její chůze prozruje bohyni; Prv. den Löwen erfennt man an den Stieren Iva poznáš po spárech; daran erſenk' ich m-e Pappenheimer po tom poznávám své lidi. 2. (einsehen) sezn(á)vati, po-co, mspr. nahlížeti co; er erteuſt j-e Nehter seznává, u- své chyby, priznává se k svým chybám; 3-m et. zu ~ zu verſtehen) geben dáti komu co na srozuménou, projeviti, ukázati komu co; et. als (o jür) richtig ~ seznávati co správnym; obec. 3. jür e-e Zunmme pripsati co komu k dobrému. 3. = anerkennen I. 1.; id erteune mich dessen umwürdig uznávám, že toho nejsem hoden; 3-š Unterſpricht nicht ~ wollen nechtíti uznati ei podpis. 4. et. mit Dant ~ vděčné uznávati co, býti uználý ~ vděčný za co. 5. bibl. ein Weib ~ ženu poznati, s ženou obcovati. 6. tež vₐ iiber o it et. ~ nález učiniti, rozhodnouti, souditi o čem, rozsouditi co; auf Teodesstraße ~ odsouditi na smrt; daß Gericht erfannte gegen ihn einſtimmig auf Gefängnisstraße soud odsoudil ho jednohlasné do vezení; zu Recht ~ nalézti uznati právem, za právo dáti; in dieser Zache ist noch nicht erfannt worden v této věci nebylo ještě rozhodnuto. — II. vₐ sich ~. sich schultig ~ poznávati svou vinu; jid jür e-n Zunder ~ poznávati se hříšníken; (k omdelema) kommt zu dir! erſenne dich! sebeſ! se! vzpamatuj se!; erſenne dich ſelbſt znej sebe sám!, poznej sebe sama; auf e-n Cid ~ nalézti na příšahu; der Cid, auf welchen mit dem lüſtjeile ſerant wurde přisaha rozsudkem naſzenä. — III. % C ~ n E₇ bez pl., Erkennung f E₁₈.

cr-kenntlich (~-~) I. a D₁,₃₅ 1. poznatelný, zřejmý, patrný. 2. (po)vlěčný, uznajly. — II. s Erkennlichkeit (~-~) f E₁₈; 1. pozna-telnost (= Erkennbarkeit). 2. uznání, uznaloſt, vlěčnost. 3. s pl. dar z uznalosti; (Zuntgelt) zpropitné.

Cr-kenntnis (~-~) I. f D₁₄ poznání, po-znatek. — II. n D₁₃ práv. (richterliſch zpruch) nález: durch richterliſches ~ nálezem soudním; ein ver urycheilendes ~ gegen 3. ergehen lassen nálezem odsouditi koho.

Cr-kenntnis..., cr-kenntnis... (~-~) ... -bescheid m výměr rozhodovací; -ſelig a st. schopen poznatku; -gericht n soud rozhodovací n rozhodující n nalézací; -grund m: a) princip poznávaci; b) práv. důvod nálezu; -kraft f mohutnost poznávací, poznávavost (= vermögen); -kreſs m obor poznání; -fig.nale npl. plav. signaly poznávací (poznávajících se loſd; -vermögen n st. mohutnost poznávaci, poznávavost; -wort n slovo poznání, heslo, -jeichen n znamení poznání, známka; voj. heslo.

Erker (~) [lt.] m E₆ stav. 1. arkýř†, výstupek (uzavřený pavlán). 2. ~ am Tade vikýř†.

Erker-...

— 839 —

er-kirogen

Erker ... (v̈-...) -ausladung f vylozeni v vy-
sazení arkýre; -fenster n okno v arkýri n ve
vikýři; -stübchen n, -zimmerchen n světnička
n pokojik ve výstupku; -thürmchen n vě-
žička arkýrová n na arkýři.

er-kieſen (v̈-) I. v̈a C₁₄ neodl. = anſerſieſen,
anſerwählen. — II. % C̄- n E₇ bez fl., Erſieſung
E₁₈ výběr, výbor, volba.

er-klaſtern ˇ (v̈-) v̈a C₁₂ neodl. = um-
klajten.

er-klagen ˇ (v̈-) v̈a C₁₂ neodl. vyžalovati
si, vystýskati si.

cr-klaſmern ˇ (v̈-) v̈a C₁₂ neodl. chytati
se p chytiti se čeho.

cr-klaſpern ˇ (v̈-) v̈n (jn) C₁₂ neodl. za-
klapati, zaklektati.

Erklaſt-... ˇ (v̈-) ... = Erklärungs-...

cr-klärbar (v̈-) I. a D₂₁₃ vysvětlitelný; eš
ift mir - warum ... vysvětluji si. proč ... —
II. s Erklärbarkeit (v̈-...) f E₁₈ vysvětli-
telnost.

cr-klären (v̈-) I. v̈a, v̈r sich ~ C₁₂ neodl.
1. vysvětliti, objasniti, vykládati vyložiti;
das läſt sich leicht - to lze snadno vysvětliti;
ich kann mir sein Betragen nicht - nechápu jeho
chování; e-c Šelle in e-m Bude auf verſchiedene
Weise - místo v knize všelijak vykládati; et.
näher - podrobněji n důkladněji vysvětliti co.
2. prohlásiti, oznámiti, vyjeviti, pronéstí; er
wurde für (in)schuldig erſlärt byl uznán n
prohlásen za (ne)vinna; S. zu f-m Erben - pro-
hlásiti koho za (svého) dědice, ustanoviti koho
dědicem; S. in die Acht - dáti koho do klatby,
vyhlásiti klatbu nad kym; e-m Mächten f-e Liebe -
vzniati n vyjeviti děvčeti lásku; ich erkläre daß
sür e-e Lüge e für falſch prohlaſuji to za lež;
sich - (ſich auspröchen) vyjádřiti se, vyſloviti se,
pronéstí se (o čem); bitte - ſie sich näher prosim,
vjádřete se podrobněji; sich gegen et. - pro-
hlásiti se proti čemu; sich für et. o zu Gunsten
e-r Sache - prohlásiti se pro co; ich erkläre mich
damit inverſtanden prohlaſuji, že jsem s tim
srozumön. — II. % sich ~ vyſloviti n vyjá-
dřiti se, učiniti vyznání. — III. ~ d D₂₁₃ vy-
kládací. — IV. erkraft D₂₁₃ 1. anal. inf.
2. (entſchließen) = abgeſagt (v abſagen I. 1.); erkliärter
ſeind úhlavní nepřitel; erkliärter Krieg vypo-
žězena n o - válka; erkliärter Liebhaber pro-
hlásený milenec. — V. % C̄- n E₇ bez pl.
Erklärung f E₁₈ prohlášení, projev. ob-
jasnění ata: eine Erklärung abgeben prohlašen;
eidesfättige Erklärung uznání, prohlášení místo
přisahy n * místopříšežné; feierliche Erklärung
slavné n slavnostní prohlášení; leswilliige
Erklärung prohlášení n pronesení poslední vůle,
poslední pořízení, závět; e-e Erklärung über
t. abgeben učiniti prohlášení n prohláſiti se
o čem; e-e Erklärung mit 3-m haben dojednávati
se s kym, mítí výklady s kym; Erklärung des
Ausnahmszustandes prohlášení výjimečného
stavu.

cr-klärenswert (v̈-v̈) a D₂₁₃ stojící za
výklad, zasluhující výkladu.

Er-klärer (v̈-) m E₆, -iu f E₁₉ 1. vykladatel,
vykladač, vysvětlovatel. 2. prohlašovatel.

cr-klärlich (v̈-) a D₂₁₃ = erklärbar.

Er-klärungs-... (v̈-...) -art f způsob vyklá-
dati n výkladu; -grund m duvod (prohlá-
šení); -kunſt f vykladačství, umění vykladací;
-ſchrift f spis vysvětlovaci, kommentáŕ†;
-berjuch m pokus vysvětlovací n vysvětliti (co);
-weiſe f = -art.

cr-kleſen ˇ (v̈-) v̈n (b) C₁₂ neodl. dostačiti,
prospěti.

cr-kleſlich (v̈-) a D₂₁₃ 1. dostatečný, po-
stačující. 2. (beträchtlich) značný, znamenitý,
valný.

cr-klettern (v̈-) v̈a C₁₂ neodl. e-n Baum ~
vyšplhati (se) n výležti na strom.

cr-klimmen (v̈-) v̈a B₅ (pp. 16-2 C₁₂) neodl.
v erklettern.

cr-klimpern (v̈-) v̈a C₁₂ neodl. vybřinkati
si, vydrnkati si co.

cr-klingeln ˇ (v̈-) v̈n (jn) C₁₂ neodl. za-
zvoniti, zazniti.

cr-klingen (v̈-) v̈n (jn, ˇ b) B₃ neodl. (Gell
certönen) (o zvonci, o ktenieliſch) zazvoniti, zacinkati,
zazniti; laſſet die (Säler ~ fuknëme si!; (erſchalten)
(o pisni ata) zazni(va ti, oz(y)vati se, rozléhati se.

cr-kirren (v̈-) v̈n C₁₂ neodl. zařinčeti, za-
drnčeti; man hörte die Waffen ~ ozýval se
rinkot zbrani.

cr-klopfen (v̈-) C₁₂ neodl. I. v̈n (b) žem. o srčet:
zabusiti. — II. ˇ v̈a (za)bušením vzbuditi.

cr-kliſten ˇ (v̈-) v̈a C₁₃ neodl. = zer-
kliſten.

cr-klügeln ˇ (v̈-) v̈a C₁₂ neodl. = aus-
kliſeln.

cr-kliſungen (v̈-) p. p. od erſtlingen.

cr-knaßen ˇ (v̈-) v̈a, v̈n (jn) C₁₂ neodl. =
knaden.

cr-knallen ˇ (v̈-) v̈n (b) C₁₂ neodl. za-
třaskati, -nouti; b. sm. = knallen.

cr-knaren ˇ (v̈-) v̈n (jn) C₁₂ neodl. za-
vrzati, rozvrzati se.

cr-knanfern (v̈-) er-knaſern (v̈-) v̈a C₁₂
neodl. = ergeißen.

cr-knurren ˇ (v̈-) v̈n (b) C₁₂ neodl. =
kunren.

cr-fobern (v̈-) C₁₂ neodl. I. v̈a opět nabýti
(čeho). — II. F v̈r sich ~ zotaviti se z čeho.

cr-kochen ˇ (v̈-) v̈a C₁₂ neodl. uvařiti.

cr-koren (v̈-) p. p. od erſüren.

cr-kraßen ˇ (v̈-) v̈n (jn) C₁₂ neodl. za-
rachotiti, zaduněti.

cr-kräftigen ˇ (v̈-) v̈a, v̈n (b) C₁₂ neodl.
= kräftigen.

cr-kraſsen ˇ (v̈-) v̈n C₁₂ neodl. spáry
(instr.) uchvátiti.

cr-kranken (v̈-) I. v̈a (jn) C₁₂ neodl. one-
mocněti, ochuravěti, roznemoci se, roz-
stonati se (an et. čim); erkraut fein stonati;
er ıſt vor Kummer (o in Felac e-r Erkältung)
erkraut roznemohl se hörern (a nastuzenim);
der Erkraute onemocnělý. — II. % C̄- n E₇
bez pl., Erkrankung f E₁₈ š. sm. těž nemoc.

cr-ſriechen (v̈-) v̈a B₅ neodl.: e-n Berg ~
zlězti horu, vylézti na horu; fig. ein Amt
doškrábati se, doškemrati se uřadu.

cr-kirogen ˇ (v̈-) v̈a B₅ neodl. 1. = er-
kämpfen, eröbern. 2. dostati, obdržeti (= be-
kommen).

cr-frummen

— 840 —

[cr-lauern

cr-frummen ( ~ ~ ) v, ( jn) C₁₂ neodl. ztočiti, zkriviti se.

cr-fühlen (~ ~) C₁₂ neodl. I. v, a ochlazovati p ochladiti. — II. v, n (jn) ochladnouti, vy- ochladiti se; w, v, sich ~ (= ertälten) ochladiti se. zastuditi se, nastydouti.

cr-fühnen (~ ~) C₁₂ neodl. I. v, sich ~ (= (erdeisen) osměliti se, odvážiti se čeho; wenn sich dessen (v acc. das) S. ertübute kdyby se toho někdo odvázil. — II. v, = erdeisen II. — III. % C - n E, bez pl., Erkühnung f E,₁₈ opovážlivost, odvážnost, osmělení, smělost.

cr-fümmer (lije) n (~ ~) v, a C₁₃ neodl. stěži n těže a krušně n trapné nabýti n dosíci čeho.

cr-kunden (~ ~) C₁₃ neodl. I. v, (vy)zvěděti, vypátrati, vyzkoumati, poznati. — II. v, v, sich ~ = sich erdungen.

cr-kundigen (~ ~) I. v, sich ~ C₁₂ neodl.: sich nach et. o über et. o (rak.) nach et. bei S-m ~ dotazovati se čeho na kom, vyzváti se koho nač (= Erkundigung(en) einziehen o einholen über et.); ich komme um mich nach Abrem Befinden zu ~ přicházati se poptat, jak se Vám vede. — II. v, C - n E, bez pl., Erkundigung f E,₁₈ pretpávka; Erkundigungen einholen e einziehen poptávati se; die eingeholten Erkundigungen ačinené pretpávky.

Er-kundigungš... (~ ~...), -bureau n dotazovací kancelář, poptavárna; ~ schreiben n list dotazovací.

cr-fundschaften (~ ~) v, a C₁₃ neodl. = auš fundschaften.

cr-fünsteln (~ ~) I. v, a C₁₂ neodl. umělkovati, affektovati↑, líčiti, tvářiti, nutiti, strojiti (= erheucheln 2,1); erfünstelte Bejdeidenheit ličená o strojená skromnost. skromnost na oko. — II. % C - n E, bez pl., Erkünftung f E,₁₈ strojenost, líčenost, affektace↑, přetvárka.

cr-fuppeln (~ ~) v, a C₁₂ neodl. kuplířstvím nabýti, vykuplovati↑.

cr-füren (~ ~) v, a B, neodl. = außerließen.

cr-laben (~ ~) v, v, sich ~ C₁₂ neodl., v laben.

cr-lag (~ ~ n ~ ~) m D₁₁ rak. složení; gerichtslieder ~ složení k soudu.

cr-lags... (~ ~... n ~ ~...), -anbringen n, -ge- such n složní zádost, žádost za schování n za složení; -anweisungsbuch n kniha poúkazův o vkladech; -anzeige f oznámení o složení; -gebür f složné; -gegenstand m předmět složení; -schein m list o složení m složný; -tag m den složení, položení, složný.

cr-lag (~) impf. od erliegen.

cr-lähen (~ ~) C₁₂ neodl. I. v, n (h) ochromnouti; an den fühlen ~ zkulhavěti; an kraft ~ zemedleti; in f-m Eifer ~ v horlivosti ochabnouti; an einem Arme erläutmt s chromou rukou; der Arm ist ihm erläutmt má chromou ruku. — II. % v, erläufen ochromiti (= läufen).

cr-langbar (~ ~) I. a D₂,₃ = erreidbar. — II. s Erlangbarkeit (~ ~) f E₁₈ bez pl. dosatzitelnost.

cr-langen (~ ~) I. v, a C₁₂ neodl. 1. dosáhnouti (rukou) čeho n k čemn. 2. dosáhnouti, dosíci, dojiti, dodělati se, nabýti čeho; durch Bitten et. ~ doprositi se čeho, vyprositi si co; durch Reden et. ~ vymluviti si co; E, c, o Ruhm ~

dojiti eti n slávy; ein hohes Alter ~ dožiti se vysokého stáří; e-n Sieg ~ dobyti vítězství; -s Gunt ~ získati z přízeň; -s Gunt zu ~ uchen ucházeti se o si přízeň; Prv. man erlangt nichts ohne Mühle bez práce nejsou koláće. — II. % C - n E, bez pl., Erlangung f E,₁₈.

Erlangcn (~ ~) npr. n E,₃₅ zem. Erlangy.

cr-längen ( ~ ~) v, a C₁₂ neodl., w, v, sich ~ prodloužiti, z- (v, v, sich se); S hor. prohnati, zdělití (sind); Gänge ~ dosáhnouti n dosíci n do stihnouti žíly; najiti žilu.

Er-langer ( ~ ~) m E,₆ kdo dochází čeho atd.

Erlanger (~ ~) I. ~ m E,₇ ~ in f E,₁₈ obyvatel Erlang. — II. ~ n erlanžské pivo. — III. ~, c ~ a neskl. erlanžský.

cr-faš (~) impf. od erlejen.

Er-faš (~) m D₁₃, D₁₂ 1. slevení, prominuti; ~ im Freije slevní ceny; ~ der Straße oder der Ztenern prominut trestu n daní. 2. výnos, vynesení; ~ e-r Bepörde výnos n vynesení úřední.

Er-faš... (~ ~) -geld n poplatek za prominuti; ~ -jahr n cirk. = Ablassjahr.

cr-fašbar (~ ~) a D₂,₃ prominutelný atd. (často = überschreifig).

cr-fassen (~ ~) I. v, a C, neodl. 1. ein Seife ~ vydati zákon; ein Urtheil gegen S. ~ rozsudek vyněsti proti komu. 2. S-m et. ~, S S. e-r Zade (gen.) ~ sleviti, odpustiti, prominouti komu co; S-m j-e Zinden ~ odpustiti komu hříchy, rozhře-iti koho. — II. % C - n E, bez pl., Erlangung f E,₁₈.

cr-fässlich (~ ~) a D₂,₃ prominutelný, odpustitelný.

Er-faßungš... (~ ~...), -brief m list promíjecí n odpouštěcí; písemné prominuti; ~ -jahr n milostivé léto (= Ablassjahr); ~ -hinde f hřích odpustitelný.

Erlau (~) npr. n E,₅ zem. (M v Würtich) Jager.

Er-lauß (~ ~) m E,₃ bez pl. (lépe Erlaubniš) dovolení, dovolená.

cr-lauben (~ ~) v, a C₁₂ neodl. dovoliti, (gutausen) dopustiti; es ist erfaubt jest dovoleno; da ist es nicht erlaubt zu geben tudy se nesmi choditi; (výraz závofilosti) ~ Sie! nebo Sie ~ dovolte! ich erlaube mir, Ihnen zu bemerken dovoluji si podotknouti Vám.

Er-laubniš (~ ~) f D₁₄ bez pl. dovolení, odpuštění; mit ~ s dovolením dovolte (odpustte!); mit Sper ~ s (Vašim) dovolením!; die ~ geben o erteilen dovoliti; er bat den Vater um ~, das zu thunt (o das thunt zu dürfen) prosil otec. aby mu to dovolil učiniti.

Er-laubniš..., er-laubniš... (~ ~...), -brief m = ~ -dreiben; -karte f = ~ -schein; -schein m list n listek dovolovací; -schreiben n list dovolovací, písemné dovolení; -weiße adv. s dovolením.

cr-lauft (~ ~) I. a D₂,₃ osvicený, vznucený; ~ e Thaten slavné činy. — II. s Erlaucht f E,₁₈ Osvicenost (tutul knížat a fískochy) hrabat.

Erlauer (~ ~) I. m E,₆, -in f E,₁₉ Jagran, -f-ka. — II. ~ m E,₆ vino jagerské. — III. ~, c ~ a neskl. jagerský.

cr-lauern (~ ~) v, a C₁₂ neodl. 1. vyčihati. 2. ~ = abwarten I. 1.

cr-lauſen

— 841 —

cr-lieſ

cr-lauſen (›⁻⁻) I. vₐ 1. v. 3. (cunbeuern) doběhnouti, dohoniiti koho. 2. et. bě- hem nabýti (čeho), vyhěchati si co. — II. v'r ſich — proběhati se, —nouti se. — III. — p. f., a D₂·³; prov. s die auf ein Veriabren — den Kesten náklad naſ. 1. = cr- heben. 2. = abpassen 2.

cr-lauſchen (v'⁻⁻) vₐ C₁₂·₁₄ neodl. 1. = er- heben.

cr-läuterbar (v'⁻⁻) a D₂·³ vysvětlitelný, vyložitelný, ohjasnitelný.

Cr-länterer (v'⁻⁻) m E₆ vykladač, vy- kladatel (= Ausfeuer).

cr-läutern (v'⁻⁻) I. vₐ C₁₂ neodl. vysvětliti, ohjasnit, vyložiti (= ertären). — II. d a L)·³ ohjasnovací. — III. v. G- n E₇ bez pl., (cr- läuterung f E₁₈ rozbor. výklad, vysvet- livka atd.; Erläuterung (im Rednungspheceser) v' klad (= ertären).

Cr-läuterungs... (v'⁻⁻) ... -bericht m zpráva vysvětlovací n objasňovací; -schrift f spis vysvětlovací n objasňovací.

Erle (v'⁻) f E₂₂ bot. (gemeine) ~ Alnus olše.

cr-leben (v'⁻) I. vₐ C₁₂ neodl. 1. et. do- ziti se. dočkati se čeho; das werden wir nicht mehr ~ toho se již nedočkáme; sein siebzigste Sahr ~ dožiti se sedmdsátého roku; er wird die nachsten Tag nicht ~ nedočká se radosti z dětí n na dětech. 3. (erfahren) er erlebte, was ich nur träumte on prožil, o dem já jsem jen snil. II. erlebt p. p. tež a D₂·³. 1. anal. inf. 2. prov. mnoho zaživší. s šm. zkušený. — III. % v- n E₇ bez pl., Erlebung f E₁₈ zkušenost.

Cr-lebnis (v'⁻) n D₁₃ zažité; co kdo za- žil: důležitá příhoda n událost n důležitý přiběh v života čim; i-c Erlebniffe eržäben vy- pravovati přiběhy svého života; ans den Cr- lebniffen des Herrn X. ze života pana X.

Cr-lebungs... (v'⁻⁻) ... -fall- versicherung f pojišteni na dožiti.

cr-ledigen (v'⁻) I. vₐ, v'r ſich ~ C₁₂ neodl. 1. S. o. sich e-r Sache (gen.) ~ zbaviti se čeho; vykonati co. 2. et. ~ Geendigem: s-f Eorrespondenz ~ vyříditi svou korrespondenc; e-e Zreitzeide ~ spornou věc rozřešiti; e-e Prage ~ na otázku odpověděti, mspr. otázku zodpověděti; e-n Würisel ~ pochybnost odkliditi; die Sache ist erledigt věc je vyřízena. — II. erledigt a D₂·³ 1. vyřízený; die Bittschrift ist noch nicht erledigt zádost není; je jest vyřízena. 2. (o ſufradech) uprázdňený, neobsazený (= frei, offen). — III. 1. v. G- n E₇ bez pl., Erledigung f E₁₈. 2. Erledigung des Geschäftsfüdes vyřízeni kusu; entwurfene Erledigungna navržené vyřízení; in Erledigung des Beridutes vyřízuje zprávu, vyřízením zprávy; Erledigung e-r Štelle uprázdňení místa; rak. in Erledigung gefommen uprázdňený, neobsazený.

cr-legen (v'⁻) I. vₐ C₁₂ neodl. 1. e-e Gesetumme ~ summu penž słožiti n dáti; Abgaben ~ dávky za- praviti. 2. (cort kinfredren) skláti, zabiti; ein Wild ~ zvěr zastřeliti; f-n Segner mit der Pistoſe ~ protivníka pistolí zastřeliti; viel Wild ~ mnoho zvěre postříleti; nach Hause kommen, obne et. erlegt zu haben (pri)jiti domů bžundou. II. et. %

E- n E₇ bez pl., Erlegung f E₁₈. — III. ~ part. p. od erleggen.

Cr-leger (v'⁻) m E₆ skládající, slozitel.

cr-leichtern (v'⁻) I. vₐ, v'r ſich ~ C₁₂ neodl.: 3.-met. ~ něheiti, od-, usnadniti, uleviti komu co; ich hab' mir das Herz erleichtert ulevil jsem svému srdeci; 3. in der Last ~ 3. von der Last o der Last ~ uleviti komu, uleviiti komu břemene; 3.-s Moth ~ zmnírni bitu ši; ein Herz ~ uleviti srdeci, ote- vriti srdece; ich jühte mich erleichtert jest mi leheji; f j-n Baud ~ sich ~ vyprázditi se, vykonati svou potřebu. — II. § 1. G- n E₇ bez pl., Erleichterung f E₁₈. 2. v.n Cr- leichterung f obch. üleva v placent.

Cr-leichterungs... (v'⁻⁻) ... -mittel n pro- stredek polevovací n polohující n usnadňující.

cr-leiden (v'⁻) vₐ neodl. A. C. utrpěti; c-n Zchaden ~ Škodu vzíti n (u) tipěti; e-e Rieder- lage ~ býti poražen, vzíti n mspr. utrpěti poražku; den Tod für et. ~ zemřiti za co. B. C₁₃ = verleiden.

cr-leidlich (v'⁻) a D₂·³ snesitelný.

cr-leiern (v'⁻) vₐ C₁₂ neodl. získati hrou na kolovrátku atd.

erlen (v'⁻) a D₂·³ olšový.

Erlen... (v'⁻) ... -bad m potok vinoucí se olšovím; -banm m (= Erle) olšový strom, olše; -blattkäfer m 10 Agelastica alni mande- linka olšová, zádumčiveč; -busch m olšina, oľš(ov)í (= Ertengebüsch); -salter m 20 Papilio camilla bahočka olšová; -fink m 20. čízek (= Zießig); -gebüsch m = -busch; -holz m olšové drívi, olšovina; -hüpfer m 20 Cureulio alni nosatec olšový; -fönig m 20 Erl-fönig (z Eſſenſenſi) král elu n duchů; -rüſteltäfer m 20 Cryptorhynchus lapathe pochvonosec olšo- vý; -sauger m 20. Psylla alni mera olšová; -sinnerm m 20. Lophopteryx camelina hřbetozubec olšový; -springer m 20. Orchestes alni skákač olšový; -wald m háj olšový, oľš(ov)í, olšina.

cr-lerunbar (v'⁻) a D₂·³ načitelný.

cr-lernen (v'⁻) I. vₐ C₁₂ neodl. načiti se švemi; ein Handwerk ~ vynečiti se femeslu; das Deutsche ~ načiti se němčiné n německy. — II. % G- n E₇ bez pl., Erlecrung f E₁₈.

cr-lernenswert (v'⁻) a D₂·³ ~ Zpraden ſoži zaſluhující, aby se im (clověk) načuil. —

cr-leſen (v'⁻) I. vₐ C₃ undl = ausreifen I. 1. — II. p. p., a D₂·³ = ausreifen II.

cr-leben (v'⁻) vₐ C₁₄ neodl. ſich ~ skoro † ſich an et. ~ osvěžiti se čim, potěšiti se čim.

cr-leuchbar (v'⁻) a D₂·³ osvětlený.

cr-leuchten (v'⁻) I. vₐ C₁₃ neodl. = be- leuchten I. 1.; die Šeme erleuchtet die Erde slunce osvětluje zemi; mit Sve ~ plynem osvětliti; den Verstand ~ rozum osvititi. — II. erleuchtet D₂·³ part. p. též a erleuchter Kepſ o Verstand osvicená hlava, rozum osviceny; die Erleuch- teten mpl. osviceni. — III. % G- n E₇ bez pl., Erleuchtung f E₁₈ = beleuchten II. 1.; elektrische Erleuchtung elektriské osvětlení.

Erleuchter (v'⁻) m E₆ osvětlovatel.

Cr-leuchtungs... (v'⁻) = Beleuchtungs...

Erlicht (v'⁻) n E₃ olš(ov)í (= Erlebnibuch). cr-lieſ (v'⁻) impſ. od erlaufen.

Německočesky slovník. I. Deutſchbemerktes Wörterbuch.

106

cr-liegen]

— 842 —

[er-mäßigen]

cr-liegen (~↓-) C₂ neodl. I. vₙ (in) 1. pod-
lehnouti (unter der Last pod bremenem); dem
Kummer ~ podlehnouti hörı; den Streichen der
Alt nicht ~ ranan sekery odolati; er erlag
diesem letzten Schlage tato posledni rána mu
dodala. 2. ☒ horn, ustati. 3. rak., pošt. auf der
Post ~ = auf der Post liegen; bei Gericht ~ u soudu
býti n ležeti, býti v soudnim uschováni. —
II. vₚ sich ~ hosp. o půdě zotaviti se uhořenim,
vůhůřiti se.

cr-listen (~↓-) I. %a C₁₃ neodl. vylstiti, vy-
mámiti, vyšiditi (co), isti nabýti čeho. — II. %r
C- n E₇ bez pl., Erlüstung f E₁₈.

cr-litt (~↓) impf. od erleiden.

Erl-könig (~↓-) m E₃ v Erlenkönig.

cr-loben ~ (~↓-) %a C₁₂ neodl. vychváliti
si (co).

cr-log (~↓), cr-logen (~↓-) p. p. impf. od
erliegen.

Cr-lös (~↓-) m D₆, pl. E₁ (erſchätes Geld) stržené
peníze, tržba; (Geminn) výtěžek, výdělek.

cr-loſch (~↓) impf., erloſchen (~↓-) p. p.
od erſöfchen.

er-löſchen (~↓-) I. vₙ (in) B₂₂⁺⁺ C₁₂₁₄
neodl. (o ohň) uhasnouti, vy-; das Feuer ist jen
erſchöen oheň již uhasl-; (ausſerben) vymřiti;
(ot právu atd.) pozbýti moci n platnosti, pomí-
nouti; das Redt erlijdt právo pomíj n pře-
stává; fig. die Leidenschaften ~ mit den Säuren
vášně s léty pomíjej; der Tag erlischt den se
schyluje, stívá se; obeh. die Dirmna ist erloſchen
firma zanikla; (to barvá) vyblednouti, vyruď-
nouti; (to pismu) zajíti, setříti se, smazati se. —
II. % %a C₁₄ = löſchen. — III. erloſchen p. p., a
das erloſchene Feuer vyhaslý oheň; das erloſchene
Lidt zhaslá svíčka; erloſchene Linie e-8 Gejechlechtes
vymřelá větev rodu; erloſchene Augen vyhaslé
n strhané oči; erloſchenes Redt právo mrtvé
n propadlé n promlčené. — IV. % v C- n E₇ bez
pl., Erlöſchung f E₁₃ zánik; das Feuer ist dem
C- nahe oheň dohorič; Erlöſchung des Anflage-
rechtes pominuti n zaniknuti práva k obžalobě;
Erlöſchung der strafbaren Handlungen pomijení n
pominuti trestných činů.

er-loſen (~↓-) %a C₁₄ neodl. losem nabýti (čeho).

er-löjen (~↓-) I. %a C₁₄ neodl. 1. (beferien)
osvoboditi, vyprostiti (koho); (erretten) zachrá-
niti, spasiti (koho); (toskaßen) vykoupiti (koho);
A. aus dem Gefängniffe ~ vysvoboditi (koho z vězeni);
(Ferr.) erlöſe uns vom livet (Pane.) nás od
zlého; B. aus e-r Geiahr ~ vytrhouti z ne-
bezpečenství; Chrifuſs hat uns mit f-m Blute
erlöſt Kristus vykoupil nás svou krvi. 2. †cui
Pfand ~ = auslöjen I. 2. 3. prov. J Geld ~ peníze
utrziti n s-. — II. ~d D₃ výkupný, osvobo-
zujíc. — III. % C- n E₇ bez pl., Erlöſung f
E₁₈ výkup.

Cr-löſjer (~↓-) m E₆, ~in f E₁₉ spasitel,
vkyupitel, f-ka.

Cr-löſjer..., (~↓...) ~orden m řád Vyku-
pitelův.

Erlöſungs... (~↓...) ~ſtunde f hodina vy-
koupeni n osvobozeni n spásy; ~werk n dílo
vykoupeni n spásy.

cr-luchsen, er-lugsen (~↓-) %a C₁ neodl.
vymámiti, vyšiditi.

cr-lüigen (~↓-) I. %a B₆ neodl. 1. vylhati,
s. sm. = erdichten I. 2. 2. vylhati si (co), lží zí-
skati. — II. erłogen D₂₃ lživý, vylhaný; das
ist erłogen to je lež.

er-lüſtigen (~↓-) t v cr-lüſtieren (~↓-)
I. %a, %r sich ~ C₁₂ neodl. = belüſtigen I. —
II. % C- n E₇ bez pl., Erlüſtigung f E₁₈ = be-
lüſtigen III.

cr-machen ~ (~↓-) %a C₁₂ neodl. prov. J =
aufessen 1.

er-mächtigen (~↓-) C₁₂ neodl. I. %a 1. J.
žt et. ~ z (plno)mocniti koho k čemu, dáti komu
plnou moc v čem (= bevolmächtigen I.) 2. % et. ~
= bemächtigen 1. — II. vₚ sich ~ 1. sich e-r
Zade ~ zmocniti se věci. 2. † sich ~ ži... =
sich erfühnen. 3. prov. (svýč.) (pro)jeviti ochotu
(k čemu). — III. % v C- n E₇ bez pl., Ermächti-
gung f E₁₈ = bevolmächtigen II.

Er-mächtigungs... (~↓...) deficiet n trestný
ciu stíhaný ze zmocnění; ~schreiben n list
z(plno)mocňovací, písemné zplnomocnění n
plnomocňování.

cr-mahnen (~↓-) I. %a C₁₂ neodl. 1. J. žt
et. ~ napomínati p napomenouti, nabádati,
povzbuzovati koho k čemu; J. žur Drbnung ~
volati (napomenouti) koho k pořádku. 2. J. ~
napomenouti koho, dáti komu napomenutí n
domluvu n důtku. — II. % C- n E₇ bez pl.,
Ermahnung f E₁₈ napomenutí, výstraha,
domluva, důtka.

Cr-mahner (~↓-) m E₆ napomínac, -tel.

Cr-mahnungs... (~↓...) ~schreiben n list
napomínací, písemné napomenutí.

ermäckeln ~ %a C₁₂ neodl. = erhandeln.

cr-malen ~ (~↓-) %a C₁₂ neodl. vymalo-
vati (si), malováním získati.

cr-mangeln (~↓-) I. %n (b) C₁₂ neodl. schá-
zeti, nedostávati se: a) mir ermtangelt et. schází
mi co, nedostává se mi čeho, též % c8 ermgangelt
mir an Geld o ~ des Geldes nedostává se mi
peněz: es an der schuldigen Eherbietung gegen
J. ~ laſſen nevzdávati příslušné úcty komu; an
m- r Muthilje ſoll es nicht ~ přispěji rád; an
m wird es nicht ~ nebudu od toho; b) e-r Zade ~
býti bez čeho, nemiti čeho; es ermgangelt der Be-
weiſe není důkazů; wessen ermgangelt er? co mu
schází?; id) werde nicht ~ (et. zu thun) neopo-
minu (učiniti co); id) werde es an nichts ~ laſſen
neopominu ničeho; bei ~ der Gelegenheit není-li
n nenaskytne-li se příležitost; práv. das Gericht
wird nicht ~ den Bericht seinerzeit vorzulegen soud
neopomine zprávu v čas podatí; es an Heißt
nicht ~ laſſen vynaložiti všecku píli; an Geld
werde ich es nicht ~ laſſen o peníze se postarám. —
II. % C- n E₇ bez pl., Ermangelung f E₁₈
in Ermangelung von et. Besserem o e-8 Besserem
neu-li n nebude-li ničeho lepšho; práv in
Ermangelung anderer Beweismittel vzhledem
k tomu, že není (tu) jiných důkazů; vzhle-
dem k nedostatku jiných důkazů.

cr-mannen (~↓-) C₁₂ neodl. I. ~ %a, ~
dodati muznosti o odvahy komu — II. % sich ~
vzmužiti se, nabýti odvahy.

cr-maſſ (~↓-) impf. od ermeffen.

er-mäßigen (~↓-) I. %a C₁₂ neodl. 1. zmir-
niti, zmenšiti, sleviti, snižiti; den Preis ~ na
ceně sleviti; e-e Vorstellung zu ermäßigen Preien

cr-matten

813

cr-niedrigen

predstavení za snížených cen. 2. prov = cr-meijen I. 3. — II. % C̄ - n E₇ bez pl., Ermähiſſung f E₁₈.

cr-matten ( ~L~ ) C₁₃ neodl. I. %a, %r sich ~ unaviti, znaviti, vysiliſti koho. — II. %m (it) ochabnouti, zemdleti, seslåbnouti, vysileti; ~d a D₂,₃ únavný, vysilující. — III. %r C̄ - n E₇ bez pl., Ermattung f E₁₈ únava; obne Ermattung bez únavy, neumavně.

cr-mehren ( ~L~ ) I. %a C₁₂ neodl. prov. zvoliti většinou hlasů. — II. % C̄ - n E₇ bez pl., Cr-mehnung f E₁₈.

Ermel ( ~L~ ) 2c. m E₆ v Ärmel 2c.

cr-meldet ( ~L~ ) a D₂,₃ = beijagen II.

cr-messen ( ~L~ ) C₁ neodl. I. %a 1. (ausmessen) vyměriti. z-. 2. zbehati, pro-. 3. povážiti, u, posouditi (co); weareifen pojímati (co); ich gebe Shnen zu ~ dávni Vám na uváženou; daraus ist leicht zu ~ z toho lze snadno poznati; soweit ich ~ kann pokud mohu souditi; du fannt nicht den umfang i-s Clends ~ nezměr's vseecku jeho bidr. 4. ~ ein Ziel ( = gereidem cíle dojít). — II. %r sich ~ = sich vermeijen. — III. % C̄ - n E₇ bez pl. uznání, uvážení; m-s C̄-s (= nach m-m C̄- po mem uvážení n mínení zdáni; biličes v freics C̄ - des Rüdiers slušné n spravedlivé n volné uzu nání n uvážení soudcovo; nach C̄ - dle uznání; jak uzná za dobré.

cr-meſſlich ( ~L~ ) a D₂,₃ změřitelný, změrňý (cim. jak opak k intermeſlich nezměrňý). cr-menchelu ( ~L~ ) %a C₁₂ neodl. = mendel-merden.

cr-mitteln ( ~L~ ) I. %a C₁₂ neodl. vyhledati, vysetviti, vyměřiti. (u)stanoviti co; (cr)endem poznati. — II. % C̄ - n E₇ bez pl., Ermittlung f E₁₈ = ausmitteln II.

cr-möglichen ( ~L~ ) %a C₁₂ neodl. umožniti, možným uciniti, usnadniti.

cr-morden ( ~L~ ) C₁₃ neodl. I. %a 3. ~ za- vražditi, zabiti, se světa sprovolediti, utratiti koho; Niefe ~ mnohé povražditi. — II. %r sich ~ zavražditi se. — III. % C̄ - n E₇ bez pl., Cr-mordung f E₁₈ vražda.

cr-morschen ( ~L~ ) %n (it) C₁₂ neodl. (= merjch werden) zpráchnivěti. zpukřeti. rozpadnouti se.

cr-müden ( ~L~ ) C₁₃ neodl. I. %a unaviti, uondati, (г)ťvati. — II. %r sich ~ %a (in) una- viti se, umdleti; vom Geben ermuüdet chůzi unavený n umdlený; sich bei (e durch) et. ~ unaviti se %im; sich bei der Arbeit ~ pracovati do úmoru; bei et. (poet gen.) ~ unaviti se %im; bei er Fahrt ~ unaviti se jízdou. — III. ~d a D₂,₃ únavný, unavující, nudný. — IV. % C̄ - n E₇ bez pl., Ermüdung f E₁₈ únava, úmor.

Er-munterer ( ~L~ ) m E₆ povzbuzovatel, obveselovatel.

cr-muntern ( ~L~ ) I. %a, %r sich ~ C₁₂ neodl. 1. sich vom Schlaſe ~ probrati se ze s)ánku, probuliti se. 2. (erheizten) obveseliti (%r sc). 3. (auregen) povzbuzovati p -diti, pobádati p na-, pobídnouti; die Zugend zum Fleiſe ~ (= ſleifig) im sein) mládež k pilnosti nabádati; sich zur Arbeit ~ nutiti se do práce. — II. % C̄ - n E₇ bez pl., Ermunterung f E₁₈ povzbuzení, pobídka.

Er-muuterungs... (~3... ~) -mittel n prostrédek povzbazovací.

cr-muthigen ( ~L~ ) % ayni zem, po t. cr-muthen ( ~L~ ) C₁₃ I. %a, %r sich ~ C₁₂ neodl. vzmúžiti, povzbuzovati p -diti koho. zmužilosti n odvahy n mysli n srdeč komu dodati, pobížeti p -dnouti koho; sich ~ dodávati si odvahy, vzmúžiti se. — II. % C̄ - n E₇ bez pl., Cr-muthigung f E₁₈.

cr-nähren ( ~L~ ) %a C₁₂ neodl. vyšiti si, sitím získati; f-n unterhalt ~ být živ(a) od šití, vyšiti si na živobytí.

cr-nähren ( ~L~ ) I. %a, %r sich ~ C₁₂ neodl. krmiti, živiti, vyživovati; er hat e-e große Familie zu ~ živí velikou rodinu; s sm. = cr-halten 1. 2.; Prv. drüede ernäht,ушриede verzehrt svornost tuží, sváry nuzi; mir dává, váhká bére; ~d a D₂,₃ výživný. — II. % C̄ - n E₇ bez pl., Ernährung f E₁₈ vživa.

Cr-nährer ( ~L~ ) m E₆, -in f E₁₉ krmitel, živitel, vyzivovatel (f -ka).

Cr-nährungs... , cr-nährungs... ( ~n... ~) -fähig a živný, schopný výživy; -fähigkeit f schopnost výživy; -haus n živitelna. výživna; -organ n zo. -vyživovací ústroj; -pulber n prášek vyživovací.

cr-nennen ( ~L~ ) I. %a C₁₂ neodl. jmenovati, ustanoviti koho %im; % 3. zu j-m dědicem; cr wurde zum Generalernannt byl jmenován generálem. — II. % C̄ - n E₇ bez pl. Ermennung f E₁₈.

Cr-nenner ( ~L~ ) m E₆, jmenující, ustanovovatel, dosazovatel.

Cr-nennungs... ( ~n... ~) -brief m, -nr-funde f jmenovací n ustanovovací listiu; -decret n dekret jmenovací n ustanovovací; -recht n právo jmenovací n ustanovovací, právo jmenovati koho.

cr-nannt ( ~) p. p. od ernennen.

Erneſt ( ~) npr. m kř. jm., -ine f Arnošt, f -ka.

cr-neuen ( ~L~ ) %a C₁₂ = ernenern.

cr-neuerbar ( ~L~ ) % a D₁,₃ obnovitelný.

Cr-neu(c)rer ( ~L~ ) m E₆, -in f E₁₉ obnovitel, -ovatel.

cr-neue(r)n ( ~L~ ) I. %a, %r sich ~ C₁₂ neodl. obnoviti: a) das Andenken e-r Sache bei 3-m ~ vyvolati n vzbuditi v kom upomínku naš; die Befanntchaft ~ obnoviti známost, znova se senázmiti; b) f-e Geliibbe ~ slib(y) obnoviti; e) der Mëbei in e-r Wöpnung ~ obnoviti nábytek v pokoji, fig. e-e Wunde ~ ránu otvírati. — II. % C̄ - n E₇ bez pl.: Erncuerung f E₁₈ obnova, -ení.

Erncuerungs... ( ~n... ~) -fähigkeit f mohutnost obnovovací; -fonds mpl. obnovovací veřejné papíry úvěrné.

Cr-neurer ( ~L~ ) m E₆ = Erncenerer.

cr-niedrigen ( ~L~ ) % cr-niedern ( ~L~ ) I. %a, %r sich ~ C₁₂ neodl. 1. snižovati p snižiti, po-. 2. Prv. wer sich jehst erhöhet, soll erniedrigt werden kdo se povošuje, bývá ponižen; den Preis ~ cenu snižiti, na ceně sleviti. 3. hud. ein Tensüüd ~ hudební skladbu snižiti; e-c Note ~ (cuch vergießtes) notu snižiti (o půt tonu znaménkom). — II. ~d D₂,₃, ponižující. — III. %

*

Erniedrigungs...

— 841 —

[er-öffnen]

1. C- n E₂, pl., Erniedrigung f E₁₈. 2. jen
Erniedrigung f ponižení, -ost.

Erniedrigungs... (~n~...) -grad m stupeň
po sužení; -zeichen n. hud. znaménko snižo-
vací (?).

Ern-rose (2~L~) f E₂₂ bot. = Baumrose.

Ernst (2) npr. m kij. E₁. Arnomt.

Ernst (2) I. m E₁₃, sg. tež E₁₆ a) (opak Scherz)
vážnost, opravdovost; (Streng) přísnost; (Eifer)
horlivost; (Nergie) energiej, rázněj; im ~, in
vollem ~, in allem ~ (zcela vážně, beze žertů;
es wird ~ prestávaji žerty, jde do tuhého; ist
das Schr ~ ? tež ist es Jhnen ~ damit? im guten) ~
myslite to do opravy? nežertujete?; es ist
nicht sein ~ nemyslí to do opravy, žertuje;
es ist mein voller ~ myslím to zcela vážně n
do opravy, nežertují; es war ihm ~ um j-

Přid. konal bedlivě svou povinnost; ~ aus
(o mity) e-r Sache machten, e-e Sache fir ~ annemen
bráti eo vážné; es ist barer ~ v bar I. 2.; hałb im ~,
halb im Schere polo žertem, polo do opravy;
allen ~ es zcela vážně n opravdově n dobrým
vědomím; b) (beheiliche Anstrengung) mit ~ an e-r
Sache arbeiten, et. in vollem ~ treiben vážné
pracovati o čem, vážně se zahývati ćm; c) neureu-
volles Weien vážnost, opravdovost; f-n ~ be-
haupten zachovat-ati vážnost, zůstávati váž-
nym; d) (Streng) přísnost: ~ der Zitten pří-
nost miravt. — II. c- a D₂, (opak beiter) vážný,
opravdový; (Streng) přísný: die Dinge (allju) c-
nechmen bráti véci (prílš) vážně; die Sache wird
c- jele to do tuhého; ich werde ein es Wert
mir ihm reden promluvm's ním (jak se patří).

Ernst ..., ernst... (2~L~) ~fall m voj. prípad
vátky: ~feuer n voj. adi. palba válečná n ostrá
n. na estro; ~frendlich a vážně prívětivý;

~~froh a,~~ heiter a vážný a veselý (zároveń);
~~qemcint a vážně n opravdově míněný;~~ a-qem-
meinte Pláne vážné záměry; ~~voll a (velmi)
vážný n opravdový;~~ ~wort n vážné slovo,
slovo do opravy.

ernsten ~ (2~L~) %n (b) C₁) a) býti vážný
(OPAK JERSEN); b) zvážnění.
ernithaſt (2~L~) I. a D₂, vážný, opravdový
(= ernſtli); ~ C (Seiprädje jühren vážně roz-
mlouvati. — II. s Ernſthäftigkeit (2~L~) f
E₁₈ vážnost. opravdovost.

ernſtlich (2~L~) a D₂, vážný, opravdový;
(Streng) přísný; (sfrig) horlivý; es ~ meinen miniti
co do opravy; ich meine es nicht ~ tež: směji
se jen.

Ernte (2~L~) f E₂₂, žen, (w, fig.) žatva, sklizeň;
gute o reiche ~ bohatá žen, úroda; schlechte o
längliche ~ spätna žen, neúroda; ~ halten sklí-
zeti; man weiß noch nicht, wie die ~ ausgefallen
ist ještě se nevi, jaká byla žen; die ~ ist gut
ausgefallen obilí se urodilo.
Ernte..., crude... (2~L~) ~ -arbeit f práce
ve žních; ~arbeiter m děník n pracovník
ve žních, žneč; ~ausſicht f naděje n vyhlídka
na žně; wir haben gute ausſüdien žen se nám
pěkně ukazuje, máme naději na úrodu; ~bier n:
a) pivo (dávané) žencům; b) = feſt; ~bitt-
gang m průvod k vyproſení úrody; ~ferien pl.
prázdny o žních; ~dankſeit n slavnost
děkovná po žních; ~frohne f robota o žních;
~geräthſchaft f náradi žneč ké; ~gewinn m

získ n výtěžek žní; ~göttin f bohyně žní,
Živěna; ~hüter m ast. hlídač; ~franz m klasný
věnec obžinkový (zavěšený na stropě při obinkách);
( Ruskul) poslední snop s pole; ~lied n píše-
ženeč n žnecká; ~lohn m mzda žencum a
žnecká; ~maſchine f O žaeč stroj; ~milbe f
to. Leptus autumnalis sviluška podzimní;
~monat m měsćě žní, srpen; ~pappel f bot,
~rose f bot. = Baumrose; ~predigt f kážaní
po žních; ~reif a zralý n dozrálý ke žní k
k zátve; ~ſchmaus m hostina po žních, ob-
žinky; ~ſegen m: reicher ~ſegen (f boží) úroda
n nadělení; ~waqen m f Žebříkňák, žebřinový
vůž; ~wetter n (příznivá) pohoda o žních;
~jeit f doba n cas žní; in der ~zeit ve n o žních.

ernten (2~L~) I. %a C₁₂ kliditi, sklízeti (ohuł
s polei, p skliditi, žnouti, žiti, (tež abs. fig.);
Obſt ~ česati ovoce fig. Verbeeren ~ kliditi
vayřiny; Unbarit ~ sklízeti u utřiziti kevědk;
Prv. wer ~ will, mujs jäen kdo chce žiti, musi
siti: waſs der Mench jüct, das wird er ~ jak
budes siti, tak budes žiti; co kdo seje, bude
i žiti; kdo seje vítr, sklízi bouři; er ernet,
waſs ein Anderer gefaſt hat jiný sel, jiný žne,
zne ježto nesál; zasahuje v právo jiného. —
II. %o C~ n E₂, bec pl. = Ernte.

Eruter (2~L~) m E₁₉. ~in f E₁₉ žneč, sklizeč
(= Erntearbeiten).

er-nüchtern (~2~L~) C₁₂ neodl. %a, %n (ju) %r
ſich ~ vystrizlivěti, vystrizliviti; fig. = em-
tüchten.

Er-oberer (~2~L~) m E₆, Grob(rough)erin f E₁₉
dobyvatel, vybojovatel, podmanitel.

Groberer... (~2~L~) ~gröſe f velikost
dobyvatele n ~ská, velikost dobyti.

cr-obern (~2~L~) I. %a C₁₂ neodl. 1. ein kand ~
dobývati, vybojovati, podmaniti (si), opa-
novati zemi n zmocniti se zeml. 2. fig. he hat
alle Herzen erobert získala si všecka srdec.
3. O hor. dobývati (= gewinnen). — II. % C n
E₂ bez pl., Groberung f E₁₈ výboj; anf Er-
oberungen ausgehen: a) (to vladaři) stanati se o roz-
siření ríſe výboji; b) (to ženš) snažiti se získat
si srdec n zálibu ć.

Er-oberungs..., cr-oberungs... (~2~L~)
~durit m dobývavost, výbojnost; ~gelüſte
n výbojná choutka, výbojný zálusk; ~gierig a
dobývavý, výbojný; ~frieß m válká výboj-
n- ~inſtig a dobývavý, výbojný; ~ſucht f
dobývavost, výbojnost, (to ženš) koketnost,
zálibnost; ~üchtig a dobývavý, výbojný,
(zenš) koketný, zálibný; ~ivuth f zuřivá o
bezuzdná dobývavost; ~ugm výprava vý-
bojná.

cr-öffnen (~2~L~) C₁₃ neodl. I. %a, %r ſich ~
1. otvirati p otevřiti; e-e ſehranſtalt ~ ústav
otevřiti; e-n ſug o c-n Ball ~ zahájiti prů-
vod o ples; e-n Brief ~ otevřiti list; 3 m fein
Herz o ſich ~ otevřiti komu své srdec, svěřiti
se komu; e-n Credit ~ dáti n poskytnouti úvěr,
uvěřiti; Concurſ ~ vyhlásiti úpadek; die Ver-
handlung ~ zahájiti n ťačiti n po- jednání.

2. J-m et. ~ (Kantbun) oznámiti komu co, zpra-
viti koho o čem, dáti komu co na srozuměnó-
f-e Meinung ~ řici své míněni, vyjádřiti se,
vysloviti se. — II. ~ %n (b) začiti se. —
III. ~d a D₂,₃ t.k. (abführrent) projimavý; J-m

Er-reger

816

[Erſah...

Ihränen ~ bei ~-m rozplakati koho; e-n Auſ-
stand unter dem Bolte ~ vzbouřiti lid; der
Zurm erregt das Meer bouře vzdouvá moře;
~ Anſtoß 4, auſſehen II. 1.; das Blut ~ (po)bouřiti
krev; den Staud ~ zdvihiati prach. 2. ~
auſregen 3., 4., auſregen I. 1. — II. erregt
D₂,₃ 1. anal. inf. 2. rozčileny; s Erregtheit f
E₁₈ rozčilenost ~ III. 1. % v ~ n E₇ bez pl.,
Erregung f E₁₈. 2. ien Erregung f (Erregjein)
rozčilen.

Er-reger (~-) m E₆. -in f E₁₉ roznéco-
vatel, popuzovac. (nurbeut) původce, Auſtifter)
strüjee, osnovatel.

cr-reglich ~ (~-) I. a D₂,₃ = erregbar. —
II. s Erreglichkeit f E₁₈.

Cr-regtheit (~-) f E₁₈ bez pl. v erregen I.

Cr-requngs... (~-...). ~kraft f dráždivá
sila; ~ mittel n dráždivý n rozčilovací pro-
stredek, dráždíidle; ~ theorie f theorie dráž-
vosti, brownismus]; ~ verſuch m pokus vzbu-
diti (eo)

Erreich ~ (~-) m E₃ = Vereid.

cr-reichbar (~-) I. a D₂, dosažitelný. do-
stizitel ný; mit der Hand ~ jein býti na dosah
ruky. — II. s Erreichbarkeit (~-~) f E₁₈.

cr-reichen (~-) I. %a C₁₂ neodl. et. ~ do-
sähnouti, dosici, dojiti, dostihnouti čeho; mit der
Hand ~ rukou dosähnouti; ~ (ihm gleichlomgen)
vyrovnati se komu; ~ im Laufen ~ (einhem) do-
honiti, dostihnouti koho; er erreichte ein hohes
Alter dožil se vysoké stáří; wir ~ gegen
Aber den Stadtk ke večeru dorazime n stihneme
do města; das Schiff fomte den Hafen nicht ~
lot nemohla vplouti do prístavu; hier erreichte
ihm der Tod zde (za)stihla jej smrt; du wirſt
nichts damit ~ tím nie neziskáš; er wird sein
Vorbild niemals ~ nevyrohné se nikdy sévem
vzoru; wenn erſt alle m-e Wünsche erreicht sind
až dojdu cile svěch tužeb; f-n Zweif. ~ dojiti
cile; den hädſchen Grad ~ dostoupiti nejvyššího
stupně; Prv. wer ~ will sein Ziel, dem ſieht bevor
des Leidens viel bez práce není ovoce. — II. %
E- n E₇ bez pl., Erreichung f E₁₈.

Cr-reichungs... (~-...). -mittel n prostředek
k dosažení čeho; ~ weite f dosah; (Biswohinschen)
dohled; (Zehnweite) dostřel.

cr-reißen ~ (~-) %a C₁ neodl. 1. ein Land ~
doraziti do zeml. 2. Stemmumme ~ cestováním na-
býti vědomosti.

cr-reiten (~-) %a C₅ neodl. 1. końmo do-
honiti n dostihnouti koho; e-n Ert ~ (końmo)
dojiti n doraziti do místa. 2. (durch Erreichen)
vjezěditi si, jíždou získati; den Freiß ~ obdr-
zeti cenu v dostizich; fisch (dat.) Ruhe ~ utisiti
se projiždkou na koni.

cr-rennen ~ (~-) %a C₁₅ neodl. dohoniti,
vy- (si) (col).

cr-rettbar (~-) I. a D₂,₃ zachranitelný. —
II. Errettbarkeit f E₁₈.

cr-retten (~-) I. %a C₁₃ neodl. ~. ~ osvo-
boditi, zachrániti, zachovati; aus e-r (Gefahr)
zachrániti z nebezpečenství; aus dem Clende z
z bidy vytrhnouti; vom Tode ~ od smrti za-
chräniti n zachovati n vysvoboditi n spasiti;
aus der Gefangenheit ~ ze zajetí vysvoboditi. —
II. %, E- n E₇ bez pl., Errettung f E₁₈ zachrana.
spása.

Er-retter (~-) m E₁₀, ~in f E₁₉ vysvobo-
ditel, zachovatel, zachránce, spasitel.

Er-rettungs... (~-...). -mittel n prostředek
zachranný.

cr-richtbar (~-) a D₂,₃ zpřímitelný, vztyči-
telný.

cr-richten (~-) I. %a C₁₃ neodl. = auſ-
richten 1. 3.; e-c Wüſtaule ~ sochu postaviti; e-e
Zucrechte ~ math. vztyčiti kolmici; ein Geschäft
~ e-c Fabrīf ~ obchod n továrnu zaříditi; e-e
Ausfall ~ ústav založiti; ein Dreied ~ sestrojiti
trojühelník; práv. e-e Urſunde ~ sepsati n zdě-
lati n zříditi listinu; e-n Vertrag ~ sjednati
n učiniti n mspr. uzavřiti smlouvu; e-n Verein ~
založiti spolek. — II. % C- n E₇ bez pl., Er-
richtung f E₁₈.

Cr-richtungs... (~-...). -instrument n,
-urſunde f zrnozovací listina.

cr-rief (~-) impf. od rufen.

cr-rieth (~-) impf. od errathen.

cr-ringbar (~-) a D₂,₃ dobytelný.

cr-ringen (~-) %a B₁ neodl. dobytí; (těže)
na- čeho, vymoci co; den Preis o den Zieg ~ do-
býti ceny n vitezstvi; ct. zu ~ juchen domáhati
se čeho; waſc hat er mun dabei errungen? co tím
získal? co z toho má?

cr-röthen (~-) I. %a (ju, ~ h) C₁₃ neodl.
zarditi se, zapřítí se, začervenati se; vor
Zham ~ zarditi se studem; über et. ~ zarditi
se nad šim; ~ maſchen vehnati komu ruméne
do tváři; (beidmachen) zahanbiti koho. — II. % C-
E₇ bez pl., Erröthung f E₁₈.

cr-rudern (~-) %a C₁₂ neodl. den Zhand ~
doveslovati se břehu.

cr-ruſbar (~-) a D₂,₃ dovolatelný.

cr-rufen (~-) %a C₈ neodl. 1. ~. ~ dovolati
se koho; man kauſt ihn nicht ~ nelze se ho do-
volati. 2. ~ = rufen.

cr-rungen (~-) p. p. od crringen.

Cr-rungen/chaſt (~-) [crringen] f E₁₈ vy-
moženost, nabyta n získaná věc; práv. jmění
manželů za manželství nabyté.

cr-jagt ~ (~-) a D₂,₃ = beſagen II.

cr-jah (~-) impf. od erjehen.

cr-jang (~-) impf. od erſingen.

cr-jann (~-) impf. od erſinnen.

cr-jaß (~-) impf. od erſsen.

cr-fatten ~ (~-) %n (in) C₁₃ neodl. na-
syti se.

cr-sättigen (~-) I. %, v, ř jich ~ C₁₂ neodl.
(na svyti (= sättigen). — II. % v ~ n E₇ bez pl.,
Erjättigung f E₁₈.

cr-sättlich (~-) a D₂,₃ nasyt(itel)ný.
Erjach (~-) m D₁₁, ~ pl. (Beigehandlung) náhrada,
nahrazeni, vyrovnání; ~ des Šchadens náhrada
škody; (Stellvertretung) náhrada (za koho n zaš);
Š-m e-n ~ für et. leisten (vy)nahraditi komu co;
welchen ~ wirſt du mir dafür geben o leisten o
bieten o gewähren e ~ thun? jak mi to (vy)na-
hradíš? als ~ dienen für et. býti náhradou za
co n čeho; ct. als ~ erhalten dostati co náhradou
n v náhradu.

Erſah... (~-...). -auspruch m nárok na
náhradu n k náhradě, požadavek náhrady;
-bataillon n vej. náhradný prapor; -betrag m
náhradný obnos n peníz, náhradné; -com-
mission f náhradná komise; -geschwo-

cr-faufen

— 847 —

|cr-fchlaffer

rener m náhradný n náměstný porotee, ná-
hradník; klage f žaloba o náhradu; leistung
(na)hrazení, náhrada; -mann f náhradník,
vojin náhradný; -mannschaft f voj. mužstvo
náhradné, náhradnictvo; -mittel n náhradný
prostředek, náhrada, náhražek; -pflicht f
závazek n povinnost náhrady n k náhradě;
-quelle f pramen náhradný; -recht n právo
náhradné n k náhradě; -rescrbe f voj. ná-
hradná záloha; -rescrvißt m voj. náhradný
záložník, reservist(a); -richter m náhradný
soudce; -summe f summa náhradná, obnos
náhradný; -truppen fpl. náhradné vojsko,
reserva; -verbindlichkeit f závaznost k ná-
hradě; -wahl f volba náhradná n doplno-
vací.

cr-faufen p (~>) vₐ (in) B₅ neodl. utopiti
se, utonouti; cš ist viel Bich bei der Überjer-
wemung ersessen pri povodni utonulo mnoho do-
bytka; fig. in Wellisten o Lastern ersessen jein
býti pohřižen v rozkošech n nerestech; der
Ader ist ersessen pole jest zatopeno n zapla-
veno; - machen utopiti.

cr-fäufen (~>) C₁₂ neodl. I. vₐ/₆ 1. = cr-
faufen machen; e-n fumb ~ psa utopiti; fig. i-n
Kummer im Weine o im Becher ~ zármutek ve
viné utápěti. 2. (unter Wäßer fessen) zatopiti, za-
plaviti. — II. v₇ risch ~ utopiti se, utonouti. —
III. % C- n E. bez pl., Erjäunung f E₁₈.

cr-fausen (~-) vₙ (in) C₁₄ neodl. zašuměti.

cr-fschachern (~-) vₐ C₁₂ neodl. 1. našadro-
vati, našandročiti (= erbanden 2.). 2. ein Vermeacen
- jmeni vyšachrovati, vyšantročiti, šachrem na-
býtí.

cr-schaffbar (~-) a D₂₁₂ stvořitelný.

cr-schaffen (~-) I. vₐ C₉ neodl. (s)tvořiti,
vy; ~ d a tvůrčí. — II. C-f(r) neodl. 1. našadro-
vati, našandročiti (= erbanden 2.). 2. ein Vermeacen
- jmeni vyšachrovati, vyšantročiti, šachrem na-
býtí.

Erfschaffer (~-) m E₆, ~in f E₁₉ stvořitel,
tvůrce.

cr-schaffen (~-) v₇ (in) B₅, C₁₂ neodl. 1. za-
zniti, zahloliti, zazvučeti; der Wald erschallte
davon les se tím ozýval, rozléhalo se to po
celém lese; es ercholl ein Gelächer ozval se
n zazněl smích; Hundebogel erschallte ozval se
štěkot psí; die Trompete ~ lassen zatroubiti;
f-e Stimme ~ lassen zvučně promluviti; te- (en
Gefang anheben) zazpívati; (ein Gefähr erbeben) za-
křičeti a vzkřiknouti. 2. es ercholl ein Gericht
roznesla se povest; als f-j Auffunst ercholl když
se rozneslo n rozhlásilo, že přišel

cr-scharren ~ (~-) vₐ C₁₂ neodl. nahra-
bati, vyhrabati.

cr-schauderern ~ (~-) v₇ (in) C₁₂ neodl. = erbliden.

cr-schauen ~ (~-) vₐ C₁₂ neodl. = erbliden.

cr-schauern ~ (~-) v₇ (in) C₁₂ neodl. poet.
c-r Sache (gen.) = fisch über et. entjezen (v toto I. 2.).

Erfschein ~ (~-) m E₃ = Erj Scheinung.

cr-scheinen (~-) I. v₇ (b) C₆ neodl. 1. (z)je-
viti se, ob- se; (fisch zeigen) ukázati se: a) cš ist
cin Komet erschienen objevila se n ukázала se
kometa; im Traume ~ zjeviti se ve snu; ihm
ist ein Geist erschienen zjevil se mu duch; pléblich
erschien er vor mir z nenadání objevil se n

ocitl se přede mnou; er darj nicht mehr vor
mir ~ nesmi mi (přijíti) na ocí; Geister ~ lassen
duehy zaklínati o citovati; die Should erjeiint ge-
tilgt dluh jest zapraven; b) (k)onähnlich ata. vycházeti
p vyjiti; sein Wert ist im Trude erschienen jeho
dílo vyšlo tiskem; ein Buch ~ lassen (beaueigenen)
kniß u vyd(á)vati; im uprit erchien ein Bejide daribec
v dubnu vyšet n byl vydan rozkaz o tom;
zu spät ~ opozditi se. 2. er erjeiint (mir) tapfer,
o als Held zdá se mi udatnými n hrdinur; díce
erjeiint rathjam k tomu lze raditi. 3. vor Gericht
(in Perjen) ~ dostaviti se (osobně) n státi
k soudu; J. vor Gericht ~ lassen k soudu obe-
slati koho. — II. % 1. E- n E. bez pl., Erj Schei-
nung f E₁₈. 2. Erj Scheinung f E₁₈ zjev, ukaz;
(Anunti) příchod, přjezd; (ver eututi) dostaveni
se k soudu; (w)cweniu zjev, přízrak, přísera,
vidění, přelud; (Tranmagschf) viděni (ve snu); (an
Stißen) znameni na nebi; (Das Scheit der) Erj Schei-
nung Christi (svátek) Zjevení Páné (n sv. Tři
králů; (Art des Es)) vzezření; das üf e ejeiame
Erj Scheinung to jest rídky zjev; zur Erj Scheinung
bringen zjeviti, oh-, ukázati; zur Erj Scheinung
kennen, in die Erj Scheinung treten zjeviti se, ob-
se, ukázati se; bei S-m ~ erj Scheinung mad en
dostaviti se ke konu; er war in j-r Erj Scheinung
gelautert vypadal stáře.

Erj Scheinungs-, erj Scheinungs-, (~-) ~
-besehl m rozkaz dostaviti se (kau); -fähig a
mohouć se ukázati; -fest n svátek Zjevení
Páné n sv. Tři králů; -form f forma zjevu;
-ichre f nauka o zjevech; -ort m jeviště;
-tag m = -fest; -welt f svět zjevů.

cr-fschien ~ impf., cr-schienen ~ p. f.
od erschienen.

Er-schienen-fein (~-) n E₇ bez pl. (ver Gericht)
stáni k soudu.

cr-schiffen (~-) B₅ neodl. I. vₐ/₆ 1. B. ~
zastřeliti koho. 2. strelbou (kako cenu) získati;
fisch (dat.) e-n Becher ~ vystříleti si pohár, do-
stati pohár jako cenu za střílení. 3. f fig.
(vyraz údivu) ich bin erdjeffen jsem všeek udiven,
f jsem bläzen, jsem celý přvč. — II. v₇
risch ~ zastřeliti se. — III. % C- n E. bez pl.
Erj Scheiung f E₁₈; darauf stelt die Ztraje der
Erj Scheinung to se trestá zastřelem.

cr-schiffen ~ (~-) vₐ C₁₂ neodl. a) vy-
plouti si, plavbou získati eo; b) doplaviti se,
doplouti k eo.

cr-chimmern ~ (~-) v₇ (in) C₁₂ neodl.
= schimmern.

cr-schimpfen ~ (~-) vₐ C₁₂ neodl: jfo
(dat.) et. ~ vyláti si, F vyhubovati si (eo);
láním získati.

cr-schinden ~ (~-) vₐ B₁ neodl. 1. = er-
geisen. 2. vydríti, ümornou praci získati (eo).

cr-schlasen ~ (~-) vₐ C₇ neodl. 1. spaním
získati (eo). 2. den folgenden Tag ~ spáti do
druhého dne.

cr-schlassen (~-) C₁₂ neodl. I. v₇ (in) ochab-
nouti, seslábnouti, zehoulostivěti, otupěti.
splihnouti, zmalátněti, zmalovyslněti, ze-
mletiti, povoliti. — II. vₐ ochabitit, oslabiti,
zehoulostiviti, zmalátniti, stupiti, zemdliti. —
III. % v₇ C- n E₇ bez pl., Erj Schlassung f E₁₈.

Er-fchlaffer (~-) m E₇, seslówatel; ~ es
Tremmelselles přední sval bubínku.

cr-schlagen

— 548 —

|cr-schweren

cr-schlagen (~-) vₐ C₁ neodl. 1. ☞. ~
(tertiotaqen) zabiti: er ist vom Blib ~ worden byl
zabit bleskem. 2. ☞ hor. Cr; ~ přijiti na rudo.
3. skoro † ~ = zerischlagen.

cr-schlappen f (~-) vₙ (jn) C₁₂ neodl. = er-
idlauffen.

cr-schleichen (~-) I. vₐ C₅ neodl.: et. ~
úškokem nabýti čeho, vylouditi co; ☞ ~ Gunt ~
vetřiti se. vlouditi se v přízeň ě; eršlichen
vylouzený, podluďuj. — II. vₚ C~ n E₇ bez fl.;
Erſchleichung f E₁₈.

Er-schleichungs... (~-...) ~versuch m po-
kus vylouditi co, vlouditi se več.

cr-schlich (~-) impf., cr-schlichen (~-) p. p.
od erchließen.

cr-schließbar (~-), a D₂,₁₃ odemknutelný,
vyvoditelný, objevitelný.

cr-schließen (~-) vₐ, vₚ sich ~ B₂ neodl.
1. odmykati p odemknouti; sein Herz o j-e (vše-
danken ~ svěřiti se komm. 2. dosouditi. do-
pátrati se čeho (rozumnými vývody). vyvo-
diti: reſl. otevířiti se, odemknouti se, ob-
jeviti se; poet. o květnach. rozkvěsti, vy-; (auf-
ſtücken) otvírati p otevířiti.

cr-schloſs (~-) impf., cr-schlossen (~-) p. p.
od erchließen.

cr-schlug (~-) impf. od erdigen.

cr-schmachten ~ (~-) vₐ C₁₂ neodl. pra-
hnouti po čem.

cr-schmeicheln (~-) vₐ C₁₂ neodl. vylichotiti:
sich ☞ ~ Gunt ~ přízně ě si získati, v přízeň
ě se vlichotiti.

cr-schmeiſen ~ (~-) vₐ C₅ neodl. (úderem)
zabiti.

cr-schmieren f (~-) vₐ C₁₂ neodl. vyškrá-
bati si, vymazati si co; škrábáním získati.

cr-schnappen (~-) vₐ C₁₂ neodl. = anf-
ſchappen I.

cr-schnorren f (~-) vₐ C₁₂ neodl. vyžebrati.

cr-schnüſſeln f (~-) vₙ (b) C₁₂ neodl. vy-
čenichati.

cr-schnurren f (~-) vₐ C₁₂ neodl. = erchnorren.

cr-scholl (~-), cr-schöſle (~-) impf., cr-
schollen (~-) p. f. od erdallen.

cr-schöpſbar (~-) a D₂,₁₃ = erſchöpſlid.

cr-schöpſen (~-) I. vₐ, vₚ sich ~ C₁₂ neodl.
(1) čerpati (r₃ se): a) = anſchöpſen I.; e-
Brunnen ~ studni vyčerpati n vyvážiti; b) e-n
Ader o Beden ~ roli n půdu vymořiti n vy-
mŕskati; c) ein Thema ~ thema vyčerpati
(áplně zpracovati); d) fig. ☞ ~ Stav ~, ☞ ~ vysili,
umořiti koho; ich bin ganž erchöpſit již nemohu
nikam; m-e Geduld ift erchöpſit trpělivost mne
přešla. — II. ~d a D₂,₁₃ úplný, zevrubný; et.
erchöpſend behandeln zevrubně n důkladně n do
podrobna pojednati o čem. — III. erſchöpſt
(~-) p. p., a vyčerpaný, vysilený. — IV. s
Erſchöpſtheit f E₁₈ vyčerpanost. — V. % C~ n
E₇ bez pl., Erſchöpſung f E₁₈.

cr-schöpſtich (~-) a D₂,₁₃ vyčerpatelný,
vyvážitelný.

Er-schöpſtheit v erchöpſen IV.

Er-schöpſungs... (~-...) ~methode f math.
methoda odmocňovaci.

cr-schoſs (~-) impf., cr-schoſsen (~-) p. p.
od erchließen.

cr-schraſk (~-) impf. od erchreifen.

cr-schraßen ~ (~-) vₐ C₁₆ neodl. dvo-
renim n pochlebováním n patolizalstvím na-
býti čeho.

cr-schrapen f ~ (~-) vₐ C₁₄ neodl. stíži
nabýti čeho.

cr-schrecken (~-) I. vₙ (jn), vₚ sich ~ B₄,
~ C₁₂ neodl. polekati se, u- se, poděsiti se,
z- se čeho. — II. vₐ C₁₂ poděsiti, z-, postrašiti,
polekati koho. — III. ~d a D₂,₁₃ děsivý. —
IV. vₚ C~ n E₇ bez pl., Erſchreſt-jcin n E₇ bez pl.
uleknutí, zděšení, poděšení, (ú)děs, hrůza.

cr-schrecklich (~-) a D₂,₁₃ strašný, děsný,
hrozný (= ǰschrechlich).

Er-schrecknis (~-) n D₁₃ = Schrecknis, Schreſd.

cr-schreiben (~-) vₐ C₇ neodl. vypsatı (si),
psanım získati; er erſchreibt sich f-n unterhalt
zívı se psanım.

cr-schreiben ~ (~-) vₐ C₆ neodl. 1. et. ~
vyrkričeti (si) co. 2. ☞ ~ = erřuſen 1.

cr-schreiten (~-) vₐ C₅ neodl.: et. ~ (krá-
čeje) dojiti k čemu; sie erſchritten die Münre krá-
čeli doprostřed.

cr-schric (~-) impf., cr-schricen (~-) p. p.
od erchließen.

cr-schrieb (~-) impf., cr-schrieben (~-) p. p.
od erchließen.

cr-schritt (~-) impf., cr-schritten (~-) p. p.
od erchließen.

cr-schrocken (~-) I. p. p. od erchrecken; džě-
sený, po-, ustrašený. — II. s Erſchrocken-
heit (~-) f E₁₈ (v erchrecken).

cr-schroten ☑ (~-) vₐ C₁₃ neodl. hor. Lager-
ſtatten ~ otevířiti, najiti ložišta; Wäſſer ~ dostati
n načepovati vodu; naraziti n dostati se
na vodu.

cr-schuf (~-) impf. od erchſaffen.

cr-schürfen ☑ (~-) vₐ C₁₂ neodl. hor. do-
kutati se (rudy ats); kutáním nalézti n najiti.
cr-schütteln (~-) vₐ C₁₂ neodl. † = schütteln.
Er-schütterer ~ (~-) m E₆ otřásatel;
Erderſchütterer zemětráſ.

cr-schüttern (~-) C₁₂ neodl. I. vₐ zaťaŕs(a ti,
o- čim; die Gemüther tieſ ~ rozechvěti mysli;
j-e Gesundheit ~ oťásti si zdravím, porou-
chati n rozrušiti si zdraví; ☞-m das Zverč-
jell ~ prudee rozesmáti koho. — II. vₙ (jn),
~ vₚ sich ~ oťárs(a)ti se, kolísati, viklati
se. — III. ~d a D₂,₁₃ 1. anal. inf.; fig. do-
jemný, jimavý, pohnutlivý. 2. slavnostní. —
IV. % C~ n E₇ bez pl., Erſchütterung f E₁₈
otres. záčhěv.

cr-schütterer ( ~) m E₆ otřásatel;
Erderſchütterer zemětráſ.

Er-schütterungs... (~-...) ~kreis m kruh
otřasňv.

cr-schwachen ~ (~-) vₙ (jn) C₁₂ neodl.
ses lábnouti, o-.

cr-schwamm (~-) impf. od erchwinnen.

cr-schwang (~-) impf. od erchwingen.

cr-schwachen (~-) vₐ C₁₄ neodl. vytlachati,
výzvaniti (si) co.

cr-schwecben ~ (~-) vₐ C₁₂ neodl. doletěti,
vzněsti se k čemu.

cr-schwellen ~ (~-) vₙ (jn) B₅ neodl. =
jchwellen.

cr-schweren (~-) I. vₐ C₁₂ neodl. 1. ☞-m et. ~
stězovati p stížiti, znesnadniti komu co; ☞-m
das Leben ~ ztrpěiti život komu. 2. e-e ☞dult etc. ~

Er-schweris

— 849 —

er-spießen

(cbohen) zvětšiti, zveliciti, zvýšiti. — II. ♀ d A₂,₁₂ přitěžující, s-. — III. % C₂ n E₇ bez pl., Erſchwerung f E₁₈ stížení, pritízení.

Er-schweris (↓) f D₁₁ nesnáz, obtíž, po-
er-schwimmen (↓) %a B₂,₁₅ neodl. plováním
dosíci, doplouti čeho n k čemu.

er-schwindeln f (↓) %a C₁₂ neodl. výs-
liti, vymámiti, vyšiditi.

Er-schwindler (↓) m E₆, -in f E₁₉ šalič,
mamiči.

er-schwingbar (↓) a D₂,₁₃ = erſchwinglich.

er-schwingen (↓) B₁ neodl. I. %a 1. (o ptuku)
die Flügel ~ = schwingen. 2. = erſliegen; fig. er
hat die höchste Stufe des Mündes erſchwingen do-
sel n dostoupil nejvyššího stupně stěsti.
3. (stěží) sehnati; er kann diese Anordnen nicht ~
neni s tyto výdeje. — II. ♃ %r sich ~ o zvonu
rozhoupati se, s. sm. = auſſchwingen II.

er-schwinglich (↓) a D₂,₁₃ dostupný; kann
~e Stener dań, již lze stěži sehnati.

er-schwissen (↓) %a C₁₄ neodl. I. %n (in) za-
potiti se. — II. %a v potu tváři vydělati.

er-schwoll (↓) impf. od erſchwellen.

er-schwommen (↓) p. p. od erſchwimmen.

er-schwungen (↓) p. p. od erſchwingen.

er-sgegen (↓) %a C₁₂ neodl. ein Zhoff ~ do-
stilnouti lodi.

er-schsen (↓) C₃ neodl. I. %a 1. aus et. ~
viděti, pozorovati co z čeho; hieraus erſicht man,
dasf... z toho (lze) viděti, že... 2. ponškud t�
gewaſen zočiti, zahlědnouti, spárditi. ♃
(mit anjebend ertraenem länger kann ich's nicht ~ ne-
mohu se na to (déle) diváti, nesnesu toho.
4. (erſchäben) die Gelegenheit ~ vyčihati příležitost;
f-e Zeit zu et. ~ vyhlédnouti si čas k čemu.
5. = außerſessen; fid: ein Mäßchen als Braut ~
yvhlednouti si dveče (za nevěstu). 6. fid: (dat.) an et. f-n Cefl ~ zoškliviti si co patře-
nim. — II. ♃ %r sich ~; fid: der Gelegenheit
o des Augenbliſch, ~ ~ I. 4.

er-schlich (↓) a D₂,₁₃ = abſchbar.

er-schuen (↓) I. %a C₁₂ neodl toužebné
si práti n žádati, žádati čeho, toužiti po čem,
p vytoužiti si co. — II. Erſchente(r) m D₂,₁₃
kýžený, žádaný; Ludwig der Erſchente Ludvik
Vytoužený (Louis le Désiré) (příjmí Ludvika XVIII.
franc.):

er-feißen (↓) %a C₁₂ neodl vyryžovati,
ryžováním nalézti.

er-feſsen (↓) p. p. od erſſen.

Er-feſsenheit (↓) f E₁₈ = Erpichtheit.

erſetzbar (↓) a D₂,₁₃ nahraditelný.

er-feſsen (↓) I. %a C₁₄ neodl. 1. %, et. ~ (et.
Erſchendes vertreten) nahrazovati p. koho. 2. (ent-
schädigen) e-n Verlust ~ nahraditi ztrátu, dosaditi (co
schäd'n); Geſtohlenes ~ ukradené vrátiti n. na-
hraditi. — II. % C₂ n E₇ bez pl., Erſchung f
E₁₈ náhrada.

Er-feſher (↓) m E₆, -in f E₁₉ nahrazo-
vatel, nahraditel.

er-feſchlich (↓) a D₂,₁₃ = erſetzbar.

Erſchungs-... (↓) ~ ~kraftf sila náhradná.

er-feuſzen (↓) C₁₄ neodl. I. %n (b) = auf-
ſenzen. — II. %a et. ~ 1. vzdychati po čm.

2. vyvzdychati (si) (co).

er-sicht (↓) 3. sg. pracs. poet. od erſchen.

er-sichtlich (↓) I. a D₂,₁₃ patrný, zřejmý,
zjedný, jasný; darans o aus dieſent it ~ z toho
vidno n zřejmo. — II. s Erſichtlichkeit E₁₈.

Er-sichtlich-machung f práv. zápis ozevnující
n v patrnost uváděci.

er-sießen (↓) %a (in) C₁₂ neodl. ochura-
věti, zneduživěti ~ = erfrauen.

er-siegen (↓) %a C₁₂ neodl. et. ~ vítežstvím
získati (co).

er-singen (↓) %a B₁ neodl. vyzpívati (si)
(co); fid: (dat.) Ruhm ~ dobýti si zpěvem slávy.

er-finken (↓) %a ☒ hor. dohloubiti se čeho,
hloubením najiti co.

er-fiinen (↓) %a B₂ neodl. = auſſiinen,
ansdenken I. 1.

Er-finner (↓) m E₆, -in f E₁₉ vymýšleč.

er-finnlich (↓) a D₂,₁₃ pomyslitelný,
možný.

er-sißen (↓) C₁ neodl. I. %n (in) o břemeni,
alhu: auf Z-in ~ bleiben n zůstati komu. — II. %a
I. práv. vydržeti; erſsenen Sredt právo vydržen n
vydržením let nabyté. 2. o žářech fid: ein Zeugnis ~
dostati vysvědčení po určité době. 3. % fid:
(co.) e-e Ţchwaše ~ doseděti se slabosti,
seděním seslábhnouti. — III. erſessen a = ver-
ſessen. — IV. % C₂ n E₇ bez pl., Erſchung f E₁₈
vydrženi.

Er-ſtungs-... , er-ſtungs-... (↓) ~ ~ ~ fähig a
způsobilý k vydržení; ~ Zeit f doba n lhuta
vydržení, vydržeti.

er-ſoff (↓) impf., erſoffen (↓) p. p. od
erſaufen.

er-jönne (↓) conj. impf. od erſiinen.

er-sorgen (↓) %a C₁₂ neodl. 1. starostmi
získati, vystaratí (si) co. 2. prov. J = beſilrchten.

er-ſpähen (↓) %a C₁₂ neodl. ☒ vypatrati,
vyzkoumati, vysliditi, vyčenichati.

Er-ſpäher (↓) m E₆, -in f E₁₉ slídić,
spehýř, f -ka.

er-ſpann (↓) impf. od erſpienen.

er-paren (↓) I. %a C₁₄ neodl. a) e-e Ţumme-
sumu ušetřiti n uhospodařiti n ustrádati n
uschrániti n mspr. uspořiti; ich habe es an m-m
Munde erſpart utrhl jsem si to od úst n f od
huby; b) S-n et. ~ (ich den ſenchen übergeben) ušetřiti
koho čeho, mspr. uspořiti komu co; erſpare dir die
Müße nenamáhej se (nadarmo); die Milche
bätteſt du dir ~ fěnnen darmo jsi se namáhal;
er that es, um fid: e-e Anhört dit ~ udělal to,
aby nemusil odpovídati; e) das kannft dit ~
(unterkaffen) to si můžeš nechati. — II. % Er-
ſparte(s) n D₂,₁₃ úspora, -y. — III. % C₂ n
E₇ bez pl., Erſparung f E₁₈ rak. in Erſparung
bringen ušetřiti.

Er-ſparnis (↓) f D₁₄, n D₁₃ ušetření,
ušetřený majetek, úspora, záchovek.

Er-ſparnis-... (↓) ~ -casse f ☒ obv. Ţparcasse.

Er-ſparungs-... (↓) ~ ... ~ ſiſtem n soustava
šetrnosti n spóřivosti.

cr-spiegen (↓) %r sich ~ C₁₂ neodl. fid:
an et. ~ zrcadliti se, zhližeti se, obrážeti se
v čom; fig. bráti si přiklad n čeho; ~de Ţraſe
příkladný n výštrazný trest.

er-spieſen (↓) %a C₁₂ neodl. et. ~ vyhráti.

er-spicsen (↓) %a C₁₄ neodl. zapiechnouti,
probodnouti.

Námeckočeský slovník. I. Deutschbühnisches Wörterbuch.

107

er-spinnen

— 850 —

er-stannens...

cr-spinnen (~ü) ¼a B₂ neodl. vypřísti si.
er-spintifieren ~ (~üü) ¼a C₁₂ neodl. =ausfipinnen 1. 3.

cr-fponnen (~ü) p. p. od erspinnen.

cr-fprieſen (~ü) I. ¼n (ju) B₅ neodl. 1. =ausfprieſen. 2. auſt et. ~ (Gerauswachen) vzrůsti vzejiti, vzniknouti, povstiki v čeho. 3. prospívati komu. — II. % C₇ ne E₇ bez pl. prospěch; zu Aller Erſprießung ku prospěchu n k dobru všechn.

cr-fprieſlich (~ü) I. a D₂,₃ prospěšný, užitečný, výhodný, (fremdtbringent) plodný, (heitfam) spasný. — II. s Erſprieſlichkeit (~ü—) f E₁₈.

cr-springen (~ü) ¼a B₁ neodl. et. ~ doskočiti k čemu.

cr-sproſs (~ü) impf., crſproſsen (~ü) p. p. od erſprieſen.

cr-spülen (~ü) ¼a C₁₂ neodl. svijením příše atd. ziskati.

cr-spüren ¼a C₁₂ neodl. = auſſpüren. Erſt (~), erſt I. D₂,₃ 1. der, die, das ~ C₇ Karel První; im ~en ſtoct v první poschodi; (v šarádách) m-e ~ e Zilbe, mein C₇ iná první slabika.

2. der ~ e Redner f-x Seßt první n nejlepši ſečník své doby. 3. das C₇ první (věc); sein C₇ war... první, co udělal, bylo...; von f-r ~en Kühnheit an od (svého) nejútejšího mladí; die C₇ en der Stadt hlavy města; ich soll noch m-e ~ e Karte anrühren nikdy jsem se nedotknł karet.

4. am ~en kommen prjiti nejdříve n první; † aufs ~ e především; fürs († vor) ~e:

a) (za) prvé ~ erſens; b) pro zvraſtek, prozatím; ich werde ihn fürs ~e nicht sehen neuvidim ho hned tak; c) † = aufs ~e; mit ~em (mäßens) co nejdříve; zum ~en: a) poprvé;

b) ~ = erſens (v zu allererst, fürerst, vorerst, zuerst). — II. adv. 1. (querst) poprvé, nejprve; ~ wieg's, dann wag's dvakrát z hebenřež, jedněřež. 2. (anfangtich) s počátku. 3. (werber) dříve, napřed; ich will ~ esſen nejdřív se najim; ~ abwarten o ~ sehen (und dann Thee trinfen) w abwarten I. 1.; wer ~ temmst, der maßt ~ kdo dřív přijde, ten dřív mele. 4. (wosun) ich glaubte ~ Schiffe zu hören tušim, ze jsem prve n nedávno zaslech rány; der ~ Genannte o Gedachte prve ~ svrchu dríve jmenovaný n zmíněný.

5. teprv(e); ~ dann jage ich, dasß Œc Œc haken, wenn... teprve potom řeknu n dříve neřeknu, že máte pravdu, až...; ~ geſtern habe ich gemert teprve včera jsem spozoroval;

er ist (eben) ~ angetommen přísel teprve ted; der soll noch ~ gefunden (o geboren) werden, welcher... ten se ještě nenarodil, jenž...; man erwartet ihn ~ in drei Wochen čekaji ho až za tři neděle. 6. (stuphovánět) wenn cr mun ~ Œſſicier sein wird? ~ což (teprve) až bude důstojníl em!; Ihr solltet ihn ~ sehen, wenn... což (teprve) kdybyste ho viděli, když... 7. wäre ich ~ forſt! kež bych byl již odtud! — III. Erſt

E₁₈ † = Anfang; uziv. v adverbialnich rěnchen: für die C₇ = fürerst; in der C₇ = zuerſt. — IV. der ~ (ber) besteckokoli; gib es dem C₇ en (dem) Besten

dej to konukoliv.

Erſt..., erſt... ("...). ~ beſagt a prve n svrchu jmenovaný n zmíněný n dotěcný; ~ communi-

cant m poprvé přijimající; ~ehelich a z prvniho manželství (pošlý); ~gebärend a prvo rodići, poprvé rodići; ~gebärende Mutter prvo rodička, prvníčka; ~geboren a prvorazený; ~geborener m prvorozenee; ~geburt f: a) prvo rozené dítě, prvozeňátko, prvorozenee; b) práv. prvorozenství; ~geburts-recht n právo prvorozenecké n prvorozenství; ~gedacht, ~genannt a = ~beſagt; ~inſanzlich (~ ~inſantielich) a k první instancie náležejici, první instance se týkající; ~malig a vyskytující se n dějící se poprvé; ~maſs a poprvé, zprvu, ponejprv; ~riſchterlich a: ~riſchterliſches Urtheil rozsudek prvního soudee.

cr-stach (~) impf. od erſtehen.

cr-ſtand (~) impf., er-standen (~) p. p. od erſtehen.

cr-ſtarb (~) impf. od erſterben.

cr-ſtarken (~) C₁₂ neodl. I. ¼n (ju) sesili, zmohutněti; zu neuer Kraft ~ nabýti nově síly, znova sesili; zum kräfigen Züngling ~ vzrůsti v statného mlád(en)ce; erſtark uner den Kämpfen des Lebens otužený n mspr. otrlý v bojich života. — II. ~ tež erſtärken %a ~ stärfen. — III. % C₇ n E₇ bez pl., Erſtar- kung f E₁₈.

cr-ſtarrten (~) C₁₂ neodl. I. ¼n (ju), % % ſich 1. (z) tuhnouti, strnouti, zdřevěněti, zkoperněti. 2. die Hände ~ vom Kroste ruce mrznou n kréhnou (mrazem); vor Kälte erſtarrt (zimou) zkřehly; dabei erſtarrt C₇ m das Blut pri tom tuhne člověku krev v žilách. — II. %a 1. činiti ztuhlym n zkřehlym n zkoprnělym; (betäuben) umrtvovati, otupiti. 2. fig. sein Empfing ist ~ d jeho uvitání jest chladné; vor Stannen erſtarrt úžasem strnulý. — III. % C₇ n E₇ bez pl., Erſtar- rung f E₁₈.

cr-ſtarrungs... (~ü...) ~geſtein n geot. ohněrodá n vyvřela n eruptivní hornina; ~punkt m bod ztuhnutí.

cr-ſtatten (~) I. ¼a C₁₃ neodl. 1. (wiedererſegen) (na)vraceti p (na)vrátiti; s. sm. = erſegen I. 2. 2. ~-m et. ~ wetgeten odpláceti, s-p odplatiti, s- komu ćim. 3. = abſtatten I. 1.; 2.; e-n Bericht ~ pod(āv)ati zprávu; ~-m-e-n-Dienst- prokázati službu komu; der Natur f-e Schuld ~ zaplatiti dluh n dań přirodě, zemři; tak + + e-e Anzeige ~ = anzeigen I. 1.; die Cimrede ~ dáti n podati odpověď; das Gutachten ~ podati podesudek n dobre zdaní. 4. † = erſegen I. 1. ~ II. % C₇ n E₇ bez pl., Erſtattung f E₁₈.

cr-ſtattlich ~ (~) a D₂,₃ = erſtbar.

cr-ſtannen (~) C₁₂ neodl. I. ¼n (ju), % % ſich- užasnouti, ustrnouti nad ćim, (ſich) vernußern podiviti se ćemu; er erſtannte sehr über diese Nachricht užas! nemálo nad tou zprávou n pri tó zprávě; über et. (höchst) erſtaunt sein žasnouti, vyvaliti oči nad ćim; podiviti se (nemálo) ćemu; id erſtannte, Œre hier zu sejen zasnu, Œ ze Vás tu vidim. — II. %a jimati n naplniti úžasem (kohol). — III. ~d a D₂,₃ = erſtaunlich. — IV. % C₇ n E₇ bez pl., Erſtattung f E₁₈ úžas, podiv, ustrnutí; 3. in C₇ verſegen, 3. in großes C₇ segen jimati úžasem kohol; in C₇ geraten = ~ I.

cr-ſtannens... (~üü...) ~voll a plný úžasu; ~wert a, ~würdig a hodný úžasu.

er-staunlich

851

[er-streiten]

cr-staunlich (↓-↓) a D₂,₃ úžasný, přepodivný.
er-staunnungs... (↓-↓...) = erstaunens...
er-stechen (↓-↓) vₐ B₁ neodl. zapichnouti, probodnouti.

cr-stehen (↓-↓) C₁₁ neodl. I. vₐ₁ 1. = anerstehen II. 1. 2. et. ~ v dražbě koupiti; rak. e.-n Proces ~ = gewinnen. — II. vₐ (in) = anerstehen I. ±. a auferstehen. — III. vₐ C̄-n E₁ bez pl., Erstehung f E₁.

Er-stecher (↓-↓) m E₁, rak. drazební kupec, vydražitel.

cr-stechlen (↓-↓) vₐ B₁ neodl.: et. ~ ukrásti, na- co.

cr-stehungsz... (↓-↓...) -luſtig a = ersteigerungsluſtig.

cr-stieſen (↓-↓) vₐ in C₁₂ neodl. (τ) tuhnuouti.

cr-stießbar (↓-↓) a D₂,₃ dostupný.

cr-stiegen (↓-↓) I. vₐ C₆ neodl. I. e.-n Baum ~ vystoupiti n vyležti na strom. 2. die běchten Ehrenſtujen ~ dojiti nejvyšších stupňu eti; dieſe Berge ſind nicht zu ~ tyto vreych jsou nedostupny. — II. vₐ C̄-n E₇ bez pl., Erſteigung f E₁₈ = běſtehen II.

Er-stieger (↓-↓) m E₁, ~in f E₁₉ = Běſteiger.

cr-stießern (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl. koupiti ve dražbě, vylicitovatij (= erſtehen I. 2.)

cr-stießerungsluſtig (↓-↓...) a D₂,₃ rak. koupěchtiyv v dražbě.

cr-stieglich (↓-↓) a D₂,₃ schůdný, dostupný.

cr-stellen (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl., C̄-n E₇ bez pl., Er-stellung f E₁₈ svýc. = verſtellen, tež an-stellen I. 3.

erſtens (↓-↓) a predně, nejprve, (za) prvě.

erſter (↓-↓) a D₂,₃. der C̄e ~ der Leistereonen ~ tento.

cr-ſterben (↓-↓) vₐ (ju) B₁ neodl. 1. (od-)umirati p (odu mřiti; ~ de Stimme slábnoucí hlas; die in der Ferne ~ den Tüne zvuky v dálizanikající a zmírající; Těne ~ třasen zvuky mluvití; das Wort erſtard anj f-n Lippen slovo mu uvázlo na rtech; die Zinger ſind nur erſterben vor Kälte prsty mi ztuhly a zkřehly zimou.

2. druhdy v závěrkách listů, jěsteť nyní v příslušném ztovorělosti (bíd zum Tebe verſleiben) ich erſterbe in tieſter Chyſurcth ſhr... trvám (až do smrti) v nejhlubší účtě Váš...; jěsteť nyní er erſtirt beständig vor... plazi se stále před... 3. = anſterben.

cr-ſteuern (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl. doveslovati k čemu na se čeho.

cr-sticken (↓-↓) C₁₂ neodl. I. vₐ (b, ju) (u)duſiti se, zalknouti se; vor Rouch ~ dusiti se kouřem; an e-m Kněchelchen o e-r Grüße ~ (u)závětiti se (za)kuckati se kůstkou; vor Lachen ~ pukati a váleti se smíchý; in diesem Sticdemöchte man ~ ten šat škrtí a jest tésný (k udušení) im Kohlendampfe ~ zadusiti se výpary z uhlí; er ist an e-m Biffen ſleuich erſtigt udávil se kouskem masa. — II. vₐ, vₚ sich ~ (za)duſiti (vₚ se); (ermürgen) (za)rdousiti (vₚ se); l-e Thränen ~ slzy potlačiti; die Stimme ~ hlas (u)tlumiti; das Ubel in der Wurzel ~ zlo v záčatech potlačovati; die Stimme des Gewijens ~ hlas svědomí ohlušovati; die Furcht erſtichte f-e-Imme strachem se zajíkal. — III.-d A D₂,₃ dusivý, dusný. — IV. % C̄-n E₇ bez pl., Erſtichung f E₁₈: e-e Luft zum C̄-vzduch dusný k udušení a k zalknutí; der Concertsaal war zum

C̄-well koncertní sál byl plný k umačkání; ce ist e-e Hite zum C̄- jest vedro k udušení a k zalknutí, jest dusný vedro.

Er-stichungs... (↓-↓...) ~anfall m záchvat duseni; ~gesahr f nebezpečenství udušením; ~tod m smrt udušením.

cr-stießq (↓-↓) impf., er-stiegen (↓-↓) p. p. od erſteigen.

Erſtigkeit (↓-↓) f E₁₈ 1. unter Gläubigern (c.) prednost. 2. ~en f Erſtinge.

cr-stillen (↓-↓) vₐ, vₙ (in) C₁₂ neodl. utišiti se, z- se, ztichnouti.

cr-stinken (↓-↓) vₐ (in) B₁ neodl. zasuradnouti, smrděti, zapachati, páchnouti; fig. das sind erſtunkene Püigen, das ist erſtunken und erloget to jest hanebná lež.

erſtich (↓-↓) I. adv. 1. = erſtens. 2. = zuerft. — II. a D₂,₃ = erſt; sein ~er Vorhab jeho drivejſi predsevzeti.

Erſtling (↓-↓) m E₁, ~in f E₁₈ 1. první svěho rodu; prv(oro)zenec, f -ka; sie ist unjer ~ona jest nase nejstarši dítě; e pl. der Jahresreiz noviny ročni doby (první plody). 2. ~ = der o das Erſte. 3. ~ poprvé rodiči zvíře; (kráva ata) prvníčka. 4. eirk. poprvé přijímající.

Erſtichungs... (↓-↓...) blume f první (rozvité) kvitko; ~ ſlaun m první chmýři (na bradě); ~haar n první vlášky (na hlavě); ~nuſs m první polibek; ~liebe f první láska; ~recht n právo prvorozenecké; ~johu m prvorozene, prvence; ~tochier f prv(oro)z enka; ~verjuſch m první n začateční pokus.

Erſtungschaft (↓-↓...) f E₁₈ 1. prvenství.

2. prvenstvo, prvenci.

cr-stöbern (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl. = anſtöbern.

cr-stochen (↓-↓) p. p. od erſtehen.

cr-stoppen (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl. = stoppen.

cr-storben (↓-↓) p. p. od erſtehen.

Er-storbenheit (↓-↓...) f E₁₈ odumřelost, otupělost atd.

cr-straßen (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl. = straßen.

cr-streben (↓-↓) vₐ C₁₂ neodl. 1. = anſtreben II.

2. domoci se, doszelnouti čeho.

cr-streckbar (↓-↓) a D₂,₃ práv.: ~e Fristj prodlužitelná lhůta; ~e Taglasung odložitelné a odročitelné stání.

cr-strecken (↓-↓) C₁, neodl. I. vₚ sich ~ 1. rozestírati p rozestřiti se, rozkládati se, rozložiti se, sáhati. 2. so weit erſtredt sich f-e Macht nicht tak daleko jeho moc nesáhá; fein Vermögen erſtredt sich nicht an 100.000 jeho jměni nečiní a nedělá ani 100.000; (sich besieben) vztahovati se nač; postačiti k čemu; das urytheil soll sich nicht weiter ~ als... rozsudek nemá se dále vztahovati, než na... — II. vₐ rozprostírati p rozprostříti, rozkládati p rozložiti; e-e Frist ~ prodloužiti lhůtu; e-e Tagſatung ~ odročiti stání; G hoz. = erlängen. — III. % C̄-n E₇ bez pl., Erſtreckung f E₁₈: einverständliche Erſtredung e-r Tagſatung suthlasné odročení stání.

Er-strechungs... (↓-↓...) -bescheid m výměr odročovací a odklädací; ~gesuch n žádost za odročení; ~koſten fyl. náłeky odročení.

cr-streiten (↓-↓) vₐ C₅ neodl., praes. ind. a imp. C₁₃: sich ~: a) dohřti (si) čeho zbraní; b) vy-

*

cr-strichen

— 852 —

|crudieren

cr-strichen (~-~) v₄ C₁₂ neodl. vyplěsti (si); j-n Unterbalt ~ živiti se pletenim.

cr-stritt (~-) impf., cr-stritten (~-~) p. p. od erstreichen.

cr-stummen ˘ (~-~) v₄ (in) C₁₂ neodl. = verstummen.

cr-stumpfen (~-~) v₄, v₄ (in), v₄r sich ~ C₁₂ neodl. = (fid.) abtumpfen.

cr-stund (~-) impf. od erstrehen.

cr-stunken (~-) p. p. od erstreinen.

cr-stürbe (~-~) conj., impf. od ersterben.

cr-stürmbar (~-~) a D₂,₃ dobytelný.

cr-stürmen (~-~) I. v₄ C₁₂ neodl. voj. útokem dobyti, ztěci, (zlěti). — II. % C- n E₇ bez pl., Erstürmung f E₁₈ dobyti; vzeti útokem. — Er-fuchz... (~-~) ~ schreiben n žádaví list n dopis, písemné dozadáni.

cr-fuchen (~-~) I. v₄ C₁₂ neodl. = anmuchen I; J. nn et. ~ (po)žádati koho zač n oč; ibi wölle Zie darum ~ chtél jsem Vás o to požádati. — II. % C- n E₇ bez pl., Erstuchung f E₁₈ žádost v anmuchen II.; mit dem C- se žádosti aby...

cr-fündigen ˘ (~-~) v₄ C₁₄ neodl. vyhřešiti si, hríchem ziskati (to).

cr-tanzen (~-~) v₄ C₁₄ neodl. vytanciti si co.

cr-fungen (~-~) p. p. od erstigen.

cr-tappen (~-~) I. v₄ C₁₂ neodl. postihnouti. dopadnoutni, polapiti koho; er ist auf nijde! That ertappt werden byl přistižen při cínu: 3. beim Diebtabt ~ pristihnouti koho při krádeži; 3. auf e-r Vige ~ chytkiti koho ve lži; tež v₄s sich wieder übermachen ~ smáti se bezděky. — II. % C- n E₇ bez pl., Erstappung f E₁₈.

cr-taftbar (~-~) a D₂,₃ namakatelný.

cr-tasten (~-~) v₄ C₁₃ neodl. namakati, namhatati (co).

cr-tauben (~-~) v₄ (in) C₁₂ neodl. ohluchnouti; ~ machen ohlušiti.

cr-tänben (~-~) %a C₁₂ neodl. ohlušiti.

cr-tauffen (~-~) %a C₁₂ neodl. = cintaufhen. Ertel (ł-) ⊕ but, str. palec mlatového hřídele.

cr-teußen (~-~) %a C₁₂ neodl. = erfüllen.

cr-theilbar (~-~) a D₂, udělitelný.

cr-theilen (~-~) I. v₄ C₁₂ neodl. uděliti, poloviti, propůjčiti. dáti poskytnouti, (ausfoten) vydati; ein Benquin ~ dáti n vydati svědectví; Unterricht in e-r Zpráde) ~ vývojavati (fečí); e-n Beheiz ~ dáti rozkaz; e-n Bescheid o e-e Anmeldt ~ dáti odpověd. odpověděti; 3-m e-e Nachricht ~ dáti n podati komu zprávu; 3-m e-e Gewalt ~ Madt ~ dáti komu me; 3-m das Würgerrecht ~ uděliti komu občanské právo; 3-m den Zegen ~ dáti n uděliti komu požehnám. požehnati komu; Abtäis (er Zühren) ~ dáti (komu) rozhrěšeni. rozhrěšiti (koho). — II. % C- n E₇ bez pl., Ertheilung f E₁₈.

cr-theifer (~-~) m E₆, ~in f E₁₉ udileč. udeľovać, f -ka.

cr-thürmen ˘ (~-~) v₄ C₁₂ neodl. = auſthürmen I. 1.

cr-tödten (~-~) I. v₄ C₁₂ neodl. 1. ˘ = tödten. 2. fig. (erstzen) udusiti, utehmiti, počitati; wertzen) vyhladiti, zničiti; die fümmlichen Begierden e das Nefich ~ přemáhati n umutviti smyslné žádosti n chtíce n tělo. — II. % C- n E₇ bez pl., Erködtung f E₁₈.

cr-tönen (~-~) C₁₂ neodl. I. v₄ (in) 1. = ersthalten; die Stöden ~ lassen zvony (instr.) zvouniti; die Sturmglede ~ lassen zvoniti na poplach; die Schlachthrompete ~ lassen zatroubiti k bitvě. — II. % a způsobiti, aby co zaznělo; rozezvučeti co.

cr-toſen (~-~) v₄ (in) C₁₄ neodl. = toſen.

Cr-trag (~-~) m D₁₁ užitek, výtěžek, výnos; den ~ liefernd vádati užitek; aus dem ~ j-r Arbeit haben ze své prácě mítí; das ist der ~ j-r mühsamen Arbeit to jest z jeho namáhaní.

Cr-tragz..., cr-trag (~-~) (~-~) ... Ertragz...

cr-tragbar (~-~) a D₂,₃ = exträglich 1.

cr-tragen (~-~) I. v₄ C₄ neodl. 1. snášeti p sněsti; a, sm. = dulden I. 1., aushalten I. 2.; das ist gar nicht zu ~ to jest nesnesitelné. 2. skoro † = eintragten I. 3. — II. % C- n E₇ bez pl., Ertragung f E₁₈.

cr-träglich (~-~) I. a D₂,₃ 1. snesitelný, (gemitt) obstojný, uchážející; es ist noch ~ ještě to uchází n ujde: es geht ihm ~ darí se mu tak tak. 2. ˘ = einlädtich. — II. s Erträglichkeit f E₁₈ 1. snesitelnost, obstojnost. 2 ˘ trpělivost. 3. ˘ = Cinnäglidteit.

Erträgniſ (~-~) n D₁₃ = Ertrag.

Er trag(s)z...; er trag(s)z... (~-~. ~-~) ~ fähig a schopný, výnosu, výnosný, vytěžirelný; ~ fähigkeit f výnosnost, vytěžitehnost; ~gebend a výnosný; ~ loſ a nevýnosný.

cr-trank ~-~ impf. od erstreinen.

cr-tränfen (~-~) C₁₂ neodl. utápěti p utopiti; (v₄ se v erſaufen) jeim Zeld im Weim ~ hoře ve viné utápěti n vínem zapijeti.

cr-tränker (~-~) m E₆ utápěć.

cr-träumen (~-~) %a C₁₂ neodl. vysniti.

cr-treten ˘ ~-~ j %a C₃ neodl. rozšlapnouti (obv zertieren).

cr-trinken (~-~) I. v₄ (in) B₇ neodl. (ménſe f nez crſaufen) utonouti; utopiti se. — II. s Ertrunkene(r) m, Ertrunkene f D₂,₃ utopene, ~a. — III. % C- n E₇ bez pl. er war dem C- nahe byl by se málem utopil.

cr-trottenen ˘ (~-~) v₄ (in) C₁₃ neodl. = verstreden.

cr-troßen (~-~. v₄ C₁₄ neodl. von ~-m et. ~ vyvzdorovati eo na kom.

cr-trüben (~-~) v₄ (in) C₁₂ neodl. zarmoutiti se, zasunusiti se.

cr-trug (~-~) impf. od ertragen.

cr-trunken (~-~) p. p. od ertriften.

cr-übrigen (~-~) C₁₂ neodl. I. v₄ (h) zustávati, zbývati; es übrigt mir nur ned die Bemerfung, dass... zbývá mi jesté jen poznámka, že..., mám jesté jen podotknouti, že... — II. % (spreend übrig beabten) uchovati, za-: ušetřiti, uhospodariti, za-: wenn ich so viel Zeit erübrige zbudete mi tolik času; wie viel hatst du erübrigt? kolik ti zůstalo n zbýlo? er wird nicht viel ~ fěumen mnoho mu nezůstane; ich lauß taßt feine Zeit ~ übrig beabten) nemám na to kdy, nežbývá mi na to prázdne chvile. — III. s Grübricic(s) n D₁₂, Grübrigung f E₁₈ úspora, zbytek. pře- (Seirartes)

erctieren (~-~) [lt.] v₄ (h) C₁₂ filhati

erudieren (~-~) [lt.] %a C₁₂ vychovávati.

er-wecken

— 854 —

er-wideren

cr-wecken (~) I. vₐ C₁₂ neodl. 1. B. aus dem
Schlaſe ~ probouzeti, (γ)buditi, pro- koho ze
spani; (von den Tertem) ~ (γ)krīſiti koho; fig. 3-8
Muh ~ buditi odvahu é, povzbuzovati p. pov-
buditi koho; S. jam Deije ~ nahádati n. mítí
n vésti koho k pilnosti. 2. (erregen) Bemunterung,
Alawen, Zeejeſet ~ buditi, vzbuzovati obdiv, pode-
řem, pochybnost; das hat mir die Regierde erweit,
zu... to ve mně vzbudilo žádost... — II. %
C̄ ~ n E₇ bez pl., Erweckung f E₁₈.

Cr-wefer (~) m E₆ (vz)buditel, povzbuzovatel; krisitel.

cr-wecklich (~) a D₂,₃ 1. povzbuditelný.
2. cirk. povzbuzující (k pokání).

Cr-weckungs... (~) ~wort n slovo
kříšici.

cr-wehren (~) vₐ sich ~ C₁₂ neodl. sich der
Hunde ~ (n)brániti se psům; sich des Schlaſes ~
(n)brániti se spánku; sich des Ladens od der
Thráneu ~ zdržovati se smíchu n slz; tlumiti
n potlačovati smích n slzy; ~ ich kann mich des
Gedanens nicht ~ nemohu se zhaviti n (se)
zbyti myšlenky.

cr-weichbar (~) a D₂,₃ 7měkčitelný, ob-

cr-weichen (~) C₁₂ neodl. I. %a 1. (7)mě-
čiti; (durch Nthifiaſten) rozmočiti; 3. ~ obměk-
čiti. oblomiti, pohnouti, dojmounti; sich durch Bitten
~ laſsen dāti. polmouti prosbami, povoliti
prosbám. — II. vₐ (n) %r sich ~ (7)ančěkiti
se, změknouti; rozmoknouti; fig. obměkčiti
se, pohnouti se. — III. % C̄ ~ n E₇ bez pl.,
Erweichung f E₁₈.

Cr-weicher (~) m E₆, ~in f E₁₉ obměk-
vatel, f -ka.

Er-weichungs... (~) ~mittel n změkčo-
vdlo.

cr-weinen ~ (~) %a C₁₂ neodl. et. ~ vy-
plakati (si) co, do- se čeho.

Cr-weis ~ (~) m D₆, pl. E₁ důkaz, průvod
= Beweis.

cr-weisbar (~) σ D₂,₃ = erweistid.

cr-weijen (~) C₀ neodl. I. vₐ 1. dokazo-
vati p dokázati co (= beweizen I.) 2. ~ 3-m
Freundschaft ~ jeviti přátelství ke komu; 3-m Chre
o e-n Tienſt ~ prokazovati p prokázati čest
n službu komu; 3-m e-n ſchlechten Tienſt ~ spatně
posloužiti komu; ~ Zie mir die Freundschaft,
es mir zu schreiben napiſte mi to laskavé; 3-m
Wohlthaben ~ dobrodin prokazovati komu. —
II. vₐ sich ~ 1. = beweisen II.; es erweist sich
aus den Acten z listin jde na jevo. 2. sich gegen
3. graſſam ~ jednati neldsky s kym; býti na
koho nelidský. — III. % C̄ ~ n E₇ bez pl.,
Erweichung f E₁₈ dukaz. dosvědčení (= Be-
weis).

cr-weislich (~) I. a D₂,₃ dokazatelný
(= beweisbar). — II. s Cr-weislichkeit (~) f
E₁₈ = Beweisbarkeit.

cr-weislicher-maſsen (~) adv. jak lze
dokázati, dokazatelně, pochopitelně, patrně,
jasné.

cr-erweitern (~) I. vₐ I. erweitern C₁₄ neodl.
I. %a, %r sich ~ a) rozšiňovati. (rozš)šiiti; b) fig.
mein Herz erweiterte sich bei diesem Anbliſe, diejen-
Anbliſt erweiterte mein Herz zaradoval jsem se
při tom pohledu. — II. % vₐ ~ n E₇ bez pl.,
Erweiterung f E₁₈.

Cr-weiterungs... (~) ~bau m stavba
rozširovaci, pristavba; ~ bohrer m Θ roz-
siňovák, rozšiňovací přístroj; rozšiňovadlo;
-mittel n prostředek rozširovaci.

Cr-werb m E₃ 1. (Erwerben) nabyti, získáni,
vydělaní. 2. (Erwerbenes) věc získaná n nabytá;
(seninn) zisk, výdělek; (Eršo) tržba; ein Zeder
lebt von j-m ~ každý je živ tim, co si vy-
dělá. 3. živnost, řemeslo.

Cr-werb..., cr-werbz... (~) = Erwerbſe...
er-werbbar (~) a D₂,₃ získatelný atd

cr-werben (~) I. vₐ B₄ neodl. 1. získati (co),
nabýti, do- (čeho); werrienen vydělati; (dějen) vy-
těžiti co; sich Chre o Ruhm ~ získati čest a
slávu; Vermögen ~ jmění získati, jmění na-
býti. 2. sich kein Brot ~ vydělávati si (na) živo-
byti; sich 3-8 Adnung ~ získati si dołytí si
ńety či. — II. % C̄ ~ n E₇ bez pl., Erwerbung f
E₁₈ = Erwerb.

Cr-werber (~) m E₆, ~in f E₁₉ kdo čeho
nabývá; vydělávač, dohryvatel, f -ka.

cr-werblich (~) a D₂,₃ 1. = erwerbbar.
2. gewerbslich.

Cr-werbnis ~ (~) n D₁₃ = Erwerb 2.

Cr-werb(s)..., er-werb šf... (~)... ~fähig a
způsobilý k nabývání; ~jähigkeit f schopnout
vydělávati; ~genossenschaft f společnost vý-
dělková n živnostenská, družstvo živnostens-
ske; ~gesellschaft f společnost výdělková
a k nabývání n na zisk (a ztrátu); -grund m,
-titel m důvod k nabýti n nabývaci; -loš a
bez výdělku; sich in-jeiem Zufande befinden býti
bez výdělku; -loſigkeit f stav bez výdělku;
-luſtig a mající chuť získati co n nabýti čeho;
-mittel n prostředek k výživě n k výdělku;
prostředek výdělkový; -quelle f zdroj vý-
dělku; pramen výdělku n živnosti, výživa;
-fschein m živnostenský list; list opravňující
koho provozovati živnost, listina živnostens-
ská: ~ſenčr f daň z výdělku, n výdělková;
-ſchule f průmyslová škola; -stand m stav
živnostenský: ~thätigkeit f ennost živno-
stenská; ~und Wirtschafts-genoſschaft f
spolučenstvo výdělková e hospodářské; -in-
ſähig keit f) a neschopný (f -ost) k vý-
dělku n k obživě n nemožnost vydělávati
n se vyživovati; ~urkunde f listina živno-
stenská n výdělková; -verhältnis n poměr
výdělkový; -wissenschaft f = Bretagnechjamkeit;
~jweig m druhu n způsob výdělku, živnost.
cr-werbsam ~ (~) I. a D₂,₃ = betrieb-
jam. — II. s Cr-werbsamkeit ~ (~) f E₁₈
= Betriebsmkeit.

Cr-werbungs... er-werbungs... (~)...
= Erwerbſe...

cr-werfen ~ (~) %a B₄ neodl.: mit e-m
Zteine ~ kamenem zabiti.

cr-widerm (~) I. vₐ C₁₂ neodl., tež abs.
odpovědi, odvěti, odtušiti na co (= ent-
gegen I.); Chre Anfrage wird hierdurch erwidert
na Vás dotaz se timto odpovídá; er konnte
darauf nichts ~ nemohl na to nie řici; ja, er-
widerte er anro, odpověděl n odvětil; id habe
die Chre auf die geschehene Anfrage zu ~ mám čest
odpovědi na dotaz. — II. % C̄ ~ n E₇ bez pl.,
Erwiderung f E₁₈ odpověd; in Erwiderung

Er-widerungs...

855 -

[Er]...

der gesetzten Widrissen v odpoved n odpovídajc
n -ic(e) na vždyený připis.

Er-widerungs... (~n~) ~recht n piávo
odpověděti; ~schrift f odpis. odpovídací list.

er-wiedern (~n~) I. vₐ C₁₂ neodl. 1. et. ~
opětovati eo; ~s (~ruß ~ opětovati pozdrav ei,
poděkovati konu (na pozdrav); ~s ~liebe ~
opětovati ei lásku; spláceti lásku eo láskou;
Gleiches mit Gleichem ~ stejne stejným splä-
ceti; Unrecht mit Unrechtet ~ spläceti bezprávi
bezprávím. — II. % ~ n E₇ bez pl., Er-
wiederung f E₁₈.

cr-wies (~l~) impf., cr-wicsjen (~l~) p. p.
od erweijen.

Cr-wiesenheit ~ (~l~) f E₁₈ dokázanost,
jistota.

cr-wildern ~ (~l~) vₐ (in) C₁₂ neodl. zdi-
vočeti (= wild werden).

cr-wimmern ~ (~l~) vₐ C₁₂ neodl. = er-
winfeln.

Erwin (~n ~n) npr. m E₂₅ Ervin.

cr-winden ~ (~l~) B₁ neodl. I. vₐ = er-
ringen. — II. vₐ sich ~ = sich unterstehen. —
III. vₐ (b) = ermangeln.

cr-winfeln ~ (~l~) vₐ C₁₂ neodl. vykničeti,
vykničeti, vykniourati atd.

cr-wirken (~l~) vₐ C₁₂ neodl. = auswirken II. 1.

cr-wirtshaften (~l~) vₐ C₁₃ neodl. uhospo-
dařiti, za-, ušetřiti, usporiti.

cr-wiſchen (~l~) vₐ C₁₂₁₄ neodl. 1. e.n Sieb ~
zloſeje postilnouti n polapiti n dopadnouti;
auf viſcher That ~ pri činu přistihnouti. 2. ~
beim Kragen ~ chytiti koho za límec; e-n Œthl ~
mzocniti se sedadla.

cr-wittern (~l~) vₐ C₁₂ neodl. = auswittern 1.

cr-wiſchtn ~ (~l~) vₐ C₁₂ neodl. vyvítkipkovati.

cr-wog (~l~) impf., cr-wogen (~l~) p. p.
od erwägen.

cr-worben (~l~) p. p. od erwerben.

Cr-worbenheit ~ (~l~) f, ..., schaft (~l~) f
E₁₈ = Erwerb 2.

cr-wuchern (~l~) vₐ C₁₂ neodl. vylichv(a-
riti (eo), lichvou nabyti (ého).

cr-wuchs (~l~) impf. od erwachsen.

cr-wühlen (~l~) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. vyhra-
bati. 2. aufwüßen. — II. vₐ sich ~ vy-hra-
bati se, pro- se (ven).

cr-wiünschen (~l~) I. vₐ C₁₂ neodl. 1. =
winſchen. 2. vyžadati si, vytoužiti si (eo).

— II. erwünscht p. p., a D₂,₁₃ žádaný, žádoucí,
kýžený; es ist mir erwünscht, daſs... jsem tomu
räd, ze...; sich in erwünschtem Wohlsein befinden
žiti v úplném blahobytu. — III. s Er-
wünschtheit (~l~) f E₁₈ bez pl. žádouenost.

cr-würſeln (~l~) vₐ C₁₂ neodl. vyhráti ve
hře v kostky.

cr-würgen (~l~) C₁₂ neodl. I. vₐ 1. za-
rrousiti, ťaškrtiti, u; viele ~ poškrtiti mnohć.
2. vₐ (in) zardousiti se, ťaškrtiti se, u- se,
udusiti se. — II. % C~n E₇ bez pl., Erwiir-
gung f E₁₈.

Er-würger (~l~) m E₆ škrtič; š sm. vrah.
Erycina (~l~) [reclt.] a neskl. a npr. f E₂,
myth. (Bemü) ~ Venuše erycká.

eryeinisch (~l~) a D₂,₁₅ myth. erycký (od hory
a tvrza Eryx na Sieblij).

Erhugi-um (~l~) [řec.] n E₂₇ bot. máčka.

Erz (~n ~l~) n E₃ 1. min. hor. ruda; armes ~
chudá ruda; derbes e abiedegees ~ = Erberz;
eleds ~ bohatá ruda; eingesprengetes ~ (v)troušená
ruda; flares ~ drobná ruda; reid (h)altiges o
fremmes ~ bohatá ruda. 2. ⊕ but. kov, kovová
slitina, (Brose) bronz†; fig. zbraň, meč.

Erz..., erz... (~l~, ~n~) ~abbau m ⊕ hor. do-
hývání n rubání rudy; ~adel m geol., hor. rud-
natost, rudná bohatost; ~ader n žíla rudná; ~amt
n hodnost dvorská, arciuřad; ~anbrugm ⊕
hor. rudný nálež; ~arbeit f bronzová práce; ~arbeiter m ⊕ dělník s bronzem, bronzovník; ~arm a chudý rudou; ~art f druh rudy; ~artig a rudnatý, rudovitý; ~aufbereitung f
⊕ úprava n upravování rud; ~auſſat m ⊕
hor. = ~aßt, ~aſt; ~auge n ⊕ min. = Auge 6.;
~ausſcheidung f ⊕ hor. výmesek rudný; ~aus-
ſchläger m ⊕ hor. vytloukac rudy; ~bank f ⊕
hor. rudný sloj; ~bannern-amt n říšské arci-
korouhevnictví; ~bannern-herr m říšský arci-
korouhevník; ~bau m ⊕ hor. = bergbau; ~be-
amct(r) m vysoký hodnostář říšky; ~berg-
bau m ⊕: 1. dołování na rudu. 2. = bergwerf;
~bergmann m rudokop, rudař, kovkop; ~berg-
werf n rudný důl, rudník, rudné hory; ~be-
ſchickung f ⊕ slev. str. příprava rudy; ~beſchla-
gen a kovem pobitý, (o)kovaný; ~betrüger m
arcipodvodník; ~beihört a ozbrojený kovem,
s kovovou zbroji, kovozbrojný; ~bild n ⊕
bronzová socha; ~bischof m arcibiskup;
~bischoſlich a arcibiskupský; ~bisthum n
arcibiskupství (hodnost 1 obvoď); ~böhse a velice
zlý; ~böſewicht m arcizlosyn; ~bringer m
geol. rudonosník, rudonosný odžilek; ~bruch m
⊕ = bergwerf; ~brußerschaft f arcibratrstvo;
~bummler m arcipubuda; ~buſen m geol. rudný
závalek; ~canaille f ř nejhorši luža; ~chau-
viniſt m zuřivý chauvinista; ~dampſ m ⊕ hor.
= Schwaden; ~dechant a arcidékan; ~demo-
frat m výstřední demokrat, jakobin†; ~dieb m
arcizloděj, pra-; ~distriet m ⊕ geol., hor. rudný
okres; ~druse f druza n štětka rudní; ~dumm
~a prahloup f vrtáčky; ~dummer Wensch
prahlupák, arci-, vrták; ~dumnheit f prahlou-
post. vrtáctví; ~dummkopf m arcihlupák, pra-.
~durchwurf m ⊕ hor. prohazovačka na rudu
n rudni; ~einschluß m ⊕ geol. závorek rudní;
~engel m: 1. archanděl. 2. bot. Lamium album
hluchavka, bílá, hluchá kopíva, psoser;
~engel-gleich a rovný archandelu, jako arch-
anděl; ~engel-wurz f bot. Archangelica offici-
nalis andělika lékařská; ~fall m ⊕ hor. =
Kabelwerſchub, Ermittel; ~ſalſcher m arcipadě-
latel; ~farbe f barva bronzová; ~farbig a
barvy bronzové; ~faul a velice líný, p líný až
smrdí; ~fanſpel m, ~fanlenzer m pralenoch,
p lenoch líná; ~feind m arcinepřítel, úhlavní
nepřítel; bisl. Satan; ~feld n geol., hor. rudné pole;
~ſilz m = ~eigßalz; ~ſlegel m arcihulvát;
~ſłob n geol. rudný plást; derbes ~ſłob jednaký
n ~orodý rudný plást; ~ſliſel-taube f zo. holub
s bronzovými křídly; ~förderung f ⊕ hor.:
1. in Streden doprava, převozka rud. 2. in Schachten
těžení rud; ~förderungsschacht m ⊕ hor.
šachta k těžení rud; ~formation f geol. rud(o-
nos)ný útvar; ~fresser m arcijedík, arcižrout,
(veliký) nenajeda, nenasyta; ~sührend a

Erz...

— 856 —

Erz...

geol. rudonosný; -führung f geol. rudonosnost; -füirst m areiknže; -gang m ⊕ hor. rudná žila, couk; -gandieb m arcilotr; -gauner m arcilotr, prasibal, šejdír, podvodník; -gebirge n rudohoří, rudné pohori, rudonosné hory (tvz pohofi v Č Krušné hory); -gebirgisch a krušnohorský; -gedinge n ⊕ hor. rudný úkol; -gegossen a ⊕ ultý z bronzu; -gehalt m er Vagerstätte geol. rudnatost; -geizhals m areiklakome; -gepanzert, -gerinſtet a kovoodený; -gewinnung f ⊕ = -bergaut; -gicht f ⊕ but. rudná násada n násypka; -gießer m litec bronzu, kovolitec; -gräber m rudokop, kovkop, horník; -graf m areihrabé; -gräupet m -graupen fpl. ⊕ rudné kroupy; -grob a nesmírně hrubý, neotesaný; -grobian m areihrubee, neotesanec; -grube f ⊕ hor. = -bergwerf; -halde f ⊕ hor. rudná halda, rudný odval; -halt m geol. = -abalt; -haltend a, -haltig a ⊕ rudn(at)ý, rudonosný, rudu obsahující; -hauer m hor. rudař, rudokop, kvokkop; -haujwerk n ⊕, -hauſen m ⊕ hor. rudná hromada; -haus n: 1. = -magazin. 2. dům vysokeho hodnostáre říšskóho; režim. das -hauer Österreich arcidem n panovnický dům rakouský; -herzog(in f) m arcivěvoda, f -kvně; -herzoglich a arcivěvodský; -herzogthum n arcivěvodství; -henschler m arcipokrytec; -hirt m arcipastýř; -höhle f ⊕ hor. rudní kára; -hufig a ⊕ poet. o konich bohů. S kovovými kopyty; -hure f p arcikurva; -hütte f ⊕ tavírna (= Zdnelmehütte); -imprägnation f geol. vtroušení rudné n rudy (v hornině); -jäger m veliký lovec (před Hospodinem). Nimrod: -jude m pravý žid; -kammer f ⊕ hor. = -magazin; -kämmerer m arcikomorí; -kauſter m arcikanclér; -karren m ⊕ = -böhle; -fassen m ⊕ hor. truhlík na rudu; -keſer m arcikací; -keſerci f arcikacinstvi; -kauber m: a) hor. přebírać udoviny; b) = pedant; -klein n ⊕ hor. drobná ruda, rudná drobnina n drobnáčka; -kopſer m ⊕ but. klepadlo rudy; -kluſt f ⊕ hor. rudná rozsledna n žila; -knaner m sed, -knicker m F = -geizhals; -korb m hor. koš na rudu; -kram m = -magazin; -kuchen m ⊕ -maffe f ⊕ masa bronzová n kovová; -kunde f kovoznalství, rudo-, mineralogie†, metallurgie†; -kundige(r) m kovoznalec, rudo-, mineralog†, metallurg†; -lager n geol. 1. rudné lože n -iſte. 2. rudný plást; -lagerstätte f ⊕ hor. rudné ložišťč; -langiam a nesmírně zdlehavý; -liedrich a pradarený; -linſe f geol. rudná čočka, čočkovitý celík; -lügner m arcilhář; -macher m = -bringer; -magazin n ⊕ hor. rudnice, rudné skladistě, bechyně; -marschall m areimaršál; -maffe f ⊕ rudná hmota, rudy (pl.); -mehl n ⊕ hor. rudná mouka, podrudek; -mittel n ⊕ hor. rudný celík; -miiſle f ⊕ hor. mlýn na rudu; -(mund)ſchenk m vrchui n nejvyšší číšník; -mutter f: 1. arcimatka, pra-, první matka. 2. geol. rudná matka; -narr m, -närrin f arciblazen; -neſt n geol. rudný hnizdo (= fall); -niere f ⊕ geol. hor. rudná pecka, rudný závalek; -ofen m pee na rudu, tavírna; -pedant m arcapedant, veliký puntučkář; -pſalſ f npr. f v heslo o sobě; -pſeiler m ⊕ hor. rudný pilíř; -pſiffiens m

areiſibal, areiſelma; -pinſet m areihlupák; -poher m ⊕ roztloukač rudy; -praſter m areichlubič, areichvastoun; -priester m arcienkéz, vele; -priesterliſch a areiknižský; -priesterschaft f arciknižstvi, vele; -priesterthum n = -priesterschaft; -prior m arciprevor; -prioret f arciprevorstvi; -probe f ⊕ rudni próba; -pntzen m geol. = -bten; -quarz m geol. rudnatý křemen; -quetschmaſſe f, -quetschwerf n, -quetsche f ⊕ hor. krusidlo n drobílo válcové (na ruda), drobici válee (na ruda); -quetschen n hor. krušení n drobeni rudy (strojeim, ve váleči); -ränber m geol. odvodník rudy (rudnatosti žíly); -röſthaufen m ⊕ hor. prazná hromada rudy; -röſung f but. prazení rud; -ſaß m ⊕ = -gicht; -ſchak m areiſelma; -ſchabmeiſter m vrchni (státní) pokladník; -ſchaum m ⊕ hor. pěna kovová, trusky; -ſcheidekammer f ⊕ hor. rudni rozborna; -ſcheiden n ⊕ vybírání kamene ruda obsahujícího; -ſcheider m ⊕ hor. rozbérač rudy; -ſcheidung f ⊕ hor. rozbírka ruda(ni); -ſchelm m areiſelma; -ſchelmisch a areiſelmovský, areiſibalský; -ſchent m v -mundideut; -ſchicht f ⊕ hor. a) vrsta v rudná; b) množství rudy dobyté horníkem za den; c) množství rudy roztavené za 24 hodin; -ſchlaſe f but. syr(ov)á truska; -ſchlämmen n ⊕ hor. proplachování n promývání rud; -ſchleiche f zo. Seps chalcides slepýš čtyřnohý n kovoleský; -ſchlich m ⊕ hor. rudný šliſt; -ſchmelzofen m ⊕ but. tavná pec n tavnice na ruda, rudní tavnice; -ſchmelzen n ⊕ hor. taveni ruda; -ſchrift m písmo na kovu n v kovu (vryté); -ſchuft m, -ſchurke m arcipadouch, arcilotr; -ſchufſuchs m = -pedant; -ſchurkin f arcitaſkářka: -ſchwamn f ⊕ m houba metaličká; -ſeifen fpl. geol. rudné rozsypy; -separatiun f ⊕ hor. separace n rozbor rud(ni); -ſeßen n ⊕ hor. odsazování n odsádka ruda; -ſpeise f ⊕ elev. bronz†, zvonovina, dělovina (= Oſdenkneße); -ſpierler m arcihrač, arcikarbaník, zuřivý hřač; -ſpißbube m arcitaſkář, areiſibal, arcilotr; -ſtaſh m hat. rudní ocel; -ſtaub m rudný prach n pyl†; -ſtift n arcibiskupství; -ſtoſm geol. rudný šluk; -ſtoſchmer f ⊕ hor. roztloukač rudy, puchéř†; -ſtraſe f, -ſtrosſe f ⊕ hor. rudný ústup; -ſluſ(f)e f ⊕ hor. vzorek ruda n rudný; -tenſe f ⊕ geol. rudná houblka; -trächtig a geol. = -üibrend, -haltig; -träger m geol. = -bringer; -tropſen mpl. ⊕ červené kapky sklovitého stříbra; -truchſen m arcitukas, (nejvyšší)stolní, arcistolník; -truheſ ⊕ = -laſten; -umpanzert a = -bewehr; -umſchient a s kovovými hnátnicemi; kovoholenný; -vater m arciotec, patriarch(a)†; -väterliſch a patriarchální†, arciotecký; -verſchwender m arcimriac; -walzwerk n = -quetsche; -waischwerk n ⊕ hor. rudni prádlo = promývadlo n propěrado; -wäsche f ⊕ hor.: 1. promývání n promyvká ruda, rudní prádlo. 2. = -wadžwerf; -wäscher(in f) m ⊕ promývač n f -ka rudy; -wäschesieb n ⊕ promývací síto na ruda; -würde f = ⊕ amt; -zeche f ⊕ hor. rudný důl, rudník = -bergwerf; -zerkeinčerung f ⊕ hor. drobeni n zdrobněni rud; -zone f rudné pásmo.

cr-żählbar]

— 857 —

cr-żählbar (~-) a D₂,₃; das ist nicht zu
nelze vypravovati.

cr-žählen (~-~) I. %a C₁₂ neodl. vypravovati, vyprávěti, povidati (o čem); viel ja haben miti mnoho (co) povidati; ein Yanque und ein Breites ~ povidati široce a dlouze; man eržählt mir (ich erfabre) dovidám se. doslyčám; man eržábit sich, daš... vypravuje se. povídá se, že...; ich fann et. davon - já o tomu muhu (něco) povidati (zańt jsem to); ich mag dicericht - hören wechei o tom slyšeti. - II. ~d a D₂,₃, výpravný. — III. %e 1. E~ n E₇ ber pl., Erzählung f E₁₈, anal. inf. 2. jen Erzählung f vypravování, povídka.

cr-jährlenswert (~-~) a D₂,₃ stojící za
vypravování.

Cr-żähter (~) m E₆, ~in f E₁₉ vypravo-
vatel, f -ka.

Cr-żählungs... cr-żählungs... (~ ~ ...)
-art f, -weise f způsob vypravování; -luštiga a
rád vypravující; -weise adv. ve způsobu n
formou vypravování n povídky.

cr-jechen ~ (~-~) %a C₁₂ neodl. 1. sich (dat.)
Muth ~ píti na odvahu n p na kuráž; pitím
nabý(vá)ti n dod(áv)ati si odvahy. 2. pitím
získati.

cr-jeigen (~-~) C₁₂ neodl. I. %a 1. † = zeigen.
2. = erweisen I. 2.; S-m j-f- e Achtung - üchtu
prokázati n osvědčovati n projevovati komu;
ich hante Hnen für den mir erzeugten Dienst děkui
Vám za prokázanou službu; S-m (Sutěs -
učiniti co dobrého komna. — II. %/r sich ~
1. skoro † = sich zeigen. 2. = beweisen II., er-
weisen II. 2. — III. %b C~ n E₇ bez pl., ~ Cr-
zeugung f E₁₈ projev.

crjen (~, ~) [Crſ] a D₂,₃ = ernh.

crjen F (~) [er] %a C₁₄ někomu „on“ řikati,
onkati komna.

Cr-zerum (~-~) E₁₃ npr. n. zem. id. (M v Ar.nenit-

cr-zeugbar (~-~) I. a D₂,₃ (z)ploditelný,
vyrábitelný. — II. s Erzeugbarkeit (~-~) f
E₁₈.

cr-zeugen (~-~) I. %a, %r sich ~ C₁₂ neodl.
1. = zeugen; Minder ~ děti (γ)ploditi. 2. (Ber-
voörtingen) vyráběti p vyrobiti, vytvářeti p vy-
tvořiti, γ)ploditi; (rak) Waren ~ zboži výroběti; von
mir selbst erzeugter Wein vino z mých vlastních
vínic; Müßiggang erzeugt Auser zahálka jest po-
cátek všeho hříčchu; die in der ersten die erzeugten
Kinder děti z prvního manželství. 3. prov. F
sich (dat.) et. ~ pořídit si co. — II. ~d a plo-
divý, tvořící, tvorný; ~be Gerade, ~be f
math. tvořící n tvorná přímka. — III. s Er-
zeugter m, Erzeugte f D₂,₃ zplozenec f -ka,
syn, f deera. — IV. %b C~ n E₇ bez pl., Er-
zengung f E₁₈ výroba.

Cr-zeuger (~-~) m E₆ I. též (~in f) E₁₉
1. γ)ploditel, otec, f matka; m-e ~ moji
rodiče; die Verbrechen j-r ~ bißen pykati za
zločiny otců. 2. ~ (zejim. rak.) (Producent) výrobe,
vyrábitel. — II. jen m ~ Dampfapparat.

cr-zeugerisch ~ (~-~) a D₂,₃ = erzeugen II.

Cr-zeugnis (~-~) n D₁₃ (vý)plod, výrobek,
tovar, výtvor; (Boden) plodina; (Gewerbe) vý-
robek.

Cr-zeugungs..., cr-zeugungs..., (~ ~ ...)
-fähig a schopný ploditi, plodi(st)wý, -ný,

Německočský slovník. I. Deutschböhmisches Wörterbuch.

-onosný; -fähigkeitschopnost ploditi, plodi-
(st)wost, -nosst, -nosnost; ~ curve f, -fläche f,
~kreis m, -linie f: Erzeugende (v erzeugen II.);
~kraft f/ila ploditwá; ~ort m místo původu
v výroby; ~preis m rak. výrobní cena; ~trieb m
pud pohlaví.

cr-žhaft (~, ~) a D₂,₃ kovový; š. sm. (=cržaltiq) obsahující rudy, rudenatý).

Cr-žich... (~-~) v Erzeugungs...

cr-žichbar (~-~) a D₂,₃ vychovatelný, vy-
péstitelný.

cr-žiehen (~-~) I. %a B₆ neodl. 1. = auſ-
ziehen I. 9.; kinder ~ den sich vychov(á)vati; zur
Zugend ~ vésti k etnosti: er hat sich keinc Chre
an j-n Kindern erzeugen nedochoval se veliké
eti na dětech; děti, jež sich vychoval, nejsou
mu ke eti; j-n zevon zum Kaufmann o zum Militär ~
vycho(vá)vati si ze syna kupce a vojáka; (zějm.
o rostlinněch atd.) (m)péstiti. 2. rak. = fortziehen
(von der Stelle). — II. %b C~ n E₇ bez pl., Er-
žichung f E₁₈ výchova.

Cr-žieher (~) m E₆, ~in f E₁₉ vychova-
vatel, péstoun, péstitel.

Cr-žieher... (~-~) ~amt n úřad vychovatelský; ~mangel m nedostatek vychovatelů; ~land m vychovatelství, vychovatelstvo.

cr-žieherisch (~-~), cr-žiehlich (~-~) a D₂,₃
vychovatelský.

Cr-żiehungs..., cr-żiehungs..., (~ ~ ...)
-anstalt f ústav vychovávaci, vychovatelnæ;
-art f způsob vychovávací; ~buch n, ~schrift n
kníha vychovatelská a paedagogická; ~fach n
vychovavatelství, paedagogie†; -fähig a
schopný vychování n vypěstění vychovatel-
ný, péstitelný; -grundsaß n zásada vychova-
tělská; ~kunde f, ~kunst f vychovatelství,
pauka o výchově n vychovatelská, paedag-
gogiká†; ~künstler m vychovatel, paedagog†;
~lechre f = ~kunde; ~ und Bildungs-anstalt f
ústav vychovavaci a vzdělavaci; ~weisen n
vychovatelství; ~wissenschaft f = ~kunde.

cr-ziehlen (~-~) I. %a C₁₃ neodl. 1.: a) (auf das Korn nehmen) měřiti, ciliti na co, bráti na mušku co; b) snažiti se po čem, domáhati se, dobývati čeho p dosáhnouti, dosíci, nabyti, domoci se, dociliči čeho. 2. Kinder ~ = erzeugen I. 1.; es wird viel Korn erzielt klidí se mnoho obili. — II. %b C~ n E₇ bez pl., Er-zielung f E₁₈ dosažení; zur Erziehung dieses Medes k dosažení toho účelu.

cr-žischen ~ (~-~) %n (jn) C₁₂₁₄ neodl. za-
syčeti (= žischen).

cr-žittern (~-~) I. %n (jn) C₁₂ neodl. (za-)
chvěti se, (za)třásti se; am ganzen Weibe ~
chvěti se po celém téle. — II. %b C~ n E₇
bez pl. záchvěv.

cr-żog (~) impf. od erziehen, cr-żogen (~-~)
p. p. od erziehen.

Cr-żpfalz (~, ~, ~) npr. neskl. zem. Falc(e),
falekrabství na Rýně.

cr-zürnen (~-~) C₁₂ neodl. I. %a rozhněvati,
rozzlobiti, rozjítřiti, podrážditi, popuditi. —
II. %n (jn), %r sich ~ 1. (roz)zlobiti se, (roz)-
hněvati se. 2. sich mit S-m ~ rozhněvati se,
rozkmotřiti se s kým.

[er-zürnen]

108

er-zwacken

858

[Esfel

er-zwacken (~-~) a C₁₂ neodl. Z. (beim Kragen) ~ chytiti n popadnouti koho za límeč.

cr-zwang (~-) im pf. od erzwingen.

cr-zweden (~-~) a C₁₂ neodl. 1. = bezweden 1.

2. et. ~ dosáhnouti, dosíci, domoci se čeho.

cr-zwingbar (~-) a D₂₁,3 vynutitelný, vymožitelný.

cr-zwingen (~-~) I. a B₁ neodl. et. von Z-m ~ vynucovati p vynutiti, vymoci; Liche läſt sich nicht ~ láska se nedá nutiti; ein Ges'tändnis von Z-m ~ vynutiti na kom přiznání; erzwungenes Lächeln (vy)nucený úsměv; erzwungene Thränen nucený pláč, liché slzy. — II. E- n E₇ bez pl., Erzwingung f E₁₈.

cr-zwungen (~-) p. p. od erzwingen.

es (v, v), abbr. 's. pr. p. n od er; po prp. jen a prov (ono) I. 1. nepřekládá se: ~ regnet prši; ~ bližt blýská se; ~ geht mir gut mám se dobře; ~ grant mir jíma mne hrůza; ~ gibt Leute jsou lidé; ~ tiepít někdo klepá; ~ ist das daß Hans, welches er getaßt hat? ~ ist ~ jest-li to dům, jejž (on) koupil? jest (to on); wo ist das Buch? da ist ~ kde jest kniha? tu jest; ~ war einmal ein König byl jednou jeden král; ~ sei, sei ~ denn so, ~ bleibt dabei budiž!; ~ istt sich da bequem sedi se tu pěkně; in diesem Hanie lebt sich's gut v tomto domě se dobře žije; ~ kommt mir vor mně se zdá, zdá mi se; ~ that mir leiſt um ign bylo mi ho lító; ſind Eie Mutter? ja ich bin ~ jste-li matkou? ano, jsem; ~ famen drei Wagen přijížděly tři vozy. 2. to: wer ist ha? ich bin ~ kdo jest to; já jsem to; ich weiß ~ vim to; ~ ist mein Bruder jest to můj bratr; ich will ~ nicht haben nechci toho; ~ nicht auſhalten o ertragen können nemoci co vydržeti; ~ weit bringen daleko to přivésti; ich hab's již aud mám; 's ist schade to je škoda; daß ist ~ aud nicht to takeń neni, to není také to. 3. v abſehen I. 5.; aufschenhen I. 1.; auſhalten I. 2.; ~ J-m bieten vzdorovati, odpíratí komu; ~ J-m bringen o zutřinken připítati komu; v bunt I. 3.; ~ mit J-m halten býti za jedno s kym; ~ gut haben mítí se dobře; ~ hinter den ſhren haben mítí za ušima; ~ mit J-m gut meinen smýšleti dobře s kym; ich habe ~ in den ſüßen mám bolest v nohou; ~ mit J-m zu schaffen haben mítí s kym co délati; ich hab' ~ o hab's falt mám toho dosti; ich bin ~ milde jsem tím unaven, už toho mám dost; ich bin ~ zufrieden jsem (s) tím spokojen; ~ wenn ich mich ~ befinne pamatuji-li se na to; ſie haben's nicht Wadt noch Recht neſmají k tomu moci ani práva; ich habe ~ (baraus) kein Hech nedělám s tím tajusti, neſtajím se (s) tím; ich weiß ~ (caſur) dir Danf jsem ti za to vděčen; Gott walte ~ (das walte (Satt) Bůh to kří; ~ lebe der König at n nech(a)č žijí král; ~ ist ein Deutſcher jest to Němec; ~ ist ein Hlublind jest to neſtěstí; ~ ist Zeit jest na case. 4. (umbeidhreißtiches Hwaſ) ~ riſs mich herunter tāhlo mne to dolů, něco mne tāhlo dolů. — II. prov. J (bav, tyr, rak) téi 's vy dva, vy.

Es (v) n. hud. neskl. id. (e snížené o půlton).

Es... (v...) v Es-hammer (heslo o nob).

Esaias (~-~) npr. m neskl. (= Esaias) Isaiás.

Esau (±-) m E₁₅ npr. n bibt. id.

Esbouket (~-~) n E₁₅ jenná voňavka (do kapesnich sátků).

Eſcadron (~-~) [fr.] f voj. eskadrona], skadrona†, šv- (= Schwadron).

Eſcadrons... (~-~) ~chſ m náčelník setniny jízdní, velitel škadrony.

eſcaladieren (~-~) [fr.] a ¾ a C₁₂ voj. zlézti.

Eſcalen (~-~) [it.] fpl. plav. žebříky (provazové).

Eſcamotage [fr.] (ět -áž) f kejklířství, š. sm. sžení, podvod.

Eſcamoteur (ět -er) [fr.] m kejklíř, kouzelník.

eſcamotieren (~-~) [fr.] a ¾ a C₁₂ eskamotovati†, obratně odstraniti n ukryti.

Eſcarpe (~-~) [fr.] f E₁₂ voj. eskarpa†, škarpa†; svah hradebního příkopu hledíci k nepřiteli.

Eſcarpe(n)=... (~-~) voj. ~gallerie f galeerie eskarpní.

Eſch (v) m E 1. prov., hosp. celek polí vedle sebe ležících, lán. 2. bot., 20. = Aßh II., Eſche 1.

Eſch... (~...) I. = Aſch... na pŕ.: ~baum, lauch. — II. ~btau n. chem. = Aſchel 1.; ~ röſchen n. bot.: a) = Ebereſche; b) = Eſebeerbaum.

Eſchatologie (~-~) [řec.] f E₁₈ učení o posledních věčech.

Eſche (~-) f E₁₂ 1. bot. Fraxinus jasan, jesen; gemeine ~ = Aßhbaum; großblumige ~ = Blumenefene. 2. rotſe ~ Fraxinus tomentosa jasan n jesen popelavý.

Eſchel (v) m E₆ chem., obch. = Aßchel 1.

eſchen (v) a D₂₁,3 jasanový.

Eſchen..., eſchen... (~...) ~artig a bot. jasanovitý; ~bástkäſer m zo. Hylesinus fraxini jasanohlod; ~baum m bot. (= Eſche 1.) jasanový strom, jasan; ~blattweſpe f zo. Tenthredo nigerrima pilatka černá; ~eule f zo. Catocala fraxini stužkonoska jasanová n modrá; ~holz n jasanové dříví n dřevo, jasanovina; ~wurz f bot. Dictamnus třemdava.

Eſcompte v Disconto.

eſcomptieren wět eſcontieren (~-~) [fr.] a ¾ a C₁₂ obch. = diſcontieren...

Eſcorte (~-~) [fr.] f E₁₂ voj. eskorta†, ozbrojený n ochranný průvod.

eſcortieren (~-~) [fr.] a C₁₂ voj. I. a chrániti (po cestě), provážeti, (ochranné) eskortovati†. — II. % E- n E₇ bez pl., Eſcortierung f ochranný průvod.

Eſcortierungs... (~-~) ~kosten fpl. náklad na ochranný průvod.

eſculent (~-) [lt.] a D₂₁,3 jedlý.

Eſel (~-) m E₆, 1. ~in f E₁₉ osel, f oslice (fig. hlupák); Prv. ein ~ bleist ſtets ein ~ (und käme er gen Nom) bys vedl osla do Paříže, komoń nebude; nur ~ sind gebulbig trpělivost jest osli ctností; ein ~ gefäſt dem andern osel oslu se libí; ein ~ kraut den andern hlupák hlupáka vychvaluje; J-m den o e-n ~ bohřen tropiti si posměch z koho; vom Pſerde auf den ~ kommen, sich vom Pſerde auf den ~ jeten přijíti z bláta do louže; sich um des ~ Schatten janten hádati se o kózi vlnu n žabí vlasy; ein ~ nennt den Andern Langobhr hadr onuci káře; koba hrnee trestá; sova výrů ušatých

Eſel...]

— 859 —

[Eis]

nadává; man schlägt den Saſ und meint den -
pytel bij a osla míni; den ~ (zu Grabe)
läutent (mit den Beinen bannem klätiti nohama,
zvoniti hrany; er jüret den ~ nicht, auf dem
er fügt hledá koně a sedí na něm; ras heſte
den ~ (Griechisch lehren, mluvte s ním, když je
Nemee; to by bylo (tolik eo) my'ti mouřenina,
to by bylo zbytěno; wenn dem ~ zu wobei wird,
gebt er aufs Eis (und bricht sich ein Bein) dobré
bylo pálí. 2. dřevěný kánk k trestáni = Bed 12. 3. E
= Bed 8. 4. zo. = Aſſel.

Eſel... Eſel... (~... ~) -ähnlich a podobný
oslu; ~ bafsam-apſel m bot. = Celsурſte; ~ ſarn m
bot. kleiner ~ ſarn Asplenium ruta muraria routička
zední; ~füllen n osle, oslátko; ~furz m bot.
~ = Cjelsdiſtel b); ~grau a šědý jako osel;
~hengit m osel (opak oslice); ~junge m =
~treiber: ~käſer m zo. Cantharis pateřiček;
~fürbis m bot. = Celsурſte; ~mäſzig a oslov-
ský; ~pnit m tulpa(s), hnp: ~rennen n osli
dostihy; ~ſtecken m hůl na osly; ~ſtreich m
oslovina, ~stvi; ~tracht f = Cjelslovina; ~trei-
ber(in f) m oslař, ~ák, honák oslů; ~wagen m
oslařský vozik; ~wärter(in f) m = ~treiber.

Cjelschen (~) n 2., bez pl. zo. 1. osli (če)k dim.
od Ciel. 2. Cyprava asellus zavinutec oslí hlava.
Cſelei (1~2) f C₁, oslovstvi, hlupstvi.

Cjelschin (~) n E₂ bez pl. dim. od Ciel (= Cjelden) osliček, oslátko.

cſelhaft (1~) a D₁, oslovský, hloupý.

Cjelsin (~) f E₁, oslice (v Ciel 1.).

Cjelsn F (~) C₁₂ I. Vₙ (b) 1. dríti (se), mezko-
vati se. 2. jednati oslovsky. 3. prov. je(zdi)ti
na oslu. — II. V. 3. = (Ciel schimpjen) vynadati
oslů komu.

Cjels... cſels... (~... ~) -arbitf fig. koňská
n těžká práce, lopota; ~bant f oslovská lavice
(ve škole); ~bohne f bot. = Aderbohne; ~brüſe f
osli most: 1. po němž chodí oslové. 2. fig.: a)
zařízení k pohodlí líných (žáků); b) nad
co se hloupý rozumě nepovznese; c) věta
pythagorejská; ~diſkel f bot. a) = Bijam-
ijtel; b) Onopordon acanthum trubil; ~durſt m
nesmírná žízeň; ~ſeli n = ~haut; ~ſleſch n
oslí maso, osličina; ~führer m: a) = Cjel-
reiber; b) E hod. = Behrjüther; ~ſuſ m:
a) oslí noha; b) bot. = Aderlattich; c) zo. = Ľazarus-
tlappe; ~geschrei n osli hýkání; ~grau a šědý
jako osel; ~gurke f bot. Momordica elaterum
tykvice stříkavá n planá, okurky stříkavé n
osličí; ~haupt n: a) = ~epſ; b) plav. ohlávka
stežňová; ~haut f osli kůže, stežňové:
~hoofd n plav. = ~haupt b); ~huf m: a) kopyto
osli; b) = Aderlattich; ~kerbel m bot. Anthriscus
bulgaris třebule obecná; ~ſopf m oslí hlava
fig. = Dummſopf); ~köpſig a: 1. s oslí hlavou.
2. fig. = dumm I. 1.; ~fraut n bot. = Cypreſſen-
weſſmilch; ~krenz n osli kříž n hřbet; ~miſch f:
a) oslí mléko; b) bot. Euphorbia pryšec;
~möhre f bot. Daucus carota mŕkev obecná;
~miſhe f młyń n žernov osličí; ~ohr n:
a) oslí ucho; fig. er fann die -ehren nicht ver-
ſteken nedovede ukrýti svou hloupost; b) (niff
en e-m Bucho růžek, oslí ucho, varhánky, zá-
hybky (v krize); c) bot. Arum maculatum aron
skvrnatý; ~peterſein n bot. = Bujdmögre;
~rücken m: a) oslí hřbet; b) voj. ostrý hřbetó-

vít vrehol klenby v kazamátě n ve sklepení
hradebním; ~rücken(bogen) n E stav. klen-
bový oblokh pozdní gotiky; oblokh ſezu
cibulitého n v podobě obrácené lodi n zá-
vorky; ~schnauze f: a) nos n čumák oslí;
b) druh dláta pro pracovníky s dřevem;
~tritt m krok oslí; ſig. tež zbabělá pomsta;
~wicſe f bot. Onobrychis viciaefolia vićenec
setý, ligrus.

Eſhammer E (~~) m E₆ kladivo v podobě S, esově.

Eſkimo (~~) m E₂₅ Eskymák.

Eſkimo... (~... ~) ~hund eskymácký pes;
~sprache f eskymáčina; ~weib n Eskymačka.

Eſoteriker (~) [rec.] m E₆ st. esoterik†,
zasvěcenec (v nástl.).

esoterisch (~) [rec.] m E₆ (opak eroterisch)
tajný, svěrovaný (od některých starých filos-
ofu) jen některým žákům.

Espanolet(te)... (~...~) ~ſtange f E
stav. zám. tyč přívorní, spanioleta†, točivá zá-
myčka n závora okenní; ~sangenverschluſſ m
závora n při-španělská; ~verschluſſ m stav. zám.
= ~sangenverschluſſ.

Eſpalier (ěu espaljě) [fr.] m E₁₂ = ſpalier.

Eſparcette, Eſparſette (~) [fr.] f E₁₂
těž Eſparſet (~~) m E₃ bot. 1. vičenec, ligrus
(druh jetele); Onobrychis sativa vičenec n
vikvenec obecný, ligrus. 2. die falſche =
Beiltraut.

Eſparto (~~) [špań.] m E₂₅ bot. tež ~gras
(~~) n D₆ Stipa tenacissima kavyl nejtužší.

Eſpe (~~) f E₁₂ bot. Populus topol; zejm. Po-
pulus tremula osyka.

Eſpèce (ěu espès) [fr.] f 1. druh. 2. ražené
peníze; en ~ s hotově, za hotově.

Eſpel (~) m E₆ bot. weſper ~ = =Azarołbaum.

Eſpen (~~) a D₁₂ osykový.

Eſpen... (~... ~) ~baun m bot. strom osykový,
osyka (= Eipe); ~blattkäſer m zo. Lina tremulae
lenka osyková; ~boſkäſer m zo. Saperda po-
pulnea osykovník topolový; ~hol n dříví osy-
kové; ~laub n listí osykové; fig. wie Eſpenaub
jittern tráasti se jako osyka; ~marder m zo. =
Eſdelmarder; ~motte f zo. mol topolový; ~wald m
osykoví, les osykový; ~wanje f zo. plošće
topolová.

Eſper(-)ſke (~~) m E₃ (E₆) = Eſparcette.

Eſperl (~~) f E₂₂ bot. rak. = Mijſpel.

Eſpern F (~~) n C₁₂ = ärgern.

Eſpicht (~~) n E₃ = Eſpenwald.

Eſping skoro † (~~) [svěd.] m E₃ plav. pře-
pravní loď na moři baltickém.

Eſplanade (~) [fr.] f E₁₂ 1. pláň, planina, rovina před velikými budovami a povnostmi. 2. evičistě. 3. parkanty.

Eſpressivo (~) [it.] adv. výrazně.

Eſprit (ěu espri) [fr.] m 1. duch. 2. líh,
spiritus†. 3. pl. parfumy†.

Eſquilin (~~) [It.] m d. st. v. neskl. n E₂₅ id.
(jeden ze sedmi pahorká římských).

Eſquire [angl.] m, abbr. Eſq. id. (itul vzdě-
lanč v Anglii).

Eſquiffe (ěu eskis) [fr.] f = Œſiſſe.

Eſquiffieren (~) [fr.] n. C₁₂ = ſtijzieren.

Eſra (~~) npr. m E₂₅ Ezdráš.

Eſs (~~) n D₁₃ a) = =jſ: b) S.

*

Gſz...

— 860 —

| Gſſig...

Gſſ... , Gſſ... (v..) -bank f Œ hut. výhenni lávka; -banſeite f Œ hut. předni stěna (u kryčného hrnu); -[be]gier f hltavost, vlči n hltavý hlad, zámor (= -gier); -besteck n příbor, jídelní náčini; -cisen n Œ hut.: a) duvka; b) esové železo; -cisenſeite f Œ hut. vduvná stěnka v kryčném hrnu; -gabel f vidlička (k jídlo); -gelage n hody, kvas; -[be]ſſe]geld n stravné; -geliſte n path. choutka, chuť na to n ono jídlo (zemn u těhotných žen); -geschirr n náčini n nádoba jídelní; -gier f = -begier; -gierig a hltavý; -glode f zvonek (zvouci) k jídlu; -haten m Œ hák esovitý; -kartoſſeln fpl. hrambory k jídlu (opak -zaatkarſtoſſeln); -katanie f jedlý kaſtan; -koget m výheň; -fober f, -korb m kosík na jídla; -löffel m lížice jídelní; na receptech alle Zunde e-n -löffel voll za hodinu Iziči; -luſt f chuť (k jídlu); -luſtig a majíček chuť k jídlu; -jaal m jídelna; -ſpiec, m Œ = -balen; -ſtein m Œ zahrívená záverní tasača; -itube f = -jaal; -iſunde f hodina jídla k jídlu; -tich m jídelní stůl: -waren fpl. potraviný; -warenhandlung f obchod potravinaní; -wurzel f bot. Lysimochia vulgaris vrbina obecná; -ježub bub m rak. myc nádobí; -zimmer n = -jaai.

Eſſäer (z—z) [hebr.] mpl. E₀ E—ſejstí (židovska sekta, protivníci Saudeut).

Eſſai (z—z) [frr.], Eſſan [angl.] m (et es.) E₄₅ id.: 1 pokus. 2. krátké pojednání obsahu nejvíce vědeckého i literárního.

Eſſanſt (z—z) [angl.] m E₄₅, eſſavista† (v p[eh]d'n.). eſſbar (z—) f E₄₅ jedlōst. 2. Eſſbarkeiten fpl. = Eſſwaren.

Eſſbouquct (z—z) n E₄₅ = Cisbentet.

Eſſe (z—) 1. f E₀. 1. (zخرſtein) komínk. 2. (Feuerheßt) ohniště. 3. výheň: myth Gott der = bůh výhne. Vulkán. Héfaistos: fig. horká země. - II. [pl. neskl. byt, podstata].

Eſſeg zem. Osek (de. M. ve Slavonu).

Eſſe-geld (z—z) n D₂ = Eſſgeld.

Eſſen (z—) I. a. I. jísti; zu Abend, zur Nacht = vočerěti; zu Mittag = obědvati; was werden wir heut zu Mittag? zu co budeme mít i dnes k obědu? er hat drei Taece nicht geacijen byl u vydržel tri bez jídla: für vier Diamt = jísti za čtyři; wir baden Anden; die Mutter ist ke gern pečeme koláče; matka je ráda 90; fig. er taun mebr als Brot = umi více než chleba jísti (neni hlopou); mit S-m aus einer Zchüſſet = za jeden provaz tahnouti s kym; wer = will, mušs auch arbeiten bez prácce nejsou koláče; S-m nichts zu geben nedati konu nic jísti; S-m zu geben (najkrmiti koho); wellen Žie e-n Teller Suppe mit mir = ? prijde ke mně na Ižická polévky a k obědu, přijdte k nám na oběd!; was haben Žie geſſessen? co jste měl k jídlu?; - und trinten, Herz, was begebrít du? jísti a píti do syta; ich eſſe in der Restauration stravuji se v restauraci; ich eſſe aus der Restauration beru jídlo z hostince; auſwärts o zu Hause = jísti n stravovati se mimo dům n doma; viermal am Tage = jísti čtyřikrát za den; wo sechs o, spíj man den siebenent nicht při ſesti nají se i sedmý; dert ist man kledet tam je špatná kuchyne, tam se špatné vari. 2. vi v'jři ſich =: S. arm =

vyjísti koho, f ožírati, vy- koho; die Zchüſſel leer = misu vyjísti n vyprázdniti; den Bauch (o ſich) voll = najísti se, naprati se; sich frank = jřejísti se, přecpati se; ich hab' mir's zuwider geſſen přejedlo se mi to; Prv. selber = maßt seit kdo na cizí oběd ceká, casto hladov bývá; wie Einer ist, so arbeitet er jak kdo k práci, tak k jídlu; wes Brot ich eſſe, deslic zied ich finge ći chleba jiš, toho písen zpívej. - II. (E₄₅ n E₂ bez pl. 1. jedení, jídlo = zu vielc ſi it schädlich mnoho jísti jest nezdravé; er verzist C- und Trinten darüber nej pro to a nepije. 2. (s pl.) jídlo, pokrm; Mittags- oběd; übent = večeře; Aſſt = hostina, kvas; er qieng zum C- šel se najist a naobědvat ata; bei S-m zum C- bleiben zustati u koho na oběd. 3. strava; ich habe bei ihm Luartier und C- bydlim a stravuji se u ného; ich habe tein Verlangen nach C-nehce se mi jísti.

Eſſen... (z—z) -anker m kotva u komína, klest n spona zelezná, kterou se váže pře-rusená podložka stropnic u komína; -kappe f = -topſ; -kehrer m komínik; -klappe f Œ hut. klapka n záclonka komínová; -klinge f porhabäč(ek) kominičky; -topſ m hlava kominová; -franz m stav. pás n věnec komínový; -mautel m pásť nad výhni; -reinigungsthüre f dvířka do komína; -jſaſt m stav. stol v tělo komínu vysokého n továrního; -[ſ]citz f hodina jídla n oběda; -wechſel m Œ tes. výména (trámu) u komína; roubeni (pod krb); -wechſel in dem Zparrenwert výména krokve; -citz f čas k jídlu; -jierat m stav. ozdoba komína; -zuunge f e- ſch Zchernicineš stav. jazyk n rozhon komínový.

Eſſener (z—z) m E₀ = Eſſäer.

Eſſens... (z—z) v Eſſen.

eſſentiell (z—z, št ei-) a D₂₃, [lt.] bytný.

Eſſenz (z—z) [lt.] f E₄₈, Eſſenzlein (z—z) n E₀ bez pl. chem. essence (aetherkä), silice, trest; silos. bytuost, jsoucnost, podstata.

Eſſer (z—) m E₀, -in f E₄₈ jedlik, f -ice; schwader o starter = malý o velký jedlik.

Eſſerei (z—z) f E₄₈ = ſchmaunerei.

eſſerlich f (z—z) a D₂₃, mir ist nicht - nemám chuť k jídlu, dial. nejši jenč.

Eſſig, Eſſich (z—) [lt.] m E₀ ocet; Gurten in = einigen okinky do octa nakládati; (o v) m = zu werden zkysnouti. fig. f das ist; - damit ist es = s tím nic neni; zu werden: a zkysnouti; b) fig. zmařiti se, vzíti za své.

Eſſig... eſſig... (z—z) -üchen n z. Vibrio aceti kvasinky octové; -arsenitjauner a: -arsenitiuareus Ausperoxyd arsenan octomědnatý, svinibrodská zeleň; -artig a octovitý (= -jauner; -äther m chem éther octovitý, etylacetat, octan etylnatý; brengtider -äther aldehyd methylovaný, tajný líh adeptů; -baum m bot. Rhus coriaria škumpa n škumpina koželuzská n koželužní; -becher m bot. Peſiža acetabulum kustřebka čiškovitá; -becre f bot. = Berberis; -bercitung f dělání n výroba n příprava octa; -braten m pečeně na divoko; -braner m octaŕ; -braner m octášti, výroba(n)a octa; -brühe f octová n kyselá omáčka; -dorn m bot. = Berberis; -fabrication f octársći, výroba octa; -fabriſ f

Estafette

— S61 —

| Stat

octárna, továrna na ocet; ~ſaſſ n sud na ocet
s octem n od octa; ~ſlasche f láhev na ocet.
ocetnička; ~ſliege f 20. Drosophila funebris
moucha octárka; ~geſt m chem. aldehyd
methylovaný, silice octová; ~gemüße npl.
zelenina naložená v octè; ~glas n sklenice
na ocet, ocetnička; ~qurſe f (v octè) naklá-
daná n naložená n kyselá okurka; ~händler m
obchodník (s) octem; octář; ~kolben m bot. Rhus
canadense škumpa kanadská; ~frcn n (†) prov.
výmrdaz; ~lämpchen n kahan octový; ~messer m
octoměr; ~meth m lékst. ocet s medem, octo-
med, kyselý med; ~müde f 20. = ~ſliege;
~mutter f chem. zákvas; ~napht(h)a n (f) =
~äther; ~roſe f bot. Rosa gallica růže francouz-
ská n lékárnička; ~ſalz n chem. octan; ~sauer a:
1. kyselý jak ocet. 2. chem. ~saures Aluminium
octan hlínity; ~sauer Ammläther octan (is)amyl-
naty; geſtěſes ~saures Amnen anemonacetat n
octan ammonaty v roztoku; ~saures Blei
octan olovnatý, cukr olovený; ~sauer Blei-
ſüng octan olovnatý v roztoku; ~bajſide ~saure
Bleilüng octan olovnatý zásaditý v roztoku,
ocet klejtový n olovený n stříbrný; ~jaures
Bleiernd octan olovnatý, cukr olovený; ~jaures
Kali octan draselnatý; ~jaures Kali in ſüng
octan draselnatý v roztoku, roztok kalium-
acetatu; hyſtaliſteres ~jaures Stupfer; ~jaures
Stupferend octan médnatý n hraněný, plista
krystalovaná; ~aure Magnesia octan hořeč-
naty; ~jaures Matrium octan sodnatý; ~jaures
Ouedſübergend octan rtutnatý; ~jaures Lued-
ſübergend octan rtutničnatý; ~jaures Ţalz sůl
kyseliný octové, octan; ~jaures Ţilber octan
stříbrnatý; ~sauer Thonerde octan hlinitý;
~jaures Bint octan zinečnatý; ~säure f kyse-
lina octová; ~säure-äther m éter octové.
etylacetat†, octan etylnatý; ~fänre-aldeyd
n aldehyd† acetylový, acetylovodik; ~fäure
amnialdeyd n octan (is)amylnatý; ~säure-an-
hybrid n anhydrid† kyseliný octové; ~fieder m
vařič octa, octář; ~ſp(i)rit m trest octová.
lih octový; ~händer m kád na ocet; ~ſube f
octárna; ~ und Ständer m stojánek na
ocet a olej, ocetnička s olejničkou, F kará-
finka†; ~weinstein m = ~saures Kali (v ~sauer).

Estafette (~~~v~~) f E₂₅ = ſtaſſette.

ſtensſich (~~~v~~) a D₂,₃ estenský, z Este.

Esthe (v̇) m E₁, Eſthin f E₁₉, Eſton(ec),
f -ka.

Esther (v̇) I. npr. f neskl. bibl. Esther(ka). —
II. m E₂₅ 20. jeseter kaspického moře.

Eſthland (~v̇) n E₂₅ Estonsko.

Eſthländer (~v̇v̇) m E₈, ~in f E₁₉ = Eſthe,
Eſthin.

esthändiſch (~v̇v̇), esthniſch (v̇) a D₂,₃
estonský; E~n, daſš E~c E₂₁ estonština.

estimable [fr.] a vážený.

estimieren (~v̇v̇) [lt.] %a C₁₂ vážiti si,
ctiti koho.

estibieren (~v̇v̇) %a C₁₂ [fr.] zatížiti stejně na obou stranách.

Estomhi (~~v̇~~) [lt.] m masopustní neděle.

Estompe (èti -onp) [fr.] m těrka, utěrak.

estompieren (~v̇v̇) (fr.) %a C₁₂ barvu utírati
n roztírati. těrkovati, těrkou stínovati.

Eſtrade (~v̇) [fr.] f E₂₂ 1. zápraži, záspí,
záhrobeň. 2. výstupek, povýšené místo, po-
dium†, estráda†, jeviště, tribuna.

Eſstragon (~v̇v̇) m E₂₅, ~in pl. bot. Arte-
misia dracunculus pelyněk sibiřský, kozalec,
estragon†, paldán† (= Kaisjerjafat).

Eſtremadura (~v̇v̇) [špaň.] npr. n E₂₅
zem. id. (provincie: w špaň. b) portug.).

Eſtrich (~v̇) [lt.-řec.] m E₃ stav. 1. podlaha,
dlažba (= ſuſſeben). 2. strop, lepenice;
~ auf Latten lepenice na latích; ~ auf Gewölbe-
ruſden povlak klenby.

etabliieren (~v̇v̇) [fr.] I. %a C₁₂ (fid.) z(a)-
říditi, založiti. — II. %r ſich ~ usaditi se, za-
říditi se.

Etabliſſement (èti -is(c)mān) [fr.] n E₂₅ za-
řízení, závod, ústav.

Eſtacismus (~v̇v̇) [řec.] m E₁, gram. id.,
výškovnost erasmovská (η jako è).

Etagc (èti etáž) [fr.] f E₂₂ 1. poschodí, patro
(= Stod); prov. s první poschodí. 2. ☉ hor. patro
(důlní).

Etagen =... (~v̇v̇...) ~artig a patrovitý;
~artiger Bau ☉ hor. = ~bait; ~bau m ☉ hor.
dobývání patrové; ~bruchban m patrové do-
bývání se zabořením, látnání na ústupech;
~cafematte f voj. kazamát patrový, kazamáta†
patrová, hradební sklepení patrové; ~gcſteſt n,
~korb m ☉ hor. patrová klec; ~gurt m pás
patrový, převážka patrová (vßalfengurt);
~minen fpl. voj. podkopy v patřech a patrové;
~ofen m ☉ but. patrová n poliční pec; ~roſt
poliční roſt; ~röſtoſen m ☉ but. patrová n po-
liční pražnice; ~ſchale f = ~geſteſt; ~weſcise adv.
po poschodích.

Etagère (èti -žér) [fr.] n police, schránka
na krakorečí n nástěňá, etážér†.

Etaglage (èti -áž) [fr.] f, n výklad, vyložení,
vystavení na obdiv.

etatieren (~v̇v̇) [fr.] %a C₁₂ vyložiti, vy-
staviti (na odiv).

etafonieren (~v̇v̇) [fr.] %a C₁₂ čej-chovati†.

Etagin (~v̇v̇) m E₃ obch. stamin†,
damín†, říčice. látka závojová.

Etagin=... (~v̇v̇...) ~fabrikant m, ~weber m
staminařn.

Etap(p)e (~v̇v̇) [fr.] f E₂₂ voj. denní pochod,
stanice pochodová; š. sm. pokročení, krok.

Etap(p)en=... (~v̇v̇...) voj. ~anfangsort m
východště pochodu, první stanice pochodu,
první nocleh na pochodu; ~commandant m
velitel na stanici pochodové, velitel na
noglehu pochodovém; ~hauptort m hlavní
místo pochodové, hlavní stanice pochodová;
~plaſz m stanice n nocleh na pochodu; ~por-
tion f denní odměr potravin na pochodu,
porce etapní; ~ſtraſc f silnice vojenská n
pro pochody vojenské; ~z und Eiſcnbahn-
dienſt m služba při vojenských pochodech a
železničích, služba při stanicích pochodových
a železničních; ~weſcise adv. s noclehy po-
chodmo n staničmo; ~weſen n záležitosti
vojenských pochodů n záležitosti na stanicích
pochodových.

Stat (—) [fr.] m E₂₅ 1. status†, stav,
aktiva a passiva obchodu. 2. výkaz, rozvrh,
rozpočet (přímů a vydání). 3. stát.

Etat...|

— 862 —

Eudämonismus

Etat..., etat... = Etats...

etatisieren (— → —) ‰ a C₁₂ obch. délati roz-
počet.

Etat(s)..., etat(s) ... (—"... —) -abschlußs m zá-
verka rozpočtová; -berathung f porada roz-
počtová; -jahr n účetní rok; -mážig a podle
rozpočtu n výkazu; -rath m = Staatsrath;
-šumme f suma vykazná.

cteätera (— → —) |lb.| adv. abbr. etc. (ct caetera) a tak dále (abbr. atd.).

eternell (— → —) |lt.| a D₂₃ věčný.

Etesi-cn (— → —) [rec.] npl. neskl. pravidelne
větry severní (v středozemním morí).

ctešišch (— → —) |rec.| a D₂₃; — e Winde = Eſtien.

cthe p (— → —) ~ petete (— → —) a D₂₃ =
prvéde.

Ethik (— → —) f E₁₈ [rec.] etika†, mravověda, -uka.

ethišch (— → —) a D₂₃₃ [rec.] ethicky†, mravní.

Ethniker (— → —) m E₆ ethnik†, pohan.

ethnišch (— → —) a D₂₃,1 ethnický, pohanský.

Ethnograph (— → —) [rec.] m E₂₅ ethnograf].
národopisec.

Ethnographie (— → —) [rec.] f E₂₂, E₁₃ ethno-
grafie†, národopis (— die Völkerung).

ethnographisch (— → —) [rec.] a D₂₃, ethno-
grafický†, národoslovný.

Ethnologe (— → —) [rec.] m E₁₁ ethnolog†,
národoznalec, -pisec.

Ethnologie (— → —) [rec.] f E₂₂, E₁₈ ethnolo-
gie†, národověda - sloví, -znaštvi, nauka
o původu a rozdělení národů.

ethnologisch (— → —) [rec.] a D₂₃, ethmo-
logický, národopismý.

Etienne [fr.] npr. m Štepán.

Etikett... (— → —) ... = Etiketten...

Etikette (— → —) [fr.] f E₁₂ 1. wž Etikett
(— → —) n E₂₅ cedulka n listok s nápisem, etiketa†.
2. etiketa†, (prísný) společenský (n dvorský)
mrav a způsob.

Etikett(en)z... (— → —) ... → druckerei f tiskárna etiket.

ctifettieren (— → —) [fr.] ‰a C₁₂ (= bezeitten]
nápisem n nápisným listkem opatřiti

ctlich (— → —) D₂₃ pron. indef. zejm. v pl. =
einig II.; několik; — freunde několik prátel;
C-e některí; — Male, —mat několikrát; wbl. C-es
siel an den Wen néco n část padla na cestu;
ihre waren dort — es wanzig lylo jich tam asi
dvacet n okolo dvacíti; wanzig und — néco
přes (n nad) dvacet.

ctticher-maßen ~ (— → —, — → —) adv. né-
kterak, nějak.

Etmal (— → —) n E₁ stav období 24 hodin mezi
polednem dvou důvů.

ctonnant (si etona诺) [fr.] a D₂₃ překva-
pující, podivný.

Etrurien (— → —) [lt.] n E₂₅ top. Etrurie.

Etrurier (— → —) [lt.] mpl. E₆ Etrurové.

Etrurisch (— → —) [lt.] a D₂₃, etru(r)ský; C- n

neskl. das C-e reć etruská.

Etrusfer (— → —) [lt.] mpl. E₆ Etruskové.

Etruskisch (— → —) [lt.] a D₂₃, etru(r)ský; —

Záne sloup etru(r)ský n tuskický n tuskán-
ský; C- n, das C-e E₂₁ reć etruská.

Etsch (— → —) int. z. änd.

Etsch (— → —) [lt.] npr. f. neskl. top. Adiže etkal.

Etsch... (— → —) -thał n údoli Adiže.

Etüde (— → —) [fr.] f E₂₂ mal. studie, hud.
cvičení.

Etni [fr. et uyi] n E₂₅ pouzdro, schránka.
etwa (— → —) ~ n (— → —) 1. adv. ungefahr as(i);

snad (=vielleicht); an 14 Jahre war ~ der Knabe
chlapeci bylo asi 14 let ~ okolo čtrnácti let;
~ zwei Stimben as(i) dvě hodiny. 2. (vielleicht)
snad; hat er dich ~ betrogen? podvedł tě snad?
wemnt er ~ sterben sollte kdyby snad zemřel;
wemnt er ~ nicht zu Hause ist neni-li snad doma
n nebyli-li by snad doma; bífł du ~ blind? což
jsi slep? což nevidiš?

etwa-ig, ~ etwanig (— → —) a D₂₃ nahodilý,
případný, možný, eventualní†; ~ en *galles po
případě, případne, bude-li třeba; melden žie
mir j-e ~ Antunst oznamte mi, kdyby snad
príšel.

etwas, Etwas (— → —) I. pron. indef., bez gen.
~ v dat. (často abbr. was néco: gibt mir ~ dej
mi néco; sich mit ~ beidwšigen zabývati se
něčím; er gieß fert, ohne ~ zu jagen odesel, nie
neřeknuv; Žie wissen nie ~ nikdy ničeho ne-
víte; je ~ takového cos; so ~ von Neigung
něco jako náklonnost; ich hätte es ~ zu bringen
rěmnen byl bely to kučěemu přivedl; ~ Schene,
Oštěs néco krásného n dobrého; das ist ~ Andereš
to jest néco jiného, to je jiná; C- über... néco
n slovo o...; aus ihm wird ~ z něho néco
bude; aus ihm wird nie ~ z něho nikdy nie
nebude; sich fühl ~ halten myslití o sobě mnoho;
F ad, hat sich ~ owarum nicht garb ale ale! to bych
neřekl! vida, vida!; er naßm es, ohne ~ zu jagen
vzal to nemluvě; F nein, je ~ ! je-li možnál;
iu ~ beſlemmen poněkud stísňený; ~ Geld
néco n trochu peněz; er kann ~ Französišch umi
trochu francouzsky. — II. adv. poněkud,
trochu; er befundet sich ~ besser, es geht mit ihm
~ besser jest mu poněkud lépe. — III. s C- n
nede: defes C- toto néco.

etwelch (— → —) pron. indef. † = irgendein; pl.
—e = einige (v einig II.ii.)

Etymolog (— → —) [rec.] m E₂₀ etymolog†,
slovozpytec.

Etymologie (— → —) [rec.] f E₂₂ etymolo-
gie†, slovozpytě.

etymologisch (— → —) [rec.] a D₂₃, etymolo-
giecký†, slovozpytný.

etymologiieren (— → —) [rec.] vₐ (b) C₁₂
etymologisovati, zabývati se etymologii.

Etymon (— → —) [rec.] n E₂₇ id. kořen (slova).

Etel (— → —) m E₅ id.. Attila.

etlich f † (— → —) D₂₃ pr. indef. = etlid.

Eubiotik (— → —) [rec.] f E₁₈ ml. eubiotika†,
umeni dobre zíti.

Euböa (— → —) [rec.] npr. n E₂₅ d. st. v. Euboja.

Euböer (— → —) [rec.] m E₆, ~in f E₁₉ Eubojan,
f -ka.

euböisch (— → —) [rec.] a D₂₃, eubojský.

euch, Euch (— → —) dat. a acc. pl. od du vám, vás;
bei ~ Deuschen u Vás Němeč.

Eu-charijte (— → —) [rec.] f E₂₂, E₁₈ id.,
svátošt oltární.

Eu-dämonic (— → —) [rec.] f E₂, E₁₈ id.,
blaženost.

Eu-dämonismus (— → —) [rec.] m směr
označující rozkoš za nejvyšší cíl konání.

Eu-dämoniſt

— 863 —

[eu-ropä-iſieren

Eu-dämoniſt [rëc.] m id. (přívrženec eudavmonismu).

Eu-diometer (—✓✓) [rëc.] m (n) E₆ id., přístroj k měření množství prvků ve směsi vzduchové n plynové.

Eu-doria (—✓) [rëc.] npr. f E₂₃ Eudoxie.

euer, Euer (—✓) [gen. pl. od Œt: vás; —einer jeden z vás; — waren zwělß bylo vás dvanáct. — II. — m (n), eure fpl., pron. poss., eure Eltern vaši rodiče; unjer und — Haus nás a vás dům; — Schreiben vaše psaní; iſt dieſes Haus —? patři vám ten dům?; wo habt ihr eure Œchen? kde máte své věci? kde jsou vaše věci?; Cure (často abbr. Čw.) Hoheit Vaše Výsost(i).

eucrt... (✓✓...) = eucrt...

Eu-gen (—, často őtono +, -ž-) E₂₅, Eu-genius (—✓) E₁ [rëc.] npr. m id.

Eu-geni-c (—✓) [rëc.] npr. f E₁₇ Eugenie.

Eu-genius (—✓) v Eugen.

Euclid (—) [rëc.] m E₁₅₅, též —cs (✓✓) E₁ id., Euklid, Eukleides (ulofos μεσαιλική).

euklidisch [rëc.] a E₂, 3 euklidský.

Eulalia (—✓) npr. f kŕ. jm. Eulalie.

Eulau (top. Č (v) Jílové (v Litoměřicku).

Eule (—) [lt.] f E₂₃, Eulchen (—) n E₇, 1. zo. a) sova; die — krádyšt sova houká b) též; Eulchen n Noctua můra. 2. fig. f da saß —ne — več se zhatila; wie die — unter den Krägen jein býti terčem vtipů; —n nach Athen tragen nositi sovy do Athén n dříví do lesa; die — iſt in der Falle zloděj jest v pasti; wot —n fommen feine Sperber orel orla (n sova sovu) zplodí; des Einen — iſt des Ändern Radtigall rozličné jsou lidské chutí; co jednomu, ne druhému; 3. plav. e-e — ſangen dostati náhle vítr z předu. 4. = Uhle. 5. dětská čepička. 6. hliněná přšala dětská plněná vodou.

Eule (top. Č (m) Jílové.

Eulen..., eulen... ("—...") —affe m zo. Nyctipithecus trivigatus mirikini†, nočak trojžihany; —art f: a) druh sov; b) nach —art po způsobu sov, po sovímu; —artig a zo. 1. sovovitý; 2. —artige Nachtsalter můry; —ſalter mpl. zo. můry (= —artige Nachtsalter); —ſlucht f fig. = Abenddämmertung; —ſlug m sovi let; —geschlecht n = —art a); —geschrei n houkání sovi; —kopſ m: 1. sovi hlava; 2. zo.: a) Strigoiceps pochop, moták, pilich; b) = lerchenrauer Regenpfeifer; —loch n, —neſt n: 1. sovi hnízdo; 2. fig. stará zřícenina; —papagci m zo. papoušek sovi; —ruſ m = geſchrei; —ſpiegel m v heso o sobě; —ſpinner mpl. zo. můry bourcovité.

Eulenberg (top. M (v) Sovinec.

Eulengebirge n zem. Soví Hory (v děchách).

Eulenſpiegel (✓✓) m E₃ npr. Till — id. † Enšpígl s. sm. Šašek, šprýmař.

Eulenſpiegel... (✓✓) —streich m = Eulen—spiegelei.

Eulen—spiegelei (✓✓✓) f E₁₈ šibalství, taškárství.

eulen—spiegelhaft eulen—spieglerisch (✓✓✓) a D₂, 3 sibalský, taškárský.

eulen—spiegelnt (✓✓) ¾ a C₁₂ neodl. taškařiti.

Eu-logi-en (—✓) [rëc.] pl. zbytky n drobty svěceného chleba (ve vých. církvd).

Eu-logismus (—✓) [rëc.] m id., účelnost.

Eu-logisch (—) [rëc.] a D₂, 3 účelný.

Eu-menide (—✓) [rëc.] f E₂₃ Eumenidka, (dobromyslná) Litice (v Œmmyš).

Eumeniden... (—✓) —chor n sbor Eumenidek.

Eu-nuch (—) [rëc.] m E₂₀ (gen. těž —s) eunuch†, stráze harému, kleštěnéř.

Eu-nuchenhaft (—) a D₂, 3 kleštěnecký.

Eu-nuchen-schaft (—) f, Eu-nuchen-thum (—) n E₇, Eu-nuchen-wirtschaft (—) f eunuchism†, kleštěnctvi.

eunuchisieren (—) ¾ a C₁₂ vyklestiti, vymíškovati, vyřezati.

Cupatriden (—) mpl. a. st. v. lidé vznešení v Athenách.

Eupepſie (—) [rëc.] f E₂₃ dobré trávení.

eu-peptiſch (—) a D₂, 3 dobře trávičí.

Euphemismus (—) [rëc.] m E₁₄ eufemismus†, lepomluv, slovo n včení zjemňovací. euphemistiſch (—) [rëc.] a D₂, 3 lepomluvný, zjemňující, eufemistický†.

Eu-phonion (—) [rëc.] n E₂₇ id. (druh harmoniky).

eu-phonisch (—) [rëc.] a D₂, 3 blahozvučný, libo-, eufonický (= wehlttingen).

Eu-phorbie (—) [rëc.] f E₂₂ bot. prýšec, hadí mličí.

Eu-phorbien... (—) —arten fpl. bot prýšce; —putver n prýšcový prášek.

Eu-phorbin (—) [rëc.] n E₂₅ chem. pryscovina.

Eu-phrat (—) m E₂₀, Euphrates (—) E₁ zem. Eufrat (ſeka v Asii).

Eu-phrat... (—) —bahn f eufrat—ská dráha n železnice.

Eu-phroſyne (—) [rëc.] npr. f kŕ. jm. E₁₇ Eufrosyna.

Euphuismus (—) [rëc., angl.] m E₁₄ eufuism†, sloh hledaný.

eu-phu-iſtisch (—) [rëc., angl.] a D₂, 3 eufuistický†, hledaný, strojený.

Eure, eure (—) a D₂, 3 = euer, eurig.

eurer (—) +, + aler velmi užívané = euer I.

eurer-ſeits (—) adv. s vaši strany, od Vás.

eures-gleichen (—) (✓✓) adv. vám rovn n podobní, jako vy.

enret—halben (✓—) euret—wegen (✓—) (um) euret—wissen (✓—) adv. pro vás. k vůli vám.

Eurig, eurig (—) pron. poss. D₂, 3; der (e die e das) —e Váš, vaše; das —e Vaše (věci); das iſt das C-e (o C-e) to jest Vaše; tůt das C-e konejte svou povinnost; behaltet das C-e pozdržte, co jest Vašeho n co Vám patří; die C-eut Vaši (rodiče atd.); v závěrkách listá: galiž der C-e zcela Vám oddany.

en-ripide-isch (—) [rëc.] a D₂, 3 euripid(ov)ský.

Eu-ripides (—) [rëc.] m E₁ Euripides (ſecky tragik).

Eu-ropa (—) [rëc.] I. f E₂₃ myth. id. (sestra Kadmoval. — II. C — n E₂₅ (gen. též Europens) Evropa (dál světa)).

Eu-ropa—, eu-ropa—... (—) —müde a, —müde(r) m syt(ý) života v Evropě.

Eu-ropä-er (—) [rëc.] m E₆, —in f E₁₉ Evropan, f —ka.

eu-ropä-isch (—) [rëc.] a D₂, 3 evropský.

eu-ropä-iſieren (—) [rëc.] C₁₂ I. ¾ a přízpůsobovati evropským způsobům, zařízó-

Europäismus

— 864 —

[ewig]

vati po evropsku. — II. v. ř. jich osvojovati
si evropské způsoby. — III. s. b. C̄ n E₇ bez
pl., Europäisierung f E₁₈.

Europäismus ↘ (—-.) [rec.] m E₁₄ evropské způsoby.

Eu-rotas... (—.) [rec.] npr. m E₁ top. —thał n údolí Euroty třeky łakonský.

Eu-rhythmic (—.) [rec.] f E₂₂ orn. urovna-
nost, krasomira, -měrnost, úměrnost.

Eu-sebia (—.) [rec.] npr. f E₃₃ kř.jm. Eusebie. euskarisch (—.) a D₂₃₃ = báštiřisch.

Eusker (—.) mpl. E₆ Baskové, Iberové.

Eu-stachisch (—.) a D₂₃: = z Nöhre trubice
n roura Eustachova.

Euter (—.) n E₆ těl m výmě, vemeno.

Euter... (n. ....) -braten m pečen' vemeno; -warze f, -ziże f bradavka n cecek vemene.

cutern (—.) n (h) C₁₂ mléko dávati, dojiti
(o kravě).

Eu-terpe (—.) [rec.] I. f E₁₇ (gen. wěl ~ s) id. (Muss hohby) — II. bot. f E₂₂ Euterpe (edulis) ka-puton (jedlár).

Eurinus (—.) [rec.] a E₁₃ Poutus ~ iá. (Cerne mofe)

Eva... (—.) = Cuz...

Eva (—, —.) [hebr.] npr. f E₁₅, E₂₂ Eva; Prv. zur Zeit als ~ ipann kdyz jestě Eva předla, Adam rył.

Eva... (n. ....) ve stóž = Cvenz...

evacuieren (—.) [lt.] f voj. I. v. C., vy-
prázdniti, vykliditi; —r Mittel projimadla.
— II. s. v. C̄ n E₇ bez pl., Evacuierung f E₁₈ vy-
prázdnění.

EVALUATION (—.) [lt.] f E₁₈ obch. od-
hadování; mnoe. zkoumání stríže a zrna.

evalvieren (—.) [lt.] n/a C₁₂ obch. odhad-
nouti.

Evangelien... (—...—) ~buch n kniha
evangelii, evangelíř: ~concordanß f theol.
shoda evangelii. konkordance (pomocná
kníha); ~harmonic f harmonie evangelii
(spracování evangelí v jehotny celk.)

Evangelisation (—---.) [rec.] f E₁, evangelisation, kázání evangelia.

Evangelisations... (—---(—))... ~bcstre-
bangen fpl. snahy evangelisationi n u. sm.
evangelické n protestantské.

evangelisch (—.) [rec.] I. a D₂₃ evange-
lický, evangelický; ~ mirde evangelická
n lutheránská cirkev. — II. C̄-c(r) m, C̄-f
D₂₃ evangelik, f -ička, evandělík, lutherán,
protestant.

Evangelisch..., evangelisch... (—.) ~lutherisch a evangelickolutherský; ~unier-
ten mpl. spojení protestanté (Lutherokalvinstěl.).

evangelisieren (—.) [rec.] I. n/a C₁ hlásati evangelium, n. sm. obraceti na evangelickou víru. — II. s. v. C̄ n E₇ bez pl., Evangelisierung f E₁₈, pl. ~en.

Evangelist (—.) [rec.] m E₂₅ evangelista) a):
* a) spisovatel evangelia; b) kazatel, pomoc-
ník pastorův.

Evangelium (—.) [rec.] n E₇, E₁₈ (pl. obv. Evangelien) id., evangelium, —de- lium; — St. Matthäi evangelium Matoušovo n (podle sepsání) sv. Matouše; et. wie das ~ glauben věřiti čemu jako evangeliu.

Evaporation (—.) [lt.] f E₁₈ vypařování.

evaporieren (—.) [lt.] n (h) C₁₂ vy-
parovati se.

Evasz... (n. ....) ve stóž = Evensz...

Evchen (—.) n E₇ (dim. od Eva) Evička;
(velečbě milenka).

Evception (—.) (n. —, či-cjón) [lt.] f E₁₈ evekce†,
odchylka (mesice).

Eveline (—.) npr. f kř. jm. E₁₈ Evelina.

Evensz... (n. ....) -tochter f dcera Evina.

event. abbr. za eventualiter, eventuell.

Eventual... (—.) ~frage f eventuální otázka.

Eventualität (—.) [lt.] f E₁₈ eventu-
alita), možnost, možný případ, případnost.

eventualiter (—.) [lt.] (abbr. event.) adv.
po případě, případné. jěst-li a bude-li třeba.

eventuell (—.) [lt.] a D₂₃ (abbr. event.)
prípadný, nahodilý, po případě možný,
eventuální; adv. nebo, třeba-li, kde toho
treba.

Euer (—.) dněm. m (n) E₆, E₂₅ plav. lodice polabská (kupecká n rybářská podobná jachtá).

Eviction (či -cjón) f E₁₈ evikce†, správa
(v Eväbrieilistung).

Evictions... (—.) ~klage f evikční
žaloba.

evident (—.) [lt.] a D₂₃ zřetelný, zjevný,
zřejmý, patrný, jasný, ocividný, evidentní.

Evidenz (—.) [lt.] f E₁₈ bez pl. zřejmost,
zjevnost, patmost. přehled; et. in ~ halten
neco v patnosti udržovati.

Evidenz... (—.) ~haltung f zachovávání v evidenci n patmosti n zřejmosti; ~haltungss-bureau n, ~haltungsbeschörde f úřad evidenční; ~haltungssregiſter n rejstřík k zachování v patmosti. evidenční rejstřík.

evincieren (—.) [lt.] n/a C₁₂ soudně ma-
jetku zbaviti.

evisch (—.) a D₂₃, Evin.

Evocation (—.) [lt.] f E₁₈ evokace†,
zůstavení pře jinčmu něležitmu soudu.

Evocations... (—.) ~urkunde f listina
evokační.

Evokhe (—, —, —) [rec.] E₂₅ int. evoe
(hásot bakchantek).

Evolute (—.) [lt.] f E₂₂ math.: ~ e-r Curve
devolata', krivka odvinutá.

Evolution (—.) [lt.] f E₁₈
evolute†, rozvoj, odvinutí, rozplet, ohrat,
pohyb.

Evolutions... (—.) (n.) ~periode f doba
rozvoje; ~thorie f theorie rozvojová n evo-
luční.

Evolvente (—.) [lt.] f E₂₂ math. evolventa†,
křivka odvojná.

Evbiva-rufen (—.) [it.] n E₇ volání:
„Evviva!“ (at žije!).

Ev. abbr. za Euer (v oslovenň = euer II.; ~ Wohl-
geboren Vaše Blahorodi).

Euer (—.) plav. = Euer.

ewig (—.) = [lt.] I. a D₂₃. 1. věčný, adv. -ě;
auf ~ na věky; F ~ und sechs Tage na věky
věkův. 2. das ijt ~ (jehr) schade to je věčná
škoda; ~ lang dlouhý jako věčnost; der Noc
ijt ~ gut kabát jest stále dobrý; immer und ~

Ewig...

— 865 —

[erelusive]

stále a stále; cinnat jír ~ — cín jír allemal (v cinnat 1. l.) jednou na vždy; ~ nict! nikdy ne!; = mŕ; wie ward es ~ fund? jak sen je to rozhlásilo?; ~ cén vnebner (in Bern) stáli obyvatel v Bernu bez ohcanského práva; ~ cénünfte o Renten, eseld = Ewigeld; der ~ súde věčný žid čušaver; ~ e lámpe věčné světlo (v kostelich); ♃ bor. ~ (unentüchtige) Ænje bežedná hloubka; um ~ en (Bedächtniffe na věčnou pamět; ~ jert neustále; ~ nimren; ~ nict nikdy. — II. der C-e E₂₁, Věčný (Bühn.) — III. s Ewigkeit (~~) f. E₁, věcnost; von Ewigkeit her od večnosti: ich habe dich seit e-r Ewigkeit nicht gegeben to je večnost, co jsem tě neviděl; kdy jíz jsem tebe neviděl; in alle Ewigkeit na věky věkův; von mir an bis in Ewigkeit od toho času až na věky; daš planke ich in Ewigkeit nicht tomu věčné n do své nejdelsí smrti neuverím; c. in Ewigkeit nicht begreifen nechápati živou mocí; es ist nicht von Ewigkeit her není tomu tak dívno; in Ewigkeit nicht nikdy; ich werde es in Ewigkeit nicht vergeessen nikdy nezapomenu; es ist e-e ganz Ewigkeit, daš ich ihn nicht gegeben habe je tomu věčnost, co jsem ho neviděl; er ist in die Ewigkeit hiniübergefangen! undert usln na věky.

Ewig..., ewig... (~~...) -bestehend a věkověcný; -geld n věčné peníze; -grünn n bot. brčal; ~ klar a věčne jasn.

ewigen (~~) %a C₁₂ (z věčniti; e-c Weise ~ založiti večnou mši.

ewiglich (~~) adv. (immer und) ~ na věky. Ewig (top. Č) (v) Nedvezí.

Er... (~~...) -deputierter m bývalý poslanec; -greifen v heslo o sohř; -kaisjer m bývalý n někdejší císar; -knecifen = austucifen II.; -fönig m vyhnaný král; -minister m ministr bývalý n mimo službu; -schieben v eren.

ex abrupto [lt.] adv. ihned, s listu, s patra. eract (~~) [lt.] I. a D₂,₃ exaktní, správný, přesný, zevrubný, důkladný, peclivý. — II. s Erartheit (~~) [lt.] f. E₁₈.

craaltierbar (~~) [lt.] a D₂,₃ vznětlivý. craaltieren (~~) [lt.] %a C₁₂ (zjím. v p. f. uživáno) 1. vynášeti (do nebes), vychvalovati, velebiti.

2. povznětí (roznititi, nadchnouti, rozohniti.

Gramen (~~) [lt.] n E₂₃, pl. Eramina (~~) zkouška; můhlidhes o sjdrijtliides ~ ústní n písemní zkouška; cín ~ mědeni délati a konati zkoušku; im ~ bestehen (o durchfallen) (ne)obstáti při zkoušce.

Gramen... (~~) ... -arbeit f práce zkoušená; -außgabe f úkol n úloha (při zkoušce); -vorbereitung f příprava ke zkoušce n na zkoušku.

Graminand (~~) [lt.] m E₂₀ examinand†, zkoušenec.

Gramination (~~) (~) [lt.] f E₁₈ zkoušení, zkoušení.

Graminator (~~) [lt.] m E₁₂ examinator, zkoušející n zkušební komisař.

craminieren (~~) [lt.] %a C₁₂ zkoušeti, zkoumati; (ausfragen) vyptávati se, vyslýchati (koho), fráti na paškál koho.

Eranthem (~~) [rec.] n E₃ path. osutina.

Erarch (~~) [rec.] m E₂₀ id., cirk. a) vyslanec patriarchuv v provincích; b) představený řádu.

Erarchat (~~) [rec.] n E₃ id. (thuo-tox exarebova) 1 obvod působnosti jeho.

Erandi (~~) [lt.] m E₂₅ id., neděle před Letnicemi.

Ercredent (~~) [lt.] m E₂₀ výtržník.

ercredieren (~~) [lt.] %a (b) C₁₂ dopouštěti se výtržnosti.

ercellent (~~) [lt.] a D₂,₃ vynikající, znamenitý, dokonalý, výtečný, výborný.

Ercrellen (~~) [lt.] f E₁₈ Excellence [anb.]

ercrelieren (~~) [lt.] %a (b) C₁₂ vyznamenávati se, vynikati.

Ercrestität (~~) [lt.] f E₁₈ vyvýšenost.

Er-center (~~) [lt.] m E₆ str. výstředník, excentr(ik)†.

Ercenter... (~~) ... -stange f ♃ str. tycka výstředníková.

Ercentricität (~~) [lt.] f E₁₈ excentricita†, výstřednost.

er-centricren (~~) [lt.] %a C₁₂ střed meniti.

Ercentrif (~~) [lt.] n E₂₅ str. výstředník, kotouč výstřední (v Ercenter).

Ercentrif... (~~) -bügef m excentrový n výstředníkový tmren; -einfall m == -stangen-einfall; -gabel f excentrová, výstředníková vidlice; -rad n excentrická, výstřední kolo; -ring m = -bíle; -stange f excentrová, výstředníková tyc (= Ercenterstange); -stangen-ausrüfung f, -stangencinfall m vysunování, za, -vrbaveni tycé excentrové n výstředníkové; -umschub m, -weg m excentrový n výstředníkový zdvih, zdvih excentru.

ercentrisch (~~) [lt.] a D₂,₃ výstředný; fig. výstřední, přepjaty; -ostr. ~ drehen výstředné soustruhovati; ~ es Wejen výstredniutví.

ereptionell (~~) [lt.] a D₂,₃ výjimečný, výminečný.

erecrpieren (~~) [lt.] %a C₁₂ vypisovati, vytahovati, výpisky ciniti, excerpovati†.

Erecript (~~) [lt.] n E₃ výpis(ek), výňatek, výtah.

Ereſſ (~~) [lt.] m D₁₃ výtržnost, prostopášnost, své vole, nenáležitost, krajany; ~ e begchen dopouštěti se výtržnosti; práv. ~ der Rethwehr vybočení z mezi sebeobrany, překročení mezi nutné obrany.

Ereindierungs... (~~) ... -klage f o -proceſſ m žaloba n spor o vyloučení.

erecipieren (~~) [lt.] %a C₁₂ 1. vyjímati, vylučovati. 2. práv. zamítati.

Ecritatorium (~~) [lt.] n E₁₃ path. drive uživane n a vynější Cynemanngevaijungna; připomínka.

ereciticren (~~) [lt.] %a C₁₂ povzbuzovati, podněcovati.

erecludieren (~~) [lt.] %a C₁₂ vyloučiti, vyvrhnouti, vyhostiti (= auſchließen I. 2.).

Erlusion (~~) [lt.] f E₁₈ vyloučení, výluka, vyvržení.

Erluſiſb (~~) [lt.] a D₂,₃, ~ c (~~) výhradný, výlučný.

Erluſive (~~) [lt.] adv. vyjma, výlučně; obch. ~ Žad bez pytle; ~ Žeſen bez útrat.

Nemeckočesky slovník. 1. Leutichvoymiches Wörterbuch.

109

Ereusivität

— 866 —

Erguität

Ereusivität (v--u) [lt. | f E₁₈ výhradnost, výlučnost.

Erecommunication (v--(-)u) [lt.] f E₁₈ vyobevání, vyloučení (z. vok, klatba (cirkevní).

Erecommunićiren (~--u-) [lt.] %a C₁₂ vyobevati (z cirkve, dáti do klatby.

Erecommuničer m. Erecommuni cierte f (v--u) [lt.] D₂₃ vyobevance, vyloučenee z církve.

Erecente (v--u) npl. B₃, tež Erereta (v--u) npl. výměty, výkaly, výmětky, výměsky.

Ereulpation (~-') [lt.] f E₁₈ ospravedlnění, vývoł.

ereulpieren (~-') [lt.] %a C₁₂ ospravedlniti.

ereurren; (~-u) [lt.] f E₁₈ nadhytek.

Ereurs (v--u) [lt.] m D₄. E₁ 1. exkurs (výdecký) (delší pánádní výkladačový). 2. = Ereursien.

Ereursion (v--u) [lt.] f E₁₈ odchylka, zajiždka, vy-, zacházka, vy-, exkursej.

erecriciren (~-u) [lt.] %a C₁₂ proklínati.

ereent (~-u) m exekutát, exekvovaný.

erecutierbar (~--u-) [lt., fr.] a D₂₃ vykonatelný.

erecutieren (v--u) [lt., fr.] %a C₁₂ I. 1. prováděti, vykonávati, uskutečniti, dokázati v ausjübren I. 5. 2. = auſjübren I. 6. 3. = eintriben I. 4. 4. = hünrichten. — II. = C- n E₇ bez pl. Erecutierung f E₁₈ = auſjübren III. 2.; auſjübren III. (k. I. 6.); Erecutien.

Erektion (~--u) [lt., fr.] f E₁₈ 1. vykonávání zájm. práv. exekuce†; unter den Nenken der → bei Vermeidung der →, bei soweitiger → pod exekuci, pod dovedením práva; eine → vollstrechen prověsti exekuci. 2. poprava, -enf.

Erections... (v--(-)u...) -act m výkon exekuční; -beſecht m rozkaz vykonavačí; -commando n vóž zástup n oddíl exekuční; -jähigkeit f exekučnost; -fall m pípad exekuce; -führung f vedení práva, exekuce; -geſuch n žádost exekuční; -tlage f žaloba exekuční; -kosten pl. náklady exekuce; -mannschaften fpl. vóž exekuční mužstvo; -recht n právo exekuční; -ſotdat m voják exekuční; -verfahren n jednání exekuční, exekuce†; -vollstreckung f vykonání exekuce; -ung m vóž výprava n četa exekuční. erecutiv (v--u) [lt., fr.] a D₂₃ exekutivní, výkonný.

Erecutiv... (v--u...) -gewalt f výkonná moc; -proceſs m rozepře exekutivní; -urtheil n rozsudek exekutivní.

Erecutive (v--u) [lt.] f E₂₇ exekutiva†, výkonná moc (proti moci ſkonodářná a soudní) (= Erecutingewalt).

Erecentor (v--u) [lt.] m E₁ 1. vykonavatel; → des festen Willens vykonavatel poſlední vůle. 2. exekutor†.

erecentorisch (v--u-) [lt.] a D₂₃ exekutorský.

Erestra (v--u) [rec.] f výklenkovitý přistavek n výstupek.

Eregeſe (v--u) [rec.] f E₂₄ exegesel, výklad.

Ereget (v--u) [rec.] m E₂₉ vykladač, vykladatel.

Eregetik (v--u) [rec.] f E₁₈ exegetika†, vykladačství, vykladatelství.

eregetisch (v--u) [lt., fr.] a D₂₃ exegetický, výkladný, vysvětlovací.

Erempel (v--u) [lt.] n E₈ 1. = Beißiet; příklad, vzor, předobrazení; úkol (pocětní; cint → an S→m statuieren dávati koho za příklad, stanoviti varovný příklad; Prv, aut →, halbe Facciat dobrý příklad nejlepší naučení. 2. (Nechen)→ příklad (pocětní).

Erempfar (v--u) [lt.] n E₇ pl.; ~ia (v--u) 1. (Müller) vzor. 2. exemplář, -r, kus (ve šířce přírodni, výtisk u. a. hly).

erempiarisch (v--u) [lt.] a D₂₃ vzorný, příkladný, výstrazný, odstrašný; → Žraſteje exemplární trest, odstrašné potrestání; S. → řeſtrajen trestati koho, aby se tím každý desátý káral n prísné na výstrahu jiným.

eren p (v--u) C₁₂, tež erſchieben (v--u) B₆ odl. %a (b) bei choditi za školu, vynechávati (skolu); nechoditi do úřadu.

Erequatur (v--u) [lt.] n E₂₅ id., zmoćené n výkonu n vykonání rozsudku.

Erequent (~-u) [lt.] m E₂₀ exekvent, dobyvatel.

Erequien (v--u) [lt.] npl. pohřeb. slavnosti pohřební.

erequieren (v--u) [lt.] I. %a C₁₂ = execučien exekvovati†; vésti právo, dopomáhati ku právu, dopomáhati právem, exekvovati; ein Ltrseil ~ vykonati n provésti rozsudek; erequiertes Capital dobývaná jistina, exekvovaný kapital. — II. %a C- n E₇ bez pl.; Erequierung f E₁₈ = Erektion; Erequierung der Zuhnd dobyvání dluhu.

Ererier... (~-u...); -haus n evičírna, evičebna; -knochen m chur zkostlina ramenní (n vóják); -meißen m evičitel; -paironc f evičná patrona, slepý náhod; -play m evičiste (vojenské); -reglement n pravidli n řád vojenského evičení n výeviku.

erecieren (v--u) [lt.] C₁₂ I. %a evičiti. — II. %a (b) evičiti se. — III. %a C- n E₇ bez pl. evičeni, ρ execirka].

Erecitien... (v--u...) -buch n sešit na evičení, (domácí) evičení.

Erecitium (v--u-) [lt.] n E₂₇ 1. quickidze → sešit na ſeeká evičení. 2. vóž evičení: mítátijche Erecitien vernehmen provádeti vojenská evičení; geiſtliche Erecitien duchovní evičení n rozjímání.

er-coliieren (v--u) [lt.] %a, %r ſich ~ C₁₂ = abblättern II.

er-greifen p (v--u) %a C₅ odl. mačkati, drchati, muchlati, omakávati (= betaſten I. 2).

Er-greifer p (v--u) m E₆ omakávač. tahal (ženských).

er-hibieren (~-u) [lt.] %a C₁₂ exhibitovati†, zapisovati.

Er-hibiten... (v--u...) -protoſot n = Preſteſel; -aſht f (abbr. Grb. Mr.) číslo podací.

Er-hibitum (v--u) [lt.] n E₂₇ podaný spis; druhdy násł. = nyní Verlange.

er-hortieren (~-u) [lt.] %a C₁₂ napomínati.

er-humieren (~-u) [lt.] %a C₁₂ vykopati mrtvolu.

ereieren (~-u) [lt.] %a C₁₂ vymáhati.

Erguität (~-u) [lt.] f E₁₈ nepatrost.

Erl

— 867 —

erzlicativ

Erl (↓-↓) |[t.] n E₁ vypovědní ze země, vynhanstvi (v Verbannig).

erlieren (↓-↓-↓) |[t.] %a C₁₂ vypovedeti, vyvuliti, vynhati (= verbannen).

crimicren (↓-↓-↓) |[t.] I. %a C₁₂ von et. - vyniti, vyjmonti, osvoboditi. — II. Crimier tetr m, Crimierte f D₂₁₄ osoba vynatá.

ex improviso (— — —) |[t.] advt. z nena-
dání, s patra, z nedojípy, nenadále.

Erjitenz (↓-↓-↓) |[t.] f E₁₈ 1. existence, jsoucnost, byti, trvání (v Tafeln II. 2.) 2. živo-
byti, obživa. 3. existence (šlovák); c-e catilina-
ríjde ~ katilin(ár)ská existence (schátalec); ver-
schle ~en zkažené existence.

Erjitenz..., erjitenz... (↓-↓-↓...) -bedingung f
podminka existenční; -berechtigt a oprávněný
k existenci; -fähig a schopný existence;
-mittel n prostředek k existenci, obživa,
vživa.

criticiren (↓-↓-↓) |[t.] %a (b) C₁₂ existovati|, byti, ziti, trvati.

Ermariculation (↓-—(—)%, čt. ejón) |[t.] f E₁₈ vymazání ze seznamu universitního (opak Immariculation).

ermaricitiieren (↓-—-↓-↓) |[t.] %a C₁₂ ze
seznamu posluchaců universitních vyskrt-
nouti, vymazati (opak immaricitiieren).

Ergriffen (↓-(-)%) |[t.] f E₁₈ vypuzeni.

Ergriffions-... (↓-(-)%)... -klage f žaloba
na vypuzeni.

crmittieren (↓-↓-↓) |[t.] %a C₁₂ S. ~ vypu-
diti koho.

Erodus (↓-—) |[rec.] m E₂₆ 1. vytažení, vý-
chod, odechod (v Rausung 1. 2. Anhang 4. 3. bibl.
id. druhů knihy Votzisová).

ex officio (↓-↓-↓-↓) |[t.] adv., abbr. er offio
z povinnosti, řúřední moci, úřední (ex offo).

Er offio... (↓-↓-↓...) -Vertreter m zástupce
úřadem daný.

Groneration (—-—|—) |[t.] f E₁₈ sproštění
břímenec, odbřímenění.

crorbitant (—-—|—) |[t.] a D₂₃ přílišný, pře-
mštěný, přehný.

crocieren (↓-↓-↓) |[rec.] %a C₁₂ zaklíniati,
zažehnávati, vymítati (duelsk).

Crorcismus (↓-↓-↓) |[rec.] m E₁₄ zaklíniání, vymítání, zažehnávání (šleho ducha).

Crorciſt (↓-↓) |[rec.] m E₂₀ exorvista†, za-
klična.

Cordium (↓-↓-↓) |[rec.] n E₂₇ úvod, v-tup.
počátek, za-.

ex originali (—-—|—) |[t.] advt. z prvopisu.
croteriſch (↓-↓-↓) |[rec.] a D₂₃ (opak cjojerijd)
obecný, veřejný.

crotiſch (↓-↓-↓) |[rec.] a D₂₃ exotický, cizo-
zemský, -krajný.

crpandieren ⊕ (↓-↓-↓) |[t.] %a, %r čich ~ C₁₂
(= čich ausdehnen) rozpínati, rozprostranovati
(%, se).

crpansibel ⊕ (↓-↓-↓) |[t.] a D₂₃ rozpro-
stranitelný, napjatelný, rozpínavý, roztaži-
ný.

Erpanſion ⊕ (↓-(-)%) |[t.] f E₁₈ (v aus-
dehnen II. 1.) expanse|, rozprostranění, roz-
pínání, roztažení, napjeti.

Erpanſions-... ⊕ (↓-(-)%) ... -dampſ-ma-
ſchine f parní stroj k expansi, parní stroj roz-

pínáním páry; -kamm m papřek (pítkan; tří-
hazeni a sčušaní osnov); hřeben rozpínací; -kraft f
rozpínavá síla; -röhren verbindung f stř. roz-
pínavé spojení trub, polýblivé spojení trub;
-ſchranbenbohrer m rozpínavý vrťák šrou-
bový; -ſtange f rozpínavá tyče; -ventil n
expansní uzavírací ventil.

crpanſiv ⊕ (↓-↓-↓) |[t.] a D₂₁₃ expansivní,
rozpínavý.

Erpanſiv-... ⊕ (↓-↓-↓...) -kraft f síla roz-
pínavá, rozpínavost.

Erjpectant (↓-↓-↓) |[t.] m E₂₀ čekatel, ná-
padník.

Erjpectanz (↓-↓-↓) |[t.] f E₁₈ čekatelství,
nápadničti.

Erpectoration (↓-↓-—(—)% čt. ejón) |[t.] f E₁₈
lč. expektorace†, výmět, chrechle, odkašlávání;
fig. řeč od srdeč; rozumy.

erpectorieren (—-—|—) |[t.] I. %a, %r čich ~
C₁₂ vykašlati se; fig. srdeč uteviti (= ansprezen
III. 2.). — II. %r C- n E₇ bez pl., Erpecto-
rierung f E₁₈.

Erpedient (—(-)%) |[t.] m E₂₀ id., výpravči.

erpedieren (↓-↓-↓) |[t.] %a C₁₂ expedovati|,
vypraviti, rozeslati, ode-, odbyti.

erpedit (—-|—) |[t.] I. a D₂₁₃ rychlý, spesný,
zručný (v hrtišt). — II. C- n E₃ výpravna
= Erpeditionefocal.

Erpedition (—(-%) |[t.] f E₁₈ výprava,
expedice†, ožesilka, ode-.

Erpeditions-... (—(-)%, čt. ejón) -buch n kniha výpravní; -geschäft n oben speditérský závod, zasilatelství; -corps n sbor výpravní n pro výpravu válečnou; -kanzlei f výpravna, kancelář výpravní; -kiter m = verjicher; -local n též -zimmer n místnost. síň výpravní, expediční; -mannschaft f mužstvo výpravči, pro výpravu válečnou; -vorjicher m přednosta expedice n výpravny.

ErEDITOR (—-|—) |[t.] m E₂₀ id., výpravce, -či, odesilatel, rozesilatel.

ercellieren (—-|—) |[t.] %a C₁₂ vypuditi.
erpenſen (—-|—) |[t.] pl. útraty, výdaje.

Erpenjen-... (—-|—) ... -verzeichnis n seznam
útrat n výdajů.

Erperi-enz (—-|—) |[t.] f E₁₈ zkušenost.

Experiment (—-|—) |[t.] n E₃ id., pokus,
zkuška (= Verpud).

erExperimental (—-|—) |[t.] a D₂₁₃ pokusný, zkušebný.

Erperimental-... (—-|—|—) ... -physik f experi-
mentální n pokusná fysika.

Erperimentieren (↓-↓-↓) |[t.] I. %a C₁₂
zkoušeti (tco), pokusy n zkoušky konati (s čim);
tvoz začínati; -de Methode zkušná methoda. —
II. %r C- n E₇ bez pl., Erperimentierung f E₁₈.
erpert (—|—) |[t.] a D₂₁₃ znajlý, zkušený;
C-e(r) m D₂₁₃ znalec, odborník.

Erperten-... (—-|—) ... -bericht m zpráva
znalců n znalecká (= Zadwietandigenbericht).

Erpertise (čt.-řſe) f E₁₂ vyšetřování n zkou-
maní kompleké.

Erpiieren (—-|—) |[t.] %a C₁₂ odpykati.
erplication (—-|—) %a čejón) |[t.] f E₁₈
explikace|, vysvětlení, výklad, přednáška.

erpicativ (—-|—) |[t.] a D₂, vysvětlovací, explikativní|.

8

Erläppliv...

— 868 —

[Erla...

Erläppliv... (L -u...) ~fajß m věta vysvetlo-
vací v vykládací.

erplieicren (L-u...) [It.] v'a C₁₂ vykládati,
vysvětlovati.

erplicite (L-...) [It.] advt. rozvinutě, vý-
slovně.

erplodierbar (L-u...) I. a D₂₁₃ tráskavý,
výbušný. — II. s Erlödierbarkeit (L--u-)f
E₁₈.

erplodieren (L-u...) [It.] v'a (mit, b) C₁₂ vy-
buchnouti, explodovati.

Erlöpier... (L-u...) ~sonde f sonda ohle-
daci.

Erplöson (L-(v)") [It.] f E₁₈ explose],
výbuch.

Erplöions... erplöions... (L-(v)"...) ~artig a na způsob traskaviny; ~jáhig a vznělivý a traskavý; ~gefahr f nebezpečen-
ství výbučku.

Erplöisb... (L-u...) ~toff m látka tráskavá
a výbušná, traskavina.

Erponent (L-u...) [It.] m E₂₀ 1. math id., uła-
vatel. 2. vystavovatel (na výstavě).

erponential (L- (v)") [It., a D₂₁₃ math.
exponentiální.

Erponential... (L- (v)"...) ~gleichung f
math. rovnice exponentiální; ~großc f veli-
čina exponentiální (mocnitemele nestálým);
~rechnung f počet exponentiální.

erponieren (L-u...) [It.] v'a, v'fich ~ C₁₂ 1. vy-
dati (v'f se) v sanc n nebezpečenství +, v-
saditi se. 2. vysvětlovati, vykládati. 3. úřed-
níka ven (jimam) přełožiti. 4. v anješten I. 5.

Erport (L-2") [It., m E₃₀ obch vývoz (= anješuj).

Erport... (L-2")... obch. ~artikel mpl. vývozné
zboží; ~bier n vývozné pivo; ~gebiür f vý-
vozné; ~geschäft n, ~handel m obchod vý-
vozný; ~haus n dům, závod vývozný.

Erporteur (L-2") [fr. m E₁₅ obch. vývoznik.

erportieren (L-2") [It.] I. v'a C₁₂ vyvážeti
(tzboží). — II. ~D D₂₁₃ vývozný.

Er-posé (L-2") [fr.] n E₁₅ id. zpráva, výklad.

Er-position (L- (v)"), ~ct, ~cjon) [It.] f E₁₈
vyložení, výklad, výstava.

Erpoſtur (L- (v)" [It.] f E₁₈ tak. filhálka,
expositura.

crpreſs (L-2") [It.] I. a D₂₁₃ schválný, vý-
slovný; ~ier Bete = ~ H. — II. C-ječr m
D₂₁₃: 1. schvální posel (obv. Cilbete). 2. (praž-
ský) posluha, express.

Erpreſſs... (L-2...) = Cil...
erprimieren (L-2") [It.] v'a C₁₂ vyjádřiti.

ex professo (L- (v)" [It.] advt. z povolání.

Er-promißion (L-(v)" [It.] f E₁₈ práv. ex-
promise.

Er-propriant (L- (v)" m práv. vyvlastnitel.

Er-propriat (L- (v)" m E₂₀ práv. vyvlastněný.

Er-propriation (L- (v)" v, ~cjon) [It.] f
E₁₈ expropriace], vyvlastnění.

Erpropriations... (L- (v)"...) = Ent-
qüanungs...; ~fall m případ vyvlastnění.

erpropriieren (L- (v)" [It.] v'a C₁₂ vyvlast-
niti (= entqućnen).

Erpüſib... (L- (v)" [It.] ~binde f obinadlo
vypuzující; ~kraft f síla vypuzující.

Er-punction (L- (v)" v, ~cjon) [It.] f E₁₈ pod-
tečkování (slov. věz v dopě v na čisto man být vynechنا)

erquisiſt (L-u") [It.] a D₂₁₃ vyhledaný, vy-
braný, vyhlednutý, výtečný = anješten III.

errotulieren (L- (v)" [It.] C₁₂ I. v'a vě-
rozdělati n rozebriati. — II. v'f Errotulic-
rung (L- (v)" [It.] f E₁₈.

er-schieben (L-u") v'a (b) B₆ odl. v eren.

Erſeindierungs... (L- (v)"...) ~klage f, ~pro-
ceſs m žaloba n spor vyjmající.

erſtinguieren (L- (v)" [It.] v'a C₁₂ vyhladiti.

Erſtirpator (L- (v)" [It.] m E₁₂ Θ hosp. po-
spěšák, pospěch (pluhr)

erſtirpieren (L- (v)" [It.] v'a C₁₂ vyhladiti.

Erjudat (L- (v) [It.] n E₃ výpotek.

Erjudation (L- (v), ~ct ~cjon) [It.] f E₁₈ vy-
počení.

Erjudations... (L- (v)"...) ~chyle f houbel
výpotkový.

Ertabulation (L- (v), ~ct ~cjon) [It] f E₁₈
vymazání z knih.

Ertaſe (L- (v) fíc. f E₁₂ id., úžas, rozní-
cení, vytržení můž)

cr-tatißch (L-u") fíc, a D₂₁₃ nadsený, roz-
nícený; path. extatieký.

Ertemporale (L- (v)" [It.] n E₂₅, pl. Er-
temporalien (L- (v)" [It.] písemné prekládání
současně diktovaného.

Ertemporal(c)... (L- (v)"...). ~heſt n sešit
na extemporalie; ~schreiben n v Ertemporale.

ertempore (L- (v)" [It] adv. bez přípravy,
s patra.

ertemporieren (L- (v)" [It.] v'a (b), v'a C₁₂
temporativat, bez přípravy. s patra mlu-
viti n psáti (= aus dem Ztearcii jyreden
o jdschreiben.

ertendieren (L- (v)" [It.] v'a C₁₂ rozpínati,
rozvářeti, rozšiňovati.

Ertenſibilität (L- (v)" [It.] f E₁₈ roztazi-
telnost.

Ertenions... (L-u...) ~apparat m přístroj
roztahovací, ~maſchine f (přístroj nataho-
vací; ~erband n obvaz natahující.

ertenjib (L- (v) [It.] a D₂₁₃ rozšiſující se,
rozsažitý, rozložitý, rozsáhlý; ~c Auslegung
rozšiňovací výklad, sůsi výklad.

extensum (L- (v) [It.] pěr ~ po celé šíře.
Erterer F (L- (v) m E₆ trapić, týrač, trýznitel.
erter f (L- (v) v'a C₁₂ vnejší, zevnitřní.

Er-fernat (L- (v)" [It.] n E₆ externat], ústav,
kde žáci nebyvli, žáci ústav takového.

Errierer m, Erterac f (L- (v)" [It.] D₂₁,
mimoráduj zák. ~á Zátkyne ne-tavul.

Er-ternen... (L- (v)"...) ~dienſt m slúžba vý-
pomocných (mladých) lékařů v nemocnici.

Erterniſt (L- (v)" [It.] m E₆ externista].

Erterritorialia (L- (v)" [It.] a D₂₁₃ zákonům
comě nepodrobený.

Erterritorialität (L- (v)" (v)" [It.] f E₁₈,
mimožemství, jinov, právo jinozemské, exterra-
torialita].

Ertra (L-) [It.] adv. mimo, zvlášt(e), mimo-
řádně.

Ertra... ertra... (v-... ~ausgabc f zvláštní
n minorálný výda(e). zvláštní vydáni; ~bei-
lage f, ~blatt n zvláštní příloha, přidavek
(u čásopeá) ~degen m voj. kord proti předpisu n
kordtvaruneovoleného; ~jahrta f: a) zvláštní
n mimorádná jízda; b) vyjízdka (zábavná);

Extract]

— 869 —

[fabeln]

~~-fein a obch. nejjemnejší; -gericht n zvláštní
jídlo; -narr m arciblazen; -ordinár a zvláštní,
mimořádný; -ordinarium n část budžetu,
která obsahuje nepravidelné příjmy a vý-
daje; -ordinarius m mimořádný professor;
-plitonéal a mimopobřisný; -posl f zvláštní
poštá jízdní; mit -pošt jafren jetí zvláštní
poštou; -preis m zvláštní (minirn) cena;
-ipesen fpl. mimořádné útraty; -stunden fpl.
zvláštní hodiny, f privatl, lekce; -tuch n vej
sukno proti předpisu, sukno nedovoleno;
-uterin a mimoděložný; -uterin-schwanger-
schaft f těhotenství mimoděložné; -vaja-
tion f výstup krve z cev; -vasationsestenpl.
boubele výlevové; -wurft f (často F za Žadla-
wurjt) iron. dir werren wir grade e-e -wurft braten
tobě to budeme mazati; pro tebe budeme
zrovna dělat výjimky; -zimmer n zvláštní
pokoj, pokoj o sobě n se zvláštním vehodem;
-jug m mimořádný n zvláštní vlak; -jügeln "n"
v hesto o sobě; -jügler m výletník.

Extrakt (2-2) [lt.] m E₁₃. 1. výpis, výtah. 2. lektur. výtažek (= Auszüg u.) extrakt, trest.

Extraction (2-2, äi -cjoń) [lt.] f E₁₈ vynětí, vytážení.

crtraetiv (2-2) [lt.] a D₂₃ extraktivní, vytahovací, vylucovací.

Extraktiv-stoff (2-2) m E₂ vytazenina.

crtradieren (2-2) [lt.] I. %a C₁₂ vydati (= ausliefernd). — II. %r Extradierung f E₁₈ extra-dicej, vydání.

Extrahent (2-2) [lt.] m E₁₀ poš. = Absender.
crtrahieren (2-2) [lt.] C₁₂ 1. vypisovati (na pi. e-e Rednung ücct.) 2. vytáhnouti.

Extraneer (2-2) [lt.] m E₆ = Externe(r). crtra-ordinär (2-2) [lt] a I D₂₃ mimořádný (r extra...)

Extra-vaganz (2-2) [lt.] f E₁₈ výstreduost.

Extra-vagieren (2-2) [lt.] "n (b) C₁₂ výstředné se chovati.

Ex-tra-vasat (2-2) [lt] n E₃ bot., path. vypřístění, výtok, výron, výlev.

Ex-tra-vasation (2-2) [lt] f E₁₈ výstup krve z cev (v Extra...)

crtra-zügeln ∝ f (2-2) "n (ft) C₁₂ neodl. jetí zvláštním vlakem.

crtrem (2-) [lt.] I. a D₂₃ (v äußer III.) krajní, nejkrajnější, nejzazší. — II. C-n E₃ id., krajnost, přátost, přemřstěnost; anš e-c m C-ns andere z krajnosti do krajnosti; Prv. die CcE berühren sich krajnosti se stýkají.

Extremitäten (2-2) [lt.] fpl. E₁₈ okončiny, koně(et)iny (truce a nabyt).

Erutant (2-2) [lt.] m E₂₀ id., vyhnance.

cruicerieren (2-2) [lt.] "n (b) C₁₂ jitriti se, vředovatěti.

erutieren (2-2) [lt.] %a C₁₂ poslati do vylymanství.

ej (±) int. = ci.

Czechias (2-2) [hebr.] m neskl. Ezechiáš.

Czechci (2-2) [hebr.] m E₂₅ id.

F.

F (2) A. n E₂₄ 1. F, f (souběl.ka). 2. je říj jdech
cr (vící výkrovka, esovitý otvor houši). 3. had f
(čtyra notaj. 4. označení minceven Magdeburgské. Hall-
ske (v Tyrolsku) a). B. f = fein; j. j. = jebr fein;
had. f = forte; ff = fortissimo; et. aus dem N. N.
Eſſ eff) verſchen znáti co od a do z a důkladne,
bíti houěn v ěm; f Prügel anſ dem N. N. notuý
výprask; f iekir. na receptech = fiat; ff = und das
ſelbend, tež ſerner; F na teploměřech = ſabrenheit:
d. i. = ſerienung ſelgt (pokracování); die 4 F
ctvrí k (t. j. ch. hemm. freß, frei).

F... (2...) v N. A. 2.

Fabel (2-) [ft.] f E₂₄ 1. a) církatans báje;
bajka, bajka; cmarcm pohádka, báchorka;
cmoa lez, výmysl, smyšlenka; das sind lauter
alberne n to jsou samé posutilé báchory; er
ſt die = der gangen Žtadi celé mósto n něm
mluví n se mu směje; b) a. sm. bajka; die
ſljeppijchen n aisópské bajky; die alte = (recker)
bájeslovi, mythologie; Prv. der ſelj in ta -
vlk v bajce; ſeč o vlku a vlk za humny.
2. = (Zuiet) e-S Traama báje, látka, námět, před-
děj dramatu.

Fabel..., fabel... (2-2) ... buch n kniha
bajek; -dichter m bajkář, bajepisec; -froh a
milovný bajek; -gewebe n bajka za bajkou,
báchorka za báchorkou; -geschichte f vy-
bájený n smyšlený príběh; -qöttin f Bajena;
-hans m = Kajetans; -held m: 1. mv-
thický hrdina: 2. báchorkář, prášil; -kreis m

kruh n cyklus bajek; -land n báječná země;
-Jehre f bajeslovi, mythologie; -jehrer m
bajeslover, mytholog; -jeje f výbor n sbírka
bajek; -los a dějinný, historický; -macher m
= -dichter; -namem báječné jmeno; -rech:
1. n báječná ríše; 2. a bajeplný, báječný,
bohatý bajkami n báchorkami; -jage f
myth(u)s†; -fanutung f sbírka bajek;
-ſchmied m bajkář; -ſchreiber m pisatel
mythů; -ſchreibang f psaní mythů; -thier n
zvire v bajce; -voik n báječný lid; -wahu m
omyl ve výmyslu n ve lži: -weisheit f bá-
ječná moudrost; -welt f báječný svět, říše
bajek (= reid 1.): -werk n: a) bajky, baje-
pis; b) báchory, výmysly; -weſen n: a) bá-
ječná bytost; b) bajeslovi, báječničtví; -jeitf
báječný čas.

Fabelci (2-) f E₁₈ 1. bájení, vypravování
bajek n báchorek. 2. bajka, báchorka.

Fab(c)ſcr (2-) (v) m E₀ 1. bajkář. 2. ‰. sm. = Kajetans.

fabelhaft (2-2) I. a D₂₃ báječný, pravdě-
nepodobný, smyšlený; dáv gremt anſ ře! -
to jest skoro neuveritelné! — II. s Fabel-
haftigkeit ‰ (2-2-) f E₁₈ báječnost.

fabeln (2-) [lt.] I. %a. r. m (b) C₁₂ 1. bájiti,
vypравovati n skládati bajky a báchorky.
2. = erdichten I. 1., 2.; waš = Žic da? co to
povidáte n žvanite n kdáčete? 3. (irre reben)

Fabeln...

— 870 —

Fach...

mluviti nesmyslv. treštití. — II. % F~ n E<sub>7</sub> bez pl. bájení.

Fabeln..., fabeln... ♀ (n~n...)=Fabeln...

F abian (L~L) | [t.] m E<sub>25</sub> id.

Fabi-er (L~L) | [t.] npr. m pl. E<sub>25</sub> Fabiovei.

F abler (L~L) m E<sub>0</sub> v Fab(der).

F ablian (~~L~~, eu ~o) [fr.] n E<sub>25</sub> starofran-
couzská povídka versovaná.

F ablian... (~-~...) -dichter m hásník
starofrancouzských versovaných povídek.

F abricat (~-~j | [t.] m E<sub>3</sub> obeh. tovar, vý-
robek tovární.

F abrication (~-~j), Fabricatur (~-~j) [lt.] f E<sub>18</sub> vyrábění a zhotovování v továrně, výroba, fabrikace†, továrnictví.

F abrications..., fabrications... (~-~(n~)) -abganc m odpadky při výrohe; -bund n kniha továrnická; -conto m (n) účet továrnický; -mässig adv. způsoben továrním, továrně; -loß m látka tovární.

Fabricieren (~-~j) [lt.] I. "n" C<sub>12</sub> délati,
robiti, vyráběti, hotoviti, zhotovovati; fig.
¥iæu ~ vymyšleti lži. — II. % F~ n E<sub>7</sub> bez pl.
= Fabrication.

F abrik (~j | [t.] f E<sub>18</sub> továrná, veledlna,
velkodílna, fabrika!; fig. das ist ein Märchen
aus j-r ~ to jest jeho výmysl.

F abrik..., fabrik... (~n...)-anlage f: a) za-
řízení továrný: b) ~-Fabrit; -anvjen n = -an-
lage: ~-arbitc f práce tovární; -arbeiter(in) m
tovární dělník; -arbeiter-unterstützungs-
casse f podpůrná pokladna továrních děl-
níků; -beſcher(in) f m majitel (f -ka) n ma-
jetník (n f ice) továrn v, továrník, f továrnice:
~-betrieb m tovární výroba; -blei n (olověná)
známka tovární; -blichte n námok, bělidlo;
~-buchhaltung f účetnictví továrnické; -cta-
bliffement n zarízení tovární; s. sm. továrná:
~-gebünde n budova tovární; s sm. tovární:
~-gegend f tovární kraj; -gericht n soud nad
továrnami; -geschäft n = -etabliſſement; -gold
nov tovární n fabrične pozlátko; -herr m = -he
ſüſer; -industrie f půmvsł tovární; -inhaber m
majetník továrný; -lohle f muo. kamenné uhlí
pro továrný; -marke f známka tovární
(ochranná); -mässig adv. po továrnicku;
~-meißler m dílovedoucí v továrně; -nieder-
lage f sklad tovární; -ordnung f räd tovární;
~-ort m tovární místo; -pflanze f rostlina
tovární; -preis m cena tovární; ~-stadt f
město tovární; -überseh m ledapřekladatei;
~ (und Gewerbe) -Gericht n soud rozhodé
mezi zaměstnavateli a dělníky; -unter-
nehmung f podnik tovární; -ware f tovar,
výrobek tovární (= -arbeit); -wäsche f Ø
vypíráni vny z mastnoty, prání tovární;
~-wesen n továrnictví; ~-zeichen n známka
tovární.

F abrikant (~-j) [lt.] m E<sub>20</sub> továrník, vy-
ráběč, výrobc.

F abriks..., fabriks... (n~n...)=Fabrit.

F abry (L~L) npr. m: ~ jder Ventilator, ~ jde
Wetterrad Fabryuív větrník.

F abulieren (~-j) [t.] m C<sub>12</sub> = fabeln I. 1., 2.

F abulist (~-j) [t.] m E<sub>20</sub> skladatel bajek,
bajepisec (= fabeldider).

F açaade (~~-j~~) [fr.] f E<sub>22</sub> -tav 1. popředí, prů-
čeli, lieni strana, nárys, celo, čelní pohled,
fronta†, façađat. 2. kresba, průčelí.

F açaaden... (~n~) -foſkel m ⊘ trnoži prů-
čelní; -verkledung f obložení průčelní.

F äcali-en (~~-j~~) pl. [lt.] výkaly, výměty.

F achino (~~-j~~) [it.] m nosíć (nákladů).

F aſe (L, eu ſaſ) [fr.] f E<sub>22</sub> 1. lixe, průčelí,
čelo, předek: ⊘ stav. a) úkos; b) ploska,
sříznutí hrná, ſaſeta†, ſaſnička, plošinka.
2. en ſace čelem, z predu.

Faccnetlein (~~-j~~) [lt.] n E<sub>7</sub> prov. J
= Tafendentb.

F acen-schirm (n~n) m E<sub>1</sub> voj. kontregarda,
předlicen, -bašten, -básti. řít baštovy, proti-
chrán.

F aceti-en (~~-j~~) [lt.] fpl. E<sub>22</sub> vtipy, sprýmy,
zěrtv.

F acetiös (~~-j~~) [lt.] a D<sub>2,3</sub> vtipný, sprý-
movný.

F acette (~~-j~~, eu ſaſ-) [fr.] f E<sub>22</sub> hranitka,
splošťlá hranka (drahých kamenů) (v ſace).

F acetten... (~n~) -ſchneider m ⊘ hranitel
(kamenův), hranitkár.

F acettieren ⊘ (~-n~) [fr.] % C<sub>12</sub> (drahě kameny)
hranit(kovat);

Fach (L) n D<sub>5</sub>. pl. ⊘ ~ 1. příhrada, pří-
hrádká; (zbičištare zásuvka; (stbetinung) oddělení,
hosp. = Banje 1.; ⊘ stav. otvor ve zdi pro okno;
proslup (v Zprima); plav. = Nade; Zad und ~
přístřej, úkryt (v Zad 3., 4.); er složi weder
Zad und nem. kam by hlavy složil; jest bez přístřeše.
2. fig. a) o(d)bor; das jdligt
in das heologische ~ to spadá v obor theologie;
Grammatifer ven ~ odborný gramatik, gra-
matický odborník; Mann věn Zad = Nade-
mann: b. (Santwert) ſemeslo; (Wüſchendan) věda:
(wesconant) předmět; Celleniāda = e-ſ ſ Zanuſvietera
obor hereuſ. 3. tes. lano, stač, leč lesni; ~
in der Hebe pole. 4. ⊘ tes. ~ der Batten mezi-
meziřátm; ~ der Zparren mezikrovi; ~ c-r Wand
příhrada ve zdi (na pi. hrazděn): ~ e-ſ Repaſ
příhrada n prkno regálu. odčlení police.

Fach..., fach... (~j...)-ausdruck m výraz
odborný, termin us) technický; -autoritát f
autorita odborná; ~-ban m přeпаžování; ~
banm m práh, práze, nejvyšší klada n trám
na jezu; oberer Baum an der šebe) práh hlavní;
~becre f hot. Coccocyschum; ~behörde f odborný
ůrad; ~-bildung f odborné vzdělání; ~bo-
gen m koh. střela (kloboucnická); -brief m
posl. schránkové psaní; -gelchrasmkeit f od-
borná učenost; -gelchrft a učený ve svém
oboru, odborné učený; -gelchrte(r) m od-
borný učenec, (učence) odborník; -gemäſſadv.
(odbora) přiměren, prístojné; -genoffe m
soudruh v povolání, kollegat; -gerte f Ø.
~hoſz n ⊘ brázka, laſt k (preſhřažení, pštaklej,
plaňka; -intercijent m tykavan; ~-kaſten m
skriń s příhradami; -lehrſchtem n využo-
vání odborné; -lehrer m odborný učitel;
-literaturn f odborná literatura; -mann m
odborník, znalec; -männergericht n soud
značecký; -männichs a odbornický, zna-
lečký; -mitglied n odborný člen komise;
-öffnung f ⊘ ukale. prošlup; -ordner m třířie,
dle odhorrú; -ordnung f roztříření dle

Fache

871

Fackel...

(d)horů: -reuse f Ø ryp. síť zaverací n za-
tahovací; -schrift f spis odborný; -schul-
weſen n školství odborné; -ſchule f šola-
oborná; -ſieb n ſeſeto na pístění chlupu;
-ispaltend a, -ipaltig a pouzdrosečný, chlopno;
-studien npl. odborná studia; -ſystem n in
Zünten rozdeleni žáku ve trídě die prospechlu
v jednotlivých oborech; -theilig a bot. (opak
wandtheitig) pouzdrodilný, -sečný; -tiſch m E
stůl k mŕskaní vyh; -unterricht m oborné
vučování; -wand f hrazděná příhrádková
n P rýglová stěna; -wandricgel m Ø tes.
rozpera hrazděné stěny, hrazda, rameno,
páže, hrazdik n paždik n rýgl n rozpéra stěn
příhrádkových; -wandschwelle f Ø tes. prah
a pražee n hrazděné stěny; -weſce adv. po
příhrádkách, po odborech at; -werk n: 1. dílo
obborné. 2. Ø stav. hrazdění, příhrádkoví,
dílo hrazděné. přeſaení: ein Haua ven -werk
mazanka. 3. les lanová n leční soustava;
-werks-bau m stav. strojba hrazděná; -werks-
bruſe f Ø vod. st příhrádkový most; -werks-
gewölbe n stav. klenba do příhrádek n klenba
do žebroví; -werks-träger m nosník pří-
hrádkový, americká stěna; -wissenschaft f
obborná věda; -zeitschrift f odborn(iek)ý
časopis.

Fache (L-) ß f E₁₂. klob. zbouření (chlupe střelou). 2. chlupy střelou zbouřené.

Fäche (L-) f E₁, lov. = fäße.

Fächel (L-) m E₁. = Fächer. 2. [lt.] (vla-
jic) závoj. 3. zo. ranztiger ~ Flabelline rugosa.

Fächel-... (L-...) ~flügler mpl. zo. a) Forſi-
culidae skvori; b) Strepsiptera rásnořídí;
-koralle, -moos n Flabellaria opuntia vějí-
natka; -palme f bot.: a) -palmen pl. palmy
vějífolisté n s listv vějírovitými; b) áthierſchje
-palme Borassus Aethiopum aethiopská palma
vějírová, delch†; c) gemeine -palme, těr ~wein-
palme f Mauritia cinifera = Meritspalme;
-chwänze m zo. raci dlouhorepí.

fächeln (L-) I. %, % sich ~ C₁₂ ovivátí (t₃ se);
Küble ~ privivátí n váti chlad. — II. %, (b) váti.

fachen (L-) I. %, C₁₂, 1. = anfachen. 2. a) za-
virati do příhrádek; b) opatřiti příhrádkami.
3. Θ klob. zbouřiti (střelou). — II. % Θ ~ n
E₇ b·z pl. Θ klob. = fäcke 1.

Facher Θ (L-) m Eₐ, klob. střělař, dělník
pracující střelou.

Fächer (L-) m E₆ vějíř, ☞ vějka.

Facher-..., fächer-... (L-...) ~aloc f bot. Aloe
plicatilis aloevník řasnatý; -artig a vějíro-
vitý; ~baum m strom vějírovitý; -blätrig a
vějírolistý; ~brand m bot Phragmidium pre-
hraditka; -eintheilung f vějírovité rozde-
leni; ~fabrikant m výrobce vějířu, vějírník;
~falter m zo. pídalka z rodu Phalaena; ~farn m
bot. Adiantum flabellatum netík vějíratý;
~fenster n vějírovitě okno; podělený okno,
jehož luk řákovní n pře- proveden jest ve
zpusobu vějíře; ~finger m zo. Ptyodactylus
gekon vějíroprstý; ~ſich m zo. Histophorus
gladius plachetník indický; ~förmig a vě-
jírovitý; ~frucht f bot (opak Hëſlenfrucht) pouzdro-
vitý plod; ~frucht-tang m bot. Sargassum hro-
znovice, chaluha hroznatá; ~gebläſe n Θ
hut, str. duvadlo odstředivé; ~gerſic f bot. =

Bartgerje; -gewölbe n Θ stav. klenutí vějíro-
vité (v gothice); -händler m obehodník vějíři,
vějírník; -haut f bot. nitroplodi; -kopf m
bot. Acicarpha; -foramine f vějírnatka (=
-Äschelneralle); -macher m = -savilant; -ofen m
cirkulaení kamna; -palme f bot.: a) palma
vějírová, vějírnice; b) Latania palma vě-
jírová, latanie; c = -döchdelweipalme; -rad n
Θ hor. koreení moučný buben; -ſchlag m
uder vějířem; -ſchwamm m a: = -ädchel-
feralle; b) zo. Spongia ſlabelliformis houba vě-
jírovitá; -schwanz-kreßſe mpl. zo. raci dlouho-
repí; ~rächchen npl. hůlky vějírové; -ſtich m
Θ ž. r pr. mistička (ze sloupká vějírovyč); -tra-
gend a vějíronosný; -wassermoos n bot. Co-
rallina favonia koralina pávovitá; -wurm m
ro. Sabella štěkove; -zieher m zo = (Oete;
zvocig m zo. Frondicularia rod foraminifer
(dirkonozen), větevnatka; sra. w ž. äschel-

fächerig (L-...) I. a D₂, příhrádkovitý, -čený;
bot. pouzdrový, buňkový, bunečn(at)ý. —
II...fächerig: weí dvoupfrihrádkový, o dvou
příhrádkách. —III. s Fächerigkeit (L-...) f E₁₈.

fachern (L-) %, (b) C₁₂ = fladern.

fächer (L-) %, C₁₂ 1. = fächeln 1. 2. Θ hosp.
váti, pálati.

facheux (äu fašé) [fr.] a mrzutý.

fachieren (L-) [fr.] (äu faš-) %, (b) C₁₂
hnevati se, zlobiti se.

fachig (L-) a D₂,₃ = fächerig.

Fachinger (L-) m E₆ minerální voda
z Fachingen (v Nassavě).

fachtich (L-) a D₂,₃ odborný, speciální†.

Fachse (L-) f E₁, v ſchä.

fächien (L-) ~. fächer (L-) = fachsen, ſechſer.
facil (L-) [lt.] a D₂,₃ snadný.

fachiltt (L-) t. n E₂ ubrousek, ručník,
kapesní šátek, ☞, facalit.

Facilität (L-/) [lt.] f E₁₈ snadnost.

facilitieren (L-...) [lt.] %, C₁₂ usnadniti.
Fachinčt (L-...) n E₃ = Facheit.

Facit (L-) [lt.] n E₃, id. a (Ergänz. c-r Rechnung)
součet, úhrn, výsledkěl; (Summe) summa,
obnos; b) fig. výsledek, konec.

fach (L) int. ! - ! plesk! plesk!

Fack (L-) n E₂₄, Facke (L-) f E₂, zejm. -en pl.,
plav. mezery n prostory mezilící; mezery
mezi žebyr vzniklé.

Fackel (L-) [lt.] f E₂ pochodeň; (Fech)~
pochodeňsmolná, smolnice; fig. die ~ des Mricae
pochodeň války; S-m mit der ~ der Wahrheit
(veran)leuchten světlem pravdy svítiti kohm.

Fackel-..., fackel-... (L-...) ~baum m bot. =
Ballbaum; -beleuchung f osvětlení pochod-
ňové; -blume f bot. = Bärentraut b); -diftel f
bot. kaktus: a) pernanijche -diftet Cactus opuntia
nopál obehný, kaktus nopálový, pochodenka;
b) Cactus coccinellifer nopál n kaktus sklí-
mený n červcový; -ſest n slavnost pochod-
ňová; -ſeuer n ohěn pochodni; -ſiſcherei f
lov při pochodních; -ſieq f 20. = Laternen-
träger; -föhre f bot. = Berggirbelbaum; -glanz-
beschienen a ozářený světlem pochodni;
~harz n smůla na smolnice; -jagd f hon ba)
1. lov při pochodních; -jüngling m: 1. bůh
imanželství, Hymen; 2. andel smrti (skláně-
jící pochodeň); ~kraut n bot.: a) = Breun-

Fackelei

— 872 —

[Faden...

krant g); b) = Bärenkraut b); -lanß m běh
(o závod) při pochodních; -licht n světlo
pochodní; -musik f hudba při pochodních,
serenaß; -fchein m světlo pochodní; beim
-Jeisin při n za svitu pochodní; -schuh m,
-stuhm t držatko pochodnově; stojan na po-
chodné; -ständend zastaveniečko s pochod-
němi; -tanz m tanee pochodnový n s hori-
cimi pochodněmi (v ruce); -telegraphie f u
pochodnová dalekouluva; telegrafie; -ä-
ger m nosie pochodní. pochodnéšoš, světlo-
nos; -zug m pruved pochodnový n s po-
chodněmi

Fackelei (L"L) f E₁₈ zdráhání, váhání.

fackeln (L~v~) v'na (b) (L~1~ 1. (tež n) o světě =
fladern. 2. f fig. rozpakovati se, váhati, zdr-
se, otáleti; er jadelt nidt lange nerozpakuje se
dlouho, nedá se dvakrát pohízetí; ohne lange
z~ bez váhání, neváhaje, bez (dlouhých)
okolků. 3. f chvástati se, prásiti, balamutiti;
těž fadelt 1. 1.

facken (L~) v'na (b) C₁₂ prov e = ~angbalt picien.

fagon (L~) [fr.] f E₁₈, pl. ~, ras. ~, tež
~en (L~): a) fasona, zvláštní tvar tech-
nických výrobku; udoba; (a sat) štěr; b) čes-
lianty slušnost; cín Menich ohne ~ človek prostý
n neuhlazený; sans façon bez okolků, bez ve-
šeho.

Fagon... (L"L...) ~blech n ⊕ fasonový plech;
~caliber n (m) e~ waké fasonový kalibr (válcuv);
~cisen n ⊕ fasonové n profilové železo;
~gujs m ⊕ hat; 1. fasonová litina; 2. faso-
nový odlitek; ~hobel m clánkovec složitý;
~nudeln fpl. nudle formové; ~veränderung f
změna façonon formy; ~walzwerk n ⊕ hat. str.
válcovna n válcový stan na fasonové železo.

fagonnieren (~L~) [fr.] I. v'na C₁₂ fasono-
vati], dáti výrobu zvláštní a stejny tvar.
utvářiti, upraviti (coo). - II. v'na ~ n E₇ bo fl.

Fagonnicer (L~) m E₉, ~ in f E₁₉
fasonovae, vzorkovae, f -ka.

Fasifimile (L"L...) [It.] n E₅ (pl. ~, tež
Fasifimilia (věrný n přesný) snímek, kopie,)
odlitek, faksimil(e)].

fassimile-artig (L"L~L~) a D₂₃ sním-
kov(it)ý.

fassimilieren (L~L~) [It.] v'na C₁₂ ct. ~ na-
podobiti, sním(kovati, ciniti snínnky čěho.

facten-mässig (L~L~) a D₂₃ faktum pri-
měrený; ohne ~ lutterlage neodváhený.

Faction (L~) (v. cjón) [It.] f E₁₈ strana
/politická.

factiös (L~) (v.) [It.] a D₂₃ houřlivý, nepo-
kojný, strannický; ~ c Spreeuwen křikloumská
n strannická oposice.

factijsch (L~) [It.] a D₂₃ skutečný, prav-
divý, faktický†, effektivní†.

factitiv (L"L) [It.] I. a D₂₃ mam. příčinný,
faktitivní†. - II. % ~ n E₃ 1. 67 lt. verbum
factitivum sloveso příčinné. 2. pád naznaču-
jící výsledek cinnosti.

Faktor (L~) [It.] m I. E₁₂ math. cinitel; figs.
činitel, působitel, faktor]. živeli. - II. často
(L~) E₃ faktor], správě závodu, díloveduci;
prov věch. prus. = Marttbeffer.

Factorei (L"L) [It.] f E₁₈ 1. ohn (kupečk)
skládiště. 2. faktorie, -stvi.

Fackorei... (L"L...) ~karitecher m před-
stavený (kupečkého) skladiště.

Faeori-elle (L~L~) [It] f E₂₂ součin,
jehoz činitelé tvoři arithmetickou radu.

Faeotum (L"L~) [It.] n E₂₅ všedel, všehy,
vseridić, všudybyl, hlavni osola; ~ 3-~ jein
břti pravu ruka e.

Faeum (L~) [It.] n E₂₇ 1. příběh, událost,
skutek. faktum] (= Batjade): de facto sku-
tenee. 2. m. součin.

Faeur (L"L) [It.] f E₈, tež ~ G (L"L~) f E₂₃
faktura, účet (o zboží zaslaněm).

Faeura... Faeuren... (L"L~) obeh. ~ buch'n
kníha fakturni.

faeurieren (L~L~) [It.] v'na C₁₂ obeh. vyhoto-
viti fakturu (o čem).

Faeultas (L~) [It.] f E₁₈ = Bejáhigung
(r befäigen IV.); facultas docendi für moderne
Zuweisen povoleni neíten modernym jazyküm.

Faeuln (L~) [It.] f E₁₈ fakultaj; theolo-
gische o juristische o medicinische o philosophische
~ fakulta hoheslovecká n právnická n lékařská
n filosofická.

faeulativ (L~L~) [It.] a D₂₃ volný, ne-
povinný, nežávazný (opak obligatorijd) zá-
vazný, povinný.

Faeultätés... (L"L...) ~studien fpl. studie
faktuí n při fakultě.

Faeulitisf (L~) [It.] m E₁₆ člen fakulty.

Faeundrität (L~L~) [It.] f E₁₈ výmluvnost.

Fädchen (L~) n E₇ 1. nitka (v Fäd(ke)lein).

2. lov. rozštěp (prouzek mezi jelením spáří).
fade (L~) [fr.] a L~)~ 1. zvadlý, nechutný,
neslaný, nemastý, suchopárný, nudný,
mělký, jalový, jednotvárny, bezvýrazný;
~ werden znechutněti. 2. fig. ~ 3čen nechut-
nost.

Fadel (L~) n E₁₁ viá. = δετel 1.; tepe δarl.
Fäd(c)fein (L~) n E₇ bez pl. = Fädchen.

Fädelt-kraut (L~) n D₅ = Herbstjeichele.

Fädeln (L~) I. v'na C₁₂ 1. e-n hatc (in e c Fäb-
natc) ~ navlékati nit v jehu 2. ~ = angelteln 2. -
II. v'na, v'prich, v'řich ~ třepiti. nitkovati (pr. se).
III. v'na (b), v'řich ~ (to tuhých tekutinách) roztaho-
vati se nitkovité.

Faden (L~) Faden] m E₅ tež E₆, Fädchen
(L~), Fäddelein (L~) n E₇ 1. nit; geredcher ~
dratev; nach dem ~ jchueden stříhati po
niti; F ich habe teinen tredenen ~ am Leibe neni
na mně ani nitky suche (fjsem veskrr promočen n pro-
počen. 2. fig. den ~ der Erzählung wieder aufscheußen
vypravovati dále; sein leben bieng an e-m
jého život visel na nitece, byl v nebezlo-
censtvi; es ist ibm der ~ ausgegangen: a) uvázl
v hovoru; b) již mu dosly peníze; nemá
již peněz; Fädchen fahren laient trejiti se; ~ za
Brauen ats. vlákno; er bělt die Fädchen in seiner
Hand vše se u něho šíhá; vse se na nem
otvírá a zavírá; e-n am ~ baten v odvislosti
koho undržovati. 3. sáh; plav. odměrný provazec
1:72 m dlouhý; cín ~ Hez sáh dříví; das Hez
in ~ flapen dríví sáhovati n v sáhy rovnati.
4. ~ am Zdermesser jehla na břitvě. 4. ast vlákno,
nitka.

Fädchen..., faden... (L~) ~ ähulich a nitko-
vitě, vláknitě; ~alge f hot Conferra žabinec,
zabi vlas; ~artig, ~förmig a nitkovitě, vlák-

Faden...

— 873 —

| Fühndel

n(ov)itý; -aſſel f. zo Leptomera heruſka nitkovitá; -ausſiehen n vytahování niti; -binſe f. bot. Juncus filiformis sítina nitkovitá; -boden m. bot. podhoubi: -breite f. ⊕ tkale. ſiřka látky n osnovy na stavě; -bremſer m. ⊕ paka nitová, zadržování nitové; -bruch m. ⊕ tkale. kaz po osnově; -bruch-hajpeln. mpl. stroj soukací se samočinným prístrojem na zastavení při utižení niti; -buud n. ♃ = šinuſel; -drei-cf. n ast. vláknový trojühujeník; -dünn a tenký jako nit(ka); -ſcinheit f. textil. tloušťka niti; -ſlechte f. bot. lišejník brvatý; -ſliege f: a) zo. Scatopse nitěnka hnojni; b) -ſliegen nitěnky; -ſörmig a nitkovitý, vlákničty; -ſührer m. ⊕ = -leiter; -ſüſiſga a zo. s nohami nitkovitými; -gang m. ⊕ couk nitkovitý; tkale. -gang beim Stübl. poloha osnovy; b) chod (geß. čin) 40 nit); -geslecht n nitkov(it)a pletenina; -g(c)rade a rovný (jako šnůra); -gewächſs n poet. nitkovitá rostlina; -gewebe n tkanivo nitkové; -gleich a = -a(c)rade; -gold nitkové zlato; -gras n. bot. Manisum níto-trav; -haltbarkeitsmeſſer m. ⊕ měřitko pevnosti niti; -halter m. ⊕ tkale. držák nitový; -hebel m. ⊕ tkale. paka nitová; -holz n sáhové dřívi; -hörnig a zo. s nitkovitými tykadly; -klauber m. ⊕ textil. přístroj na vybírání niti z prachu; -ſäfer m. zo. Colydium dřevožROUT; -käſchen n. ⊕ tkale. lodička (v člunku); -ſlee m. bot. Trifolium eximium jetel nitkovitý; -ſlemme f. ⊕ šic. str. svěrátko niti; -knüpfmaschine f stroj přisukovací; -kraut n. bot. Filago bělolist. -krenz a) (= -nč) im Fernroſór kříž nitkový n vláskový; b) ⊕ f. tkale. křížení níčové, kříž (aby nit vedle niti leſela); -krenzung f. ⊕ tkale. kříž níčový; -lauf m. ⊕ beim Stübl. tkale. poloha osnovy; -leiter m. ⊕ str. řídič, voditko nitové; -menge f. tkale. = -ſumme; -mitrometer n mikrometr† nitkový; -miſbe f. zo. čemlik zrodu Uropoda; -naſend teſ- naſta čistonahy, čistonitý, zcela nahý n. holý, nahý, nažičký; -naſs a promoklý n mokrý až na nitiu n na kůži; -natter f. zo. a) zo. Coluber filiformis užovka nitkovitá; b) Caecilia filiformis červň nitkovitý; -neč n: a) = -neč; b) ast ší ſil vláknová; -neu a zcela n z brusu nový; -nudel nitková nudle; -öler m. mazadlo niti; -piſe mpl. Hypomycetes houby plíšovité; -recht a = -g(c)rade; -reihe f. řada sáhů; -reiſapparat m. textil stroj trhací (v továrnách um. auſel vlnu); -jaun m nitkové třepeni; -ſcheinig a otřený, ošumělý, ošuntělý, sedřený, řídky, průsvitný (o kaninči); fig. opotřebovaný, planý, jalový; -ſchimmel m = -ſajerj. dimmeſel; -jſchlag m. ⊕ knj. pasteh†, přistehování, přirýhování; -ſchleierig a opokatý; -ſchleife f. nitěnka; -ſchwanz m. zo. = -scorpion; -ſchwiele f. bot. šatka; -ſcorpion m. zo. Thelyphonus caudatus poſtošír vlákno-repý; -ſeide f nitkové hedbávi; -ſichtig a otřený, od-; -ſichtigkeit f. ⊕ souk přepostřižení; -ſommer m. vlákca, létající vlákna, babi létó; -ſpanner m. ⊕ kieſ stroj. napinadlo niti; -ſpannung f. u šleſho stroje: a) napinání niti; b) = -ſpanner; -ſpinnen fpl. zo. zápředníči; -ſamm m. bot. nit; -ſtänbling m. bot. Stemo-

nites fasciculata pazderek; -ſtein m. vi. Inolithus druh břídlice vápenné; -ſtempel m. ⊕ knih. ozdoba čárovitá (na deskách); -ſtiel m. bot. Podostemum nonohenite; -ſumme f. ⊕ tkale. Se-staveni osnovové (počet niti osnovových jedné látky atá); -weise adv. po nitkách; -wuchſs m vzrůst vlasový; -wurmt m. zo. Filaria vlasovec, struněne, živý vlas; -nycca f. bot. Yucca filamentosa yuka vláknitá; -jäßer m. ⊕ tkale. zvětsovací sklo s určitou mírou ku vypočtení houštky nitové; -jelle f. bot. dlouhá, vláknitá a rozvětvená buňka (hub), hyfaſ†, vláknič n. vlákca.

ſaden (L-) a D₂,₃ nitěný.

ſädenig (L~) a D₂,₃ nitkovitý, vláknovitý.

Fad-heit (L-) f. E₁₈ mělkost, suchopárnost atá, nudnost (v ſade).

Fadian f. (L-) [ſade m. E₃ vi. protiva, nudný n. nesnesitelný člověk.

ſadig, ſädig (L-) a D₂,₃ I. vláknovitý, nitkovitý (= jadenſörmig). -II. ſein~ jemnovlákny; žwei, drei~ dvounit(n)ý, třinit(n)ý; greb~ s hrubými nitmi.

Fädlein (L-) n E₇ dim. od Faden nitka, vlakénko (= Fädchen).

Fadler... (μ~...) -geschäft n švadlenství. fadmen (L-) v₆ (n) C₁₃ plav měřiti hloubku (= abſadmen).

Fagott (μ~) [it.] n (m) E₃ hnd. fagot†.

Fagottift (μ~) m. E₂₀ hnd. fagotista†.

Fähe (L-) f. E₂₂ lov. samice psů, čubka, fena, psisce, suka†, tista, hodka.

ſaſhen (L-) v/a C₁₂ † a poet. = ſaſgen.

ſähig (L-) I. a D₂,₃ zu ⊖ für et. ~ schopný ſeho, způsobilý k čemu, zdatný; ~cr kopſ schopná n vtipná nadaná hlava; er ıſt zu allem ~ jest všeho schopen; ~ ſeint... býti s to (, aby...); ſich ~ maſen způsobiti se k čemu. - II. s Fähigkeit (L-) f. E₁₈ schopnost, způsobilost.

Fähigkeits... (μ~...) -diplom n diplom způsobilosti.

Fähin (L-) f. E₁₉ lov. = Fähe.

ſaſh (L) I. a D₂,₃ plavý, žlutavý, bledožlutý; ~es Haar plavé vlasy; fig. S. auf dem ~en Pſerde o Nefje finden o erwirſchen dopadnouti n postihnouti n polapiti koho (pri věci nedovolené). - II. s Fahlheit (L-) f. E₁₈ plavost.

Fahl'... - ſaſh'... (μ~...) -band n geol. falband† (místní název zvláštních rudoňosnych pásem v Norsku); -et₃ n tetraedrit†, kyz plavý, krušec čtyřstěnný; -gelb a plavožlutý, bledo; -grau a bledošedý, šedavý; -ſeder n nártová n ohlávková n svrchní n výrostková kůže; -roth a bleděčervený, ryzavý; -ſicin m. min šedá břídlice (Goslarská); -widd n. ♃ = Steinboſt.

Fahm (L) m. E₃ 1. plav. = Faden 3. 2. prov. J = Zchaum.

Fähnchen (L-) n. E₇ 1. dim. od Fähe ne praporec, korouhvička (= Fähnein). 2. ~ (beim Zchreifen) praporek, znaménko odkazovací (k vynečanému místo ve psaní). 3. voj. ~ e-r ſande korouhvička n praporeček u kopí n. piky. 4. bot. Vexillum pavézka.

Fähndel (L~) n. E₆ = Fähnchen 3.

Německočeský slovník. I. Teuldbäuchnifches Worterbuch.

110

Fahrenheit

— 876 —

Falken...

n dovede jezditi. 2. Fahrung (²⁻) f E₁₈ h. a) (= Fahrenheit) chůze na důl n do dolu n do hor: b) = Fahrbachtheitung, Fahrtnumm.

Fahrenheit (²⁻) m E₂, id.; =tiché Theune meter teplomer Fahrenheitův (bod varu 212°, n a maravo 320°).

Fahrer (²⁻) m E₆ 1. ❧ vozič. 2. prov. náhly n kicovitý pohyb.

Fahreici (⁻²) f E₁₈ (stále) jezdění.

fahrig (²⁻) I. a D₁₂, nestář. těkavý. —

II. Fahrigkeit (²⁻) f E₁₈ nestálost.

fährig (⁻) a D₁₂³ otevřený; —cr Wart otevřený les.

fährlich (²⁻) v. v gebräuchlich v.

Nehronis (⁻) f D₁₄. Fahniffe pl. práv. syrehky, syrsky, jméní movité.

jährt, fävrí (²⁻) 2. a 3. praes. sg. od jahren.

jährt (²⁻) f E₁ 1. jízda; (eleiö cesta; (⁻ 3 u září) playba; (überjahr) převoz; c: sind zwei

zünden — wölbig za dvě hodiny se tam dojede; e-c Zabt machen jízdu n cestu konati;

er ijt immer auf der — stäle jezdi, jest stále

na cestách. 2. fig. F (ztreich) kousek; was

madst du súr co to vyrádiš?; tole — hloupý n nerozvážný kousek; die wird — wilde Jagd. 3. plav.: a) cesta. playba (= Reijcke, Weg); die — nach Werden richten zamířiti lodi na sever; b) rychlost, běh lod. 4. ⊕ horn: a)

řebřík sachtový, řeb; chabina, lestennice;

b) chůze na důl; c) vozná strída v základce.

5. lov.: a) podzemní chodba nás.terých zivat; b) = Nährte 1. 6. ❧ mit Hab und — s jméním movitým i nemovitým (obv. Hab und Glat, F Sad und Pad). 7. prov. hosp. oráni.

Fahrtz... (²⁻) abtheitung f ⊕ hor. ru. břová n lezná přehnádka, lezny záčin, lezné oddělení (v záchtě); —bühne f ⊕ hor. = Fahrt

bühne; —fröschel m ⊕ hor. = fröreize; —griff m

⊕ hor. řebrové držadlo (v sachte) (= flammern); —hänghaken m ⊕ hor. vešák řebřík)ový (v Sachbí); —hafen ⊕ m, —haspe ⊕ f hor. 1. lu-

bríková skoba (v sachté), rebrichtk. 2.

—Pahahaten; —Klammer ⊕ f hor. = —grill.

—kunst ⊕ f = Fahrtkunst; —linie f trať jízdní;

—maß n plav; —messer m plav. ziddonierka;

—schacht m ⊕ hor. řebřík)ová Sachta; —schen-

kel m ⊕ hor. menýř; —preize f ⊕ hor. pod-

perka řebříková; —prospe f ⊕ hor. mečic

sachtových rebrikt; —wasser n plavná voda.

Nährte (²⁻) f E₂₂ 1. lov. stopa (csm. zvrěře) an; an — na stopě; — in m- wein der Boden záryp; talte — stará n vyvětralá stopa; der — nadgehen jiti po stope, stopovati. sliditi, torovati; kie — vertieren, von dec — abfemmen stopu ztratiti; der Hund nimmt die — an pěs znamená stopu, pes stopuje; die — seben stopu délati; —, auf der die Hunde jenen gejagt haben naznacená stopa; —, von welcher die Hunde feinen

Wind met haben stopa studená n vyvětralá; die — it dem Hunde geccht pes dobre tálne;

die — it nicht geccht stopa je stará n dívána n vyvětralá; eingegrenene — zmarená stopa; —

d— itgend nástopný; der Hafe springt von der — zajiže klückuje; S. auf die richtige — bringen při-

vesti kolo na pravou stopu. 2. ⊕ horn. = Fahrt J. a).

Fahrten... (²⁻) —liſte f seznám jízdi; —schwimmer m plavec na dlouhé vzdálenosti.

Fährten..., fährten... (²⁻) —abdruck m otisk stopy; —gerecht a = jährtgerecht; —laut a der Hund wird —laut pes stopuje n dává se do štěkotu.

fährt—gerecht (²⁻) a D₂,₃ lov. —cr Jäger msvlivec znalý stop.

Haience v Jäicence.

Haiscur (äu f-sor) [fr.] m E₂₅ strůjce, podnikatel, původce (— Jäicence).

faticieren (²⁻) n, (b) C₁₂ via. zaháleti, toulati se, potulovati se.

Fatir (⁻²) [ar.] m E₂₅ id., žebravý mnich mohamedánský; indský poustevník.

Fatf... v däces... v.

ſalb (²⁻) I. a D₂,₃ = ſahl; —c Haare plavé vlasy; —es ſierd plavák; —c Kuh plavka. —

II. ſ-c(r) m D₂,₃ sg. plavý kůní, plavák;

pl. ❧ ſ-en plavei. — III. ſ-c f E₂₂ 1. plavá barva, plavost 2. vrba. 3. (ſalbe Kuh) plavka.

ſalb... (²⁻) —braun n plavosnědý; —braunes

ſierd plavosnědák.

ſalbel (²⁻) [fr.] f E₂₂ násběrka, náhrka, volan.

ſalbeln ❧ (²⁻) n, (₁₂ nasbírati (zahýb v na satě) (obv. in die Zalten zječen).

ſalben (²⁻) [ſalb] C₁ I. I n (jn) blednouti, plavěti, pouštěti; rudnouti. — II. %a harviti plavé.

ſalber, ſälber (²⁻). ſälbinger (²⁻) m E₆ bot. = Baumweide; gelber — = Bergweide b),

fatbicht, fatbig (²⁻) a D₂,₃ precházející do plava, ❧ naplavěly.

ſalb-wild (²⁻) n E₃ her pl. = Šeinwild.

ſalcidisch (²²) [ſt] a D₂,₃ fin. prav. —c čr-

ſalbviertel ſalbliická čtvrtna (to níž dne mohl zkrátiti přidánuč odkazy).

ſalge (²⁻) f E₂₂ hosp., rak. strn(iště), úhor.

ſalgen (²⁻) n, (n 12 hosp., rak orati strn(iště) n. úhor.

ſalgebendorf top. Č (v) Horka.

ſalſ (²⁻) ſt. m E₆₀, —c m E₂₁, ſalſkein

—n E₇ 1. Talco sokol; junger v kleiner —

sokolík; fig. er hat ein Auge, wie ein — má

zrak jako rys n ostříz. 2. jestřáb, harcovnice (dělo uživáně v 16. stolétk).

ſalkaune (²⁻) [dalt] f E₂₂2 voj. = ſalk 2.

ſalken..., ſalken... (²⁻) —artig a soko-

lovitý; —auge n: a) sokolí oko; b) fig. dobrý

n bystrý zrak; —beize f = —jaqd; —blid m

pohled sokolí n fig. bystrý; —bude f buda

sokolí; —cisen n lov. nástroj na vyprazdňování vole sokolího; —culc f. ro. Otus brachyotus

pustovka; —federn fpl. pří sokolí; —ge-

ſchühe n lov. obnožky; —hanbe f = —ſappe;

—hans n, —hof m sokolna; —hell a velmi

ja-ný, pronikavý; —jaqd f lov sokolní n se

sokoly; —jäger m sokolník; —junge m sokol-

nický učen; —kappe f (= —hanbe) zástina,

čapka, čepecc, —icka (sokolí); —ſlauc f spár so-

koli; —korb m kos (sokoli); —krüde f berla;

—kurſeffesf dloužec; —ſeine f lov. = —geſchübe;

—meijer m mistr sokolí, nadsokolník;

—pille f lov. pilulka pro sokola; —preſi m

spenák; —recht n sokolové právo; —riemen m

Fäll...

— 878 —

[fallen]

spádová; -uciſter m ₮ = Abdecker; -messer m
zavěrák (nuž), zahybači nůž, zahybák, krivák;
-miſſe f = but; -neigung f nakloněni; -neſt n
lov. (pod)řazee, podvržee, padací síť; -obſl. ut
padáňky, -cata. ♂ psinky, houlata; -ort m
Θ hor. úpadní střída, úpadnuice; -pſahl m vol.
bradlo se hřebenem (v branči dánvěch pevnosti);
-rahmen m lov padací síť. podražee;
-raum m prostor pádu; -rechen n voj. =
-gatter; -recep n plav.; a) vstupová branکa
lodní (z venčí lodě na hření palubu); b) lano
k zavěšení visutého schodiště; -reccps-
treppe f plav. visutě n spouštěci schodistě
lodní, padací schody; -reif a: -reijes (bit
ovoce zralé na spadnutí n přezráde: -rid-
tung f goal. bei (ge)enatten směr spádu plastěj, in;
-ricgel m Θ závora zapadaci; -vohr n Θ
stav. = Abfallrohr; -fad m Θ rbv. veliká síť
s dlouhými stenami; -scheibe f Θ hor. padák
- n -adlo u vrtaciho tézaku; -ſchirm m: 1. =
-scheibe. 2. vétroplav. padák; -ſchlägel m beran;
-ſchoſſs n zapadaci n západkový zámek;
-ſchüſe f poklop; -ſchüſe bei der Zage srážka;
-ſchwert s druh stumla: -ſilber n min. z roztoku
sražené stříbro; -späne mpl. Θ jech. oškrabky;
-ſtein m ♂ kämen úrazu; -ſtich m plav. uzel
(u záchytky lanové); -ſtrich m: 1. lov. = met;
im - stride geſangen zalicíen. 2. fig. padllo,
léčka, úklad, sklonka, osidlo, klička; -ß-m - stride
legen ukládati o koho; -ſliick n Θ hor. (samo)
padák; -ſucht f path, padouenice, padouci ne-
moc, epilepsie†; -jüchsig a pach. trpící padou-
nici; -jüchtiſe(r) m, -jüchtiſe sepi leptik†, pa-
douenik, osoba tipící padouci nemoci: -thor n
voj. = -gatter; -thür(e) f padací n záklopni
dvěre, padák, poklop, pří: Θ hor. poklop(y)
nad sachto; -thür vor der (Arbets)ſümung eß
Flammosſens hut, sklopee; -ton m =اردence;
-tram m Θ stav. spodní stropnice, rákosní
tram, rákosník; -trant m, -trantř n,
-trank-thee m svýčan ské the; -treppe f schody
pod padacími dveřmi, sklopné schody: -tuch n
lov. padák, klopejšnice; -übel n = jübel; -ver-
ſuch m pokus s padáním teles; -verwechſe-
 lung f záměna pádu, antiptose†; -wäſche f
Θ hor. saské drhlo; -waffen m = Œde;
-werk n Θ zum Probieren der eijeren Aſchien
beran, buchar ke zkuseniž Železných náprav;
-wild n: a) w = -wildbret n pošla zvei; b =
= Steinboſt; -wind m plav. náraz vétrový od po-
břeží; -winkel m Θ hor. úhel spádu n úklonu;
-vunde f naraženina, obrazenina, rána od
pádu.

Fäll... (2... ) -bodcu m = Œhlboden; -boden-
aufflüttung n = Œhlbodenanfüllung; -boden-
brett n = Œhlbodenbrett; -bodeneſtrich m =
Œhlbodenestrich; -kessel m Θ hor. srážecí kotel;
-kupfer n Θ hat. srazená n cementová měd;
-mittel n chem. srážedlo; -ſchütt m = Œhl-
ſchütt; -ſilber n Θ hat. srážené stříbro;
-tram m = Œhltram; -jeit f les. doba ke
káčení, vvsekávání, poražení dríví.

fällbar (2-1 a D 273 les. rubný, mŕvný, sečný,
poražný).

Falle (Θ) f E22. 1. past, lapačka, osidlo,
sklopee; e-e aufstellen past naličiti n po-
2. fig. 3-m e-e stellen osidla n nástrahy stro-

jiti komu, ukládati o koho; in die ~ gehen jiti do
pasti; vert. das ist (e-e) ~! to jest (lichá) vý-
mluva; er ist in die ~ gefallen chytil se n ~ uvázl
v pasti. 3. Θ zám. západka; mit jchſieſender ~
zámek s hbitou západkou; mit bebender ~
zámek se zvedacíka západkou; Œchſijs mit he-
bender o jchſieſender ~ zámek s nasazenou
(zvedákovou) a hbitou západkou.

fallen (2-) C. 1. v. (ju) 1. padati, p-nouti; das
Blatt fällt vom Banne list padá se stromus; Haare-
fallen línati; die Haare ~ mir vlasy mi lezou;
Prv. der Apfel fällt nicht weit vom Banne jablko
daleko od stromu nepadne; auf die Erde ~
padnouti na zemi; der Fänge nach auf die Erde ~
roztahnouti se na zemi jak široký tak dlouhý;
auf den Kopf ge ~ hloupy, praštený pytlem;
iiber e-n Œin ~ klopýtnouti o kämen a
upadnouti; upadnouti o kämen ~ pres ká-
m; fig. aus allen j-t Immeſet ~ býti skla-
mán ve vsech nadejich; path. der Dampf fällt
auf die Brütt pàra padá na prsa; fig. von der
Bau n ~ v Bant I. 2.; er ist nicht auf den Kopf ac-
neni v temeno uražen (coní hloupy); nicht auf den
Mund (o f aus Mant) ge ~ sein mítí jazyček
dobre podříznutý, mítí dobroin výřidilku;
mit der Thür inß Haus ~ neco nemotorné za-
cínati; das ist ibm (ohne jein Zutbin) in den
Œchse ge ~ to mu do klima spadlo; prisl
k tomu jako slepé kuſe k zrnú; der Wüniel
ist ge ~ kostky jsou vrzeny. již jest rozhod-
nuto; auf den ersten Œb. fällt tein Bann na
první ránu dub nepadne; Prv. v Apfel 1.,
Baum 1.; wer da fällt, über den künstl alle Welt
koho stihne nestětší, mä putupu (výšměch)
nádavkem; wenn Einer ge ~ ist, stihrzt Alles über
ihm ber z padlého dubu lehko tříšky širší;
tein Meister fällt vom Immet učeným s nebe
nikdo nespadl; in ein Land ~ vpadnouti n
vtrhnouti do zeme (o nepříteli); bei Œ-m in
luhnaude ~ přijiti v nemilost e; Œ-m um den
Hals ~ padnouti komu kolem krku; o dravoch:
sie ~ über ihre Beute her vrhaji se na kořist;
Œ-m in die Erde o ins Wert ~ skakati n skorici
komu do řeći; in Schulden ~ zadlužiti se, za-
sekati se; dem Pferde in die Hülne ~ koné za
uzdu uchopiti; über j-b hat padnouti o koho,
pre- na- koho; Œfern o Pinaiten, fällt dieses Sahr
irib (spät) svátky velikoučni (a svatodušní) pr-
padaji tento rok časné (pozdě); auf j-n Theil ist
nichts ge ~ na něj se nic nedostalo; fig. auf die
Erde ~ přijiti v nie, vzíti za své; ein Schleier
sief ihr über das Œſicht závoj skryl ji obličje;
( do dveřeho inß Œchse ~ zapadnouti, zamknouti
se; er sief wie ans den Welten byl udiven (jako
by s nebe spadl); vom Hunderſtent ins Dau-
jendste ~ mluviti nesouvisle n co slina na
jazyk přinese; in tieſen Schlaf ~ pohroužiti se
v hluboký spánek; Œ-m in die Hände ~ na-
manouti se komu. přijiti komu do rukou n do
rány; in Dünmadt ~ padnouti do mdlob,
omdleti; Œ-m zu Œüßen ~ k nohám vtrhnouti
se komu; die Wahrheit fällt in die Augen pravda
bije v oči n jest zřejmá (e ~ 6.); unter die
Kanber ~ upadnouti mezi lotry; Œ-m in den
Arm o in das Œschwert ~ zadržeti komu rámě n mec;
Œ-m in den Handel ~ překaziti komu obchod;
preplatiti koho; Œ-m in jein Amt ~ vkládati se

fallen

— 879 —

Falsar

n plésti se do cizich veći; b) die Hüsſe ~ in den Mönch řeky věvaji se do Rýna; c) dies Fest fällt auf Zeunstag o auf e-n Donnerstag tato slavnost pripadá na neděli n na čtvrtek; d) die Hablung ist gestern platiti připadło n prisko věra; e) ⊕ mítí spád n úpad, svazovati se. 2. padati, náhle zmírati n (zahybnouti; ~ wie die Kliegen padati jako mouchy; untern Beil, durbs Schwert ~ pod skerou n mecm padnouti; er sie als Held padł jako hrdina (hrdinsky): an dieser Seuche ist viel Rieh ge- timto morem pohynulo (popadalo) mnoho dobytka. 3. sein Ansehen fängt an zu ~ váznosti jeho ubvá; obch. udělati úpadek. 4. dies Märchen it ac~ děvce kleslo n podnesło se; ein Menich fällt člověk Klesá n hreši. 5. klesati, padati; das (der) Barometer ist ac~ tlakoměr klesł; das Wasser fällt voda opadává, vody ubvá; der Preis dieser Ware fällt, dieser Ware fällt im Preise tomto zboži spadává (na ceně); vom Preise et. ~ lassen sleviti na ceně co. 6. obarneubembar werden in die Augen ~ bítı ovič; diese Farbe fällt ins Würtne tato barva přecháži do zelena; fig. f-e Zederze ~ ins Lächerliche o ins Gemene jeho žerty jsou směsné n sprostě; ins Gewicht ~ padati na váhu; das fällt in die selbe Kategorie to spadá n náleži do téz kategorie. 7. (sein, werden) die Arbeit fällt ihm schwer präce jest mu krušná, präce se mu prejídá, nechce se mu do prácce; J-m zur Last ~ býtı komu za obtíž; das fällt mir schwer auf Herz o aufs Gewissen to mne tíži na srdeči n na svědomí. 8. (gehört werden) es sei ein Schuss räna padla (někdo vystřižet); es seien beleidigende Worte von beiden Zeiten s obou stran pronesena byla urážlivá slova; ein Wort ~ lassen slovem se zmíniti, slovo prohoditi. 9. (at’s Expreungis hervorgeben) o zvíatech: zroditi se; es sind von dieser Stute zwei Füllen ge~ od této klisny pošla dve hříbata; es ist in se těflieder Wein, aber er fällt mir späram (aus) jest to znamenité vino, alle maló vydává; wie es fällt podle okolnosti; es falle wie es wolle at se stane jak se stane, bud’ jak bud; děje se cokoliv; mspr. padni co padni; wie es fällt, so bullerts (to teprve) vidíme!; das Urtheil fällt wider Euch (aus) rozsudek jest Vám nepřízniv; ₩ = ausfallen I. 4. 10. (fallen) J-m zum Erstbeile ~ dédictvím komu připadnouti; an J. ~ přejiți na koho, připadnouti komu. 11. ~ lassen: a) e-e Masche ~ lassen pustiti oko; ein Glas (aus der Hand) ~ lassen sklenicni upustiti; j-e Einung ~ lassen upustiti od svého mínění; hud. Noten unter den Tisch ~ lassen noty při hraní vynechávati; b) Reden ~ lassen rei cmluviti; ein Wort ~ lassen slovo prohoditi n vypustiti; er hat ein Wort davon ~ lassen vyklouzlo mu o tom slovo; ich habe darüber kein Wort ~ lassen ani jsem se o tom nezmínil; e-n Wink o e-e Anfeutnung ~ lassen dotknouti se čeho, zmíniti se o čem; wöllen wir diese Unterhaltung ~ lassen nechme této zábavy. načněme z jiného soudku; e-e Zache ~ lassen (za)nechati čeho, upustiti od čeho; e-n Menchen ~ lassen odřici se koho, zůstaviti koho bez pomoci, nechtiti slyšeti o kom; die Maske ~ lassen sniti škrabošku; den Schleier (über das Gesicht) ~ lassen spustiti závoj; die Haare aber

die Schuttern ~ lassen vlasy rozpustiti; e) v ~ I. 5. 12. plav. aus dem Schiffe ins Boet ~ vstoupiti z lodi do člunu. — II. %, % sich ~: vom Dachse stírzen und J. todt spadnouti se střechy a zabiti koho; ein Loh in die Erbe ~ pádem udelati diru v zemi; sich (dat.) den Arm aus dem wolenfe ~ vymknouti si pádem paži z kloubu; jid lahnt ~ ochromnouti pádem; sich wund ~ poraniti n potlouci se pádem; sich todt o zu Lode ~ zabiti se pádem. — III. ~ d a D₂₁₃: ~e Ucht padouci nemoc, padoucnice. — IV. % ~ n E₇ bez pl.: beim ~ auf die Füße zu rehen tonten dopadnouti na nohy.

fällen (✓) I. % C₁₂ 1. Bäume ~ stromy káceti n porážeti n mýtiti n zvraceti. 2. die Laufe ~ skloniti kopí. 3. Thierc ~ zvířata porážeti. 4. ~ poraziti, zniciti, překonati, k pádu přivésti koho; prov. ein Mädtbeut ~ = schwängern. 5. chem. e-n smerer (prácipitieren) srážeti p sraziti. 6. math. e-e Senfrechte auf e-c (Gerade ~ spustiti kolmici na přímku. 7. práv ein Urtheil ~ vysloviti n pronésti rozsudek. 8. plav. d. Feck ~ rozkasati (spodní plachtu prídni). — II. % ~ n E₇ bez pl.. Fällung f E₁₈.

Fällen =... (✓) ... ~ lassen n (u)puštění; ~ leger m líčitel ok; ~ schloß n ⊕ rám. klika, zámek na západku, západkový zámek (jehož ústroj nemá ani závorky ani noční zástrčky); cinfachcs ~ schloß zámek na kliku.

Fäller (✓) m E₆ porážeč.

Fäller =... (✓) ... ~ lohm mýtné. poražné. fallibel (✓) [lt.] a D₂₃ omylný, mylný, klamný.

Fällibilität (✓ ~ ✓) [lt.] f E₁₈ (o)mylnost, klamnost.

fallieren (✓) [lt.] % n (h) C₁₂ obch. udělati úpadek.

fällig (✓) I. a D₂₁₃ obch (abactauteem) prošlý, uplynulý; (hahßbar) splatný. — II. s Fälligkeit f E₁₈.

Fälligkeits... (✓) ... ~ qac m den splatnosti; ~termin m lhuš, čas platební.

Falli(f)ement (-s)mań n E₃ úpadek, bankrotč.

Falli(f)ements... obch. = Fälliſt...

fallit (✓) I. a D₂₃ E₂₀ obch. padlý; ~er Kaufmann. — II. s ~ m E₂₀ bankrotárt, úpadee, kridatárt, konkursant.

Fällit... (✓) ... ~ erklärung f prohlášení úpadku; ~masse f konkursní podstata.

Fälliten... (✓) ... ~ buchhalter m účetní knih úpadkových; ~gericht n komise úpadková; ~gejeß n zákon o úpadku; ~ordnung f rám úpadkový.

falls (✓) -li, jestliže (v Fall 5.); ~ du mich noch sehen willst o wölleſt, bejuche mich heute chceš-li mine ještě viděti, navštiv ohne dnes (v stoz. allenfalls snad; andernfalls jinak; keinesfalls nikterak; nöthigenfalls bude-li třeba; gesetzenfalls dejme tomu ata.)

Fällist (✓), fällt (✓) 2. 3. sg. praes. od fallen.

Fällungs... (✓) ... ~ finie f geol. = Fallinie.
Fällungs... (✓) ... (= Fäll...) ~ mittel "
sražedlo, srazidlo, prostředek srážecí; ~proceſſ m chem. pochod srážecí.

Falsar (✓) m E₃, ~ ius (✓) [lt.] m E₁₄ (= Fälscher) falsator†, podvrhovatel, padełatel.

falsch

— 880 —

Falten...

falsch (§) [lt.] I. a D₂,₇ 1. a) nesprávný: mylný, bludný; ~ c Antalogie lichá analogie, ~ er Generalarm jalový pokřík. jakoby horelo; ~ c Yehe bludné účeni; ~ c Meinung nesprávné a nepravé mínění; ~ gejdrébenes Wort nesprávně (na)psané slovo; b) (načemt, nachgemacht) nesprávý, padělaný; (unter)geben podvržený; ~ c Edelstine nepravé drahokamy; ~ c Münzen padélané penize; ~ c Handschriften podvržené rukopisy; ~ er Cid krivá příšaha; ~ c Senke krivý svedek; ~ c Eungnis krivé svědectví; ~ er Schlußet paklič (= Nachschlußel); c) falešný†, neupřímný (gegen F. ke komo); ~ er Meuch neupřímnik, falesník; die Mace it~ kočka jest falesné zvíče; ~ c Thränen vynučené sisy; ~ c Zcham lichý stud; f ~ wie Galgenhöls falešný jako Jidás; e~t~ en Blid haben miti falešný połled n F kukuč; ~ c Subsposten plané nestovice; ~ c Noſe červení (crythema); ~ er Hasenbraten zajíc po polsku; ~ spiclen: a) falešně n nesprávne hráti (na hudební nástroj); b) ~ füldselu. 2. prov. s rozhněvaný, mrzutý, nevrlyd; iiber et. ~ werden rozhněvati se, rozslobiti se na so; F. ~ machen rozhnevati, pokuditi, rozslobiti koho; auf S. ~ sej in nevražiti na koho. — II. F- m (n) E₃ bez pl. faleſt†; (Eraut) podvod, klam; (vuge) lež; obne F- přímý, upřímný; poctivý. — III. s Falschheit (§) f E₁₈ er ıſt veller Falschheit jest samá faleš.

Falsch..., falsch... (§...) ~ beringt a bot lichokruhý, lži; ~ gefisnt a falešný†, (dít) lžitý, úškočný, potutelný, potměšilý, pokrytecký; ~ glaubig a bludověrný, nepravověrný; ~ herzig a falešný, neupřímný; ~ füngend a had. falešně znějící, falešný†; nelibozvučný, dissonannte†; ~ lächend a potutelně se usmívající; ~ los a = arglos; ~ losigkeit se = Arglosigkeit; ~ wühlung f nesprávne hlášeni; ~ münzen ¼a v heslo o sobě; ~ münzer m padělatel peněz, penězokaz; ~ münzer-bande f banda penězokazů; ~ münzerei f padělaní peněz, penězokazství; ~ münzerei treiben padělati peníze, ~ namig a lichojmenný, pseudonymi; ~ nerbig a nepravožilný; ~ schmudf-arbeiter m viá. výrobce nepravých skvostů; ~ schwörer n krivopřešeňník; ~ schen n krivohlednost, zahlidavost, lichozračnost; ~ spicter m falešný a podvodný hráč; ~ verstanden a nepochopený; ~ werber m ~ neopražněný najímač; ~ werbung f nedovolené najimáni.

falschen (§) I. ¼a C₁₂ padělati, pokaziti, porušiti; den Wein ~ připraveter námihati vino; e-e Unterdrift ~ podpis padělati n napodobiti; e-n Namen ~ (nedovolené) zmeniti jinéno. — II. % 1. ~ n E₇ bez pl., Falschung f E₁₈. 2. jen Fälschung f padělek, nepravá n podvržená listina, falsifikát†; e-e Fälschung begeben dopustiti se padělku.

Fälscher (§) m E₆, ~ in f E₁₉ padělatel, (po)ruſitel, kazitel.

Fälscher... (§...) ~ bande f banda n rota padělatelů.

fälschlich (§) a D₂,₃, křivý, lživý, nepravidivý; ~ vorgeben krivě a lživě predstirati; ~, ~ erweiche krivě, lživě.

falsch-münzen ¼ (§§) ¼a C₁₄ neodl. obv. Falschmünzerei treiben padělati penize.

Fälschungs... (§...) ~ klage f žaloba pro padělani; ~ versuch m pokus padělati (eot.) Falschet (§) [lt.] n E₃ had, Falschet (t)stimme (§§) f E₁₂ přehlas. hrdelni hlas, falset (t)istulef.

Falsificat (§~§) [lt.] n E₃ padělaný n podvržený předmět, padělek, podvrh, falsifikát.

Falsification (~~~) en -ejón) [lt.] f E₄ padělani, porušeni, podvrženi, pokazeni, falšováni.

falsificieren (~~~) f, falsieren (~~) [lt.: %a C₁₂ padělati, porušiti, pokaziti, podvihnouti, falšovati.†

Falsaffiade (~~~) f E₁₂ falstaffiada; lehkomyslnost a tlachavost (po způsobu Falsaffová).

Falsjum (§) [lt.] n E₃ id., padělek, věc nepravá n falešná n podvodná n podvržená; cint ~ begeben dopustiti se padělku.

Falt... (§...) I. ~ Faltel... — II. ~ flügler m 10 Plicipennia záhybokrúdlí, raso-; ~ maschine f textat. stroj skládací; ~ stuhl m ~ D₁₁ skládací stolice n sedáčka (= -delchyl).

Falte (§) f E₁₂, Fältchen (§), Fältlein (§) n E₇. 1. záhyb, rasa, skládka, vráska, zmrsk, náběrce, vap, vraskskina, varhánky. 2. fig. die ~ it des Vergerš záhyby a útroby srdec (nitro); geżogene ~ it sběry; (ſich) in ~ it legen, ~ it werten o schlagen delati n tvořiti záhyby, záhybati, o-, řásniti, řasovati, nabirati, vraštití; viá. er ſiht ihr alleweit auf den ~ it neuheyle se od ni (od žens) (po celý čas). 3. vráska; die Maße in ~ it sieben nos krčiti; die Ztirn in ~ it sieben čelo svraštití; niicht aus i~ it ~ it kommen nevycházeti ze své míry. 4. geol. ohyb, zat-, klika, hák.

Faltel... ⊠ (§...) souk. ~ klappe f sber; ~ taſel f deska sběrná.

Fältel (§) n E₆ záhybek, násbérka. Fälteln (§) ¼a, ¼r ſich ~ C₁₂: (ſich) ~ řáskovati (‰r se).

falten (§) I. ¼a, ¼r ſich ~ C₁₃, p. p. tei gēſalten. 1. záhybati, v záhyby skládáti, ráskovati, řasovati, nabirati. 2. e-n Brief ~ list skládati n p složiti. 3. die Ztirn ~ čelo (svraštití). 4. die Hände ~ ruce spinati n p sepnouti; mit gefalteten o gefaltenen Händen sepjatyma ru-kama. — II. % 1. ~ n E₇ bez pl., Faltung f E₁₈.

Falten..., falten... (§...) ~ artig a záhybovitý; ~ blume f bot. Evolvulus vyvinutec, vyvlacec; ~ bruch m přehyb n zálom řas; jaficher ~ bruch = Al 5.; ~ bund m 20. Trochus tuber kotouč záhybovitý; ~ decel m bot. Schistostega dřipovičník; ~ drüder m ⊠ stu. řáskovač (u šachto stroje); ~ fall m = ~ würi; ~ flügler m 20. = Faltflügler; ~ förmig a záhybovitý, řáskovitý; ~ füllung f ⊠ stav. náborová náplň; ~ gebirge n geol. kliktina, klikaté horstvo; ~ geſco m 20. Ptychozoon homalocephalum geſko| lałočnatý; ~ jungfer f 20. taitlenijche ~ junger Ascalaphus ploskoroh; ~ klappe f 20. Spondylus plicatus ostnatka záhybovitá; ~ kſicd n řasnatý sat; ~ forb m = Baſtreg; ~ kranz m kruh n věnec rasnatý; ~ leer a bez záhybů, bez řasek, nezahybany; ~ erásnatý; bez vrásek, hladký; ~ leger m ⊠ tkale. skládací; ~ los a = ~ leer; ~ magen m = Blättermagen; ~ morchel f bot.: a) Helvella chřapáč (houba); b) Merulius dřevomorka, stro-

Famulus

— 882 —

fangen

Famulus (~~) [fr.] m E. 6 1. sluha. 2. (student) pomocník univerzitního professora.

Fäu (–) m E₃ prov f = Nébu.

Fanal (–) [fr.] m (n) E₃, D₁₁ vod. plav fanali. fanar†, svítilna, znamení ohnem (v nocí) neb dýmem (ve dne), maják, signálový ohem.

Fanal (–) n E₁. = Fanal. 2. reeká čtvr v Konstantinopoli.

Fanariot (–) m E₅₀ obyvatel Fanari (v pěděch. 2.)

Fanatiker (–) m E₆. –in f/ E₁₉ fanatik†. (vášnivý) blouznivec n nadsenec.

fanatisch (–) [fr.] a D₁₂ fanatieký. (vášnivé) blouznivý n rozníčený n nadšený.

fanatizieren (–) [fr.] (n) fanatiso- vati†, vášnivé koho roznícovati.

Fanatismus (–) [fr.] m E₁₄ fanatismust. náboženské n politické rozníčení, blouznivost.

Fanchon-Zec (–) fanšo†) n E₃ hra dětska. fand (–) impf., jände (–) conj. impf. od finben.

Fandango (–) [fr.] pań. m E₂₅ id., inárodní tanec španělský.

Fanfare (–) [fr.] f/ E₂₂ fanfára†, (plesně) troubení, vytrubování.

fanfaren (–) (–) †n (b) C₁₂ troubiti fanfary.

Fanferlüsche (–) [fr.] f/ E₂₂ 1. titérka, cetka, blyskotka. 2. hejsek.

Fang (–) m D₁. 1. a) lov(ení); b) lov. kořist; anj den – ausgehen vycházeti na lov; 3. guen – šunt mítí hojný vod; 4. místo lovu. 3. past; ryb. ohrada, sádka. 4. a) spán; b) = záhn. 5. lov zaražení, zavazení; dem Bären e-n – geben medvěda zaraziti (= abfangen 3.) 6. θ hor. = Fangschürze. 7. komín (= Rauch fanz).

Fang..., fang... (–), –c... –apparat m lapadlo; –arme mpl. zo. chapadla (polypú ata); –bačke f Θ hor. = –born; –ball m: a) hra v mič (vrhaci n chytaci) lobda, lopta; b) mič (vrhaci n chytacíj) (opak Schlagball): –ball spílen hrátí mičem (vrhacím) n v mič; –baum m lov. lapák (= Schlagbaum); –becher m lapadlo, –čka, chytačka (hráčka na chytání kulčky); –beim n zo. kle- peto; –brief m (Verbaitsbe节) zatykač, rozkaz zatýkací; –bühse f Θ hor. lapaci klapavka; –bühne, –buhne f Θ vod. st. výhron lapaci; –dammt m Θ vod. st. jimka, ochranná hráz; –daumen m Θ hor. = –hern; –eisen n. 1. = a) ze- leza (na lisky, kuny ata); b) ostěp myslivecký n do- bíjecí (na čornou zvě). 2. hor. –eisen beim Schachtge- flänge = –horn 1.; –faden m v Zraßtöbiere zahavá vlákna láčkoveň; –fahrzeug m lodice k lovú; –feder f Θ hor. pérovka lapaci; –federfahren m Θ hor lapaci oštěp; –liege f zo. Hemerodromia mantispa kudlanka; –froisch m Θ beim Schach- tageange = –horn; –fuß m: 1. spár. pařát, pazour. chapadlo. 2. Θ hor. beim Schachtageange lapaci tahadla; –garn n lov. tenata, –átka (na zvě. ptačvo a ryby); –geben n lov. dávání závazu n zárazu; –getd n: a) lov. chytné, lovné todměna za chytení zvěra; b) žalbřík, poplatek žalbřímkovi; –geräthe npl., –gestelle npl. lov. nářadí n při- stroje lapaci; –gier f chytavost, chitvost (to- kamni chytfte klادeny) usvědčiti; –graben m Θ vod. st. strouha odvodnůjící; –haken m Θ hej, lapaci pazour(ee); –henschrede f zo Mantis kudlanka;

–holz n sklopec, past (= –gabet); –hölzer npl. beim Schachtgeange = –horn 1.; –horn n Θ: 1. Θ hor. st. –heru beim Schachtgeange patníky tahadlově. 2. str. záchytné rohy; –hund m lov. (o psu) lapáč, chytal; –instrument n Θ hor. lapaci nástroj, lapadlo, –ák; –käfig m klec lapacíka, lapáčka (k chytani ptačval); –klanc f: 1. = –juß. 2. Θ hor. lapaci drapák; –kot m = –horn 1.; –kralle f = –fuß; –lager n beim sunſt und Nachbargefange po- duška tahadlová; –leine f: a) lov. tětiva, provazec, šńúra, vodido (na psa haryře); b) plav. lano upevňovací n přivazovací n vlečně; –lien f plav. ouvazové lano (u člunů), vazák n vazoun člunový, lapák, lano jimž se vv- tahují veci na palubu; –luſt f: a) = –gier; b) radost z chycení (koho v čem), škodolibost; –luſtig a škodolibý; –meijer n lov tesáček. zavazák; –mutter f Θ hor.: 1. šroubový zvene (lapaci), tulejka (lapaci). 2. mutter mit Slappen = –bliche; –neß n = –garn; –rachen m Θ hor. = –Ralffangschere; –rad n Θ hod = –Anfchlageraß; –rechse f Θ ryb. vrſe (k lovu ryb); –schauſel f str. lopatka; –schere f Θ hor.: 1. = Federjalle. 2. = –Ralffangschere; –ſchiff m plav. jimaci lod; –ſchleuf f Θ stavidlo; –schnur f an Unijerumen závěsní šńúra na stejnokroji, šńúra přišitá ke stejno- kroji, ošnoření na čamarách neb attilách; –ſchraube f Θ hor. = –mutter 1.; –schrede f zo. = –heuſchrede: –ſchuh m Θ lapaci kopýtko, kozí kopyto; –ſchürze f Θ hor. chytadlo; –ſtaſh m lov. = –eisen; –ſtein m = –dtp (č) chyt; –ſtof m = –beder; –ſtrich m: a) lov = –leine a); b) = –Ralftrid; –tau n plav. záchytka lanová; –tuch n: a) plav. troud k rozdělání ohně; b) plachta hasičská; –ventil n am Sacraſlebajebaže zámyčka u měchu varhan; –vogel m lov. = –Vießvogel; –borrichtung f Θ hor. = –ßalfbrembe; –wanje f zo. Nepa spleſtule; –weiſe f lov. způsob chytání n lapání; –wiede f ſlahoun. téhel (tyška k uvazo- váni pramene): –žahne mpl. zo. špičáky (zej. pši a koní), tesáky n kly (divokého kance); –jeug (rybářské) přístroje chytací n lapaci.

fangen (–) C. I. †a 1. chytati p-iti, lapati p-iti, uloviti (coo); alleš = všechn schytati, po-; ju Cnde = dochytati; ſeuer = chytati p-iti, vzniti se; das Holz fängt ſeuer dríví chytá; fig. er fängt gleich ſeuer jest (snadno) popudlivý. f je hned hrr; Grillen – upadate v zádumči- vost; S. – a: – chytiti, polapiti, přežniti koho; b) fig. chytiti, ošiditi, přelstiti koho; Prv. wer den – will, muſe früh ausſchen kdo chce na toho vyzráti, musi si (nau!) časně přivstati; mit gefangen mit gehangen, mitgesangen mitgegangen s kym kdo postižen, s tím jest odsouzen; anſt die Veintruhe s mit Begelkeim – chytati na vějičku n na lep; mit Spect fängt man Mäne myši chytaji se na slaninu, lidé na pěkná slova; dítě loudí malovaným vajičkem. 2. (unfreutwillig et. –) e-e Kraantheit – nemoc si uloviti n uhnati. 3. †lov. = abſangen I. 2. 4. prov. j = beſommen I. – II. †r sich 1. – chytiti se (pass.); čs hat sich e-e Manu in der ſalle geſangen myš chytila se do pasti; fig. sich in i- n eigenem Werten – odporovati si v ſeči. F seknouti se. 2. o větru: sich – opírati se, točiti se (kdo). – III. gefangen p. p., a D₂: 3 hesto o sobě. – IV. †n E. hej pl.

Fänger

— 883 —

Farben...

Fänger ( ~ ) m E₆ 1. chytač, lapač; fig. skádlivý pohled. 2. lov = Hirchfänger. 3. pl. = Fangzäbne. 4. Θ zadřžovadlo, lapadlo, -ák typ. = Bogenfänger b). 5. u kulčeníku: koule, která se snadno zaběhne, zaběhlík.

Fängereci 1. = Moketterie. 2. chytani, lapani.

fänglich ( ~ ) a D₂₃, die Eijen ~ stellen železa na lehko n z lehka naličiti.

Fängnisch ( ~ ) f D₁₄ = Gefängnis.

fängt, fängt ( ) præcs. od fangen.

Fanni, Fannn ( ~ ) f E₂₅ = Francisea.

Fant ( ) m E₃, pl. wi D₁₁ 1. [it.] výrostek. mladík (zjм. lehkomyslník, hejsek). 2. v Phantz...

Fant... v Phant...

Fantaſſc. v Phantaſſc... v. c.

Fanz ( ) m E₂₉ hejsek. špřymar, šibal. faradifieren ( ~ ~ ) I. v₄ C₁₂ léčiti induk- ením přístrojem. II. % ſ ~ n E₇ bez pl., Faradifierung f E₁₈.

Faradísmus ( ~ ~ ) m E₁₄ bez pl. indukční elektrina.

Faramca ( ~ ~ ) [lt.] f E₂₃ bot. Faramca odo- ratissima.

Farb..., farb... ( ~ ... ) I. = Farbe..., ſärbe... = II. -erde f Θ barvivá hlinka; -holz n Θ dřevo barvířské; -holz-hobelmashine f Θ hoblovačka na dríví barvířské; -kasten m barevnice; -laufer m typ. běhoun; -los a bezbarvý; -evný; -loſſcfit f bezbarvost, -evnost: -mühſc f mlýnek na barvy; -reib(e)- maſchine f Θ = Farbenreib(e)-maſchine; -ſchrei- ber n tel. (ohne Melans arbeitent) stroj barvopisný (her pěvářečě praecised): -ſtoff m n -ſubſian f bar- vivo (sř. tě Farben..., ſärberz...).

Farbe ( ~ ) f E₂₇ 1. barva: a) der Schne hat e-e weiſe ~ snih má bilou barvu n jest bilé barvy; Œug von duſter n látka temné barvy; e-e ~ ſaſſt o spiert in die andere barva přechází v barvu; der Spat spiette hundert chůje n opál hrál n leſkl se stem krásných barev; mit ~ anſtreichen (na barviti; ~ geben zabarvovati; ~ betommen zabarvovati se; fig. ihm erſcheint alles in der ~ der Hoffnung vše se mu jevi v růžovem světле; b) to barve oběhjeje ſrijche ~ haben miti zdravou barvu; die ~ wechielo u ändern měniti barvu, (rotb wertem) cernenati, (blicch werten) blednouti; fig. die Žade betonnt věc nalývá určitého vze- zření; lira v karty. ~ bedienen o beteunen při- zn(á)vati, přid(á)vati n ctíti barvu; ničt mit der ~ beranſc wollen nechtíti se přiznati; 3-m (die) ~ halten zůstávati věren komu, neopouštěti koho; die Ærennde, die uns ~ halten prátelé věrní a stáli; ničt ~ halten ne( po )držeti barvy. (vy- rudnouti, (vy)blednouti; fig. býtí vrtkavým ~ nestálým; fig. die ~ (Bartei) wechjehm přestou- piti n přidati se k jiné straně; fig. 3. mit häſſtichen ~n abtalen škaredými barvami (vy)- lěčiti koho; c-r Sache e-e quite ~ geben věc pěkně (vy)lěčiti; Θ typ. barva, čěrn tiskař- ská. 2. lov. barva (= krev). 3. (těž Färbe): a) harvíſtví; b) barvina.

Farbe... farbe... ( ~ ... ) -beere f = ſkermeſs- beere; ~ gefäſſ n tel. nádol(h)k(a) n korýtko na barvu; ~ haltend a barvu držící, stálobarev-

ný; -rad-träger m nosí kolečka natěra- cího: -rädchen n tel. kolečko n obrouček natěrací; -reiber Θ m: a) roztíradlo barvy; b) tříč n roztírac barv; -ſchleibchen n tel. kolečko psačí; -waren fpl. obch barvy, zboží barvířské; -waren-handlung f och. obchod (s) barvami; -wechselnd a měnívý, pěstrý (n těž Farb..., Farben..., Närbe... Närber...).

Färbe ( ~ ) f E₂₃ v Farbe 3.

Färbe... ( ~ ... ) -bad n, -ſotte f lázen̈ barvici; -eulterie f žlazokub barvířský (Coulteria tinctoria; -ſchleche f bot. = Närber- fleche; -fratte f bot. Helleborus purpureascens; če- merice(ellebor) cervenajici: -ginſter m bot. = Närberginſter; -haus n barvírna; -holz n = Farbholz; -kasten m barevníčka, paleta†; -kessel Θ m kotel barvířský; -kraut n bot. gelbes -kraut Bidens tripartitus dvojzubec trí- diluhy; -kunſt uměni barvířské, barvířství; -küpe Θ f kad barvířská; -mittel n barvivo; blaues -mittel modridlo; -monat m lov. = Mai; -ſtoff m = Farbſtoff; -loſſ-fabrik f barvina; -jeit f lov. doba vybarvování n pře-

farbeln ( ~ ) v₄ (b) C₁₂ viá. = ſich schüuten.

Färben ( ~ ) I. %a C₁₂ 1. (o) barviti; mit et. ~ barviti čim; blaue ~ barviti na modro, modřiti; gelb ~ žlutiti; roth ~ červeniti; schwarz ~ cerniti; et. ~ laſſen dátı do barvy; fig. et. ~ zastírati, omlouvati, (o)krášliti; ein in der Wölle gefärbter Radicale čistokrevný radikál; fertig ~ dobarviti; das Aſſter barviti die Aaheer grau stářim vlasy šedivěji; die Ženne hat ibn braun gefärbt slunce o opálidio, sluncem snědli; die Ženne färbt die Bünne grünt stromy se sluncem zelenaji; fig. ein von lquinnt gefärbter Bericht zpráva zbarvená nepřízní; et. durch gefärbte Brillen o (Mäßer jeßen pohližeti na eo předpojatě. 2. ~ = anſtufen o anſtreichen I. 2. — II. %r ſich ~ 1. barviti se; ſich ~ o ovoci zapalovi se. 2. ſich ~ lov. (o jelenel) wy-barviti se, pře- se. — III. %r 1. ſ ~ n E₇ bez pl., Fär- bung f E₁₃. 2. jen Färbung f E₁₈ barvitost, barva.

Farben..., farben... ( ~ ... ) -abſtufung f stupňování n odstiny barey; -auftrag m mal. nános barey; -behandlung f mal. = mitdrehung; -bild n: a) barevný obraz; b) ſys. vidmo bar- revné; -bilderdruckerei f barvotiskárna; -blind(e)r m barvosiſpele; -blindheit f ne- rozeznávání barev, daltonismus†; -bozen m = Regenbogen; -brechung f n₃, měněni barev, měnívost, lom paprků barevných; -brett n mal. paleta†, barviště; -bruheſ vářená barva; -buchdruck m Θ barvotisk; -buch- drucker* m Θ barvotiskaŕ; -chemie f lučba barev; -clavier n %s klavir barvový; -con- traſt m protiva barev; -dreicd n %s. trojuhelník barev (červené, oranžové a fallové); -druck m Θ barvotisk; -druck-umſchlag obálka barvo- tisková; -drucker m Θ barvotiskaŕ; -eisen n želízko na barvu, roztérák; -erſcheinung f barevný zjev n úkaz; -erzeugend a barvo- tvorný; -erzeugung f výroba barev; -fabriſ f továrna na barv; -ſeuer n ~ : a) barvnev šroj; b) lesk barev; -gebung f pokládání n połožení barev, zabarvení, barvitost, kolo- rit†; -gekneſs n mal. mazanice, -n. pleska-

*

Farber:...

— 884 —

Farinade

nice, kaňhanice; ~glanz m fys., min. lesk n živost barev; ~grund m mal. podklad; ~haltbar a stálobarevný, stálé barev; ~harmonie soulad (harmonie) barev; ~haut f duhovka; ~holz n Ø = Farbels; ~fassen m skriňka na barv n s barvami, barevnice; ~flecker m barvokaz, mazal, kaniln; ~kobalt m mm. modrý kobalt; ~förper m = Farbsteff; ~freiset m fys. vrtlík, kotoučbarevný, kotouc s doplnovacimi barvami smesovacími (k nářenměu vynučováním); ~hübel m kelímek na barv; ~fundiiger m znalec barev, kolorista]; ~lage f = auftragen; ~ichre f: a) nauka o barvách; b) nauka o koloritu; ~lithographie f (opak Zwerg lithographie) barevný kamenotisk, kamenotisk v barvách; ~loša = farbles; ~material n barvivo; ~mejskunjt f fys. barvyměstvi; ~messer: 1. n mal. nožik dlaňkový n malovací n dlaňka. 2. m fys. stupnice barev, barvomer; ~mischung f mal: a) mišení barev; b) barvitost, kolorit; ~mühle f m lýnek (ruční) na tření barev; ~müscht f zo. lastula mlží, miska na barv; ~miiße f barevná čepice (zejm. studiát); ~napf m Ø miska n stře na barvu; ~näpfchen n mal. čiška k paletč (na olej a terpentin); ~pasten fpl. barevné pastyj; ~pracht f nádhera barev; ~probe f Ø barv. zkouska barev; ~pulber n: a) prášek barvicí, barva rozmělněná (v průšku); b) (ohnostroj) barevný oheň; ~pyramide f = ~dreied; ~resler m odraz barev; ~rand m: a) barevný okraj; b) am Ferngtase duhový okraj; ~rcib(c)~maschine f Ø roztěradlo barev; ~reibstein m mm., mal kämen na tření barev; ~reiber m Ø barvotříč, ~eč, trič n roztěrač barev, iron. = ~ledjer; ~reich a hojný barvami, bohaté barevný n barvity, malebný, (sietjarsig) mnohobarevný; ~reichthum m bohatost barev, bohatá barevnost n barvitost, malebnost; ~ringe mpl. fys. barevné kruy (prsténky Newtonovy); ~faum m = kraud; ~jeala f = meister 2.): ~schachtel f = ~fassen; ~schale f miska na barvy; ~schattierung o odstínování barev; ~schiller m n ~schimmer m = ~piel; ~schmeiz m: a) = glanz; b) precházení barev; ~schen n path. vidění barv, barvitá chromatopsiej, barvovidnost; ~sinn m: a) = ~jel; n; b) smysl pro barvy; ~kizze f náčrtek barvami; ~forten fpl. druhy barev; ~fortiment n souhrn barev; ~spatcl m: a) mal. spáchtlej, snímadlo barev, seškrabovadlo p stíradlo n nákdy tež = meister a); b) typ tež ~spachtel m lžička na barvu; ~spectrum n = ~bild; ~spiel n, ~spielung f hra n mihání barev; ~stein m Ø: a) mal. kämen na tření barev; b) typ barevník, kämen k roztírání barev; ~steindruf m Ø barevný kamenotisk. barevná lithografiej, barvokamenotisk; ~steindrufbild n obraz provedený barevným kamenotiskem; ~steindruder m tiskáč barevného kamenotisku, barvokamenotiskač; ~stift m barevná tužka; ~stoff m barvivo; ~strahf m fys. barevný paprslek; ~stufe f stupci n odstín barvy; ~stufen meister m = ~meister b); ~täfchen u desticka barv, (čtyřhánná) barvíčka; ~teppich m pestrý koberec; ~ton m ton n ráz barev; ~trog m kbelík na barvy; ~tud n barevný šátek; ~veränderung f

(z)měna barev, kolorisacej; ~vertauschung f jinobarevnost, záměna barev, allochromاسiej; ~voll a barevnatý; ~walde f Ø typ. váleč k barevnému tisku; ~wandung f min. měna n taláčení barev; ~waren fpl. barv; ~wechsel m měnivost barev; ~wechselr m zo. trogma rypákovitá Maena vulgaris; ~werk n pína, strakatina; ~wurzel f bot. = Färberrotje; ~eichnung f výkres barvami; ~zersehung f rozklad barev; ~zerstrennung f fys., věd, rozpryl paprsků barevných; ~zeug n barevná tkanina (siv. w Farb..., Farbe..., Färbe..., Färber...). Färber (2.) m E6, ~inf f E19, barvír, f ka. Färber... (2.)... ~baum m bot. Rhus cotinus (Skumpa) rujt; ~berec f bot. Rhamnus tinctorius řešetlák barvířský; ~blume f bot: a) ~tamille; b) = ginster; ~bursche m barvířský uceň; ~collinsie f bot. Collinsia tinctoria kollinsie barvířská; ~distel f bot. = Berstenraut; ~eiche f bot. Quercus tinctoria dub barvířský; ~sfechte f bot. Rocella tinctoria skalácka barvířská; ~flotte f = Färbeflotte; ~gallwege f zo. Cynips tinctoria žlabatka barvířská; ~geſell(c) m barvířský (tovaryš); ~ginjer m b Genista tinctoria kručinka barvířská; ~gras n bot. = wau; ~handwerk m barvířská; ~famille f bot. Anthemis tinctoria rmen barvířský: ~knöterich m bot. Polygonum tinctorium residen barvířské; ~kraut n bot: a) = pinjer; b) = Färbekrant; c) Verajdare; ~frenzdorn m bot. Rhamnus infectorius řešetlákливý n barvířský; ~froton m Crotophora tinctoria variabilis obecná, otocník menši; ~laf m ohěl. lak barvířský; ~maulbecrbaum m bot. Machura tinctoria moruse barvířská, banis barvířský; ~moos u bot = ~stede; ~nesſel f bot. Gunnera chilensis batora chilská; ~ochsenzunge f u. Anchusa tinctoria pilát barvířský; ~přicme f bot. = ginster; ~röthe f bot. Rubia tinctorum morena barvířská (= Strapp); ~saslor m bot. = Berstenraut; ~sarte f bot. = Verajdare; ~ſumach m bot. = baumt; ~virgile f bot. Virgilia lutea holoblízník žlutý; ~waid m bot. Isatis tinctoria boryt barvířský; ~waldmeißer m bot Asperula tinctoria měinka barvířská; ~waum bot Reseda lutcola rýt obecný; ~wurz f bot. = röthc. (siv. i Farb..., Farbe..., Färben..., Färbe...).

Färberci Ø (~~) f E18 1. barvinstvi. 2. barvírna.

farbicht (2.) a D2,3 = farbig I. 1.

farbig (2.) I. a D2,3 1. barevný. 2. (bunb) pestř. — II. ...farbig ve složeninách: ...barevný, ...barvý, na př. cíln. jednobarevný, jednobarvý. — III. ſy-c(r) m, ~c f D2,3 muž a žena pleti barevné, černoch, rudoch, mulat atd. (opak: Weißer běloch).

Farche (~) f E22 bot = Bergzirbelblume.

Farce (ěn farse) [fr.] f 1. kuch. nádivka. 2. fraška, špřym(ovná rna).

farcieren (~) [lt.] I. %a C1,2 kuch. nadivati. — II. % ſ- n E7 bez pl., Farcierung f E18, ~farin (~) [lt.] m E3, ~jufer (~) m E6 obch. písek cukrový, kassonádał, farin†.

Farinade (~) [lt.] f E22 obch. písek cukrový (= Farin).

Färiinger

— 885 —

|fäschinieren

Färiinger (—) m E₆. —in f E₁₉ obyvateľ, f -ka ostrovú Färskyeh.

Farken (—) [dnšm. = Helet] n E₇ plav.: hřeblo, španělské košťe (= pantiicher Besen, v toto 2. plav.).

Farm (— n —) [angl.] f E₁₈, m E₃ nájemný dvorec n statel, farmať (težm. v Americe), pozemek.

Farm... (—, n —) ... -besiſer m majetník farmy, farmaŕn.

farmen (— n —) vₐ (b) C₁₂ farmařiti, na farmě žiti n hospodariť.

Farmer (— n —) [angl.] m E₆ farmaŕt, majetník farmy.

Farn (—) m E₃ bot. Filix kapradí, -ina, F paprad, peračinka, řebříčina.

Farn..., farn... (—) bot. -artig a kapradinovitý; -artige Pflanzen kapradiny; -kraut n v heslo o sobě; -wedel m vějíŕ n list kapradiny.

farneſiſch (—) a D₂₃. — (er Žier, (býk) farneský).

Farn-kraut (—) n D₆ bot. Aspidium fragile (—) = Farn; heinečs = kaprad n papratka křehká.

Farn-kraut..., farn-kraut... (—) bot. -abdruf m otisk kapradinový; -ůhnutich, -artig a kapradinovitý; -beschreibung f popis kapradin; -mänuchen n bot. Aspidium filix mas kaprad samec n saméí; -versicinerung f geot. zkameněnělá kapradina.

Faro (—) [ital.] I. m E₁₅ 1. maják (= Leuchthurm). 2. ~ (Weerenge volt Meſſina úžina messinská. = II. n E₂₆ 1. farańt (hazardní hra). 2. faro(t) (druh begleichego pival).

Faroer (—) tež + Faröer-Zuſelu (—) f E₂₂ ostrovy na souroſtovi Färské.

faröiſch (—) [dán.] a D₂₃ fárský.

Faros (—) m neskl. bot., zahr., velké podzimní jablok.

Farr (—) m E₂₀, æ m E₂₁ by' (če)k, tur.

Fарен (—) m bot. neskl. = Farn.

Fарен..., farren... (—) A. bot. = Farn..., farnt... B. [Farr(e)] -aung n bývi'oko; Ičedna n z hovězi kůže, hovézinový; -mummel m prov. 3. = Zuchſtier; -ſchwanz m býkovec, žila (= Djenjentier).

Farsch (—) m E₃, Farſc (=) [fr.] f (v Farce) sekanina ſpenátová n ſčovíková.

Färje (—) f E₁₂ jalovice, jalu'vka.

Färjen-kalb (—) n D₅ tele. jalovice.

Farvel (—) f E₂₂ rak. = Wechſpeife.

Farr P (—) 2c. v Žur 2c.

Farjer (—) m E₆ 1. P ~ m, -in f E₁₉ prdoch, -oška, poprda. 2. zo. = Trompetervoget.

kas (lt. právo; ~ et nefas právo a neprávo; per ~ et nefas právem i neprávem, všemi proſtrědky).

Fasan (—) [lt.] m E₃, E₂₀ bažant↑; junger ~ bažantek, -ik; deutscher ~ = Birtſuhn.

Fasan(en)=..., fasan(en)=... (—(—)...) -artig a zo. bažantovitý; -artige Vögel bažanti; -ange n: a) oko bažanti; b) bot. = Adonis' (blume) 2. (v Adeniš II.); -beere f bot. = ſinnische Beere (v Beere 3.); -beller m lov. pes bažanti; -braten m pečené n pečinka bažanti, pečený bažant; -ente f zo. = Pfeifeente; -garten m, -gehege n, -haus n bažantnice; (obv. Fasan-haſn m (kohout) bažant; -henne f bažantnice (slepice bažanti); -jagd f hon na bažanty; -jäger m lovec bažantň, bažantník; -kraut n: a = Z chafgarbe; b) frühiäbriges -kraut (Orobus vernus lecha jarní; c) schwaryes -kraut (Orobus tuberosus niger lecha hliznata; -meister m vrchní bažantník, nad-bazautník; -neſt n důlek, bazanti hnízdo; -rauch m kouř bažanti; -schnecke f zo. Phasianella bažantovka; -schwanz m: a) bažanti ocas; b) hot Sertularia myriophyllum srpek mnoholistý; -ſtrauch m bot. = Maſenbaum; -trog m bažanti koš n mech; -wärter(in) m, -ziüchter(in) m hlída n f -ka bažantů, žert. krovák, topickár; -zucht f chov bažantů; -zwinger m ohrada na bažanty, bažantnice (= -hanß).

Fasanerie (—) [ſaſan] f E₁₈ bažantnice, ohrada na bažanty.

Fasanerie... (—) ... -besiſer m majitel bažantnice.

Fasese (—) [lt.] mpl. neskl. (= -biindel n) a. st. v E₆ ~ der Vicerent fases†, svazek prutů (liktorský).

Fasch (—) I. m (n) E₃ A. (tež ~ c E₂₂ skoro †, ještě prov) 1. erb. pás n prostředek (šitu třikrát na píše rozděleného). 2. živůtek n šněrovačka bez pásku ramenních. 3. lov. barva, krev (= Z dmeiř, Blut 1). B. 1. ☉ kožel. kus kůže. 2. łak. zábov. hubky, hniloba úst. = II. ſ! int. lov. = ſaſ! chop! (volání na psy).

ſaſch (—) a D₂₃ [angl. fashionable] F ſesný; -ácky; (o věčeh) úhledný, úpravný, vkusný; (osobach) švarný; mor. šumný.

faschen (—) vₐ (b) C₁₂ 1. lov. = Bluten I. 1. a). 2. = ſip (p)enst.

Faschine (—) [fr.] f E₂₂ voj. vod. st. apruže, hat, fašinať, otepi proutí; mit ~ wehren zahatiti.

Faschinen... (—) ... voj. pevn., vod. st. -band n, -bund m houžev n houzvice na vážání hatí, otepi, fašin; -bank f hatidlo; -beſleidung f obstéra n opažení n ohatění hatěmi n otepni n fašinami; -binden n vážání n vyrábění hatí n otepi n fašin; -ſlending f zákryt z otepi n hatí n fašin; -boſk m = bauſ; -bruſeſe f, -damm m most n hráz z hatí n otepi n fašin, hráz haſová n fašinová; -hoſt n proutí n větvoví (na hatě), chrast i n proutí na hatě n otepi n fašiny; -laga f, -ſchicht f vrstva hatí n otepi n fašin; -ſchre f mira na tloušku hatě n otepi n fašiny, apružnice; -machen n = -binden; -materiał hnošta haſová, apruži; -messer m sekáček na hatě n otepi n fašin, tesák (pobočn zbraň); -werk n hať(ov)í. zákryt n dílo n obstéra z hatí n otepi n fašin.

Fasching (—) m E₃ masopust (= ſaſhuad).

Faschings..., faschings... (—) ... -ſeſt n šibřinky; -trapſen m kobliha; gejiſſler -trapſen kobliha nadívaná, kobližka; länglicher, niſt gejiſſler -trapſen šiška; -mäßig a masopustni; -narr m maškara; -oſch m vykrmeny vul; -ſcherz m masopustni žert; -thorheit f, narretheiſ f masopustni bláznovstvi n rej; -jeit f masopust(ní doba).

fäschinieren (—) [fr.] I. Ψ/α C₁₂ voj. obustirati n opažiti n obkládati hatěmi n otepni n fašinami. = II. % ſ F~ n E₇ bez pl., Faschinierung f E₁₈ vážání n vyrábění hatí n otepi n fašin.

Faschinierer

— 886 —

Fasß

Faschinierer (~-') |lt. fr. m E₆ voy vazac' hati: zákopničk. vížicí apruze

Fasciation (~-') ču -ejón) |lt. f E₁₈ st. stuhovatělost. spáškovatělost. fasciacel.

Fascie (~-') |lt. f E₂₁ 1. an. povázka sválová. 2. ⊕ povázka pre-. pás. f fä† (prkna, jinž se přivážne vodotvrdě stěna přikenn).

Fascikel (~-) |lt. m. n E₆ fascikl†. svazek spisu.

Fascikel... (~-...) |lt. ~-dedel desky na svazek spisu.

Fase (~) f E₂₂ 1. nit. vlákno. čmýři, kosma; (u košináři) frinous. frnoch. 2. ⊕ tes. zápustka; = abfajen II. 3. v Přade.

Fascl (~) I. f E₂₂ 1. řač 1. 2. hot Dolichos dlouhatec, dlouhovec; indenčre ~ Mucina pruériens obpupoš vědivý. — II. m E₂₂. tos pl. 1. plemenění, plemenitba; cíu šdwein zůr ~ balten chovati plass na plemeno. 2. plemeno, mlád; ~ ter diške násada. potér štyb 3. zvíře na plemeno, plemeník. -ice.

Fascl...; fasclin (~-..) ~ bod m beran, kozel (plemenný); ~frišc m F = ~bans; ~gebiir f, ~geld n připustné, rujné; ~hammel m ~ ~bed; ~haus m třestil. řtřestěne. poz, zpásenec. pudivitř, fučík, fanfárum; pleskal; ~huncšt m hřebec (plemenný), půšťak; ~jatšun m F = ~bans; ~fieſc f třěstilka, ztřěstěná n zpásěná (žena). tintuldo. fanfárum'; ~načt a = ſadennadt; ~ochs m prov. ~stier: ~schwein n prase plemenný: fig. hladonrveč: osola. která nemůže ze svých příjmuž žíti ani hladem zemřítí; ~stier m býk (plemenný): ~bich n: 1. plemenný dohytek. 2. (děrčením) drubež.

Fasſeſe (~-') f E₂₂ bot. bob. fazol†; zjm = ſajel I. 1. 2.

Fasſelei (~-) f E₁₈ 1. blábolení, zvanění. 2. ztřěstenost. lehkomyšnost. 3. ztřěstěný kousek.

Faste lers (~-') m E₆ 1. = ſajetbans. 2.

Faschelbier, ſaſchelwicin atd.

Fasjelhaft, fasjelig (~-') I. a D₂₂ nerozvázlivý, lehkomyslny. ztřěstěný, třestivý, zpásený. — II. s Fasjelhaftigkeit (~-...) f E₁₈.

Fasſeln (~-') I. I. I. věr ſich ~ fasſern. — II. I. (b) 1. (to živřatech) plemeniti se: (Gunge weſerin) roditi; (to kravě) (o)teliti se; (to ſen) (o)steniti se; (to svin) (o)prasiiti se; (to kož) (o)kožiti se; (to ove) (o)bahniti se: (to lom) (o)kotiti se; (to kohy) (o)hlebiti se; (to tošměních) rozmínozovati se; a. sm. býtě plodným, plody vydávati; čljen (bringen) dávati užitek; čareben prospívati, dariti se; Prv. unredt Gunt fajetl nídt na statku nepoctivě natybém není pozělmáni. 2. honiti se za záhavami, hýřiti, vyhazovati z kopýtka, žíti vesele; a. sm. a) třěstití (tož v nemoci), bláboliti, žváti, žvaniti, mluviti nesmysly, tlachati; b) dováděti, skotačiti, řpřímovati, etveračiti.

Fajen (~) m E₂ = ſaſe 1.

Fajen (~) C₁₄ I. I. věr, věr ſich ~ = fasſern. — II. ~ vₙ (b) = fasſeln II. 2.

Fajer ('-) f E₂₂ = ſaſe 1.

Fajer...; fajer... (~-..) ~ ananas f hot. Bromella Carotis karatas obecný; ~apatit m min. fosforit†, vláknitý apatit; ~artig a vláknitý; ~bänder npl. an. svazy; ~blatterig a

min. vláknité lupenitý; ~blende f min. = Ztrahlenblende; ~brauntohle f min. hnědé uhlí n hnědouhlí vláknite; ~biindel n (m) svazek vláken; ~čleſt m min. vláknitý celestin; ~datolith f min. botryolit†; ~durchkruzung f an. zkřížení (com. nervů čemch chiasma); ~frucht f hot. Incotarpus edulis vláknovec obecný; ~gefäß n bot. céva sočnice; ~geschwulſt f patb. fibrom†, nádor vláknitý; ~geiwebe n an., bot. vláknina, (dřevní) tkanivo; ~gips m min. sádra vláknitá; ~hant f an. blana vláknitá; ~haut des Blutes nitkovina; ~kalk m min. vápenee vláknitý; ~kapſeln fpl. svazy měšnaté; ~kiesel m min. buchholcit†; ~knorpel m min. chrupavka vláknitá; ~kohle f min. vláknitý anthracit, vláknité n dalaidové uhlí; ~körniq a min. vláknitě zrnitý; ~krebš m patb. rakovina vazivová tvrdá (Scirrhus); ~maſſe f vláknina, dužinna: ~mſchel f min. zkamenělý vlákml z rodu Inoceramus Cuvieri; ~načt a čistohnahý = ſadennadt; ~pilz m bot. Botrytis třapounek: Acrosporium; ~quarz m min. krěmen vláknitý; ~schimmel m bot. veilchenduftender Schimmel Byssus Iolithus plstivka fialková, mech fialkový; ~schweſel m min. vláknitá síra; ~ſicin m min. = ~lieſel; ~(ſtein)kohle f min. = ~ſelsle; ~toſſ m chem. filinč, vláknina, masovina; vlac (přotvní hmotna, 7 níž se tvoří vlákna v vštrouinych (schleb): ~toſſ-haltig a vlákninovaty; ~toſſ m min. vláknitá rašelina; ~wurzcl f bot. koren mreasatý; n ſrnousovitý; ~zclle f an., bot. buňka vláknitá; ~zelliq a an. vláknato-buněcnatý; ~colith m min. = ~Colithop.

Fäſſerchen (~-) n E₂₂ bot. pl. dim. od ſaſjer nitka, vlakénsko, žilka; ~Wurzel~ mreásek, kosmatina.

Fasjeriig (~-) a D₂₂ 1. vláknitý; -itý; ~er Gips = ſaleraips. 2. (to dřevě) sukokitý; (to koreně) mreasatý; (to ſetkva, vodnici atd.) dřevnatý, vysepatý; ~ werden dřevnatěti; (ausgeſaſſet) otřepený, roz. -vy.

Fajern (~-) v. v. věr ſich ~ C₁₂₂ rožtřepiti (v. se). fasjig (~-) a D₂₂ ~ = fasjig.

Fajion (~-) f E₁₈ ~ a + = ſaffion atd. Fajſs (~) n D₄ 1. (jako mira pl. ~) sud; ſiemes ~ soude(ce)k; ~ für sein sud an vino; nach dem ſaffe riechen o schneiden a pachnouti n chutnati sudem n ovinou: ein ~ Bier piva; drei ~ Bier trī iu sru piva; ein flaches ~ oboňka; zweicimriges ~ dvojka. půlsud; drei- cimriges ~ trojka: Zdrowišnber g svídnice, polouvozi; ein ~ bűnen sud pobíjét; ein ~ bedmen o vermachen o verſchlagen sud zabedniti; ein ~ auſſchlagen o aufmachen o öffnen sud vybedniti n roz; ein ~ auſpichen sud požahovati; ein ~ fugel o wälzen sud kouleti n váleti; das ~ bimwälzen sud zavaliti; ein ~ auſtriden sud osaditi; das Bier (vom Schärbottid) auf ſaſjer üllen pivo spílati; vom ~ bertanfen od sudu prodávati; das ~ rünt allmählich sud trousi. 2. fig. (trude Feten) soudek, sud, bečka; v auſſchlagen I. 11.; Boden 3; betrugen wie ein ~ opilý na mol; ~ er hat noch etwas bei mir im ſaffe má u mne nčno schováno, má ještě u mne vroubek; das ist ein Yed im ſaffe to je kaňka v kalanáni; es ist noch undt im ſaffe, werin (o darin) es gähben soll věc ještě musi překonati mnohé

Fassler

— 588 —

| fatal

n zkrátka (tečeno), abych se krátce vyjádřil
vyslovil; Prv. bei großen Herren muß man
sich kurz ~ s velkými pány malé reči. 8. die
Seite (o sich) mit (e in) Geduld ~ ozbajtire se
trpělivostí (v ~ II. 3.). — II. % sich ~ 1. v ~ I. 7.
2. sich mit A-m chytiti se s kým do křížku,
popadnouti se s kým, dostati se s kým do sebe.
3. vznamatovati se, sabrati se, vzchopiti se,
zmuziti se, nabýti klidné mysli; sich auf et.
gesamt machen v ~ V.; sich vor Sachen kaum ~ künnen
smichem div nepukati, smíchem se váleti.
4. ct. fast sich, ct. fäst sich ~ nečo lze pochopiti
n jest pochopitelno. — III. % (b) 1. ◎ ozubených
kolech afd: in einander ~ do sebe zasahovati, do
sebe zapadati; nicht gut ~ nezapadati; zedn.
(o maitz) chytati. 2. plav. der Aner fast kotva za-
hirá n zachycuje n zarývá se n zaklesává. —
IV. gefaist p. p., a 1. anal. inf. 2. anal. ~ II. 3.
klidny, rozvážlivy. odhodlaný; dem Sebe ge-
fait entgegengeben smrti zmužíle vstří čítí;
aufst. gefaist sein byt príchystán n pripraven na;
sich auf alles gefaist machen na všecke se při-
praviti n odhodlati. — V. % 1. ~ n E7, ber pl.,
Fassung f E18 anal. inf. 2. jen Fassung 1. ◎
obruba, rám. 2. (Gemeinnützimmung) mysli, vůle,
(zlá n dobrá) chvíle, (duševní) míra; mspr.
nálada, + rozpołožení mysli; sein Gemeinn. ist
nicht in f-x natürlichen Fassung (on) není v ob-
vyklé míře; Gemeinnützuno klid. rovnováha (du-
ševní); Fassung des Gemeinnützes spokojenost mysli;
die Vajfing behalten podržeti (ohvylký) klid,
nepozbýti mysli: 3. aus der Fassung bringen
prievěsti z rovnováhy, zmásti koho, splésti koho
n F koncept komu; er ließ sich nicht außer Fassung
bringen nedal se zaraziti; 3-m wieder Fassung
geben dodati komu znova odvahy; er war außer
(aller) Fassung e gan aus f-x fassung byl všeek
ze sše mýry n pomaten, nebyl ve sše míře;
aus der Fassung kommen přijítí z (obvyklé)
rovnováhy, zaraziti se, zratiuti hlavu; splésti
si koncept; pozbýti mysli n rovnováhy; er
kommt nicht leicht aus der Fassung neztrácí hned
hlavy; ohne aus der Fassung zu kommen ne-
ztrшеje hlavy, nepozbývaje klidu, nedávaje
se másti. 3. = fassungsgabe. 4. vyložení, ob-
jasnění, vyjádření, vyslovení. 5. ♂ Fassung
e-c Verfasset předsevzeti.

Fassler (2-) m E6, A. hosp. úl k chytání roje
vöel B. ◎ 1. (Ceschein) ~ zasazovač (dráhokamů).
2. naterac dievěnych soch.

Fässer..., fässer..., (2-..) = fäss... ~ weise adv.

po sudech, na sudy.

fassig, fässig (2-) a D2,3 stácitelný: ~ schmieden = nach dem Fashe schmieden (v Dais 1.).

Fassion (~) ~) [lt.] f E18 prov. a příznám příjmí.

Fassions..., fassions..., (2-) (2...) prov. j
-bogen m list příznávající; ~mäfig a = stat-
mäfig.

Fäselein (2-) n E7, dim. od Dais = Fäisches 1.
Fäster ♂ (2-) m E0 = Böttcher.

fasslich (2-) I. a D3,1. 1. pochopitelný (in ge-
greiflich). 2. ♂ chápavý; c-n leicht ~ en Verstand
haben suadno chápati. — II. s Fasslichkeit
(2-) f E18.

Fassungs..., fassungs..., (2-..) ~ artikel m
vec odberńá; pl. v. věri k vojenské potrebe;
~buth n post für�ehe včebühn kuńzka přejímací n

odberací na e nuc postovške známky; -qabc f, -kraft f
chápavost, vnímavost; fascht über m-e ~kraft
to jde nad můj rozum, na to můj rozum ne-
steč, f na to je můj rozum krátky; ~los a
zaražený, pomatený; ~loſiqkeit f zaraženost,
pomatenost; ~raum m objemnost, obsaž-
nost, prostornost, obsažný prostor, prostorný
obsah; ~vermögen n = ~kraft.

fast (v) (= fest) adv. 1. skoro, téměř, tak-, bez
mála, málem (= beinahe); ich habe ~ alles bezabt
zulaptil jsem skoro n téměř všecko; ich wäre
~ gefallen byl bych málem n hnedle upadl,
div (mspr. že) jsem neupadl. 2. † = fehr; nicht
jo = nicht soweit.

Fäst ... (2...) ~ bäcker m = Schwarzbäcker a);
~brot n černý chléb; (die junge) ~nacht f:
a) předvečer postu, masopustní úterek;
b) (Fasching) (die große v alte) masopust; masopustní nedele; ~nachts-anfuzq m masopustní n maškarní průvod; ~nachts-bruder m masopustník; ~nachts-dienstag m masopustní úterek, ostatky; ~nachts-Jezer m ger. myth. znuív zástup přiser; ~nachts-luft f masopustní veselí; ~nachts-narr m maškara; ~nachts-ochſe m masopustní vůl (při slavnostech masopustních v Paſſi); ~nachts-ſpiel n masopustní hra; ~nachts-tage mpl. = Fasching; ~nachts-woche f masopustní týden; ~tag m postní den, půst; bente iſt ein ~tag dnes jest půst.

Fasfage (~) f E22, správ. Fustage sud.

Fäſſe (2-) I. f E22, obv. ~ n sg. a pl. neskl.
1. půst. postění se (v fasten II.); streuge ~ tuhý
půst. 2. půst, doba postní; ~n haſſen půst
zachovávati; Prv. feine ~ n ohne ſtedtjden und
Predigt není postu bez ryby a kázání. —
II. [ft.] die ~ n pl. Fasti, ~ v (bäſen Ovidiov).
Fasſet ... (2-..) f prov. ~abend m = Faschinacht-
dienſag.

ſaſſen (2-) |Fasſe | I. % (b) C12 a) (ſich der
zweigen enthalten) postiti se, zdržovati se jídla;
bente wird gefaſſet dnes jest půst: b) postiti
se, nejisti masa; c) poet. des ſchtaſſes ~ spánku
se zdržovati. — II. % v ~ n E7, bez pl. půst.

Fasſen (2-) v Fasſe.

Fasſen... (2-..) ~ abend m masopustní
úterek; ~blume f bot = Primel; ~haunen n první
zdělanáři vinice; ~koſt f postní chudá strava;
~mandat n kat. nařízení postní; ~predigt f
postní kázání; ~ſchläger m 20.: a) = Brad-
jidnepe; b) = Regenpfeifer; ~ſchlier m 20.: a) Nu-
mentius arquatus koliha veliká; b) Chara-
drius pluvialis kulik obecný; ~sountag m ne-
děle postní; ~ſpice f postní jídlo; ~tuch n
kat zásłona oddělující v poste hlavní oltář
od ostatního chrámu; ~vorschrift f ~mandat:
~jeit f = Fasſe I. 2.

Fäster (2-) m E6, ~iu f E19 obyč. s a: (großer) ~
(veliký) postitel. f ~ku.

Fasſikel (2-) [lt.] m (n) E6 správ. Fädeitel
v toto.

Fata (2-) [lt.] f E11, pl. Fata = Fee; 195.
~ Morgana f E25 id. zreadlení vzduchu,
vzduchový obraz n přelud.

fataf (2-) [lt.] a D3,1. osudný, nešťastný,
šlakovitý, mrzutý, fatální (v verhánquivoll).
2. F nudný, mrzutý, protivný; ~er Mensch
clověk nudný, člověk protiva n omraza.

Fatalismus

— 889 —

[fänlicht

Fatalismus (~-~) [lt.] m E₁₄ id., osudo-
verstvi, víra v osud.

Fatalist [~-~] [lt.] m E₂₉, fatalistiſch (~-~) a
D₂₃ fatalista, osudovérec.

fataлистisch (~-~) a D₂₃ fatalistický†.

Fatalität (~-~) [lt.] f E₁₈ a) osud(nost),
fatalita†; b) nešťastná okolnost, nehoda.

fatiären (~-~) [lt.] ‰n (b) C₁₂ prov. a přiznávati
se na eo, přiznávati eo (sř. Fassien).

Fati me (~-~) [arab.] npr. f E₁₇ Fatima.

Fatſch (↓) m E₃ rak. = Widelband.

fatſchen (~) ¼a C₁₂ rak. = einfatſchen.

Fatſchen... (~...) ~band n rak. = Widel-
band.

Fäſſcherin (~-~) [kaž. z fr. vacherin] n E₃
obeh. švýcarský s'r.

Fatum (~) [lt.] n E₂₇ id., osud.

Faten p (~) m E₂, větši kus, ſták†, ramfál.

Fateſke F (~-~) [lt. facetiae] m E₂₂, E₂₅
1. sprýmaŕ, kašpárek, čtverák. 2 hlupec.

Faubourg (eti fobür) [fr.] m E₂₅ predměstí.

fauchen (~) C₁₂, ~ fauchzen (~) C₁₄ ‰n (b)
o zvíratech: prskati.

faul (~) I. a D₂₃ 1. snhilý, spráchnivělý,
zetlely, zpuchřely, ztuchlý; ~es Či vejče na-
lehlé, pukavec; ~er Geschmack o (Serduch chuť
zápach hnilobou n hnilinou; ~ schmeden o riechen
chutnati „páchnouti hnilinou; fig. ~es Mit-
glied der (Wejelljchaft neužitečný úd společnosti;
Θ hor. ~er Gang bezrudná žíla; ~es (We)birge
snhilé hory; ~ werden ~ faulen; ~es Dräune =
Zungenfreß; ~es Fieber = Fauſtieber; ~er (brödiger
Fauß kotlavý n p vyžraný zub; Θ hat. = faul-
brüchig. 2. plov. ~e Künfte nezdravé pobřeži; ~
Zdiff spinavá lod; ~e Œ bezvětrí (= Wub-
stile). 3. fig. das sind ~e Fichse o ~e Redensarten
to jsou lži „hloupé vytácky, to jsou liché
plané výmluvy, lárifári, třesky plesky; po-
vidali, že mu hráli; D. auf em Pferde jüden
~ 3. auf faßle (v toto) Pferde jüden; ~e Zunge,
~er Kopf ničema; ~e Wibe špatné n hloupé
vtipy: ~er Zäuber ~e Fütsche; et. ist ~ im Ztaate
Dänemart je cosi snilého ve státké dánském,
a tomto světě není všecko nejlepší, F ta věc
trochu smrdí; ein ~er Schuldner nesprávný dluz-
kí; die Sache ist ~ to jest spinavá záležit, ~es
sieht damit ~ aus dopadá to špatné, p smrdi
to (s tim); obch. (opak) fein chrafný, pochybný,
pochybné jakosti; ~e Schußen den unbunge-
dluhy. 4. (tragc) loudavý, volný, lenivý, líný,
lenosivý; ein ~er Mienjch lenoch; niicht ~ fein
nebyti líný, jeleniti ata; er ist ~ zu ~ um auf
die Post zu gehen je mu líno jíti na poštu; s neg.

často k ožnačení hbtosti: sie, nicht ~, sprang auf mich to
cna nelenic n neváhajíc vrhla se na me ne;
fig sich auf die ~e Haut o Seite liegen oddati se
lenosti, míti lenoru, lenošiti, valašiti; auf der
~en Seite o Bank liegen lenošiti, valašiti; ~er
Knecht sbírka počtů provedených, f šimſl; ~
Magd 20. = Wleſenscharrer; Prv. ~ beſommt weing
ins Man kdo neprucuje, ať neji; bez práce
nejsou koláče. — II. F.-e(s) n D₂₃ hniloba,
shnilotina. — III. F.-e(r) m, F.-e f D₂₃, lenoch.

Faul... faul z... (u...). ~affe m 20. Stenops
gracilis outloň ztepilý n ryšavý; ~bank f:
auf die ~bank kommen dostati se do oslovské
lavice; ~baum m bot.: a) Frangula alnus kru-

sina; b) Viburnum opulus kalina obecná;
c) Prunus padus střemcha; d) Lignstrum vul-
sare ptači zob obecný; ~baum-holz n dřevo
krušinové; ~beere f bot. krušinka (ploč klušůn);
~bět n lože k odpočinku; ~boden m 8 stav.
zasunovací záklopy stropové; ~brand m bot.
Uredo Carics snět pšeniční; ~bruch m 8 hut.
horkolomnost n chladno-železa, lámovost
zeleza za chladna i horka; ~brüchig a E
zapachlý, horkolomný, chladno-; ~brut f zka-
žený červ, hniloplod, plodomor (nemoc včel);
~brüitig a hnilovčelný; ~butte f, ~bütte f E
rap. zapařovačka (káž, v níž hladby se zapařuyd); ~eſche f
bot. a) = Affenbretbaum; b) = Čbereſche; ~ſieber n:
a) path. shnilá zimnice, hnilice, pitomice; b) zert.
líná nemoc, Lenor(ka); er hat das ~fieber přišla
nu líná hodinka, drži ho Lenor(k)a; ~ſeck m
skvrna hnilobná „ hnilokaz, peteče, vývyle
nervné; ~ſleſig a místy nahnilý, dostávající
skrveny; ~ſräſig a f líný a žravý; ~ſräſiger
Mienjch lenoch a (darmo)žrout; ~fuß m =
~thier; ~holz n: a) bot. Serissa foetida smrdeň
obecná; b) 20. Phalera bucephala (nočni motšů
vztyčnořitka lipová; ~nečcht m = fauler Knecht
(v faul I. 4.); ~frank a nemocný z lenosti;
~frankheit f = ~-fieber b); ~matte f rohožka
(na nohy); ~pelz m f lenoch; ~regen m =
Mehlthau; ~schimmel m bot. hnojice; ~thier n
a) 20. Bradypus lenochod; b) fig. F = ~pelz;
~thier-affe m 20. = ~affe; ~weide f bot. =
Bauernwohlweide; ~werden n hnití, zahnivání,
tlení, kažení se.

faulbar (~) I. a D₂₃ hnvív, kazivý. —
II. s Faußbarkeit (~-~) f E₁₈.

Fäufe (~-~) f E₂₂ hniloba, hnilét, hnilina,
shnilost, setlelost, spráchnivělost, stuchlost;
path. v Wein, Hernz, Mund-fäufe; les. hnilěště,
práchno (zkažené místo ve dřevě; hosp. ~ des Getreides
snět obilní; hor. drobivá žíla.

faulen (~) C₁₂ I. ‰n (b) hnití, tlíti, tuchnouti;
von unten auf ~ podehnivati; zu ~ anfangen za-
hnivati; er faunt bei lebendigem lebe hníje za
živa. — II. ¾ (správ. faulen) kaziti (eo), hnilobu
ěhojů působiti. — III. ¾ F.- n E₇ bez pl., Fau-
fung, Fäufung f E₁₈.

faulen (±-) ¼a C₁₂ v faulen II.

faulenzen (u~) C₁₂ (b) C₁₄, lenošiti, váleti
se, valašiti, zaháleti; ein wenig (o hic und da) ~
nékdy) si zalenositi.

Faulenzen (u~) m E₉, těž u f E₁₈ 1. lenoch,
lenošivec, zahaleč, povaleč, valach, pecivál,
ležák. 2. a) počt. = fauler Knecht (v faul I. 4.);
b) rak. (linkovaná) podložka, lenoch (=Vutne-
blatt). 3. stolička. 4. poduška (na pohovku).

Faulenzenz... (u~) ...leben n lenošivý n za-
hálčivý život.

Faulenzerei (~-~) f E₁₈ lenošení, zahálka.

faulenzerisch (u~) a D₂₃ lenošivý.
zahálčivý, pováživý.

Fautheit (~) f E₁₈ (pl. ~-en) (s)hnilost,
len(iv)ost, lenošivost, zahálečnost, zahálka:
Prv. mit der ~ femnt man niicht weit lenoch eti
nedochází; na měkkých polstářích se jména
nedobývá.

fänlicht, faulig (±) a D₂₃ nahnílý, hni-
lovatý, zahnivající.

Nemeckočeský slovník. I. Deutschbühnisches Wörterbuch.

112

Fauten

— 891 —

Feder

Fauten (↓-) fpl. E₂₂ plav. ~ e-s Tanes pleny lanové.

Fautcuil (et fotej) [fr.] m id., E₂₅ lenoska.

Faut-fracht (↓↓-) f E₁₈ obch. náhrada lodníkovi za větsi náklad; plav. chybny náklad, závadná zásilka.

Faut-zins (↓-) m prov. daň z pozemku (= Voigtzins).

favorabel (↓↓-) [fr.] a D₂₃ přiznivý.

Favori (↓-) [fr.] m = Badenbart.

favorišeren (↓↓↓-) [fr.] ¼a C₁₂ přáti n. na- držovati, přízeň prokazovati. přízniv n. na- kloněn býti komu.

Favorit (↓-) m E₂₀, ~in f E₁₉ [fr.] obli- benec, f -ka, miláček, milec, milostník, f -ice, milenka, favoritka†.

Favoritchen, E. F favoriterl F (↓↓-) [fr.] n E₁₁ rak. = Schmachtliode.

Favorite... (↓↓-) ~ sultanin f sultánka favoritka† (matka prvního syna sultánova).

Favoriten (↓↓-) fpl. E₂₂ Favority (továrni čvert vidensk.)

Favoritismus (↓↓-) [fr.] m podléhání vlivu mileč.

Favoritschaft (↓↓-) f E₁₈ = Juneigung.

Fare (↓-) f E₂₂, Farcrei (↓↓-) f E₁₈ fraška, šprým, šaškovstvi, tatrmanstvi.

Faren-macher (↓↓↓-) m E₆ šprýmař, šašek, tatrmánek.

Farei (↓↓-) f E₁₈ v ſare.

Fahence [fr., eti fajans] f E₂ fajans†, ma- jolik, -ika, kamenina.

Fahence..., fayence... (etf. ſajans=...) ~artig a fajansovitý, majolikovitý; ~bisčuit m fajansový n majolikový biskvit (zboži fajansové poprve vypálené); ~blau n modři fajansová n an- glická; ~fabrificant m, ~händler m. majikář; ~ofen f pec k vypálení zboží majolikového; ~malerei f malba na majolíku.

Fare (↓-) f E₂₂ 1. fraška, kejkle. 2. škle- bení obličeje.

Febrittenhof top. Č (v) Květnice.

Februar (↓-) [lt.] m E₃ rak. též Feber (↓- m E₆ únor.

Februar=... (↓↓...) ~revolution f únorová reolve; ~verfassung f únorovka, únorová ústava (²²/² 1861).

fechsen (↓-) I. ¼a C₁₄ prov. j kliditi, sklí- zeti. ~ II. % F- n E₇ bez pl., Fechfung f E₁₈ sklízení, sklizeň.

Fechser (↓-) m E₆ hříženice, rozvod.

Fech... (↓...) ~art f způsob zápasu; ~boden m šermírna, šermovna; viel auf dem

~boden liegen rád šermovati; ~bruder f mžebrák, pobuda, p syčák; ~degen m rapir, končíř;

~eidechse f zo. Agama colonorum agama↑ osadní; ~handschuhe mpl. šermířské rukavice; ~harnisch m předěstěra šermířská; ~haus n = ~boden; ~hut m kukla šermířská n klobouk šermířský; ~korb m = ~hut; ~kunst f umění šermířské, šermířství; ~lehrer m ~meister m učitel šermířství n šermu; ~locale n., ~plaž m:

a) místo ~zápasu n souboje; b) = ~boden; ~saal m = ~boden; ~schm m střevec do šermu; ~schule f šermířská škola, škola

sermu; ~schüler m cvičenec v šermu; ~stangef drouh šermovní; ~stück n řada obratů šermír-

skvěl; ~jundc f hodina šermu; ~junden nebemt učiti se šermu; ~übung f cvičení v šermu n šermířské.

fechter (↓-) B₅ I. ¼a (b) (2. sg. praes. sichst, +, fühst, 3. fühdt; (mit S-m) ~ 1. zápasiti, po- tykati se, bítí se s kym; fig. mit e-m Schatten ~

potykatí se na prázdnó. 2. šermovati. 3. (rast) but und der bewegen) mit dem Händen o Armen durch die Luft ~ rozháněti se, rozhazovati rukama.

4. žebrat, holdem n žebrotou jítí n. choditi, p. jítí fechtem, syčeti. — II. ¼a ein Gesedt o e-nt Kampf ~ bojovati n sváděti zápas n boj; wir ~ ihre Schladten bojujeme za ně. — III. %r

sich ~ 1. ohne den fein Gesedt sich sich (geseten mür) bez něhož nebojuje se žádný boj.

2. sich bis an die Caffe ~ prodrati se, protlačiti se až ku pokladně. — IV. % F- n E₇ bez pl. zápas, šerm; zum % Stellung! na střeh!

Fechter (↓-) m E₆. 1. zápasník, šermír. 2. zo: a) Orca gladiator kosatka severovrop- ská; b) Strombus pugilis křídlatěnec; c) = Fechtedchse.

Fechter..., fechter... (↓...) ~eidechse f zo. = Fechtedchse; ~gang m ül. potyk, výpad, výkrok; ~handiverf n žebrot z řemesla, syčáctví; ~hanbe f ül. kukle; ~kunst f: a = Fechtfunst; b) úskok n zátlud šermířský, s m. alle ~ünfte vergebens anwenden nadarmo uživati všech úskoků; ~mäfig a šermířský, adv. po šermířsku; ~spiele npl. šermířské hry; ~sprung m met s odurım, uhyb; ~stellung f postoj šermířský n k šermu; ~streich m = ~kunst.

fecit (↓-) [ft.] udělal, s.

Feder (↓-) f E₁₂ 1. (Befreiung der Vögel) péro, pl. ~n péra (pl.), peri (coll.); e-m Vogel die ~n ausnupfen ptáka (o) skubat; S. noch in den ~n treffen zastihnouti kobo v přeinách n v po- steli; er kommt eben erſt aus den ~n přicháži zrovna z posteze. fig. er schmiedt sich mit frem- den ~n chlubi se cizím přim; den Vogel er- fennt man an j-n ptáka poznáš po perí; ~n scheißen perí drátí. 2. péro (paseb); die ~n- an- setzen péro nasaditi; er hat feine ~ angesetzt ani pérem nehnul; jur ~ greifen péra se chopiti p. chápiat; die ~ jilhenr péro držeti, pérem vládnouti; fig. er führt e-e gute ~ pékně píše; es ist nicht aus j-r ~ geflossen to není z jeho péra; e-c beiſende ~ haben mítí pichlavé n stiplavé péro; wider S. die ~ spiten stoza psáti komu; er ließ j-r ~ freien Lauf co psal, psal; psal, co mu puchlado; dies Wört iſt mir in die ~ geflossen (o in der ~ steden geblieben) toto slovo vklouzlo mi do péra (n uvázlo mi v pére); Leute von der ~ lidé od péra; S-m et. in die ~ dictieren diktovati komu co, předřikávati o řikati komu co do péra. 3. (Federanhlische) lov. ~n pl. štětiny (černé zvři; bodliny, ostny (ježkovy), ježiny; (Raff- sähne) kly, špičáky; ~n † = Rischsuppen; bot. chmýří, č-, vlášení; ~n pl. pukliny (v drahokamech).

4. % péro pružné, (z)pružina, zpruha (fig. též = Triebfeder); stav. = Windlatte; ~ prkno k upevnění latí (na střeše doškové). % hor. klin. truhl. péro, lišta, voditko zásuvních dveří; hosp. ostři radlice; mlyn.: a) peru, péro (u čepu hřídelového); b) závlač (kín prostréň pacholetem); tes., kol. duše; (čep s prknem) čípek. 5. lov.: a) (Zagbipieß) myslivecký

Fehler

— 896 —

[Feier ...

málem » hnedle by to byl učinil; es fehlt nur e-s Haares Breite jen o vlásek; es fehlt viel daran, dass er so reich ist wie sein Bruder scházi jestm'noho, aby byl tak bohat jako jeho bratr; es fehlt nicht viel, so märe er gesallen málem byl by padl, o málo a byl by padl, div neupadl; es fehlt nicht viel, dass er ihn schlug; wenig hätte erfehlt, so hätte er ihn geschlagen div (że) ho nebil; ihm fehlt wenig zu e-m großen Mant h o málo by se byl stal velikým mužem; dieje Stelle wird dir nicht to místo najistо dostaneš; wie viel fehlt ihm noch auf 14 Jahre? koiik má ještě do čtrnácti let?; dass fehlt (nur) noch! to (by) tak (ještě) scházelo! to tak ještě! ještě toho troch!; mir fehlt der Athem dech se mi taji; dass Porträt ist fehr ähulich, es fehlt ihm nur die Sprache podobizna jest jako živá, jen mluvit. 4. (fehlschlagen) nezdařiti se, nepověsti se; dass wird nicht, es fann nicht to se (jistě) povede stane, to jest nevyhnutelné; wenn alles fehlt když všecko selze n zmehne, v nejhorším případě, když bude nejhůř; o osoběch: er wird - nepochodí, pohoří, sklapne mu; es fann nicht, dass er daran gedacht hat jistě, že na to pamatoval; es konne nicht, dass man es bemerkte nebylo možno nespozorovati toho; an mir soll es nicht, dass... co na mně bude, vše udělám, aby...; já se přičiním seč budu, aby... 5. a) in der Schule - (nicht) angenen sein! ve škole scházeti nebýti přítomen; prav. auf die Vorladung - nedostaviti se na předvolání; b) was fehlt Shnen? wo fehlt es Shnen? co jest Vám? co Vám schází? prov. j. es fehlt ihm auf der Brust jest chycen in prsa, má prsní neduh; es ist ihm immer et. stále mu néco schází: a) neni nikdy spokojen; b) je stále churav; was fehlt deiner Hand? co más na ruce? - III. 1. das F-de D₂₃ obch. schodek. 2. die F-Sen nepřitomní. - IV. %, F- n E₇ bez pl. chyba, vada, nedostatek.

Fehler (±) | fehlen | m E₆. 1. (fehlerhafte Eigenchaft) chyba, vada, nedostatek, kaz; ich werde ihm f-c - frei herauszanen vyětu mu (bez alolu) jeho vadv; fserd ohne kůň bezvadný; Prv. fremde - fehen wir besser als unsere eigenen cizhi chyby vidíme, vlastních nevidíme. 2. chyba, pochybeni, poklesek; (Serfchem) nedopatření, (Serthum) omyl; e-n - machen o begeben udělati chybu, dopustiti se chyby; hra v kulečník: špatný strk; niemand ist ohne -, jeder Mensch hat f-e - chyba člověkem vládne; dass bu das nicht erfahren haſt, ist nicht mein - (Schuld) že's toho nezvěděl, neni mou vinou. 3. v lotern. (Miecie) prohra (opak Desser).

Fehler..., fehler... (n~..) -fri a bez chyby, bez vady, bezvadný; (richtig) správný; (tabellos) bezühonný, ryzí; -frie Abhaupt správný; opis; fein Menſch (o niemand) ist -fri nikdo neni bez chyby, chyba člověkem vládne; dieſſes Fserd ist -fri tomu koni neni hany; -fri- heit f bezvadnost, správnost, bezühonnost; -grenze f math. mez přesnosti, hranice omylu, meze (pri počítati sieli něpřimýt); -los a = -fri; -losigſcit f = -ſreifeit; -ſtelle f tel. im Trabt kaz v drátu; -voll a plný chyb, samá chyba, (zcela) chybný, nesprávný; -jaſt f nesprávné číslo,

ſchlerhaft (±) 1. a D₂₃ 1. chybný, (nangefahrt vadný, (nurichtig) nesprávný. -II. s Fehlerhaftigkeit (±) f E₁₈.

ſchli-ſos (±) a D₂₃ = fehlerfrei.

ſchhm (±) f E₁₈ 1. = ſehme. 2. zlod. = Hand.

Schhm... (n..) -ding n, -gericht n = ſehme 1.; -geld n poplatek žírný; -graf m předseda tajného soudu; -mal n známka žírová (vpaľaná vepřovému dobytku, než jde na žír); -recht n a) právo tajného soudu (v ſehme 1.); b) právo žírné; -registier n seznam žírného dobytka; -richter m člen tajného soudu; -rüge f, -ſache f zločin n věc (n záležitost) tajného soudu; -ſchöffe m, -ſchöppe m přisedci tajného soudu; -ſchwein n žírný veŕp; -ſtatt f shromáždiště tajného soudu.

Fehme (±) f E₂₃ 1. tajný soud (ve Vestfalsku, ve středověku). 2. hosp. (Schöber, Miecie) stoh; hrance, halda (dříví); kupa (sena). 3. (bez pl.) (Schefmaſt) žír, pastva žaludová; die Schweine in die - treiben vyháněti vepře na žír (do dubových lesů); auſ der - nehmelt hnáti se žíru.

ſchmen (±) %a C₁₂ 1. předvolati před tajný soud (n svatou fěmu). 2. dávati do stohu, stohovati. 3. vyháněti vyhnati na žír.

ſehmcrn (±) I. %a, %r (h) C₁₂ zlod. = schreiben.

ſehn (±) m (n) E₃ - e (n) E₂₂ = ſenn.

ſehntjer (±) m E₆ prov. s. majetník pozemků. osadník.

ſei (±) f E₁₈ = ſec.

ſeibel (±) m E₆₁ f E₂₂ = ſeibel.

ſeien (±) [ſei] n C₁₂ čarovati, za-, zakleti: a. sm. učiniti neponaritelným.

Feier (±) f E₁₈ 1. odpočinek (od práce), oddech. zotava. 2. a) slavení, svěcení; b) slavnost, svátek.

Feier..., feier... (n~..) -abend m: a) (heißiger Abend) svatvečer; b) konec denní práce; a. sm. nepracování, oddech, odpočinek; -abend machen přestati pracovati, dopřátí si oddechu n odpočinku, udělati si prázdnó, nepracovati; 3-m -abend geben odpustiti koho z práce; Prv. viel Hände machen bald -abend kde je ruk dosti, jde než dilny; -abend-gloſe f klekání; -abend-arbeit f práce ve volném čase; -abend-haus n útulna, chudobinek; -abend-finnde f hodina oddechu; -abendich (a) (e Beschäftigung) (práce) ve volném n v prázdném čase; -bursch m chasník bez práce; mlny: krajánek; -eiche f bot. Quercus Cerris, Quercus austriaca dub cer; -eichef f bot. žalud cerový; -gang m slavný průvod; -gebrauch m slavnostní obyčej, obrad; -gelaút n slavné zvoňení, vyzvánění; -geld n svatvečerné, mspr. svátkopeníz; -gesell m chasník n tovaryš bez práce (v -burj); pivov. ſemeslo; mlny. krajánek; -gewand n = -tagſtkeid; -glode f: a) = -abendglode; b) fig. = -gelaút; -jahr n u starých zíad; rok sobotni, (každý sedmý) rok klidu a odpočinku; -jubel m plesání, jásot; -klang m slavnostní zpěv; -kleid n = -dageſleid; -mahl n hostina. (slavné hody; -rede f slavnostní řeč; -jaat m slavnostní síň; -ſchmuck m slavnostní ozdoba; -ſtunde f) a) hodina oddechu n odpočinku; b) slavná

Feilchen

— 898 —

Fein—

věný špalík ku pilování; ~bogen m pilník s obloukem, pilka pilovací; ~dorn m pilníček k vypilování, výstružník, dřídlo; ~futter n ⊕ = ~blosf; ~holz n = ~blosf; ~floben n = ~stof; ~maschine f pilovačka, stroj pilovací; ~nadel f jehlák, ~nadelshalter m násadka k jehláku; ~späne mpl. o(d)pilky, piliny; ~staub m = ~späne; ~stock m ⊕ ruční svěradlo; ~strich m ⊕: a) tah pilníkem b) brázda od pilníku; ~träger m roznašeč, kolportér; ~tram m = Blindtram.

Feilchen ⊕ (↓) n E₆ (dim. od Feile) pilníček.

Feile ⊕ (↓) f E₂₂ 1. pilník; einhiebige ~ pilník jednozubý; texti. ~ zum Roppen škrabka, große o vieredige ~ = Armjeile; ~n hanen sekati pilníky. 2. fig. c-e Schrift nochmals unter die ~ nešmen spis přepilovati a vy-; die lefte ~ an et. anlegen, e-r Schade die lefte ~ geben dodělati co; naposledy přehlédnouti co.

feilen ⊕ (↓) %a C₁₂ 1. pilovati; scharf ~ rovně pilovati; wieder ~ přepilovati; glatt ~ (u)hladiti pilníkem. 2. fig. Berje ~ verše pilovati, brousiti.

Feißen—, feilen— ("↓") —angel f stopka pilníku; ~artig a pilnikovitý; ~bürje f kartáček na čištění pilníků; ~fabrik f pilnikárna, toyárna na pilníky; ~griff m násadka n rukoječ pilniku; ~halter m pilnik. rukoječ pilníková (chránicí prsty před úrazem při pilování velkých ploch); ~hanger m kladivo pilnikářské; ~hauen n (vy)sekání pilníků; ~hauer m pilnikář; ~haucrei f pilnikářství; ~hieb m pilnik. (zá)sek pilníku; ~kotarle f zo. Graptolithus Graptolitf; ~mcjel m dláto pilnikářské, vysekávka; ~muschel f zo. Lima zejovka pilníková; ~stahl m ocel na pilníky.

Feilner ⊕ (↓) m E₆ pilovač.

Feilicht ⊕ (↓) n E₄ opilky, piliny.

Feilschaft ↗ (↓) [feil] f E₁₈ zboží n věci na prodej.

feilschen (↓) [feil] C₁₂₁₄ I. %a et. -: a) ptáti se na cenu čeho, chtiti koupiti co; b) = um et. ~ (v) II.). 2. prov. J, 8vyc. = feilbieten. — II. %n (b): um et. ~ (dingen, martten) smlouvati v smluviti (co); usmlouvati, f handrkovati↑ se; ungemn—d nesmluvný.

Feilscher (↓) m E₆, ~in f E₁₉ kupující, kupec, ↗ smlouvač.

Feifsel ⊕ (↓) n E₆ = ~eiltspäne, Feilstänb.

Feifsel— ⊕ ("↓") = ~eilt—.

Feime ↗ (↓) f E₂₂ hosp. = Fechme 2.

fein (↓) I. a D₂₃ 1. a jemný; tenoučký ~e Stimme vysoký hlas; drobpy, ~oučký; ~e Schrift drobné písmo; ~er Kamm hustý hřeben; ~stěsen na drobno roztlouci; lov. ~es Korn malá n neplná muška; die ~en Striche in der Schrift vlasové čáry v písmě; mlyo. ~er Hau drobný křes; hra v kulčeník: den Bal! nešmen kouli lehounce vzíti; b) výborný, znamenitý; c) ~es Gold čisté n ryzi zlato; er spridt ein ~es Deutsch mluvi čistou němčin; d) dobrý, přihodný, patřičný; e) zdvořilý, slušný, vzdělaný, ušlechtilý; ~e Sitten, ~es Weisen hlazené způsoby; ~e Dohren, ~es Geför tenké uši; ~er Geschmäud vybraný vkus; g) hezký, sličný, lepý, ladný, něžný; ein ~es Mäßchen hezké n sličné n švarné děvče. 2. (ſtaut) chytrý, zchy-

tralý; nichts ist ~ gesponnen, es tommt doch an die Sonnen nie nežustane utajeno; abs. es ~ an- greifen, ↗ es ~ treiben obratn si počínati v čem. 3. obeh. (= gut, zaſtungſelig, ſicher, opak faul I. 3); ~er Wechsel jistá směnka. 4. často: F jako adv. sesliovaſt młoſt „jebr“: tommt ~ schnell zurüſt vraſte se hodně brzo; sei ~ artig buſ hezky způsobný; ↗ ſich ~ lieben upřímně se milovati; † ~ viel hodné mnoho. 5. ↗ = scheinheilig. — II. s ſe-c(s) n E₃ bez pl. das ſe-ſte von etwas jádro, výbor, výkvět, trest čeho.

Fein—, fein— ("↓") —abschlichten n ⊕ jemné zarovnávání n uhlazování (hladíkem); ~bildung f ušlechtilé vzdělání; ~blech n slabý n tenký plech; ~borſtenhaarig a bot. štětinkovitý; ~brennofen m ⊕ hut. přepalovací pec (na stříbro); ~brennen: 1. %a ⊕ přepalovati (blyskové stříbro); 2. n hut. přepalování (blyskového stříbro); ~brenner m ⊕ přepouštěč (kovů); ~dornig a bot. trníčkovitý; ~eisen n ⊕ hut.: a) obělené n bílené surové železo; b) slabé železo (holové), slabá holovka; ~eisenſeuern obělovací hrn n pec; ~eisenſeuerschlaſe f ⊕ hut. truska od obělování n bílení surového železa; ~eisenwalzwerk n ⊕ hut. válcovna na prutové železo n na tenkou holovku; ~eisenwalzen fpl. ⊕ hut., str. válece na prutové železo n ob slabou holovku; ~erz n min. kysličník železitý, magnetovec; ~feuer n = ~eisenſeuer; ~ſlyer (ſt flajer) m ⊕ přád; stroj jemně předvářadací; ~fühlend a, ~fühlig a jemnocitný, útlo, něžný; ~fühligkeit f, ~geführ n jemnocitnost, útlocitnost, něžnost; ~gehalt m ⊕ hut. ryzost, obsah ryzího zlata n stříbra; ~geſchliſt a bot. jemně dřip(eč)(n)atý; ~gespicht a jemně zahrocený, s tenoučkým rochem, ↗ jehlivý; ~gejähnt a zoubkovaný; ~heſcheln n ⊕ jemné česání; ~hobeln n ⊕ = ~abschlichten; ~hörend a jemného sluchu, májicí jemný sluch, bystro(s)uchý; ~jährigkeit f les. drobnoletost; ~karde f ⊕ souk. štěkta soukenická s jemnými ostny; ~korn n ⊕ ⊕ = ~korneisen; ~kornbſch n ⊕ hut. plech z jemnozrnné železa; ~korneisen n ⊕ hut. jemnozrnné železo; ~korn(eiſen)puddelu pl. ⊕ ⊕ = pudlování na jemnozrnné železo; ~korn(fes)~maschine f ⊕ hor odsadní stroj na jemné zrno; ~kornwäsche f ⊕ hor.: a) promyvání jemného zrná; b) prádlo na jemné zrno; ~förnig n a jemnozrnny, drobno-, drobnoléný; ~kraſmaschine f stroj doškrabovací, doškrabováčka; ~kraſe f ⊕ = Austarde; ~krempel f ⊕ přád. druhý stroj na mykání vlny; ~krempelmaschine f přád. domykací stroj, domykačka; ~kupſer n méd čistá n ryzí; ~lappig a laulčk(ov)atý; ~liebchen n poet. = Feinliebchen (heslo o sobě) ~machen n = Feinen (v feinen II.); ~mahlen n ⊕ rozmilání na drobno; ~maler m malíř drobnomaleb, drobnomalíř, malíř miniatur; ~malerci f: a) jemná n krásná malba; b) drobnomalba, miniatura↑; ~metall n ⊕ = ~eisen a); ~ofen m ⊕ hut. obělovací pec na surové železo; ~plätterin f žehlířka jemného prádla; ~pochen n ⊕ = Zäb- podjen; ~pochwerk n, ~pocher m ⊕ hor. pestovna na drobné; ~probe f: a) obeh. vzorek jakosti

Feld...

— 902 —

[Feld...

-kriegskanzlei f polní vojenská kancelář; -kröte f 20. Bufo vulgaris, Rana bufo ropucha; -küche f: a) voi. polní vojenská kuchyn; b) prenosný krb; c) žert. = Schindanger, -kümmel m bot. a) = Brotti kümmel; b) Thymus serpillum materiďouska; -kunst f ⊙ hor. hydraulický n vodní stroj; -kúrbis m bot.: genöhnlicher -kúrbis Cucurbita pepo tykev obecná n pravá, grlačka; -ladung f voj., děl. 1. náboj válečný n ostrý. 2. náklad válečný; -lager n bot. tábór, mspr. leženi; -lattich m bot. Lactuca scariola locika planá; -lauch m bot. =卢oblauch; -läufer m: a) = břiter; b) 20. Scolopax arquata kolíha obecná; -lazaret(h) n voj. nemocnice polní; -lerche f 20. Alauda arvensis skřivan polní; -leuchte f bot. Myosotis arvensis pomněnka polní; -lied n: a) píseň polní n venkovská; b) voj. píseň vojenská n válečná; -lilie f bot. = Berglilie; -löwennau n bot.: a) Antirrhinum orontium hledík menší; b) = Affenschädel 2.; -luchsspinne f 20. Lycosa ruricola slíčák polní; -luft f závaba venkovská; -mášer m 20. = -läufer b); -malve f bot. Malva rotundifolia malva okrouhlolistá; -mann m rolník; -mannstren f bot. = Brachistyl; -manüber n voj. (velké) vojenské cvičení, manévr†; -marder m 20. Mustela martes lasička; -marf f: a) polní mez(e), zápruži b) popluži, krážité polní, trat, hon, zvůr, obvod pozemků jednoho statku; c) katastr†, území obece; -marschall m voj. polní marsál(ek); -marschallcentenant m voj. rak. polní podmaršál(ek); -[marsch]mášiq a voj. v úboru polním n válečném n pochodovém do pole; -maš n = Adermaß; -masholder m bot. = -ahorn; -maſſe f ⊙ mlyn., hor. kroček (dřevěna míra o dvou zubech k měření vzdálenosti palčů v kole): -mášiq a voj. = -mářchmášiq; -mážiteš Schießen polní střelba, (střelba do teréce) jako ve válce; -maus f 20. hrabos polní; große -maus Mus silvaticus mýsl lesní; -meister m = Abbeder; -meisterei f = Schindanger; -melisse f bot. = Batiлиеминце; -meſsapparat m přístroj zeměměrický; -meſſunft f zeměměrctví, geodesie†; -meſſruthe f, -meſſstab m, -meſſtange f tyč(ka) zeměměrická; -messen z zeměměření, -ictví, -messer m zeměměrič, geometr†; -milchstern m bot. Ornithogalium arvense snědek polní; -minze f bot. Mentha arvensis máta rolní; -myn m bot. Papaver rhoeas vlčí mák slepý, F pleskanec, ohníček, panenka; -morchel f bot. Morchella arvensis smrž rolní; -muſt f: a) voj. hudba vojenská; b) hudba venkovská, F muzika†; -muſke f čepice (předepsaná) služební n do služby; -nachbar m majetník sousedního pole, polní soumezník, soused; hor. pomezník; -nägelein n, -nelke f bot. Dianthus carthusianorum kartouzek, slíčky Panny Marie, p řebíček, klinčok; kriechendes -nägelein = Donnernelfe; -oberſte(r) m voj. = -herr; -obſt n plané ovoce, plaňky; -ochs m vůl tažný; -ofen m ⊙ a) = -brand, -ziegelofen; b) voj. = -badofen; -ort m ⊙: a) hor. kutiště; b) venkovská obece; -paketpoſt f voj. poſta válečná n vojenská n polní pro baliky; -pappel f bot. = -malve; -pſau m 20. = Kiebich; -pſirſch m bot. Persica vulgaris broskvoň obecná; -piecpr m 20.

= Brachterche; -polei m bot. = kümmel b); -polizei f: a) polní n vojenské četnictvo; b) = Flurordnung; -poſt f voj. polní n vojenská poſta; -poſt-betrieb m polní poſnovictví; -poſt-brief m dopis dopravený poštou polní; -prediger m kazatou polní n vojenský; -prediger-institut n voj. ústav pro polní kazatele; -propſt m voj. vojenský vikář; -quendel m bot. = kümmel b); -rand m hosp. = -anger; -rapunzel f bot. Campanula rapunculoides zvonek řepkovitý; -ratte f 20. Mus decumanus potkan n krysa polní; -rauch m, -raute f bot. a) = Aderkraut; b) gelbe -raute Thalictrum flavum žlutucha luční; -recht n: a) polní zákony, polní zákonník; b) polní právo; -regiment n voj. pluk polní n v poli tábořící; -reich a polnatý; -richter m: a) prov. = Dorfrichter; b) auditor†, soudek vojenský n polní; -riedgras n bot. Carex saxatilis ostriće skalní; -ringelblume f bot. Calendula arvensis krusiček polní; -ringschwamm m bot. Agaricus campestris rycez m polní, pečárka, uhelka, šamspion†; -ritterſporu m bot. Delphinium consolida ostrožka polní n zahradni, stračka, strači nožka, svalník královský, rytiřská ostriuha; -rose f bot. Rosa canina růže šípková, šípek; -röschen n, -röſlein n bot.: a) Cistenrose; b) Incemone nemorosa sasanka hajni, pohanina, větrnička, růžička lesní; -rübe f bot. kolník; -riige f práv. žaloba na porušení práva polního; -ruhm m voj. sláva vojenská; -runfelrübe f roln., cukrovar. Beta vulgaris burák, evikla obecná (burgundská) cukrovka; -riüſter f bot. = Bergrüſter; -riüſtung f voj. = Kriegsriüſtung; -ruthe f mérička tyč, sáhovka; -ſafran m bot. = Dreidichter; -ſalat m bot. a) = lattich; b) = Aderſalat; c) = Rapinſchen; -ſamenkraut n bot. Potamogeton rdest; -famencrei f semeno (coll.); -ſandkäuer m 20. Cicindela campestris svížit polní; -sauerampfer m bot. = Buchampfer (v Buch...); -ſcabiſe f bot. Scabiosa arvensis chrastave polní, hlízník; -ſchacht m: a) prov. lesík polních; b) ⊙ hor. = -ort a); -ſchade m škoda polní n na poli; -ſchanze f voj., pevn. polní hradba; -ſchanz-glacis n voj. pevn. kolíště (u hrydy) polní; -ſcharte f bot. Serratula arvensis srpek barviřský; -ſchibe f voj. terč polní; -ſcheider m prov. J = -meſſer; -ſchcr(er) m voj. rahoňjič polní, ranlék(ař) polní, p ſelčar; -ſchuche f hastroš, strašák, -idlo, bubák v poli; -ſchierling m bot. = Berſte(n)frant 2.; -ſchlacht f voj. (řádná) bitva; -ſchlag m polní strana n obor n traſ; -ſchlange f: a) 20. Vipera berus zmije obecná; b) voj. kdyas polní ručnice staré soustavy; švihovka; -ſchmiede f voj. polní n přenosná výheň, kuznička; -ſchucde f 20. Limax agrestis slimák polní; -ſchepfe f 20. Gallinago gallinaria sluka otavní, otavnice, bekasina†; -ſchön f 20. ſiert, hezky, ale jen z dálky; -ſchöppe m přiděcí polního soudu (sřv. -gericht a); -ſchoten fbot. = -erſsen; -ſchreiber m prov. polní písář; -ſchut m ochrana polní; -ſchutgeſet n zákon očraně polní; -ſchutz(e) m polní hlídač; -ſchwamm m bot. = -ringchwamm; -ſchwelle f polní nádržka; -ſcite f e-3 Aufschränſen voj., pevn. rub zápruží; -ſeite der Stange strana sloupu

Feld-...

— 903 —

Fell

k polím obrácena; -[ervitut] f polní služebnost; -[essel m = -stuhl; -[imse f bot. Jancus cam-pestris sítina polní; -[oldat m voj. voják na vojně = ve valce n v poli polní; -[pat] m m. min. 1. orthoklas-, živeč draselnatý n přimo-dělný. 2. živeč; -[spatartig a min. živcovitý; -[pat-glasur f keram. živcová glasura; -[pat-haltig a min. živcovatý, živečný; -[pat-sand m keram. živcový písek; -[spaten m voj. lopatka polní zároveň rýš, sekera i pilá; -[perling m voj. Passer montanus oupolník, vrabee polní; -[spiegel m prov. (švýc.) = Fernrohr; -[spiel n hud. = -musit; -[spinat m bot. Chenopodium bonus Henricus merlík všedobrý, lahodník, všedobr; -[spital n voj. = -lazaretb; -[staffelei f polní stojan; -[stecher m = Krimmstecher; -[tein m: 1. polní kámen, bulížník, valoun, kámen (nasbíraný) s pole. 2. geol. felsit. 3. mezník (= Grenz-stein); -[stelje f zo. Anthus pratensis linduška lučni; -[strecke f Θ hor.: 1. = -ort a). 2. nadstolní n stropová střída; -[stück n hosp.: a) kus n dílec pole; cint aungsereutetes -[stilf kopanina, -ovina, -ice; b) krajinka (malba); c) hudební kus n kousek vojenské hudby; d) voj., děl, polní střelba n kus n dělo; -[stuhl m polní židle, skládací n přenosná židle; -taube f zo. holub divoký (skalní, domácí); -taubenfuß m, -taun-benschnabel m bot. Geranium rotundifolium, kaskost okrouhlolistý; -[telegraph m polní telegraf; -[telegraphenlinie f tel. polní trať telegrafni; -[telegraphenstation f polní vojenský telegrafní úrad; -[testament n závět učiněna na bojišti; -[teufel m d. st. v., myth. faun-, satyr]; -[theitungskunst f zeměměřictví, geodesie]; -[thier n polní n š. sm. divoké zvíře; -[thymian m bot. = -himmel b); -[tisch m stůl (skládací); -[ton m hud. vyšší ladění vojenských kapel; -[treibjagd f., -[treiben n lov. shůnka polní; -[trieb m polní léč; -[trompete f voj. polní troeba, polnice; -[truppen fpl. voj. vojsko polní; -[tiichtig a voj.: a) zdatný n způsobilý do bojovný do války n vojny; b) doplněný do války n vojny ve stavu válečném n na míře válečné; -[utme f bot. = Vergrilster; - und Garten-ritterporn n bot. Delphinium consolida ostrožka polní i zahradní, stračí nožka, stračka, svalník královský, rytiřská ostruha, kozí brádka; -[uniform f voj. polní n všední) uniforma, stejnokroj válečný; -[verpflegesamt n = -verpflegungsamt; -[verpflegung f voj. polní zásobování, zásobování ve valce; -[verpflegungsamt n voj. vojenský úrad zásobovací, intendance]; -[verschanzung f voj. polní opevnění; -[viscache (čtu viskéč) f zo. Lagostomus viskača† obecná; -[vögel mpl. = -gefiliaet; -[vogt m = -bitter; -[wache f: a) polní hlídka; b) voj. polní stráž; -[wachtmesser m voj. druhdy. polní strážmistr, nyní (v Prusku) generalmajor; -[wächter m: a) -bitter; b) zo. -Wiejenich(n)arrer; -[wärts adv. (směrem) do polí; -[webel m, †-weibel m: 1. voj. šikovatel. 2. fig. F a) člověk pánovitý, kaprál; b) rázná žena, f kaprál, metr; -[wcheln F v heslo o sobě; -[weg m cesta polem a do pole (opak Straße, polní cesta, pěsina; -[weges n (bez pl.) hon(y); -[wegwart m bot. = Cichorie; -[weizen m bot. Triticum repens

pýr piaživý; -[werf n voj. = -johanje; -[wicie f hosp.: a) louka (mezi polní; b) pole přeměně v louku; -[winde f bot. Convolvulus arvensis svlačec polní, oslyš; -[wirt(schafter) m polní hospodář, rolník; -[wirtshaft f polní hospodářství; -[wundarzt m voj. vojenský ranojiči; -[wurm m zo. = Regenwurm; -[jaun m polní plot; -[eh(c)nte m desátek z polí; -[jeichen n polní znamení, vojenská ratołistka; v. sm. = Fajne 1., Staudarte; -[zeug n voj. = -geräth b); -[geugmeister m voj. polní zbrojmistr; -[ziegel-osef m Θ polní cihelná (= -[rand); -[jirfel m Θ = Dreßhafte; -[zug m voj. polní výprava n mspr. tažení; diejes Régiment mačt den -[zug mit tento pluk táhne také do boje; e-n -[ug mit J-m užammenmachen účastniti se s kym vojenské výpravy; -[ungs- jahre npl. léta válečná, léta služby válečně; -[ulage f voj. přídavek polní n válečný; -[wiebel f bot. = Alderwiebel; cſte = -wiebel Gagea lutea krivatec n snědek žlutý n lučni (srr. Felder-...)

Feldcr-... (v... ) -[decke f Θ stav. strop kasetovany; -[einfassung f Θ tay. obruba kaset; -[reiche f rada polí; -[wirtshaft f jen ve sločinach. Drei ... Wier-, -[ünft-, -[wirtdach; (srr. Feld-...), ... feldig (...v) a D, 2,3: adt rozdílen v osm polí.

feldrig (v) a D, 2,3 but. polickatý, mŕížkovaný. -[feldung (v) f E, 18 ohrančená plocha, pole; v dveři náplň (nítľuvning).

feld-webeln F (v- v) n (j) C₁₂ neodl. býti šikovatelem.

Feldel Θ (v) f E, 1, 2. kol. loukot, -f, krivina. 2. hosp. podorané pole. 3. mlyn. čtvrtě. 4. ſezn. Wurstrichter) narážka, nabiječka jedit n jutne. 5. et. toč (= -Nelle); -[verwärts toč přař; - rüdwärtis toč nazad; - aus dem Štilt verlinge s riidlings toč v podporu v předu v zadu.

Feldel-... (v...) -auffschwung m výmyk předem.

felden Θ (v) ¼a C₁₂. 1. kol. (o)loukotiti, loukotmi opatřiti. 2. hosp.: a) n Stoppeladler -strnisko podorati n podorávati, podnímati, krojiti, potrhovati, s-, mísiti; b) prov. j = auſtagten.

Feldgen-... Θ (v...) -banf f vlk, kozel, vrtačka, loukotní stolice; -[bolzen m loukotový klínek; -[hauer m loukotník, kolář (= Stellmaeder); -[holz n loukotina, drívi n loukotě; -[kranz m loukotový věnec; -[mobil n loukotnice, vzor na loukoti; -[musiſter n loukotoměr, skruž; -[schnitt m střih; -[aſpen m čípek loukotový (= Zpeidenzapfen); -[ziehband n loukotová utahovačka, kovaná páska na prasklou loukot.

Felicitas (—v) [lt.] npr. kŕ. jm. neskl., id. felicitieren (—— v, čtu felis-) [fr.] ¼a C₁₂ blahopřáti.

Feliz (—v) [lt.] npr. f m kŕ. jm., id. -[fel] (v) [lt.] n B, 1. kůže (ssavca se sr. v.) ptáků se peſtin. P vž člověka); kožešina; spratek; - e-š Kuchſes liščina; - e-r ſijdotter vydřina; - e-š Schwanes labutinka; - e-š ſigerš tygrina; - e-š Wölſes vlčina; fig. ein dídes v díſ. 8. 2. fig. F: a) daſ geſt von der Bauern - to jest na útraty sedlákovy; -[m das - gerben kůži komu vydrbati n vyprášiti, kyjem kohe hladiti,

Fell...

904

Felsen...

klackem koho po kůži lehtati; J. beim ~
halten držeti koho za límec; N. beim ~e kriegen
chytiti koho za límec; hilte did, dass ich dir nicht
anſt ~ fomme střez se, aſt se ti nedostanu na
kobylku n na kůži n na kožišek; F-m das ~
über die Dhren ziehen k zu koho svléci, odřiti
koho; typ. F-8 ~ verſaufen pochovati kollegu;
b) (Menſch) (srr. Balg 4, Haut): ich arme ~! já
ubožák!; er iſt ein gutes ~ on jest dobrk (od
kosti), on jest poſtivá duſe; altſes ~ stará
baba, babice, -zna. 3. blána, mázdra, plena;
(na oku) pohlaka (pterygium).

Fell..., fell... (2') ~baum m bot. Populus
nigra topol černy; ~hereiter m 8 kožeňník;
~bereitung(skunnt) f 8 kožeňnictví; -eſen n
[zkaž. z fr. valise] filec, tlumok, vak, názadek;
~gar a 8 kožes. dodělaný, úplně upravený
(fo kážd); ~geschäft n, ~handel m obch. obchod
s kožemi; ~maschine f 8 stroj k upravo-
vání koži; ~näpper m prov podomní jirchář;
~reiß n bot. D13, ~rijs n ſiména roſthn, pěžid
užívá při povlace na oku; 1) Alcea rosca topolovka;
b) Malva alcea sléz velkokvétý; c) Leon-
todon taraxacum kačinec, mličí, pampeliška,
pleska. papava; d) Hypecoum klanokoruník;
~schmelzer m., ~schnitser m barvír koži; ~schür-
ſing m 8 kůže berana nedávno strihaného;
~späne mpl. 8 odpadky kůže; ~mammis n
kožený kabátec, kožená kazajka; ~werk n
obch. kožešina; ~werſatt f 8 dílna kože-
nická; ~wolle f textil. kůžovka (vtna);
~richter m 8 kožel. úpravce kůže (třislem vydělané).

Fella(c)h (2') m E35, Fella(c)he (2') m E21
id., egyptišký rolník.

ſellen (2') na C1, plav. die ſoed ~ rozkasati
spodní plachtu přidní.

ſellos (2') [ſt.] a D3 žlučnatý.

Fellern top. Č (v) Vrbny.

Felonic (2') [fr.] f E22 zpronevěra, (zejm.
manská) věrolomnost, zrada.

Felp 8 (2') m E3, -cl, -er (2') [it.] m E6
= ſelbel.

Fels (2') též Felsen (2') m E16 1. skála
(17 fig.), skalisko, na, balvan, útes; ein teiner
skalka; überhangender ~ skalní visuť, skála
visutá, nadvis; plav. skalisko, úskalí, bradło.
2. Felsen pl. hor. jalové kamení, jalové couchy.

Fels..., fels..., (2') ...ab(wärts) adv. se
skály (doſt); ~art f skalnina, hornina; ~auqiqa n
= qalšiugig; ~blocf m balvan (skalní); ~ge-
gend f = ſelſengegend; ~gehäng n klapy;
~kuppe f obvrch n temeno skály; ~loch n
skalní sluj; ~maſſe f geol. skalina, -y; ~jein m
skalnina; ~turz m = Bergturz; ~umſteſt a
skalami obklíčený (v vz ſelſen...); ~wasser n
fratová voda.

Felsen (2') m E16 v Fels.

Felsen..., felsen..., (2')..., též zejm. poet. ſelsz...-
~abgrund m skalní propast; ~abhang m:
a) vſislov n sklon skáły; b) skahí svah n
sráz n stráň n visuť; ~ab(wärts) adv. se skály
(aſoſi); ~ader f: 1. skalí žila (v zemi); 2. žila
podramenní; ~altar m skalní otaľt, otaľt
zbovuďaný ze skály n vytesaný ve skále; ~amſel
f zo. = Œtienmuel; ~an(wärts) adv.
na skálu (naboru); ~ap-ibauum m bot. = birn-
baum; ~arten fpl. 8 for. horniny; ~artig a

skalovitý, skalnatý; ~bach m = Gebirgsbach;
~bank f úskalí, skalina v mori; ~beerſtrauch m
bot. = Aſſenbeere; ~beifuſſ m bot. Artemisia ru-
peſtris peluň n pelyněk n černobýl skalní;
~bein n an. kost skalná (os petrosum); ~bein-
und Hinterhauptbein-nahf an. Sutura petro-
occipitalis sev kosti skalnotýlné, šev šu-
sinový; ~berg m skalnatý vrch, kamýk;
~bett n lože skalní: a) vytesané ve skále;
b) řečiště ve skalách; ~bewohnner m skalák;
~birnbaum m bot. Pirus amelanchier muchovník
obecný; ~(obv. Fels-)blocf m balvan (skalní);
~blume f skalní květina; ~blntader f, ~blut-
ſeiter m: 1. žíla na spáncích; 2. = aſder 2.;
~böcke mpl. zo. dutorohá zvěř skalní (kozoroſee,
kamzik atd.); ~boden m půda skalnatá; ~bogen m
= ~ther; ~born m poet. = Gebirgsbach; ~brecci-eſ
geol.: třine ~breccie křemení; ~brombeerſtrauch m
bot. Rubus saxatilis oſtružina skalní; ~bucht f
skalní chobot; ~burg f hrad skalní n na skále;
~buchs m = Bergbeide; ~drosſel f zo. Turdus
rupeſtris (drozd) skalní; ~roſſel vem Cap drozd
skalní; ~ſeſt a pevný jako skála, mspr. skalo-
pevný; er iſt ~jeſt jest (pevný) jako skála;
~jeſte f tvrz skalní n na skále; ~ſiſch m
zo. Leuthis java javská ryba z rodu Theuthis;
~föhre f bot. Pinus montana borovice n
sosna
horní; ~fortſajm m výběžek skalní; ~gänſo-
kohl m bot. Aralis alpina pisečník n houseník
horní; ~gebilde npl. útvary skalní; ~gebirge n
pohori n hory skalni (at)é; ~gegend f skalnatá
krajina, skalnato, skalice; ~gekuſt n skalní
rozsedliny n úžlabí; ~geitad n skalnaté po-
břeží, pobřeží plně skalní; ~gewöſſbe n skalní
klenba; ~gras n bot. Cetraria islandica puklé-
řenka. dutohlavka, lišejník islandský, plicník,
mech stromový n islandský; ~grab n
n ~gruſt f hrob skalní n ve skále; ~grund m:
a) půda skalnatá, skalnatina auf ~grund
(gebaut fein) (býti vsvštavěn) na skále;
b) údoli skalami obklíčené; ~gruppe f sou-
skalí; ~hahu m zo. Tetragallus třetří alp-
ský n himalajský; ~halde f 8 hor. halda;
~hang m skála visutá, skalní svah n sráz;
~hart a tvrdý jako skála n jako kámen;
~herz n srdee kamenné; ~himbeere f bot. =
~brombeerſtrauch; ~höhle f sluj, skalní jeskyně;
~huhu n zo. Rupicola skalňák pomerančový;
~inſel f skalní ostrov, skála v mori; ~ſeſler m:
a) sklep ve skále; b) kamenný sklep; ~ſeller-
branerci f pivovar se skalními sklepy;
~keſſel m kotlina skalní; ~lette f pásmo
skal(né); ~klippe f skalisko, úskalí, bradlo;
~kluſt f rozsedlina n puklina skalní, smrsk;
~klumpen m = blcd; ~knochen m = bein;
~krabbe f zo. krab skalní; ~kresse f bot. a)
Lepidium petraeum vesnovka skalní; b) =
Bergtrefje b); ~riedjer m zo. Labrus rupeſtris
pyskoun skalní; ~kiüſe f pobřeži skalnaté;
~loſs a bez skal; ~mann m: a) (skalo)pevný
muž; b) skalní muž, skalník; ~maſſe f spousta
skal, skaliny; ~mauer f skalní stěna; ~miſpſel
bot. Coloneaster vulgaris kysilník skalní n po-
spolity; ~miſchel f zo. Chama gryphoides zé-
vnatka skalní; ~neſſel f bet. Actinia rufa sa-
sanka červená; ~ort m skaliště, skalisko;
~pſad m stezka skalní n skalami; ~pieper f

felsern

— 905 —

Fenster ...

to. Anthus rupestris linduška temná; -platc f:
a) horská planina; b) = -stüd; -region f
krajina skalní; -rcihe f souskalí, po-; -ried-
gras n bot. Carex saxatilis ostřice skalní; ta-
řice skalní; -riff n plav. úskalí, skalisko;
unter dem Wasser befindliche -riffe bradla; -riſſ m,
-riſe f = -klüſt; -roſe f bot. Cistus lusus cistus-
huńaty; -rüicken m hřbet skálv: -ſchluſt f
rokle n úžlabí skalní; -ſchluſt m skalní pro-
hubeń n propast; -ſchluſmſkel m an. sval
skalnorourohltanový: -ſchnehuhn z0. Tetra-
lagi pus tetřívek rousný; -ſchwalbe f zo. Hi-
rundo rupestris břehule skalní; -ſchwer a
těžký jako skála: -ſegler m zo. Cypselus meiba
rorvý alpský n polhorní; -ſilene f bot. Silenc
rupestris silenka skalní; -ſodel m kamenný
podstavec; -ſpalte f = -klüſt; -ſteg m =
-pjad; -ſiekrant n bos. Myssum saxatile tařice
skalní; -ſtrauch m bot. = -algie; -ſtiid m kus
skály, skála. skalina; -ſturj m sřeníci skály,
skalní strž n svály n zříčeniny; -taube f
-20. Columbia livia holub skalní; -theil m an. =
-bein; -thor n těsnina n úžina mezi skalami;
-vand f: a) skalní stěna, sráz, strmina;
b) strmá n příkrá n srázná skála.

felsern (2-) m D2,3 skalni, -ový, ze skály.

ſelsicht, ſelſig (2-) a D2,3 skal(ovňitý, -n(at)ý, -ni).

ſelsit (2-) m E₂ min. v ſelſtein 2.

ſelsling (2-) m E₃ bot. wergbaster ~ Lithophila muscoides druh lazkavcovitých

ſeltier-cisen (2-) m E₄ = Grundeisen.

ſeluche (—, —) [it.] f E₂₂ plav. feluka], malá lod s vesly a plachtami.

ſeme (—) f E₂₂ = -debeine.

ſemel (2-) m E₆ = -ſimmel 1.

ſeminin (—) [It.] a D2,3 ženský.

ſeminin alf... (—, —) [It.] ¾a C₁₂ 1. utvoření ženského rodu n feminina; -cndung
konecovka ženského rodu n feminina.

ſemininiferen (—, —) [It.] ¾a C₁₂ 1. utvořiti od čeho n dátí čemu tvar rodu ženského.
2. žert. (sir Brauen bearbeiten) spracovati pro ženy.

Femininum (—, —) [It.] n E₂₇ gram. jméno ženského rodu, ženský rod.

Femmel... (—, —) -betrieb m hospodaření
toulavými sečemi n toulavé; -hieb m tou-
lavá seč, průběr; -hopfen m ženský chmel:
-ſchlag m výběrná n toulavá seč; -wald-
antheil m podíl lesa toulavého a probíra-
vého; -wirſchtaſt f probíraci n toulavé ho-
spodářství lesní.

femmeln (—) mýtiti toulavě n průběrně.

femoral (—) [It.] a D2,3 stehný.

Fench (5) n (m) E₃ bot. = femmich.

Fenchel (2-) [It.] m E₆ bot Anchthum foenicum fenykl obecný, kopr vlašský (n římský n sladký); meſtowitichfer ~ = Badian; wilber ~ Peucedanum officinale smědník obecný. jelení kořen.

Fenchel... (—, —) -apfel (baum) m bot.
fenyklové jablko; -branntwein m fenyklová
kořalka, fenyklovka; -falter m zo. Papilio
Machao otakárek obecný n fenyklový;
-gurſe f nakládaná okurka; -hirſc f =

ſennich; -hol; n dřevo kaštova, sassafras†;
-wasser n v -bramntwein.

ſenficieren (—, —) [It.] n (m) E₃ bot 1. Fenistern.

ſeniamismus (—, —) [irs.] m neskl. femanismus(us), -stvi.

ſeni-er (—, —) [irs.] m E₄ fenian].

ſeni-erthum (—, —) [irs.] n D₅ fenianstvi. fenijch (—, —) a 1,2, a ſenijský.

ſenismus (—, —) m neskl. v ſenianismus.

ſenn (—, —) m (n) E₃ balno.

ſennuck (—, —) m E₂₅ zo. Canis Zerdo tenek n lišák pustinný.

Fennich (—, —) [It.] n (m) E₄ bot 1. Panicum pravo. 2. Setaria glauca běr sivý.

Fennich... femnich... (—, —) -gras n: ge-
ſingetes -grae Cynodon Dactylon palečkovec
obecný; -hirje f = femnich.

Feniter (—, —) [It.] n E₆ 1. okno; aus dem
tinansieben divati se vyhlédati z okna n
oknem; durcho jejen, zum binansieben in
binansieben divati se oknem; im Bogen geſchloſſenes
— Vegenjeniter; jahrenzeo = Aufziehfenſter; die
-erleben einridagen = einwerfen okna vytlou-
kati; kleines okénko; mit n verjeben ok(e)
natý; am — fitsen seděti u okna; Geld zum
binansierfen peníze hžovati n roz.; fig.
aus heben n jeben vésti si s vysoka, mysliti
mnovo o sohe; totul. die = (zweihundert des Himmels)
otvoro n pruduchy nehes: - pl. (Verglieder) e-cs
Taubenridichte otvory holubniki. 2. fig. (zogem. dim.)
-chen (—, —) npl. E₇ zauge. 3. okénko,
místo při psaní vyneúkané.

Feniter..., fenſter ... (—, —) -auchſchlag m
⊕ preklop, dopad okenní páz. ⊕ přiřážka;
-artig a oknovitý, na způsob okna; -aus-
schnitt m ⊕ výklenek n otvor okenní; -aus-
trittm ⊙ balkon, pavlan, výstupek; -balken m
prov (rak) = -lade; -band n ⊕ okenní zá-
věs(a) n stežej; -bank f ⊕: a) = -lu; b) =
-sebtant; -befleidung f pažení okna, desko-
vání okenní; -beſchlag m ⊕. -beſchläge n
⊕ (o)kování okenní; -bild n obraz (tež prů-
svitný) na okně; -blii n ⊕ okenní olovo,
mříže olovéné do oken; -blii-ſreifen m
plroužky okenního olova, příčle; -blende f
⊕ stav. stinidlo okenní; -bogem m ⊕ zkle-
nutý luk okenní, vnitřní pás klenbový nad
oknem, vnitřní záklenek okenní; -brett n
⊕ okenní prkénko, podpažnice; -briſtung m
prov stav. okenní poprseň, parapet† okenní;
-briſtungsgesimš n ⊕ stav. podprsní římsa;
-briſtungsmauer m podprsní zeď (n okna);
-conſole f ⊕ okenní krakorec; -dreher m
= -wirbet; -einfassung f ⊕ -tav. in byg okenní
obruha n -ěn v omítee. šambrána nahozená
v omítee; -cinwerfen n vyt'oukání oken;
-cijen n ⊕ mříže okenní; auſrechte -cijen
okenní hole mřížové; liegende -cijen okenní
příčle mřížové; -fach, -feld n ⊕ licha n
†travé okenní, část zdi s oknem, jedno-
okní; -falz f (m) ⊕ = -auchlag; -liege f
zo. Scenopinus fenestralis moucha okenní,
oknatka; -flügel m ⊕ okenní křídlo, okeň:
-frontou m průčeli okenní; -futter n ⊕:
a) nepohyblivá část okna; b) ⊕ zárubeň
okna (fošnová), pažený rám, pažená zá-
rubeň; -gardine f záslona v okně; -geld n

Némeckočesky slovník. I. Deutschömnijches Wörterbuch.

114

Fenster...

— 906 —

ferdinandisch

— steuer; —gemälde n = —bild a); —gerähme n
◎ okenní rámoví; —geriüst n ◎ zárubeň trá-
mová (na př. z kamene); —geschöss n ◎ stav.
des Hauptsquelles patro hlavní lóde ve výši oken
vysá (mež postaum lóde st česčehan); —gesims n okenní
římsa; —gestell n ◎ obrubeň n obklad okenní;
—gewände n ◎ stav. okenní stojka zárubně,
postrani, pobočna, ostění, (ge)hskem kosák;
—gewölbe n ◎ záklenek okenní; —gicbel m
štitek na l oknem n okenní; —gitter m mříže
okenní v okně; —glas n ◎ sklo tabulové
n okenní do okna; —glimmer m min. =
Dracunslas; —haken m klička n hák† okenní;
—halbreiber m ◎ obyčejný obrtlík okenní;
—haspe f. —haspen m petlice u okna; —hell a
světlý (dám); —hobel m okénak; —hure f ne-
věstka n spr kurva veláci z okna; s. m. po-
uliční nevěstka; —joch n ◎ = —sach; —kämpfer m
◎: a) přípora, opěra zátkenka okenního; b) příče
v zárubní okenní, c) římsa opěry; —jiczen n
poštář v okně n do okna; —fitt m ⊗ tuel
na okna n sklenářský, kytl; —kluppe f ◎ sm.
svěradlo okenní; —inieriber m kolínkový
obrtlík okenní; —knopf m ◎ dám. = —live;
—korb m košovitá mříže před oknem, okenní
koš (= Weidenfester); —kren n křížovnice)
okenní; —krenzipinne f zo. Epeira calophylla
krizák okenní; —laden m ◎ okenice; ct. bei
lüftsüdigt verschießen; lädern kereden u veliké taj-
nosti umlouvati co; fig. blauer; —laden pothučené
oko, oko s modřinami; —laibung f výklenek
a otvor pro okno; počí a postrani okenní. Spa-
leta: —schnef 1. polštář (velno); 2. —bühnina;
—lichte(s) n ◎ světlý otvor, okenní díra,
oko: —loch n otvor v výklenek okenní;
—Infröhre f průvětrné oko, spehryka;
—los a Lez oken; —maßwerk n ◎ kružba
okenní; —mittelpfosten m ◎ von zren stav.
střední žebro okenní; —nagel m ◎ (partiz-
sky) hřebíček; —nische f ◎ stav. okenní vý-
klenek n uňka; —bösung f otvor n výklenek
okenní; —olive f rukoječ n oliva;
okenní; —pfeifer, —pfoſen mpl. ◎: a) stojky
okenní zárubně dřívěně; b) kolmé pruty mí-
vžoví okenního; —pjaſenloch m = —gerüſt;
—polſer n = —ſiſt; —promenade f ob-
chůzka před okny milenčiným; —rāhm n
◎ rámový n zárubnový překrov (thoreiſch zakrý-
vani zemno zárubn), P okenní sture; —rahmnen
m ◎ rám okenní na okna; —rahmencapicer n
obeh. rámové papír (do oken); —rante f ◎
: a) routa okenní (okno contulné, pravidelné v —cvi);
b) sklo okenní (= dranentlas); —rech t právo
okenní; —reiber m obrtlík okenní; —riegel m
závora okenní; —riegel im Nachwert paždik n
raménuko okenní v hrazděné scéné; —roſe f
◎ ružicové n kolovité oko, oko sv.
Kateriny; —rouleaux npl. rolety okenní; —ru-
der n závorka okenní; —ſchaff m ◎ okenni
pilir e —pfeifer; —ſchibe f: a) tabule okenni
n v okně n do okna; b) zo. = —Kuchennychet;
—ſchicber m pohybliwá část okna za-
souvačího; —ſchimmel m bot. Sporotrichum
fenestrale chuchlatka okenná; —ſchirm m
stínilo okenní; —ſchintj s ◎ záklenek n
závěrek okenní; —ſchmiege f ◎ stav. rozé-
vření pobočny okenní, osmyk n úkos okenní,

kosák, p šmyka, ústup okenní; —schnapper m
uchytka n sklapka n záskočka n lapač n za-
chytač n zadržovák n západka okenní;
—schnapper mit ſeber zpružinová úchytka; —ſchub-
ricgel m ◎ závorka okenní; —schwalbe f zo.
Thyris fenestrina vlaštovka, jiřička; —schweiß,
prov. —schwiß m pot na okně; —schwelle f ◎
= —soble; —ſitz m lavice v okenním výklenku
n výstupku; —ſohlbank f ◎ stav. bankál, po-
rsník okenní; —soble f prážec okenni,
bankál; —sparre f ◎, —sparren m z.m. =
Dreiparren(n); —spicgel m: a) zreadlo mozi
okny; b) polyblivé zreadlo okenní; —spinne f
co. Aranea domestica pokoutník domácí;
—jproſſe f ◎ příle; —jproſsenhobel m při-
čehník na okna; —j SPRING m tě průskok;
—ſtäbe mpl. hole okenní; —ſtange f, —ſtäng-
lein n ◎: a) tyč n prut okenní; b) = —cjen;
—ſteuer f daú z oken, okenné; —ſticl m ◎
stojka n slobz okenní (při hrazděné stěně); —ſtock
m ◎: a) —gestell; b) —tren; c) —gerüſt; —ſtur;
m: a) svržení s okna; b) von zten překrov,
raemák, ⌜ stropina; —taſel f ◎ = —scheibe 1.;
—taube f (holub) okenár; —tieſe f ◎ stav.
šířka n hloubka (důlubka šapecty n zdí okenní);
—trieb m ◎ rozvor okenní; —tritt m stupátko
před oknem; —verdachung f římsa nad-
okenní, okenní zástroží, nadolní; —vergitte-
nung f: a) zábradlí na okna; b) = —gitter;
—verglasung f ◎ zasklení oken; —verklei-
dung f ◎ = —raben; —verkſiung f =
—tieſe; —vorhang m zacelona do okna; —vor-
jefer m ◎ = —chirm; —vorsprung m ◎ stav.
výstupok okenní, špaleta]; —werk n ◎ okeni,
oknovi, (všecka) okna; —wirbel m ◎ obrtlík
okenní; —zerge f ◎ = —gerüſt.

Fenſcheren (—) n E7. 1. ◎ stav. okén(eč)ko.

2. fig. za Anlage v. Fenſter 2.1.

ſenſter(e)n 8 (2—) n°n (b) C12 = ſenſter n 1.1.

ſenſtern (—) b. n°n (b) C12 1. státi v noci pod
okny milenčinými, choditi v noci zamilenkou.

2. student, vtloukati okna. — II. n° 1. ⌜ okny
opatriti. 2. fig. = anſchelten.

…—ſenſtrig (—) = dreifenstriges Zimmer pokoj
s třemi okny.

Fenting… (—) —maſchine f text. stroj
skladací.

Fen; (2) [angl.] f E18, ohrada (zejč, v sev Americe).

ſenjen (2) n°a C18 [angl.] ohraditi.

Fer(c) Dor (—) [frus. 2 ſec.] npr. m E25 id.

Feraciiät (—) [lt.] f E18 úrodnost, vy-
datnost.

Ferandin (—) [fr.] m E25, c (—) f E21
obeh. ferandin(a), řídká látka polohedvábná.

Herben top. C (v) Rvenice, Vlnnice.

Herbka top. C (v) Vrbka.

Ferch (2) m E1, 1. ◎ hor. zlé n nebezpečné
větry. 2. ⌜ = Jětud.

ferchen (2) n°a C12 vpraviti, vtěsnati, na-
mačkati en kam.

Ferdinand (2) m E25, c (2—), —inc
(2—) f E17 Ferdinand(f —in)a).

Ferdinandsdorf top. C (v) Ferdinandov.

Ferdinandecum (2—) n E13 id., vysoké
školy v Inšpuku.

ferdinandisch (2—) a D2,3 fordinandský.

["Ferne", "— 908 —", "|fertig", "Ferne (2-) f E₂₃ 1. a) dalekost, dáleka, vzdálenost; ans der ~ z dále, z daleka; b) (zumtum) budouenost; das liegt noch in weiter ~ do toho (jest) ješte daleko, k tomu hned tak nedojde. 2. (Untergrund) mat pozadí.", "fernen (2-) C₁₂ skoro † I. \"a, \"r sich ~ = entfernen. — II. \"a (b) z daleka krásne vypadati.", "Ferner (2-) [Sinn] m E₆ ledovec (v T₃ rotaku za (Stetjicher) v Ferner.", "ferner (2-) comp. odfern (v toto II.); abbr. často f. dále. potom.", "ferner... (2-...) hin a hr. dále, na dále, budoucně, (pro) přístě; (mit der Zeit) česent; weit: a) adv. ~ hin; b) a tež ~ weitig a další, přístí, budoucí.", "Ferner... (2-...) cis n led (ledovecový) ledoveč.", "Ferne-wein (2-) m E₁ prov. louské víno, fernig (2-) a L₂₃ prov. = fernirig.", "feroce (ca -ce) [it.] adv. hnd. bourláve, divoce.", "Ferocität (—2-) [It.] f E₁₈ divohočt.", "Ferraille (ca feraj) [fr.] f staňě zelezo.", "Ferrara (2-2) n E₂₅ zem. id.", "Ferrarejer (2-) I. m E₉. ~in f E₁₉ Ferarán. f -ka. — II. f- a ferrarský.", "ferrarisch (2-) a D₂₃ = Ferrarejer II.", "Ferri d (2-) (chem.) ammonicitrat n citované zelezitoammonaty; ammonulphat n kame-\nnec zelezitoammonaty; arseniat n chem.\narsenan zelezitý; bromidföldung f bromid\nzelezitý; chlorid n chem. chlorid zelezitý;", "-citrat n citrát zelezitý; -cyankalium n ferikyanid draselnatý, žlutá sůl krevná;", "-hydrat n: branněs ~ hydrat kysličník zelezitý hnedý, hnedý hydrát zelezitý suchý; -hydroxyd n chem. hydrát zelezitý, hydrát kysličníků zelezitělo; -jodid n jodid zelezitý;", "-lactat n chem. mléčnan zelezitý; -natrium-\nphrophosphat n pyrofosforečanu zelezito-\nsodnatý; -nitrat n chem. dusičanu zelezitý;", "-oryd n chem. kysličník zelezitý: -oryd-\nhydrat n = brannes ~ Hydrot; -phosphat n chem.\nfosforečanu zelezitý; -phrophosphat n pyro-\nfosforečanu zelezitý; -jacharat n cukr zele-\nzitý; -ſalſc npl. chem. soli zelezitě; -ſilicat n\nchem. kremicitan n silikát zelezitý; -ſublactat n\nmléčnan zelezitý; -ſubulphat n zásaditý;", "síran zelezitý; -subulcriat n valeran zele-\nzitý zásaditý; -tartrat n chem. vínan žele-\nzitý; -ſulphat n chem. síran zelezitý.", "Ferro (2-) n E₂₂ zem. (ostrov) Ferro.", "Ferro-... (2-...) bromid n bromid zelez-\nnaty; -carbonat n chem. uhlicitan železnaty;", "-chlorid n chem. chlorid zeleznatý; -chrom n\nhot. chromorá. -itá ocel; -cyankalium n ferro-\nkyanid draselnatý, žlutá sůl krevní (= gelbe\nBittlangenjat); -cyankinf n kyanid zelezato-\nzinečnatý; -ferrikyanid n ferrokyanid zelez-\nnato-železitý, nerozpustná modř berlinská;", "ſöſides -ferriivand ferrokyanid zelezito-\ndraselnatý; -ferriphosphat n chem ferroſofat,\nfosforečanu zeleznatý; -hydroxyd n chem.\nhydrat zeleznatý; -jodid n chem. jodid ze-\nleznatý; -kaliumcyanat n = - - - - - - - - - - - - - - - -

Hertig [...]

— 900 —

— fest

sein býti hotov n ochoten odpustiti. — II. s
ħ ~ n neskl. vok. hotov (k vy-tietu); ħ ~ nebmet
(zbrań) k výstrelu připraviti. — III. s Hertig
keit f E₁₈; děr těigkeit in der Zbuche besitzen
obratně mluviti; Děr těigkeit im Lesen besitzen
plymě čisti.

Hertig..., (2-...)-caliber m (n) ⊕ hut., str. do-
delný n poslední kalibr; -hobetn n dohoblo-
vání; -machen n = -stellung; -macher m
-dodělávatel, pripravovatel; -nähnen n usiti;
-stellung f a) dohotoveni, dodělaní; wenn ibnt
die -stellung getingt dokonáli to; b) von postoj
k výstrelu; -walzwert n ⊕ hut., str. dodělné n
-ávaci válecovna, dodělný válecový stan;
-walzen fpl. ⊕ hut., str. dodělné n -ávaci
válece.

fertigen (2-3) C₁₂. I. %a. 1. ~ = anfertigen.
2. prov. d = anfertigen 1. 1. 3. prov. = anfertigen
1. 1. 2; der (Cündes) (Seiertigte podepsaný; c-e
lrtunde = podepsati listinu. — II. %r prov. d
fich = pospěchati, kvapiti (odkud), mítí na po-
spěch, utikati. — III. s (ħ E₇ bez fpl.,
Hertigung f E₁₈ = Abt, Ant, Ausfertigung.

fertil (2-1) [It.] a D₂₂, úrodný.

Hertilität (~-~) [It.] f E₁₈ úrodnost, plod-
nost.

Herula (~-) [It.] f 1. metla. 2. metlice
(= Ziedentraut).

fervent (~2) [It.] a D₂₂₃ vřelý, vroucný.

fervid (~1) [It.] a D₂₂₃ horký, prudký.

Hes (1) hnd. id. (o půl tonu snížené f). 2. m =
Hes.

fesch * F (2-1) [angl.] a D₂₂₃ zejm. vid. fěš(ný)†,
hezký, š. soš. = James.

Hess (m) m (n) neskl. fez, fess (tur. pokryvka blavy),

Hessel (2-) f E₂₂₂, ~ m (n) E₁₁, m pouto;
~it pl. pouta, okovy, zeleza; ~m ~ anlegen
spoutati koho; Anlegung von ~n spoutání; ~n
~n legen ~ jslagen do okovů uvrhnouti n dáti,
spoutati, ukovati, svázati koho; die liebe bält ihn
in ihren ~n gefangen láska ho upoutala; die ~n
breiden pouta spřínouti n setřásti. (Zvannen
jnd der Pferde spénák, spěnačka, -dlo, spinka.
3. lov.: a) = Hüffjernviemen; b) = Kalfengehüsse.

4. †zvěrol. spěnačka, kost spěnací (zejm. u konč).
Hessel..., fessel... (2-..) = bein n lčěr spě-
naci kost, spěnačka; -blutader f an. holeňová
žila; -frei a okovů prostý, volný, bez okovů;
-gelenk n spěnáč kloub; -lochen m =
-vein; -leine f spěnací provaz, spěnák,
pouto, -ák; -loš a = frei; -loſigkeit f úplná
volnost, nevázanost, bezuzdnost; -ricmen m
= -leine; -wund a: a) pouty n okovy roz-
děný b) na spěnačce raněný (kůn); -zwang m
tiha okovů.

fesseln (2-) I. %a C₁₂ e-n Gefangenen ~ zajate
spoutati n do okovů n do želez dáti uko-
vati; e-n Pferde die Ħiſſe ~ (pasonocho set) sek
nepouti; die Blide ~ zraky upoutati; das
Glück an sich ~ o den Zieg an f-e Fabbent ~ šěstě
i vítězstvi k sobě připoutati; laſs dich nicht
durch ihre Züschenheit ~ nedeſt se upoutati její
krásou; die Anjuſterjamkeit ~ (u)poutati pozor-
nost; er ist an jein Bett o an das Kranenbett
o an das Kranenlager gefesselt jest nemocí
poražen n sklíčen n poután na lože. — II. ~d

D₂₂₄ pari. n. a; a) anal. inf.; b) (eie Anjuſterjamten)
~d poutavý, zajímavý.

Hefſler (2-) m E₇ 1. ~, tš7 ~ in f E₁₈
poutač. 2. ~. Alytes obstetricans poloropucha
vejeomosná.

fest (1) I. a) I. a) (e-pak flüssig) pevný, tuhý;
es Land pevná zemo, pevnina; ~ werden tvrd-
nouti, tuhnouti; das Wasser wird beim Feieren
it e-m ~ en Méper voda mrznou tuhne; der
Anlzt ist jehon ~ (muciferen) řeka jež zamrzla
n již zamrzla; ~ Maner o Wand: a) pevná n
tvrd za ſouf; b) zed bez oken a dveri, jalová
stěna; b. (opak weich, lecker, zerbrechlich) pevný,
tuhý; (daiti silný; ~ co Brat: a) tuhý n tvrdý
chleb; b) pevný n stálý plat, stálé postavení
(v ~ 3.); die Eure ~ ſtampfen zemi upuſati n upé-
chovati; ~ er Ztrid pevný provaz: das Jaiz ist
nicht ~ (es taut) sud tece; der Ztjeſet ſigt ~ anu
dem ſuſe hota jest štná p přílehá, waſ erd,
mauer, niet- und nagel, ist co zemi n ve zdi
upevněno, unýtováno a hřebem přibito jest;
eo hinou o-nazáno a hřebem přibito jest;
ei (nicht von der Ztjeſet tenmen) pevné držíci,
pevný; der Hahn ist ~ zub drží; ~ Zterne
stálice; ~ baltend, liegend, jüſend, jebend pevný,
stál (r ~ III.) d; (ſüder vor dem ſatte) ~ anu den
Beinen lieben pevné na nohou státi, pevný na
nohv býti; ~ im Zatel ſiben býti pevný v sedle;
~ en duſes pevnou nohou; ~ en Hahn jaffeu im
feuſtlichen Laude stanouti n pevné se ochytiti
v neprátelské zemi; ~ en Schrittes einberufen
pevným krokem jiti, pevné vykračovati;
ei (neuerbatterien) ~ er Entichtne pevný n nezvratný
úmysl: ~ er Zdajt tvrdé spaní; steif und ~ leugnen
tvrdosjížně n upruněn zapírati; ~ versprechen
pevně n svatosyaté slibovati; in der ~ en über-
jeugung sein býti pevného prěsvědčení: 3. ~
anjejen upřené hleděti na koho; ~ anitecen:
a) pevně n rázné jiti; b) fig rozhodné vy-
stupovati; piv. ~ (vom Boden) auf! dobře odo-
dna! veselou! (komando při karbování ručenim) ~ anl et.
glauben pevně v co věřiti; an et. ~ binden pri-
vázati ko čemu; ~ an et. binden pevné přivá-
zati ko čemu; ~ auf f-m Entschluſſe barrenen
an při svém úmyslu pevné státi; er ist nicht ~
auf den Hujjen má slabé nohy, nedrži se dobre
na nohou; ~ bei et. bleiben (pevně) se trsvatvi
na čem; das Band der Freundchaft ~ er füllten
prátelstvi utužiti; ~ vertaufen prodávati za
pevné ceny; o ceuſch ~ bleiben auf... pevné státi
n se držeti na...; ~ er Preis pevná cena; ~ er
Zdajt pevný n tvrdý spánek; er schlägt ~ spí
tvrdé n jako by ho do vody hodil; den Ztled
~ auf et. gerichtet haben zraky své na něco
pevně upřati; f) (cauerbait) ~ e Seinheit pevné
n stálé zdravi; ~ e Renten stálé děchody.
2. (cauerat) ~ e Anstellung stálé místo n posta-
veni; ~ e Kundchaft stálé zákazniетvo; ~ er Preis
ustělená cena; stich ~ aniteſſen: ~ (s) pevné se
pripojiti; b) fig. těsné se pridružiti; ~ en Nauß
faffen zachytiti, usaditi se (pevně); er beaufaunt
er steif und ~ er bleibt steif und ~ dabei, er steſt
und ~ daranf stoji neústupně na svém, chce
tomu mermomoci: steif und ~ auf et. halten přesně
pliniti n zachovatavi co n sětriti čemo. 3. in c-
Zade ~ sein býti kovaný mspr. pevný n f ho-
něný v čem, znáti se v čem, znáti důkladné co.

fest

— 910 —

fest...

4. (unverwundbar) ~ sein nezranitelný býti; ~ sein gegen et. bezpečen býti (od čeho), býti otužený proti čemo; ei ist ~ gegen Hieb und Schluze jeho neporaní ani sečán ani střelná rámá. 5. ~ er Platz, ~ e Stadt pevně n opevněné místo, pevnost; ~burg tvrz. 6. (gehtroffen) die Thür ist ~ dvěre jsou zavrené, zamědeny; ~er Gagen zakrytý vůz; (vernagelt) in e-r den Kiste v zavrené bedně. 7. † = tapfer, mämmhaft; prov j adv. ~ gebarig, mutig. — II. s Fechtigkeit (~~) f E₁₈ pevnost, pevneta, tuhost, tvrdost, stálost, trvalost; absolute Fechtigkeit pevnost v tahu; drehende Fechtigkeit pevnost v kruhu n v kroucení; relative Fechtigkeit pevnost v ohybu a lomu; räumwirrende Fechtigkeit pevnost v tlaku n zpětná n vzpěrací. — III. ve spojen s v vžád odl. — anheften %a pridělati, připevniti, přibiti, připnouti ata; — anfern %a zakotviti; — baden %n (b): a) přípeći se, přiškvariti se; b) spéci se, pečením stůhnouti; — bannen %a očarovati, při-, přimraziti; — beißen %r; sich — beissen in et. zakousnouti se do čeho; — binden %a: 1. přivázati. 2. utáhnouti, s-; — bringen %a = — anbieten; —fahren %a, %r sich —fahren (při jíždě) uváznouti (wir fig.); —gießen %a (mit Gipsy) soch. oblitom připevniti, prísádovati; — halten %a pevně držeti, trimati co, (za)držeti; N. —halten (n) vězniti, zatknouti, vzeváž držeti chovatii koho; e-n Grundriß —halten držeti se zásady, Ipěti na zásadě; et. im (Städtnis) —halten dobře chovati co v paměti; an et. —halten pevně se čeho držeti n přidržovati, trvati v Ipěti na čem, (se)trvati n zůstati při čem; hartnödigt an f—m Entschlüsse —halten státi tvrdošijně n umínčené na svém; %r sich — halten an et. o an T—m: a) (při)držeti se čeho; b) (za)chytiti se n zadržeti se čeho; —hängen %a pevně zavěsiti; —keifen %a zakliniti, zaklinovati, klinem upevniti; —kitten %a tmelem připevniti, přitmeliti; —klammern %a skobami sepnouti n připevniti, přiškobiti; sich —klammern an N. o an et. — sich anklammern (tö fig.); —kleben: 1. %a (b) an et. —leben (pevně) Ipěti n lápati se přileben býti n držeti na čem, 2. %a přilese co k čemu n na co; —kneten %a uhnísti; —knüpfen %a = —binden; %r sich —legen: 1. plav. zakotviti (se). 2. F sich bei et. —legen Ipěti na čem, p býti zažran do čeho; —leimen %a přiklížiti. —licgen %n (b): 1. pevně n bez pohnutí ležeti; o nemoenem: ležeti nemocen. 2. přiléhati (r anließen III.); —machen %a) připevniti, pridělati (an et. k čemo); (vermaden) zadělati; (gumaden) zavříti; die Thür läsfat sich nicht —machen dveri nelze zavříti; ein—machen (gumferen) diru zasypati; den Med —machen (gutmepfen) kabát zapnouti; der Krest macht die Wege fest cesty umrzaji; e-e Stadt —machen mésto opevniti; b) e-n Schlichting —machen (verbaten) chytiti, zatknouti (srr. dingfest); c) e-n Handel —machen koupi ujednati, n mspr. uzavříti; was habe ich přemacht? co jste ujednali? na čem se ustanovili? —manern %a pevně zbudovati; —nagelen %a (hřebíky) přibiti; —ß—nahme f = —nehen 2.; —nehmen: 1. %a e-n Tied —nehmen zloöye zatknouti, jmouti, p subrati. 2 % —n—nehmen n, —ß—nehmung f; —nichten %a nýtky přibiti n upevniti, přinýtovati, za-; —niichen %: sich —niichen zahnídziti se (= cinnigen); —pflösen %a kolíky

upevniti n zatlouci, přikoliti; —reden: %r sich —reden v řeči uváznouti; —schlagen %a: e-e Thür (schlagen: a) dvěre zatlouci; b) přirazitvi dvěre, bouchnouti dveřemi; den Theten —schlagen půdu upěchovati n uváleti ata; —schnallen %a pevně připnouti, za-, u-; —schniiren %a zašněrovati, u-; —schauben %a přisroubovati, za-; —schen %: 1. usaditi, za-. 2. fig. (seitimmen) ustanoviti určiti; zur —gegebenen Stunde v ustanovenou hodino; e-e —schrift—jessen položiti n ustanoviti lúhru n rok; wir haben —gelegt ustanovili n usnesli jsme se na tom, že...; 3. N. —sehen uvězniti koho. 4. %r sich —sehen usaditi se, ustálití se; der (Sedante hat sich in f-x Zecle —gelegt myšlenka se mu v mysli ustálila, myšlenka mu v duši utkvěla; sich bei —m —sehen usaditi se n přih. uvelebiti se n uhnízditi se u koho. 5. s —f—sehen n E₇ bez pl., —F—sehung f E₁₈; —fhen %n (b) usazen býti, pevně seděti; (nicht weiter fümen) vězeti váznouti; plav. dosedati, vězeti; —f—fhen n e-ß Schiffes plav. uvíznutí n dosedání (na písčině n skalíně); —sorren %a plav. těsně uvázati; —spicfern %a plav.: e-e Planke auf die Zpanen —ip. hřeben připevniti n přibiti (plaňky n honty na žebro); —stampfen %a (u)pechovati, udupati; —staucn plav.: 1. %a neposuvně uložiti n umístiti (náklad n náradí na lod). 2. s —ß—šanen n E₇ bez pl., —F—staunung f E₁₈; —ſtechen %a jehlich upevniti; —ſtehen %n (b) 1. %a pevně státi; b) (hier jeim) býti jist(o); %c če febt feſt, daſs.. jest jisto n na jisto postaveno, že...; jeſt —jeft es bei mir jeit, daſs ich... jsem othodlán n rozhodn ist. 2. % —ß—ſchen n pevnost, jistota, stálost, nehybnost; —ithead a (s. n. ita): a) stáły, trvalý; —ſtehende —chědeln stáły n utkvělý dšměv; —ſtehende Brüde pevný n stojatý n nepohyblivý most; b) unaßanterüd) nezmeñitelný; c) —ſtehende stanoven; d) (ſtehend) trvající, jsonei; —ſtehende —Seiertage stálé svátky; —ſtehende —Zummaßdine—toxal, dopřádací stroj, při němž výjezd a příjezd voziku odpadá; —ſten: 1. %a určiti, zjistiti, na jisto postaviti, (u)stanoviti; burd den —Gebrand —gestelltes Wert slovo zvykustustalené. 2. s —ß—ſtenen n E₇ bez pl., —ß—ſtellung f E₁₈ ustálení, určování, zjištění, stanoveni; —treten %a ušlapati, udupati, upěchovati; —walzen %a zválcovati; —wurzeln %n (in) zakoreniti se, kořeny zapustiti; —jichen %a utáhnouti, —s.

Feß (T) n E. (Feßlag) svátek; (Fechtigkeit, Fechtlichkeit) slavnost; (Zdňaus) hody, hostina, radovánky, veselí; třicbtich gcbeteneč ~ zasvěcený svátek; cin behez ~ veliký svátek, hod Boží (vánoční, velikonoční, svatodušní); zum ~ machen zasvětiti; fig. sich ein ~ daraus machen, zu... těšiti se na co, slibovati si mnoho od čeho; co ist mir ein ~, wenn ich ihn sehe je to pro mne velký svátek, když ho vidím; man muš die ~ feieren, wie sie fallen ne vědchyky hody, také někdy vody; ~ aller Heiligen (den) všech Svatých; ~ des Herrn hod Boží, hod Boží vánoční, vánoce; ~ aller Zeelen (den) Dušiček; poněkud † sein ~ mit —m haben miti Z koho n s kym jundu n švandu.

Feß..., feſt... (~~) —abend m svatvečer, předvěčer svátku n slavnosti; —abschnitt m: 1. čast slavnosti. 2. sváteční perikopa (část

Feste

— 911 —

fett

evangelia); ~altar m slavnostní oltár; ~an-
dacht f sváteční pobožnost; ~aufzug m slav-
nostní průvod; ~ausfuschen m slavnostní vý-
bor; ~blume f. ~ausfuschen rosas vesteros pro-
svirnik svátečný, hybišek český; ~enklus m
iada svátků a slavností; ~essen n hostina,
hody, kvas; ~esser m hodovník; ~feier f =
Feit; ~gabe f dar k svátku nům, slavnostní
dar; ~gang m slavný průvod; ~gebeier n =
~geläute; ~gebräuchte mpl. slavnostní obrady;
~gedicht n slavnostní baseň; ~gelage n =
~essen; ~geläute n sváteční slavnostní
zvonění, vyzváníní; ~genossenschaft f, ~ge-
nossen mpl. účastníci slavnosti; ~gesang m
slavnostní zpěv, slavozpěv, hymnus†; ~ge-
schenk n = ~gabe; ~gejess m účastník slav-
nosti; ~gewand n = ~leid; ~gewirre n, ~ge-
wücht n nával n tlačenice o slavnosti; ~halle f
dorvana slavnostní; ~kalender m sváteční
kalendärr (Fasti); ~keilen n (u)trvrzení, utu-
žení; ~kleid n sváteční slavnostní oděv n
oblek, gala†; ~kleben n lipení; ~klemmen n
sevření; ~körnig a min. zrnitý; ~kubikmeter m
krychlový n pevný metr; ~kuchen m rado-
vanec, věnek pečený; ~land n pevná n sucha
země, pevnina, sous; ~landbewohner m oby-
vatel pevniny; ~ländisch a suchozemský, na
pevnině, pevniny (gen.); ~leibig a mající
zácpu; ~leibigkeit f zácpa; ~lied n slav-
nostní píseň, slavozpěv, hymna↑; ~local n
slavnostní sín; ~maßl n = ~essen; ~meier m
slavil; ~meter n (m) krychlový metr; ~ord-
ner m pořadatel slavnosti; ~ordnung f po-
řádek slavnosti; ~prediger m slavnostní
řečník n kazatel; ~predigt f sváteční slav-
nostní kázání; ~rammen n zapěchování;
~rede f slavnostní řeč; ~redner m slavnostní
řečník; ~reich a hajný slavnosti; ~rolle f
kladka stálá n nehybná; ~schmaus m =
~essen; ~schmuck m slavnostní výstroj n vý-
zdoba; ~schnäbier mpl. zo. tuhozobí; ~schrift f
slavnostní spis; ~siel n, ~tiick n slavnostní
hra n kus; ~stehend a jistojistý; ~störer m
rušitel slavnosti; ~tag m zasvěcen n svá-
teční den n svátek; Prv. feit ~tag ohne Kladtag
o svátky hej, po svátých jej! p spr. po po-
svícení sračka; ~tägig; ~täglich a sváteční;
~taagslied n sváteční píseň; ~tagsqesch n
zákon o svátečním klidu; ~theilnehmer m
slavnostník; ~theise mpl. tužin; ~treten n nšla-
pání; ~ummauert a pevně obezdéný; ~ver-
sammlung f slavnostní shromáždění(~genese-
nschaft); ~wagen m slavnostní parádní vůz;
~werden n tuhnutí, (z)tvrdnutí, ssedání;
(Feieren) (u)mrznutí; ~willing a kdo má pevnou
vůli, pevný, odhodlaný; ~zeit f doba svátků
a sváteční, doba slavností, svátky; ~zug m
= ~aufzug.

Feste (v) f E₂₅ 1. = Festung, Feste. 2. bibl.
(Gimmesburg) obrohina. 3. skoro †, bez
pl. = Festigkeit. 5. skoro † pevnina (= Festland).
6. † = Bestätigung.

festlen A (v) C₁₃ I. [fest] v, v'r sich =~
(f) befestigen; gefestet = feit. — II. [fest] n v'n (b)
světiti (svátek), svátek mítí, (dohnauem veselí
mítí, dobře se mítí, hodovati.

Festes... (v...) = Festz... ~glanz m lesk
slavnosti.

Fezeit (v) f E₁₈ bez pl. = Feitigkeit.
festieren (~v-) v, v'n C₁₂ slaviti, oslavovati.

festigen A (v...) = befestigen.
Feitigkeit (v) f E₁₈ v fest II. f

Feitigkeits... (v...) = -gränze f hranice
tuhosti.

festlichlich (v) adv. = feit.

festinieren (~v-) [lt.] v'n (b) C₁₂ pospíchati.
festiv (~v-) [lt.] a D₂₁₃ = festlit.

Feitivität (~v-v) [lt.] f E₁₈ = Feistlichkeit 2.
festivo, festivamente it. adv. slavnostně.

festlich (v) I. a D₂₁₃ sváteční, slavnostní,
(welt) Fracht) slavný, okázaly: A. ~ bewirten (po)-
hostiti n vyčastovati koho; jíd ~ tleben o herz-
ausputen svátečně se oblečí, vyšněřiti se;
~ begeben světiti, (o)slaviti. — II. s Feistlich-
keit f E₁₈ 1 slavnostní ráz, sláva, okázalost.
2. (v) slavnost.

Feston (v) [fr.] m E₂₅ slavnostní pletenec
z kvití, věncoví, feston†.

Feston(n)ierz... (~v...) ~stich m (vy)kroužko-
vání (při vyšívání).

festion(n)ieren (~v-) v, v'n C₁₂ kroužkovati.

Feitung (v) f E₁₈, festnost, tvrz, pevné
místo; kleine ~ pevnůstka.

Feitungsg... (v...) ~achat m min. odrůda
achátu; ~arbeit f prace v pevnosti; zau ~arbeit
verurtheilt na pevnost odsouzený; ~arcrest m
vézení pevnostní; ~artillerie f pevnostní
delostřelectvo; ~ban m stavba pevnosti,
opevňováni; zum ~ban verurtheilen odsouditi
k práci pevnostní n na pevnost; ~baukunst f
stavitelství pevnostní; ~commandant m ve-
litel pevnosti; ~fieber n horečka pevnostní;
~gesangener m vézení na pevnosti; ~gürtel m
pás pevností n tvrzí; ~haftf vězení na pev-
nosti; ~kobalt m min. = Zpeitsobalt; ~kricg m
válka pevnostní; ~mauern fpl. zdi pevnosti;
~než n síť pevností (cele zemé); ~plaß m ná-
tvrzí; ~raßon m obvod pevnosti; ~schüffet mpl.
klíče pevnosti n od pevnosti; ~strafe f:
a) = ~aft; b) = ~ban; ~system n voj. sou-
stava pevnost(n)i; ~verband m ⊙ zedn. vazba
pevnostní n pokosná; ~wall m pevnostní ná-
sep; ~werk n opevnění, bradby.

Fête (en) fet) [fr.] f = Fest, Feiertag.

Fetialen (~v-) [lt.] mpl. a. st. v. fetialové†
(finište kníži a m. zinárodní vyslaní o mír a věcí).

fetieren (~v-) [fr.] v, v'n C₁₂ oslavovati (= feiert).

Fetisch (v) [port.] m E₃ fetiš†, modla (z)im.
(černochá).

Fetischz..., fetischz... (~v...) ~anbeter m,
~dicener m cititel fetišů, modloslužebník,
modlář; ~dicnerisch a modloslužebný, modlár-
ský; ~dienst m, ~glaube m fetišismus†, modlo-
služebnost, modlárství (černochá); ~priester m
knéz fetišský.

Fetischismus (~v-) [port.] m E₁₄ = Feitsch-
dienst.

fetischstiftisch (~v...) [port.] a D₂₁₃ fetišský†,
modlárský.

Fetische A (v) f prov. J. = Wiedelband.

Fetischen A (v) v, v'n C₁₄ prov. J = einstifchen
fett (v) I. a D₂₁₃ a (wohlgemäßt) tuěný, tlusťý
vykrmený, vypasený; ~er Dienjch brichopásek

fettig

— 913 —

Feuer

fettig (²⁻) I. a D₂₃ 1. mastný, tuený.
2. (dettbeheizt) sich die Finger ~ melden prsty si
zamastiti. — II. v Fettigkeit (²⁻) f E₁₈.
1. bez pl. (dettjem) tuenost, tlouška. 2. (dettjei)
mein) tuenost, mastnost. 3. s pl. tuk, mastnota.
fettlich (²⁻) a D₂₃,3 trochu tučný, pri-
tloučtý.

Fechsen (²⁻) n E₇, hadřík, klůček.

Fechen (²⁻) m E₇ 1. hadr, cár, kloc, onuce,
cancour; die ~ hängen an j-mit stéde hermenden
čary mu visi s těla; in ~ reißen = fechen; in
~ geben rozpadati se v čary; S. in ~ haben
rozsekati koho na kousky n f na mancary.
2. fig. F: a) ein gemeiner ~ spindíra, coura,
cumploch; b) viá. = Manich.

fchen (²⁻) %a C₁₄ 1. trhati (na hadry n na
kusy). 2. prov. E -m minde den Sinterm ~ diteti
namrskati n našlehati (do zadnice) (= sigen).

Fechen..., fechen... (²⁻) ..., blüttig a bot.
dřípatokvětv: ~bankert p m: a) otrhánek,
otrhane dité: b) nevěstka, p kurva; ~för-
miq a bot. dřípatý, roztřepený.

Feuer f (²⁻) m E₆ 1. nástroj k trhání n
k rezání; zejm. (areher Dach) kord, skrtou;
chasto flákačka, metla. 2. ~ zadek, -nice,
panímanda; (zotaeac darav) výprask; e-m minde
den ~ voll haben diteti vyslehati n vypráskati
(p prdel).

feucht (²⁻) I. a D₂₃,3 vlhký; ~ Anagen (slzami)
vlhký zrak; ~ e Luit vlahý vzdach; ~ mache
(nauvlhěiti, navluziti; ~ werden vl(a)hnouti;
poct. = najs; ein ~ es Grab judgment nalézti smrt
ve vlnách, utonouti; ~ geworden zvlhký, vlhký,
vlahy; et. ~ navlnhly. — II. s Feuchtheit (²⁻) f
E₁₈ vlhkost.

Feucht..., feucht... (²⁻) ... arsch m zo.:
1. *Graculus carbo* kormorán, vodní krkaveč;
2. = *Lauregans*; ~blatt n lov. v *Feigenblatt* b);
~brett n typ. prkno k mácení papíru; ~glied n
lov. střapec (samění zvěři) (v *Feigenblatt* b); ~hal-
tung f vlhčení, navlažování, močení; ~kalt a
studený a vlhký; (o počasě) sychravě; ~kammer f
typ. komora k mácení, máčidlo; ~kammer m
typ. = *Feuchter*; ~loch n lov. zástěra, štěka;
~machen n vlhčení, (na)vlažení; ~mějšang f
keram. měchání za vlhka; ~můtde f typ. neky
k máčení papíru; ~pfasz m typ. = ~tammer;
~jein n vlhkost; ~späne mpl. navlhčovací
dračky; ~stein m typ. zátěžník, kámen k za-
tízení papíru tiskacího; ~juble f = ~tammer;
~verkärt a vlhký a jasný; ~wanne f typ. =
~mutde; ~warze f vlhká opuchlina v podobě
bradavice; ~werden n vlhnutí.

Feuchte (²⁻) f E₁₂ bez pl. = Feuchtigkeit.

feuchten (²⁻) C₁₃ I. %a = anjenthen, be-
feuchten. — II. v₇(n) (h) 1. vlhnouti, mokvati.

2. lov. (harnen) močiti; (o koni) (dšwiten) potiti se.
Feuchter (²⁻) m E₆ navlažovat, vlheitel
(= Anfeuchter).

Feuchtheit (²⁻) f E₁₈ v feucht II.

Feuchtigkeit (²⁻) f E₁₈ vlhkost, -ta.

Feuchtigkeits... (²⁻) ... -grad m stupen
vlhkosti; ~haltung f držení vlhka; ~ichre f
fysiol, nauka o vlhkostech telesných, hygro-
logie†; ~messer m fys. vlhkomér, vlahomér,
hygrometr†; ~meškunst f, ~messung f mé-
ření vlhkosti, vlhkomérství, hygrometrie†;

~~zeiger m fys. ukazovatel n označovatel
vlhkosti, hygroskop]; ~justland m stav vlhka.

feuchtlich (²⁻) a D₂₃,3 vlhký.

feudat (²⁻) I. a D₁₁ 1. feudalníl, manský,
lenní; přeh. = freihetsejeindliyd. 2. students. Znam-
nity, výtečný. — II. s K-c(r), F-c f D₁₁,
feudál, přívrženec feudalismu; a. sm. zpátečník.

Feudal..., feudal... (⁻²) ... a dE₁₄, feudalism(us)†,
soustava feudalní, panstvi feudalů.
feudalitisch (⁻²) a D₂₃,3 feudalní.
Feudalität (⁻²) f E₁₈ bez pl. feudálnost,
manskost.

Feudum (²⁻) [lt.] n id., manství, léno.
Feuer (²⁻) n E₆ 1. oheňa): ein feines ~ ohný-
ček; (ein fehliges) = anmachen rozdelati (po-
rádný) ohen; ~ im Bactoßen anmachen v peci
zatopiti; v anlegen I. 1.; in ~ geraten; ~ fan-
sen (ohném) zplananti, vznítiti se, f, chotiti;
v jangen I. 1.; ~ jöagen (roz)kresati, ohen
křesáním rozdelati; das ~ schüren oheň roz-
dměchati a prohabiti; feicht ~ jangen chyt-
layř; das ~ gicat jiskry sersi; S. zim (tede)
verurtheifen od-souditi koho na hranici n na smrt
zatopiti; gib mir et. (= die Garbaro anzuwenden) dej
mi přípálití n za- (doutník); b) Feuerdrum
pozár, oheň; ~! schreien o rufen volati horí; es
s ist ~ in diejem Hause ansgetommen u in tomto
domě vyšel n povstal n vznikl n mspr. vy-
pukl oheň; es ist in dieser Nacht ~ gewesen dnes
v noci horelo; in ~ stehen horöti; die ganze Stadt
sieht in ~ celé město jest v ohni n v jednom
plameni; in ~ aufgehen shořeti; die ganze Stadt
ist in ~ aufgegangen celé město vyhorelo n
lehlo popelem; mit ~ und Zaweri verteeren
zpustositi ohném a mečem; c) der Bejw speit ~
Vesuv sopti (ohném); das ~ war des Himmels
blesk; wärend des Gewitters war die Luft ein ~
za boukky byla obloha v jednom ohni;
d) voj. (Gewehrs, Gewijs) ~ oheň, palba, strelba;
~ geben vystřeliti, vypáliti; das ~ eröffnen
palbu začiti n zahájiti; povel: ~! pal!; ~ ein-
steinen! palbu zastav!; in ~ stehen horí v ohni.
2. Hhr. hrn (= Herd); hoi: = Grubenbrend: (paut-
entundung) oheň. 3. heiliges ~. Sanct Antenius
oheň n rána sv. Antonína. ruze pohořovitá;
žába (u vepřá); laufende ~ = Reisefucht. 3. fig.:
a) ~ des Blides oheň zraků; das ~ des Sringes
entbramte anſs Rene válka vplanulca znova;
b) ~ e-s Cdefleines oheň n lesk drahokamu;
c) oheň, zápal, nadšení, horoucnost, vrou-
nost; er hat mit vielem ~ gesprechen mluvil
velmi ohnivě n s velikým zanícením; sich ven
f-m ~ himreifen lassen dáti se uchvátiti zaní-
cením; S. in ~ jessen (degeſsen) rozpáli, roz-
nititi, nadchnouti koho; ~ dahinter machen na
dlužníka prísné naléhati; ~ und Samme für
et. jein pro eo jejen horöti, býtí všeck za-
nilován do eho; nakvašení, rozkacení, roz-
liení; ~ (und Samme) speien zlosti n hněvem
srseti, soptiti ohněm a sírou; er geräth glei

~~feudalistisch (⁻²) a D₂₃,3 feudalní.
Feudalität (⁻²) f E₁₈ bez pl. feudálnost,
manskost.

Nemeckočesky slovník. I. Deutschöhmisches Wörterbuch.

115

Feuer...

— 914 —

Feuer ...

in ~ und Flamme, er fängt gleich ~ jest hned
z horka nakvašen, F je hned hir!; hned
jest u něho ohn na stíše: das ~ sprit
(e spricht) ibm aus den Augen oči mu ohnem
jen srší; Zt ind ~ gießen lítí olej do ohně;
geiße durchs ~ für mid sel do skoel by
do ohně pro mne; das ~ siehe ibm Gesicht, er
ward ferner ~ zardel se jak pivoňka: das ~
beemt ibm an die Häget e auf die Finger melze
mu s tim ole de oklädatati; e dad; e fig. hod.
zivost; das Fjert hat viel ~ kann je ohnivý n
bujný; da Pfeife hat ~ pepř páli; ein getannte
Kind jürgtet das ~ koho kaše spálila i na pod-
másli fouká; koho had uštk(nu) i ješterky
se bojí; opačný kohout i pred deštem
utíká; ein Sunnen ~ nech so klein, er äfchert ganz
Stäbte ein malv ohen velký les spáří: we's
~ haben will, mußs den Rand leiden neni ruže
bez trni! ~ !tve bře na stepou bába! hof!; žijgen
zwei ~ gerathet upadnouti mezi dva ohne:
nověděti kudy kam; ~ bei Streb brennt fichterleb,
~ und Streb ist keins des andern frech sláma
s ohnem se nedruži. 4. zemn plav. ~ Gänntis te
Hebes: tlení dieva; ceuquthum maják; plav svi-
tilna lodní; das wilde ~ nšm myth. živý ohen
(gozaltsy tönim divy).

Feuer..., feuer..., ...-ader f zvěšel. žila
pod ocasem hovězilo dobytka; ~amt m po-
žarní úrad a policie; ~anbetend a ohni se
klanící, ohňoslužebný; ~anbeter m citel
ohně, ohňoslužebný; ~anbeicg f klaník
se ohni, ohňoslužba; ~anleger m palič. žár;
~anstalt f hasičské zařízení ( ~ Věkabanstalt);
~anzeiger m požární ukazovací a automat;
~auziunder m = ~euga; ~arbeit f prácem ohněm
n v ohni; ~arbeiter m: a) pracovník ohnem
n v ohni; b) hasie ~ artig a na způsob ohně;
jako ohen: ~ašje! f zo. Scolopendra electrica
stonožka: svitivá; ~ašsecuran; f pojistěni
proti ohni; ~ange n ohnivé n plamenčem oči;
~ängig a plamenooký; ~bach m proud ohne.
~bach f: 1. ohnivá dráha. 2. siroká) cesta
k staveni požáru lesních: ~ake f plav.
~ žitje; ~bail m ohnivá koule: a) ohněstuchně;
b slunce; ~ban vžízení huti; ~baum m
bot = ~ žitje žitniane; ~becken n uhelník; ~becken
abrichteisen n kovadlina uhelníková; ~be-
hälter m schránka na ohen; ~berg a
a) ohnivá n planouci v zářívá hora: b1 sopka;
~beschan f prohlídka v příčině ohne, oh-
hídia požárová; ~besen m plácačka hasic-
ská (na jiskry); ~beständig a nesalvaj;
ohnivzdorný, v ohni stály; ~beständigkeit f
nespalnost, ohnivzdornost, stálost v ohni;
~bestattung f pochová(vá)ni ohněm (= věiden
verbrennung); ~bewährt a = ~beständig. ~blače f
1 a. puchýr po spálenině (= Wambdlauch.
~blech n = ~schirm; ~blende f: 1. stínitko
proti ohni. 2. min. ohnivec. 3. ⊕ hot. požární
přehrada n o- stěna; ~blick m ohnivý n pla-
menný n žárný pohled; ~blume f bot a) =
Adermebu; b) = Adermebu; ~bock m kozlik,
frčik, podkladek, trinožka zelezná (v kuchyně);
~bohne f bot. Phasculus multiflorus fasol mnoh-
kvety; ~brand m: 1. podpalek, horici hlaven,
ohnipal, oharek. 2. fig. ohěn, požár; ~brand-
bock m = ~bed; ~braun a: a) ohnem opálený

n osnědly; b) rudohnědý; ~brief m = Brand-
brief; ~brüche f: a) ⊕ hot. präh plamenní a
průletní (v piamonnych pericu); b) p.v. sedlo; c) most
pro případ požáru; ⊕ valach, muskeł v pršku;
~(s)brunjt/f požán, ohen; ~brunstautograph m
samověst pozární; ~büchse f 1 krabička na
křesivo, troudník, prachnička. 2. ručnice,
puška. 3. ⊕ ~büchse bei pěcemotiven ohniště.
~bühne f ⊕ hor. beim Fürstenbrand ohnii po-
valek (při pátien vysupě); hranice důlní; ~büch m
bot Crataegus pyracantha hloh ohnivý;
~büschel npl. tgs. svazky paprsků; = ~dorn:
~bužen m voj. koule ohňostrojná, chumáč ohňo-
strojny; ~canal m: 1. ⊕ mechan. průtah. 2. p.v.
a dymník (u parnho kóte); b) tahy, lišky (n pivo-
varshpec): e) varhánky (u hvozdá); ~caſſe f: a) po-
jistovací pokladna; b) = Brandcaſſe; ~damm m
⊕ hor. požární hráz; ~dicner m = ~anbeter;
~dicien m = ~anbety; ~dorn m bot. Crataegus
pyracantha hloh ohnivý; ~drache(n) m ohnivý
drák; ~ecke f tupé ostri (nových nástrojů bezacích);
~eiser m ohnivá n nadšená horlivost, zápal,
vrouenost; ~eiser des Augenblictes chvilkový
zápal; ~cimer m požární védro; ~eiser n =
~nabl; ~eſſc f: a) (Zdeněmčin) komín; b) ~ber;
krb; e) ⊕ hot výheň, komín; ~sach n in e-m
Bauernhause část domu, kde jest krb; ~sächer m
v jorka n dmychadlo f forr na ohen; ~safhe f
rudý prapor na znamení ohně, pozární praporec;
~falter m zo. Polyommatus phlaecas ohniváček
černokřídly; ~fangend a chytlavý, zápalný,
troudný; ~sänger m jiskrník; ~farbe f ohniva
n rudá barva; ~farben a. ~farbig a ohnivé
barvy, ohnivý, rudobarbyv; ~fajan m zo.
Phasianus ignitus bažant ohnivý, ~faisj n
hasičská voznice; ~ſeſt a ohnuzdorný, nezá-
nělný, nesalpny, bezpečně od ohně; ~ſcig
keit f = ~beständigkeit; ~fläche f te Z. Landbist.
výhřevná plocha parnho kotlu; ~flamme f:
a) plamen; b) hot = Montenegrin; ~flamen
n plápoláni; ~flasche f plav. ohnestrážna
láhev; ~ſleben n spálenina; ~ſliege f zo. Pyro-
florus phlophoreus světłonoš anierický, ku-
kujo; ~ſlocke f ohnivá vločka n jiskra. pho-
mínek (sčíši z výlmě), oharek; ~ſlut f
příval ohne, ohnivé more; ~ſolje f pannomost
přispěti pomoci při ohni; ~ſolter f mučení
ohnem; ~ſuchs m: a) rvzka ohnivé barvy,
ohnivák; b) zo. = Brandhunde a) L.: ~ſuchſig a
pov s ohnivé cervený, rudy: ~bunke(n) m
jiskra; ~gabel f pohrabac; ~garbe f tlum
ohnivých paprsku; ~geiſt npl. ⊕ hot ohňo-
nové ohnivé plynv; ~gaſſe = Brandgasse; ~gat-
ter n mřiž a záštita pred peri n pred kamny;
~geben n vystreleni, výstrel; ~gebirge
sopečné pohoří; ~ſi gefahr f uebezpečen-
stvi ohně; hier ist keine gefahr zde jest bez-
pečno od ohně; vor gefahr verſichern pojistiti
od ohně; ~gefährlich a: a) pro ohěn nebez-
pečený; b) (snadno) zápalný, horlavý; ~gefáš
⊕ stranictví kotel; ~geiſt m: a) myth. duch,
jehož živlem jest ohěn (v Salamander); b) fig.
~ ohnivý duch n člověk ohnivého ducha;
~geld n = Herdſcuer; ~gerath(fach t) n:
1. hasičské n hasiči náradi. 2. nářadi ke
kamnům n ke krbu; ~gerechtigkeit f právo
podymné; ~geschrei n pokřik při požáru,

Feuer...

— 516 —

Feuer(rungs...

—s. brunst f v. brunst; —schaden m: 1. (zähdenfeuer požár. 2. škoda ohněm (způsobená); —schadenvergütungsanstalt f = verſiderungsanstalt; —ſchan f = beſdau; —ſchaufel f = lapka na uhlí; —scheide f 70. = zappen; —scheidenkunst f chemie ohně pyrochemie; —ſchcin m: a) ohnivá záře; b) barva vosku po roztavení; c) 2. f bázeň před ohnem; —ſchiff n ptw. a) palíšká lod (před Brančer 1.); b) lod majáková (pro ohnivá znamení); —ſchilling m rak. = Herdſteuer: —ſchirm m stinidlo n zásłona n záštita proti ohni; —ſchlagen n křes(áni); —ſchläger m křesac; —ſchlange f 70. —Boa hortulana hroznýš ohnivý; —ſchloſs n ⊕ an ter díntte zámek s křesákem n pazourkem; —ſchlund m: a) ohnivá propast, ohnivý jicen; b) voj. s. sm. ohnivý jicen, dělo; —ſchuaubend a ohěn sršící n soptící; —ſchneſt a rychlý jako blesk; —ſchröter m zo. = (Hirſchfäser a): —ſchürm m pohrabáč; —ſchwaden m třaskavé větřy (=Zaglagwetter); —ſchwalc f zo. = Naunder (walbe); —ſchwamm m: a) bot. = Blutſchwamm b); b) (Zunder) houba, hubka, troud, záhev; —ſchweiſ m ohnivý chostv; —ſchivert n fort. ohnivý n plamenný mec; —ſelec f fig. = geſt b); —ſegen m žehnání proti ohni; —ſcharbeit f, —ſchsen n ⊕ her. ohňová práce, dobývání ohněm; —ſchsen n (b) dobývati ohněm, sázeti oheň; —s-gefahr f = gefahr; —s-glut f = glut; —ſicher a od ohně jistý n bezpečný: —ſignal n 1. požární signal†. 2. = Signalfeuer; —ſignale geben ohnestrůjná znamení n návěsti dívati; —(s)noth v †noth; —ſonne f ohnivé n ohnem zogrušen slunce; —ſpeiend a oheň soptící n metající b) —ſpeiender Berg sopka; —ſpicer m: a) sopka; b) fig. člověk rozkacený v rozlíčený: —ſpicei m: a) = Breunnpiegel; b, zreadlo ohnivého lesku; —ſpieß m pohrabáč, hřeblo; —ſpritz e f strikačka (hasičská); —ſtrah m ocílka, kresadlo; —ſtätte f: a) spáleniště, žároviště, pohoreliště; b) krb, ohniště, nistěj; —ſtein m křesací kámen, křesavec, křesák, pazarouk; —ſteinknolle f kresavecová boule; —ſtelle f = —ſkätte; —ſteller m regulator ohně; —ſteru m bot. = —uſelc; —ſtockwerk n = Batteriefestwert; —ſtoff m ohňovina; —ſtraſe f trest ohněm, upálení, hranice; —ſtraht m: a) ohnivý paprsek; b) ohnivý meteor; —ſtraſhend a ohnive zářící; —ſtlübchen n, —ſtube f = lieſe; —takſif f = —waffentaktif; —tanz m der amerikanischen Wülden tanec kolem ohně (amer. divochů); —tause f křost ohném; fig. upálení; —telegraph m pozárový telegraf(v) —anzeiger); —thurm m maják (= Lendtthurm); —tod m smrt n hranici n ohněm, upálení; —tonnen fpl. požární sudy: —theilchen n tělisko ohnivé; —topſ m: 1. zahřívadlo na nohv, uhelnik. 2. luneč na uhlí; —trant m ohnivý n silný n opojuň nápoj; —trommel f poplašný buben požární; —trunfen a ohnivé n nanejvýš opojený; —unſe f 70 = kršte; —basf e ⊕ stav. plamenná váza, kos ozdobný na lomenici; —verbene f bot. Verbena chamaedrofolia sporýš ožankolistý; —vergoldung f ⊕ zlacení v ohni n ohnivé; —verſicherung f = —aſſecuranz; —verſicherungsanstalt/f pojistovna skod pozárových proti ohni; —verſicherungs-

gejeſſchaft f pojiſovací spolek proti ohni, —verſicherungspolize f pojistka ohňová; —verſilberung v poſtríbření v ohni; —vogel m: a) pták ohnivák (v Přění); b) 20 Agelaius phoenicus vlhovec červenokřídlý, —voß a plný ohně, ohnivý (v ſenři); —wache f, —wacht f: a) požárová stráž n hlídka (k odvračen požářu); b) hlídka na spáleništi; c) hlídka při ohni; —wachthof m dvůr hasičský; —wächter m v továrnách atd. hlídáč (požární), požárný: —waffe f palná n střelná zbraň; —waffentaktif f von taktika paluých zbraní; —wagen m: a) vůž ohnivý; b) ⊕ ⊖ želzn. za Locomotive; —wahrſafer m ohněpravec, pyromant†; —wahrſagerei f ohněprava; —wall m piv. sedlo, zidka; —walze f zo. Pyrosoma ohnice; —wand f ⊕ zeď protiohenní; —wanze f zo. Pyrrhocoris ploſtice bezkrídělá; —warte f stráž majaková: —wasser n bei den Subtianern ohnivá voda, koralka; —wedel m kropáč; —wehr f hasiči, —stvo; —wehr-leute pl. od —wehr-mann m hasiči; —wehr-berin m hasičský spolek; —weiſe f eirk. první neděle postní; —weiſer m požární automat = anžeiger; —wert n ohnostroj; —werker m ohněstrůjce (tež voj. poděloj-tot) a dšlostělečky); —werker-schule f škola ohnemstrojská; —werkerei f, —werkskunst f ohnemstrojství; —werſtößer mpl. věri n tělesa ohnemstrojní; —wirſung f: a) účinek ohně; b) účinek palby; —wolff m ⊕ vyšlelnutí n výběk plamene z vápenné peci; —wolfe f ohnivý oblak; —wurm m zo.: a) = Hirſchfäser; b) = Lendtſäfer; —zange f klešťě do ohně: a) v kuchym; b) ⊕ ⊕ vof; —zapfen m zo. Pyrosoma giganteum ohnice obrovská; —zeichen n: a) ohnivé znamení (na nebi), zář ohnivá; b) znamení požárové: c = bál; d) znamení ohně (dané); —zeiger m = anžeiger; —zeit f doba slévání n pálení; —zeug n: a) rozžehadlo, křesadlo, křesivo, ohnivo; b) p typl. malá knihtiskárna; —zeug m a) hat tah n proud plamene; b) ⊕ tah (v peci ata); —zunder m troud, záhev, hubka, podpalek.

ſeuerig ⊕ (L~L) a D₂₁₃ = ſeuſig.

ſeuer-land ("~L") npr. n bez pl. Ohnivá Zemé.

ſeuer-fländer ("~L~L) m E₆, —in f E₁₉ Ohňozemec, f —ka.

ſeueru (L~L) C₁₂ I. v" (b) 1. oheň (roz)ědělati, (za) topití. 2. záříti, bíškati se; der Žaſlň ſeuert gut ocílka dohře křeše. 3. stříleti, pálití; mit Manenen ~ z děl stříleti; gegen ein ander ~ do n na sebe stříleti. 4. ⊕ ⊖ wie ſeuern güßen hořeti, pláti, planouti. — II. v" 1. = anſeuern L.: (mit) Heſk ~ dříví pálití, dřívím topití; den ſen mit Heſk ~ kamna dřívím vytápěti 2. pálití; Weint ~ víno stříti. 3. fig. 3~n Cine (e ein Paar) auf den Külden n um die Siren ~ vpálití n vlepití n vsoliti komu ránu; abs. das Pſerd ſeuert hinnen tüchtig aus kůn silně vyhazuje. — III. v" 1. 1. ~ n bez pl. ſeuering f E₁₈ topení, pálení; fig. = anſeuern II. 3. 2. voj. jen ſi ~ n = ſeuergessen. 3. jen ſeuering f a) (udržovány) oheň; b) palivo, topivo.

ſeuern (L) a D₂₁₃ poet ohnivé.

ſeners... ("~L") = ſeuer...

ſeu(c)erungs... ("~L~L) = anſtage f zařízení n přípravy k topení; —bedarf m spo-

Fenilletton

— 917 —

|fichieren

třeba paliva; ~material n palivo, topivo;
~ort m, ~raum m ~ ſenerrannm (srv. Brand..., Brenn..., Fener...).

Feuilleton (ši f.ijetOn) [fr.] n E₂₅ id., článek
pod čarou v časopisech.

Feuilleton*,... (čti jako předeh.) ~ſchreiber m pi-
satel feuilletonů, feuilletonista]; ~roman m
román ve feuilletonu.

Feuilletoniſt [fr.] m D₁₁ = ſenilletonschreiber.
ſeuilletoniſtisch [fr.] a D₂₁, feuilletoni-
stický.

Feuk (↓) f E₁₈ plav. zálivek, malý záliv.
feurig (↓) a D₂,₃ ohnivý; ~c Kohle veravé n
žhavé uhlí; řeřevi; fig. ~er Henner: a) ohnivý
n bujný kůň; b) = ſenervojs a); ~e Liebe ohnivá
n horoucí n пламеннá n vášnívá láška; der
Ginnel mar gan3 ~ nebe bylo v jednom ohni.

Feurio (↓) int. hoří! (= ſenerio, v Fener...).

Fer (v) I. m E₂₀ prov. J = Cretin. — II. f
E₁₈, = Here.

Fen (↓) f E₁₈ = ſee.

Fer p (↓) m E₃ berl. žert, švanda, junda.

Fer (v, čti fes) [tur.] m (n) neskl. fez↑ (červená čepica tureckých vojáků).

ſc 2c. abbr. v ‚JB.

ſſ 3 obch. abbr. za jehr sein (velmi jemný).

ſt (v) int. fi!

Fiaker (v, v) [fr.] m E₆ 1. fiakr↑.

Fiaker... (~v... v... v...). ~ball m ples fiakri-
stů (na popěleční středu); ~háler m držitel fiakrů,
fiakrista; ~nahrung f živnost fiakristská,
fiakrovstvi; ~ordnung f řád fiakrovský:
~pulver n. rak., lekár. prášek gummový složitý
(proti kašli): ~land m stanoviště fiakrů; ~tarif m
sazba fiakrů.

Fiale (~↓) [it.] f E₂₂ stav (pyramída v got. slouh,
kterou se piliře ukončují fiála], slémě, lomenice, štít.

Fialen-blume (~v~ ~v) f stav. vrabčík, krab,
kloubeec.

Fiasco (~v-) [it.] m (n) E₂₅, pl. těž Fiaschi
fiasko↑ (těžu, div.), úplné propadnutí (kusu),
nezdar; ~ machen pohoreti.

fiat (↓) [It.] int. budiž, staniž se; š sm.
třeba(s)!

Fibel (↓) f E₁₂ slabikář, abecedář.

Fibel*,... (v... v... v...). ~buch n slabikář; ~leſen n
čtení v slabikáři, slabikování.

Fiber (↓) [it.] f E₂₂ an., bot. vlákno, nitka.

Fiber(n)*... (v... v...). ~brüſen fpl. nejtenči
vlákna; ~garn n vláknová příze.

Fibrin (↓) [It.] n E₃ chem. vláknina (=
Faserſtoff).

Fibrin... (~v...) ~cylinder m válec vlák-
ninový.

ſbrinogen (~~v~~) [It.-řec.] a D₂,₃ z vlák-
niny pochazející.

ſbrinoplastiſch (~~v~~) [It.-rec.] a D₂,₃
vlákninu tvorici.

Fibrolith (~v-) [it.-řec.] m E₂₀ min = ſaſier
ſieſel.

Fibrom (↓) [It.] n E₃ chir. id., otok vláken.
ſibrös (↓) [It.] a D₂,₃ = ſaſer(ig).

ſibſeln p (v) ⅝ a C₁₂ prov. J = ſidcn I. 3.

Fibula (↓) [It.] f antická jehlice do
vlasů.

ſicheln f (v) ⅝ a prov. J = ſieſeken.

ſichſt (v) + spr. ſichtſt, ſicht (v) praes. 1
ſechten.

Fichte (v) I. f E₂₂ 1. bot. Pinus picea smrk;
chileniſche ~ Aranfaria; johetiſche ~ Verggirtel-
baum; hohe ~ Edeltanne; weiße : a) Pinus
alba jedle; prov. sosna; b) = Wüſcheliſer. 2. fig.
poet. die Argonautiſche ~ loſ Argonautů, Argo;
Prv. ſ. um die ~ o hinter die ~n ſüßen šiditi,
podváděti, klamati koho; in die ~n gehen
ztritati se. — II. npr. m E₇ (Sottlieb ~ id. (ſilosof.).
Fichteaner (v~ v) m E₆ Fichteovec.

Fichte-Kindergarten (v~ v~ v) m dětská
zahrádká dle methody Fichteovy.

Fichtelberg hora v C Smrčinec.

Fichtel-Gebirge (v~ v~ v) n E₇ bez pl.
Smrčiny.

ſichten (v) a D₂,₃ smrkový.

Fichten..., ſichten..., (v... v) ~ammer f. 70.
Emberiza leucocephala strnad sibiřský; ~apfel m
šiška smrková, šuta, smolka, šách; ~balleń
pſlauſantung f les. vysazování smrků s balíky;
~bäſtäſer m zo. Hylastes sosnakaz, lýkohub
smrkový, dřevař, lýkožROUT; ~baum m bot.
~Fichte; pl. ~bäume smrči, ~kovi; ~bäum-
chen n smrček jako ozdoba naposledy přivezeného vozu
sena; ~berg m hora smrková n smrčinou ro-
poſtlá; ~bewaſchen a smrky porostly; ~blatt-
weſpe f zo. Pinicola pilaſtka smrková; ~bohrevm
zo. Blastophagus piniperda lýkohub sosnový:
~borkenäſer m zo. Bostrichus typographus
lykožROUT smrkový; ~dichſchnabel m zo. =
~hader; ~dicht n smrčina, smrková houſtina;
~eule f zo. = žehrenente; ~geßolž n = hain;
~qimpel m hýl n hejl ořešník; ~gluche f zo.
Gastropacha pini bourovec smrkový; ~hacker
zo. Pinicola enucleator hýl ořešník; ~hain m
smrkový háj, smrči, smrkovi; ~haz n smrková
pryskyřice; ~holž n smrkové dřevo n dřívi,
smrkovi; ~holzweſpe f zo. Sirex spectrum
pilořitka; ~fernebeſer m zo. = ~hader; ~ku-
penmotte f zo. Occophora Bergiella obalec
smrkový; ~krefuſchnabel m Loxia curvirostra
křivka obecná; ~läuſer m zo. Certhia pinus
šoupálek lesní; ~lehde f smrčiště, smrko-
viſtě; ~lohmühſc f smrkovák; ~lohe f
smrkové tríſlo; ~marder m zo. = Baum-
marder; ~motte f zaviječ smrkový; ~nadel-
bad n lázeň jehličnatá n smrková; nadelčl n
olej jehličnatý: ~nadeln fpl. smrkové jehliči;
~neſtwidler m zo. Retinia hercyniana obaleč
jehličnatý; ~ort m smrkoviſté, smrči;
~raupe f housenka smrková; ~reisig n
praskači, pejruči; ~riiſſelkäſer m zo. Pissodes
pini smolák sosnový; ~jchwärmer m zo.
Sphinx pinastri lyšaj borový; ~spargel m
bot. Monotropa hypopitys hnilák žlutavý;
~pinuncr m = ~alude; ~stelle f smrkoviſté;
~tanne f bot. jedle; ~wald m smrkový les,
smrkovi, smrči, smrčovina; ~apſen m
= ~apſel; ~erſtörer m zo. = ~bortenäſer.

ſichteſch (v) a D₂,₃ fichtovský.

Fichtianer (v~ v) m E₀ Fichtovec, stou-
penec Fichtäv.

ſichtſt (v) v ſicht.

ſichieren (~~v~~, čti fiš-) [fr.] ¼a C₁₂ voj. zará-
žeti, zatloukati.

Fieberchen

— 919 —

Filanda

blouzněni n trestení zimničné n horečné, přelud zimničný n horečný; ~wechsel m stridání zimnice; ~weide f bot. = Bruchwüde; ~zufall m = ~anfall; ~ustand m horečný stav, zimničnost, horečnítost.

Fieberchen f (↓~) n E: dim. od Fieber malá horečka.

fieberhaft (↓~), fieber(rig), fieber(c)risch (↓~) a D₂₁₃ zimničný, horečný.

fiebern (↓~) v₇ (h) C₁₃ mítí zimnici, na zimniči stonati; fig. býti zimničně rozčílen, blouzniti, bláboliti.

fiebrig, fiebrisch (↓~) a D₂₁₃ = fieberhaft.

fiedel (↓~) f E₂₄ 1. F přid. skřípyk, kejdy, kobza, špatné housle. 2. fig. f = Seige. 3. via. = Hure.

fiedel... (↓~...) bogen m smyce; fig. er ist je trummt (o iron. se gerade) wie ein ~bogen jest krivý n skroucený jako paragraf; ~bohrer m vrták smyčcový (= Drilfbreher) = brett n f = fiedel 1.; ~mann m = fiedel(ter) = mušk f kobzanda; ~rümpfchen n bot. = Geißblatt; ~faite f houslová struna.

fiedelei (~↓) f E₁₈ = fiedel II.

fied(e)ler f (↓~) m E₆ hudlař, houdek, šumař.

fiedeln (↓~) I. % (h) a % a C₁₄ 1. hudlati, skřípati, vrzati, šumařiti, špatné housti. 2. f (rychle) smykati n soustaz, fidiovati|. 3. p spu. = fiden I. 3. = II. % F~ n E₂ bez pl. 1. skřípáni, vržání, šumaření. 2. P = Beißflapf.

fieder (↓~) f E₂ příko.

fieder..., fieder... (↓~...) ~artig adv. perřenně; ~lappenfüssig a zo.: ~lappenjußige Wügel ploutvonozí ptáci; ~lappig a bot. peřenolaločný; ~messer n ⊕ sklen. poříz sklenářský; ~ucrbig a bot. peřenožilný; ~zebrý: ~paar n bot. jařmo; ~palme f bot Iriartea rozkrocený; ~schnittig a bot. peřenosečný, vyštěrbený; ~spaltig a bot. peřenoklaný, protisečný; ~stiel m bot. rapiček; ~theilich a bot. peřenodíný.

fied(c)rig (↓~) a D₂₁₃ = fiedern II. 3.

fiedern (↓~) I. % a, % v sich ~ 1. (= (sich) be- fiedern. 2. ⊕ sklen. = abſiedern. 3. = II. gefiedert part., a 1. anal. inf. 2. die gefiederte Welt opeřenci, pernatstvo. 3. bot. speřený; doppelt gefiedert dvakrát peřený, dvojspeřený.

fiedler (↓~) m E₆ = fiedeler.

fiedrig (↓~) a D₂₁₃ = fiedern II. 3.

fi-ef (~) [fr.] m léno.

fießt p (↓~) m E₃ 1. zo.: a) Ligula abdominalis řemenatka; b) larvy strečkovitých much. 2. Wurz am Finger) pajed, zánehtice. 3. vřer.-l.

fießt... p (↓~...) = Daffel...

fiechen (↓~) npr. n E₇ dim. od Fricderile.

fieł (↓~) impf. od falten.

fießraß (↓~) m E₃ zo., v Bielfraß.

fießg (↓~) impf. od fangen.

fiearten (~-~) ei fjē-) mpl. neskl. jarmarečnici, trhov(n)ei).

fieben (↓~) v₇ a C₁₂ plav. a) povoliti utažená lana řetěžů; b) vyvěsti, -saditi, -vri (o lanš n dětěřel).

fieſten (↓~) v₇ a C₁₂ plav. a) povoliti utažená lana řetěžů; b) vyvěsti, -saditi, -vri (o lanš n dětěřel).

fieſen (↓~) v₇ a C₁₂ plav. a) povoliti utažená lana řetěžů; b) vyvěsti, -saditi, -vri (o lanš n dětěřel).

fieſt p (↓~) m E₃ spr. bzdina, p spr. prd.

fieſten p (↓~) v₇ (h) C₁₂ bzdíti, prědi; ~ wie ein Püterhahn prědi jako valach (na palouce).

fieſter p (↓~) m E₆ spr. předoch.

fieſieren (~↓~) [lt.] v₇ a C₁₂ srážeti, činiti ssedlým.

figment (~) [lt.] n E₃ smyslenka, výmysl.

figur (~) [lt.] f E₁₈ 1. figurat, podoba, tvar, tvářnost, postava, postať, s. nm. osoba; (šubě) ſie hat (o ift) e-c hübschě ~ jest pěkně urostlá; f dač ift e-c (uſiž) ~ to je veselá kopa. 2. er spjét e-c trantrige ~ smutně n žalostně vypadá, hraje smutnou úlohu při čem; ~ mačen vystupovati okázale, dáti se viděti. 2. vypodobení, vyobrazení, obraz, figura; Wile it ganzer ~ obraz v celé velikosti. 3. v kartách: panák, pán. 4. math. obrazec, figura|. 5. gram. obraz(ný výraz), figurať, vid mluvnický. 6. ve hře řachové a j.: figur(k)a|.

figur... (= ~-...) I. = Figuren...; II. ~bauer npl. tkale. pentle vzorkované; ~faden m tkale. nit obrazcová; ~kette f tkale. osnova obrazcová; ~nudeln fpl. = Façonmubeln; ~schusſ m: a) ⊕ tkale. outek obrazcový; b) voi. trefa do figurového terce.

figura f (~-...) [lt.] f E₂₃ wie ~ lehbt o zeigt jak jest patrno, f jak figura ukazuje.

figural (~-...) [lt.] a D₂₁₃ (rejim. o zpěvu) figurální, figurami hudebními okráslený, ozdobný.

figurat... (= ~-...) ~bildhauer m soch. sochař, figuralista; ~gesang m zpěv figuralni a ozdobný; ~mušk f: a) = ~gesang; b) = Symphonie.

figurant (~-...) [lt.] m E₂₀, ~in f E₁₉ div. figurant-, f-kä, statista, f-kä; s. sm. vedlejsí osoba, ~ darmostoj.

figuration (~-~) [lt.] f E₁₈ 1. utváření, uzpůsobení. 2. (o)zdobení, oživení.

figürchen (~-~) n E₇ dim. od Figur figurka.

Figuren...; figuren... (= ~-...) ~fries m soch. figurální frýs; vlys, v němž jsou umístěny figury; ~karte f (karta) pán, panák; ~reich a hojný figurami; ~ſcheibe f voi. terč figurový; ~wechsel m tel. zaměnovac (číslic za písmeny a naopak); ~zichnen n, ~zeichnung f krelení figur.

figurict... (= ~-...) ~bank f soustr., truhl. stolice na vykládané práce dřevěné; ~stange f praporec měřický.

figurieren (~-~) v₇, v₇ (h) C₁₂ 1. utvářiti, dáti tvar n podobu n formu čema. 2. zpodbiti, vy, vyobraziti co. 3. mítí tvar čeho představovati n tvořiti co. 4. had, tanec figurovati|. 5. (pěkně n nepěkně) vypadati n mspr. se vyjimati, (ne)býti na místě, (ne)hoditi se k čema. 6. býti zaznamenán, býti v seznamu. 7. div. figurovati†, býti statistou, býti vedlejsí, býti čim pouze na oko, hráti němou úlohu, figurovati.

figurine (~-~) f E₁₂ figurina†.

figurist (~-~) [lt.] m E₂₀ figurista†: a) soškár, odléváč prodavací figur sádrových; b) přivrženec figurismu (vykládající dějiny obrazč).

figürlich (~-~) a D₂₁₃ = bildlich I. 2.: adv. im ~en Sinne obrazč. v přeneseném významu.

filagramm (~-~) [lt.] n E₃ vodní znamení v papíre.

filament (~-~) [lt.] n E₃ vlášení.

filanda (~-~) [lt.] f E₂₃ prádelna hedvábí (= Seidenpinnerci).

Filet

— 920 —

Filzerei

Filet («, = ü) [fr.] n E₁₅ 1. (pl. =) ž. r. pt. střikování (druh rovní práce). 2. kuch. id., průl masa ze hřebu (hovězího pod kostím), ledvinová n svíčková (pecíne); s. sm. prsíčka (drážebě). 3. (pl. =) n. s. věrgerungen auf Buhurbannen ozdobný proužek po kraji desk, ozdoba čárovitá na deskkách. 4. ⊕ (pl. =) n. = Filletstempel.

Filet..., ~t... (~-t...) ~arbeit f = Filet 1.; ~becsfiteak n becsteak z filetu; ~braten m pe-čený filet; ~eisen n ⊕ = ~empel; ~hobe! m ⊕ truh. vroubkař; ~nadel f ⊕ ž. r. pr. jehlice k síťování giž se přes váleček tato při cev provádě; ~stentem pel m ⊕ knih. vytlačovadlo filetů; ~stricken n, ~strickerei f pletení; ~touf r. ž. r. pr. ruda v háčko- vání, kolo n obvod u pletení.

Filial (~-L) n E₃, ~c (~-UL) f E₂₂ [lt.] filiálkač, pobočka (vedlejsi závod u kostě).

Filial... (~-L...) ~bank f bankovní filiálka; ~casse f vedlejsi pokladušice; ~geschäft n filiální v vedlejsi obchod, filiálka obchodu; ~handlung f = ~geschäft; ~kirche f filiálui kostel; ~schule f polníška skola, pobočka školy; ~vercin m odvetví spolku; ~ver- weiser m správce filiálního kostela.

Filiation (—L) = fil. = (L) ⊕ E₂₂ synovnívi.

Filigran (~-L) [it.] I. u E₁ = ~arbeit. — II. a křehoučký.

Filigran... (~-L...) ~arbeit f drobná (ko- vová) práce z drátu a zrnek: ~arbiter m filigranista, očetinkář.

Filieren (—L) = fil. = (L) ⊕ C₁₂ 1. Žiře = ~ hodvář stáčeti. 2. karty podmítati.

Filipendel-wurz (~-L...) [lt.-něm.] f D₁₅ bot. = Erdeichel eJ.

Füllen (—L) = füll. = (L) ⊕ C₁₂, † jěžet prov. 1. = schinden. 2. = peitschen.

Fillet... (~-L...) ~irannuel f ⊕ přád. snímač.

Filöfe F (~-L) = fil. f E₂₂ studat. bytná stu- dentova.

Filosoſ (—L) m E₂₀ prov. J = Filosooph.

Filosofie (~-L) prov. J = Filosofieb.

Filouterie (ču filuteri) [fr.] f E₁₈ filutářství, taškářství.

Filpen (—L) = fil. = (L) ⊕ C₁₂ v. varhan. die Pfeife fürt pišťala kvič n je přepískána v prefoukána.

Filter (—L) = fil. = (L) ⊕ E₁₆ procezovadlo, cedidlo, ceditko, filtr.

Filtrat (—L) m E₃ průvezek, procezenina, s-

Filtration (~-L) = fil. = (L) ⊕ E₁₈ = fil- tieren II.

Filtrier ... (~-L...) ~apparat m chem. procezo- vadlo, cedidlo, ~baſſin n ⊕ vod. st. nadřž (ka) procezovací; ~bentel m = ~jad; ~(falk)jein m = ~stein; ~kaffeemaſchine f prístroj k procezo- vání kávy; ~papier n cedici papír; ~ſack m procezovací pytlík, cedidlo, ceditko; ~ſein m = ~ein. procezovací kámu; ~frichter m proce- zovadlo, cedidlo.

Filtrieren (—L) [fr.] C₁₂ I. = fil. = (L) ⊕ C₁₂ procezovati, (pro)cediti, filtrovati; čistiti. — II. = fil. = (L) ⊕ E₁₇ bez pl., Filtrierung f E₁₈.

Filtrierer (—L) m E₆ filtrovač. procezovac.

Filtrum (—L) [lt.] n E₂₂ = Filiter.

Filz (—L) m plst. = sub herunter mit dem ü- klobouk dolů! smeknout! 2. bot. (der súpen) kožíšek, chmýří pupená. 3. F = tež ⊕ (—L) m E₆ lakomec, skrblík, stuchlík, skudlík, drž-

grešle, držgrešlička, houžvička, hamonil; reichte = und sette Schweine geben !-m erft nach dem Tode das Seeine lakomec žádnému dobre nečiní leč když umře; skoupý (boháč) a svinka po smrti zvěrinka. 4. F (reber Menjó) hrubák, hrubec. 5. F = tež ⊕ (—L) m E₆ (reber Senevés) výtopek, vyplísňení, důtka; m = E₆ ⊕ (—L) geben zatopiti komu, vyčinkati n vyplís- niti koho, čisti kapitolu n latinu n litaní n levity komu. 6. bařina pokrytá divokou směsí rostlin. 7. a) prov. J geol. náhorní slatina n bah- niště (= Hodymor); b) hor. = Filzmehl.

Filz..., filz... (—L) ~arbeit f ⊕ klob. plstění; ~artig a bot. plst(n)itý, plšovitý; ~ball m plsténý míč; ~band n plstený pás(ek); ~blatt n, ~blätter pl. podlož plstová; ~blech n ⊕ klob. plstovací n srážecí plotna: ~biřrste f ⊕ klob. kartáč na plst; ~decce f ⊕: a) plsténá pokryvka; b) plsténý koberec; c) plsténá podsedlovka; ~deckel m ⊕ typ. plstěna pod- ložka; ~eisen n ⊕ = ~blech; ~ſteck m ⊕ klob. kus plsti; ~geige f ⊕ fob. plsti potažené dřevné hladitko hřebenů, plstenice, plsténý podkladek; ~herd m ⊕ hor. splávek mělkový n m = mléky; ~holz n = geige; ~hose f ⊕ ter Wartempreise úpr. látek potah lůžka n ložiska n korýtka; ~hund m = Filz 3.; ~hut m plsténý klobouk; ~hütte f = ~zelt; ~fappe f plstěna (epice; ~kegel m ⊕ klob., ~kern m ⊕ klob. plsténý vkladek; ~kraut n bot.: a) Cuscuta epiлиnum hubiln. fleines klobouk. ~kraut Cuscuta epi- thymum kokotice menší; b) = Badenkraut; beutjes (o frančejdes) ~kraut Filago germanica (sive gallica) bělolist německy (n. frančouzský); c) = Bergruhrkraut; ~lappen m ⊕ kloboučina u kolovratu; ~laus f. 20. Plathirius pubis muška obecná, moudui veš; p spr. er ijt wie e = laus jest jako čtvrtodenní zim(n)ice (neodbytý), jest (dotěrný) jako veš; ~lilic f bot. Lanaria; ~macher m ⊕ klob. plstník, plstič; ~macher- vögeſ impl. 20. snovači; ~malz n piv. slad se- jmutý v skoudelovatělý: ~maſchine f ⊕ stroj na plstění; ~mech n ⊕ hor. mělká mouka, mělky: ~mühle f ⊕ = Wallmühle; ~pariser m F plsténý střevic; ~rinne f ⊕ hor. žlab na mělky: ~roſſe f tel. plsténý kotouč; ~ruthef f textul. bičík: ~ſchuß m plsténý střevic; pl. plstkv: ~ſteſen m ⊕ plstěna podložka; ~taſel f ⊕: 1. plstici tabule. 2. plstěna tabule; ~tuch n plst; ~walze f tel. plsténý válec; ~wert n plstina, plsténé zboži: ~wolle f: a) vlna k plsteni; b) vlna plstěna: ~wrm n 70. Aphrodite aculeata mořská housenka obecná; ~zelt n plsténý stan (kočovníků, jurta).

ſülbar (—L) I. a D₂₃ plstivý, sráživý. — II. s Filzbarkeit (—L) f E₁₈ plstění, srá- živost.

ſilzen (—L) C₁₄ I. = fil. = (L) ⊕ C₁₄ procezovati, (pro)cediti, filtrovati; čistiti. — II. = fil. = (L) ⊕ E₁₇ bez pl., Filtrierung f E₁₈.

1. splstění. 2. plísňení. 3. skrblení, lakota.

4. F berl. smeknutí klobouku.

ſilzen (—L) a plstěný.

Filzer (—L) m E₄ 1. = Filzmacher. 2. a) lakomec (= Filz 3.); b) výtopek (= Filz 5.).

Filzerei (—L) f E₁₈ = Filzigfeit.

Hinn...]

— 924 —

Hirnis...]

Hinn... ("...). -aal m zo. Gymnotus electricus holohřbet, úhor elektricky; -šiſch m zo.

a) Physalus antiquorum tunulik, myšok;

b) Magaptera longimana keporák obecný; -hammer m ⊕ kladivo rozháněcí; -land n v heslo o sobě; -wal m zo. = -ſch.

Hinn (>) I. f E₂₂ 1. (Meſje) ploutev (tyb.). 2. (Blaschen im Gefischte) trud, uher, štirák. 3. ~n pl. uhry u prasat. 4. (Hammer) ploska u kladiva; ~ deſ Hammers pouk (u kladiva). 5. 7. nod. = Biüſje 1. = II. ~ m E₂₁. Hinnin f E₁₉ Fin, f -ka.

ſinnen (›) a C₁₂ = abſinnen.

Hinnen... ("...). -kraſkheit f der Schweine uhrovaſtoſt.

ſinnicht, ſinnig (>) a D₂,₃ trudovatý, uhrovaſtý.

ſinnisch (>) a D₂,₃ finský†, čudský; ~c Sprache, F ~ n D₂... das F-c D₂... čudstina, ſtrinſta†; F-der Miccerbusen záliſ finský† n čudský.

Hinnland ("2") npr. n E₂₅ zem. Finskoſ, Čudsko, Čuchonsko.

Hinnländer ("2") m E₆, ~in f E₁₉ Fin, Čud, f -ka.

ſinnländiſch ("2-", a D₂,₃ finský†, čudský.

ſinſter (›) I. a D₂,₃ a) temný, tmavý; čs iſt (jepr.) ~ je tma (jako v pytli); bibl. čs war ~ auf der Dieſe tmy blyv nad propastí; b) (trüſe, opak heiter) zamračený, zasmuſilý, posupný, škaredý, pochmurný, kalný; K ~ anſchauen zakaboniti se, škarediti se, zamračiti se na kohó; ~ werden (a)chmuřiti se; ~ (we)daufen haben trudné myšlenky; lov. ~ E Heiſer jehličnaté lesy. = II. s Finſt(c)reſs n D₂,₃ tma, temnota; et. im F-n funden po tmě naſlžti co. = III. s ~ F ~ n E₇ bez pl. = Finſternis.

Finſter..., ſinſter... ("2-...). -bliſend a mračivý; -öde f tmavopustý: -ſiündig v heslo o sobě.

Finſtere ("2"), Finſterheit, Finſterkeit f E₁₈ bez pl. = Finſternis 1.

Finſterling (›) m E₃ 1. nepřítel světla, tmář, zpátečník. 2. zatemněleo, nevědomec, ignorant†.

ſinſterlingſ (›) (›) adv. potmě.

ſinſtern (›) C₁₂ "a, "n (b), "r sich ~ = d11t-feln (obv. verſinſtern).

Finſternis ("2") f D₁₄ 1. = Tantheit; die ~ der Wadt temnota noční; fig. ägyptiiche ~ egyptská (cira) tma, tma jako v pytli. 2. fig. bibl. protivenství, strast. 3. ast. zatmění; particelle o totale ~ částečné n úplné zatmění.

ſinſter-ſiündig (›) adv. za noci.

Finte (›) f E₁₂, dim. Finſchen (›) n E₁. leſt, úskok, obmivsl, záluſ. finta†; ~ n maden uživatilisti a úskoků; úskočné sivěsti. 2. [holl.] Alausa finta placka malá.

Finſten..., ſinten... ("2...") ~macher(in) f m úskočník, f -ice, potměſilec, f -ka; ~voll a úskočný, istivý, záluďný.

Fiole (›) [it.] f E₂₂ stav. = ſiſle.

Fiord (›) m E₃ = Fiord.

Fiorin... ("2...") ~gras n dot. Agrostis stoloniſera psinčeck výložkatý.

Fioritur ("2-") [it.] f E₁₈ fioritura†, ozdoba.

ſipp(c)rig f (›) a D₂,₃ nezbedný, čtverácký.

ſippern f (›) "n (b) C₁₂ 1. = beben. 2. = nach 3-m o et. verlangen.

ſipprig (›) a D₂,₃ = ſipperig.

Fip(p)s (›) I. m sg. D₆, pl. E₁ 1. šňupka. ſtipka, ſtipec, ſtilec, ſieka (= Najenſtilker); ~ geben frékovati. 2. id. hra v harty. 3. f suchý, mrstný clovék; Micſiter ~ (o krejčich) Mistr Je-hlička. = II. f - adv. rychle.

ſip(p)ſen (›) C₁₄ I. "n (b) hráti fips¹ (= ſučdelit). = II. "a 1. šňupkovati kohó, dáti šňupku komu. 2. f = nähen. 3. p qpr. = ſiden 1. 3.

ſippſig f (›) a D₂,₃ = ſipp(c)rig.

Kippſtein (›) m E₃ hrač kámen.

Firſelanz ("2") m E₃ 1. vétroplach, ne- rozumec, ztřestěné, ſanfarum†; (a) hejšek. 2. šibřinky, šašky, kudrlinky, hračky, tresky plesky, daremnosti, hlouposti, ſprýmy, plácanina, láry fáry.

ſirſelanzen ("2-2") "n (b) C₁₄ vyvádiči hlouposti.

Firſelanzerci ("2-2") f E₁₈ = ſirſteanč 2.

ſirſelanziſch ("2-2") a D₂,₃ hloupý, pošetilý.

ſirm (›) [lt.] I. a D₂,₃ pevný. = II. "o F ~ f E₁₈ biřmování.

Firmen... ("2...") ~binde f. ~tuch n stúzka k přijímání; ~göd m, ~gödin f, ~gott m, ~göttin f kmotr (f-a) při biřmování; ~reijſ cesta k biřmování.

Firma (›) [lt.] f E₁₂ firma†: a) jméno závodu; b) závod; c) podpis závodu.

Firma... ("2...") = Firmen-... | -protokolſie- rung f protokolování firmy, zapsání tímny do rejstříku; -ječhnung f podpis firmy, firmování.

Firmament (›) [lt.] n E₃ obloha.

Firman (›) [ar.] m E₁₅, ferman†, rozkaz sultanův.

firmeln (›) 2c. v firmen.

Firmen... ("2...") ~buch n, ~reqister n sež- nzan firem; ~ſchriten fpl. typ. = Titelgriffen; ~wesen n záležitosti firmové, věci firmovni.

Firmen (›) [lt.] I. "a C₁₂ biřmovati... II. "a, ~ E ~ bez pl., firmierung f E₁₈ biřmování.

Firmerl (›) n E₆ vroubek, pěšinka (na puncoše).

firmieren (›) [lt.] "a C₁₂ podpisovati.

Firmierungs... ("2...") ~rechſt n právo pod- pisovati firmu.

Firmungs... ("2...") = ſirnt...

Firn (›) m E₃ 1. věčný n nikdy neroztá- vající sníh (na alpách). 2. vrchol hory več- ným sněhem pokrytý. 3. = Gletscher.

Firn... ("2...") -bildung f tvoření věčného snehu.

firn(c) (›) a D₂,₃ lonský; a. sm. ~cc Weint staré n uleželé víno.

Firne... ("2...") I. ~korn n lonské obli; ~wein m staré n uleželé víno, lončák.

II. ~ = ſirnt...

ſinren 1/ (›) "n (b) C₁₂ stárnouti, • vinč: houstnouti.

Firner (›) m E₆ = Gletscher.

Firnis (›) [fr.] m D₁₃ pokost, fermež; fig. lesk.

Firnis... ("2...") ~baum m dot. Rhus verni- ciferæ skumpa pokostová; chineſtcher ~baum Ailanthus glandulosa pajasan; japanefiſcher ~baum

[F]ſch...]

— 296 —

[[ſ]ſch...]

udice (zefm. 4hrotne); b) yo. (vlečná, síť s držadlem (na ústřice); cegel m. 20. Piscicola gometra (pijavka rybí; cidechse f. 20. Ichthyosaurus tyboještěr; eier npl. jikry, potěr (rybo); crtaubnis f. dovolení lovití; eſſen n: a) jedení ryb; b) jídlo n pokrum z ryb; cſſer m: a) jedlý ryb; b) 20. rybojed, zvíře živící se rybami; cſſerei f. = eſſen a); cſalle f. slup; cſang m. lov(eni) ryb, rybolov; cſänger m: a) rybo- lovec, rybár (v = diſhder); b) bot. = baum; cſangsbezirk m obvod lovu ryb; cſass n lejta, voznice na ryby (v = butte); cſeder f. ploutev, plýtva; cſleisch n rybovina, rybi maso; cſloſſe f rybi ploutev; cſörmig a tvaru rybího, rybovity; cſrehme f. bot. = baum; cſresser m. 20. rybožrout (= eſſer); cſuhrmann m, cſührer m plav. vozić ryb; c-gabel f. krondle n vidlice n osten na ryby; c-galle f rybi žluč; c-gallerte f rybi rosol n huspenina; c-garn n síť na ryby n rybářská, nevod; c-gebiir f. porybné; c-gefalle n. pol- platek z lovu ryb; c-gehege n sádka, kabelna; c-gier m. 20.: a) Gypohierac angolensis orel mořský supovitý; b) = adler a); c-geld n = gebiir; c-gefegenheit f příležitost k lovu (ryb); c-geräth n náčini k lovu n rybářské; c-gerechigheit f. právo lovu (ryb) n lovití (ryby); c-gericht n: a) mísa ryb; b) jídlo z ryb; c-gerippe n rybí kostra; c-geruch m. rybina, rybí zápach; c-gratboden m &. stav. dlažková n frýsová n výlšková podlaha na koso; c-gräte f: a) rybí kost n kůstka, ost; b) p vid. dračice (v Grade 1. c) c; c) &. stav. rybina, rybí hibet; c-grätenverband m &. stav. vazba n řadování na rybinu; c-grube f. shromáždžité ryb po vypuštění rybníka; c-guren m. 10. Cohis fossiliis piskoř, čik; c-häher m. 20. = reiher; c-hafen m. ryb: 1. železný hák na dlouhé tyče k zdvižání vrší ata; plav. hák lověcí n zachycovací, hák k zachycení hrdla kotevního při umísťování a obklopo- vání kotvy. 2. = Angelfaten; c-halter m (b)alteřní, kdo dohlíží n sádkám; c-halter m = behalter; c-hamen m ohnoutka, vlak, keser, kesírek, chobot; c-handel m obchod (s) rybami; c-händler (in) m obchodník (s) ryb- n; c-händler m plav. = hulver; c-fachen m. kád n dźber na ryby, sádka rybářská, hultvě; c-fäusler m. 20. prodavač ryb v malém; c-felle f. lžíce na ryby; c-fenner m znalec ryb; c-ſeffel m. a) kotel, kotlík na ryby; b) = grube; c-fic- feru fpl., c-ſiemen fpl. (rybí) žáby; c-fnecht m pošák; c-föder m vnadidlo n (ná)vnada na ryby; c-korb m koš(atka) n kosatina na ryby; c-förner npl. bot. = menjame; c-ſrahn m plav. lověci jeřáb k umísťování a klopeni (loveni) vytážené kotvy; c-fram m = Handel; c-ſiim- mel m bot. = Breitimmel; c-funde f nauka o rybách; c-lager m rybí lože; c-laih m (rybí) potěr n jikry; c-lappen npl. Laponci n Lopati rybáři; c-laus f. 20. (cizopasný) koryš rybi z rodu Caligus, mořská veš rybi; c-im m

vvzi klí, karuk, klej rybí (v = dlejšíteim); c-licb- haber m milovník ryb; c-loch n = grube; c-löffel m = lede; c-markt m trh rybný n na ryby; c-maul n: a) rybí huba; b) zkamenějí htemyž; c-meister m porybný, sádecký, plesník; c-melde f. bot. Chenopodium polycarpum merlík mnohelníčny; c-meſſer m nůž na ryby: a) na kucháni ryb; b) na krájení ryb; c-milch f rybí mělčí: c-minje f. bot. = Bach- minje; c-molch m. 20. Ichthyoida mlocí pulcove- vití; c-mondſame m bot. Menispermum cocculus kebule, chebule; c-möbe f. 20.: a) Sterna minuta rybák malý; b) Larus marinus racek mořský, norka; c-neb n síť na ryby (= garn); c-ohren npl. = híemen; c-öl n = thran; c-ordnung f řád lovu ryb; c-otter f. (m) 20. Lutra vydra; brasilianjé c-otter Lutra brasiliensis lontra, ariraniſ; c-otterbau m vydři brloh; c-otterhund m pes na vydře; c-otter- jäger m lovec vyder; c-park m sádka; c-partic f. = ung e); c-pinſet m (++ místo (ſilipinje)) štětec vydri n z výdrž chlupů; c-paſſ u rylovět; c-vaffel f. = hamen; c-rechen m česle pro ryby; c-reid a rybn(at)ý; c-reiher m. 20. Ardea major cinerea volavka popelavá; c-reuſe f vršěe; c-rogeu m jikry, potěr (rybí); c-falamander m. 20. Cryptobranchus horridus velemlok bahni; c-jandwurm m. 10. Arenicola piscatorum pisečník; c-ſat m: a) násada rybí (= brut); b) výstupek, odkud se vrhají síťě; c-jangethiere npl. 20. (Mate) Cetacca velhby; c-jäuſe f hraničný sloup lovných okrsků; c-jchaſſel f. = ſelle; c-jchmat z rybí tuk; c-jchuppe f ſupina rybí; c-jchuppenauſchlag m, c-jchuppenantheitf c-pat. ſupinatost kůže (ichtyosis); c-jchwań m: a) rybí ocas; b) bot. = Ahrenweicher; c-jpeſe f rybi jídlo n pokrum, ryba; c sm. = ſaſtenpfeje; c-jſachel m = gabel; c-händer m sádka; c-jechen n napichování ryb; c-tock m udičný prut; c-ſeg m průplav pro ryby; c-jein m & kämen s otiskem ryby; c-juppe f polévka rybí n z ryb; c-taq m: a) den lovu (ryb); b) postní den; c-tapper m če den; c-tau n plav. lano lověcí n zachycovací; c-teid m rybník; c-teuſel m. 20. Lophius piscatorius das mořský, smuncen; c-thran m, c-thranón n rybituk(oinva); fig. du haſt feinen; thran ty nemáš filipa n žádného homola; jsi nevtípný n hloupý; c-tine f. = treg; c-tod m bot.: a) = menjame; c-Ballerina aspera šátavka drasná; c) der jurinamijche = tod Tiphrosia toxicaria koželusk jedovatý; c-topf m hřnek na ryby n s rybami; c-torpe m tor- pedo v podobě ryby; c-trampe f tlouk, tyč na vyplašení ryb (= Žtějanger); c-transport- faſten m = ſaſten; c-trog m koryto n žlab n stírka na ryby; c-trunk m žort. = Wasser; c-tunke f omáčka rybi n na ryby; c-ver- faſuer m = bünſler; c-verſeger m nákladník ryb; c-verſeinierung f zkamenělina rybí, zka- menělá ryba, &. rybokam; c-wächter m baſtří; c-wage f váha na ryby; c-wanne f. = butte; c-ware f ryby (v obchodě); c-waſſer n rybná n ryby chovající voda; c-wate f velká síť, ne- vod, vatka, vlak (= Wurſarn); c-wehr f ryb. brleni, oplotěn; c-weich m rybářka. rybačka (v = bünſlerin); fig. hubařka, zelenářka, hoky- nářka, sprostá ženská; c-weiberhaube f. 10.

Hittig...

— 928 —

[flach...

límeč; f. s. sm. (Schleifungstüüde) šaty; ihre Paar ~c
trocha šatů n hadrů, které má.

Hittig..., sittig... (2...). ~ahm a křídlo-
chory, s (cromy) krídłoma; ~jicgcl m za-
křívená cihla flauderská.

sittigen (2-) C₁₂ I. %n (h) = stiegen. --
II. %a = beiſiſeln I. 1.

Hib f (2) prov. I. m E₃ = Hiber 2. --
II. [angl.] nemanželský syn; kopřivník, ~če.

Hib... (2...), ~band m, ~faden m prevážka,
pásmo, pásemnice (u prádena), motouz;
~ſeile f tenký, ohebný pilníček; ~garn n
pletky; ~hafen m lepsík, lehčídlo sitařské;
~zange f lehčíci klešťe (jehlářské).

Hibe (2-) f E₁₂ 1. ukale, pasmice, pásmo,
předeno. 2. fig. (dunne) vráška. 3. fig. ~m
e-e~ reiſen kážání dělati n čísti levity komu.

Hibe-bohne (2-2) f E₁₂ bot. = Bohne I. b).

ſikelu (2-) %n (h), %a C₁₂ 1. = ſujſchuln.
2. prov. pizlati, na malé konsky krájeji.

ſiſen (2-) %a C₁₄ 1. Garn ~ prevazovati,
pasmice dělati. 2. die Ztirn ~ (zutgetn) čelo
vraſtiti. 3. (reifen) tříti, drhoutni. 4. omit der
Mutbe (züchtigen) šlehati, mrskati, švihati. 5. dě-
lati zářezy (do čeho)

Hifen-reiſer (2-1) m E₆ písa. stroj trhací
n roztrhovací, trhacka.

Hiber (2-) m E₆ 1. prevazovač. 2. F mrsknutí,
švih(nutí), šleh(nutí).

Hiume (1-) npr. n E₁₅ top. Rěka.

ſir (2) 1. a D₂, 3. 1. [lt.] pevný, stádý, ne-
hybný; ~es Gehalt stálý plat; ~c Sede fixní
ideať, utkvělá myšlénka, zarytá představa.

2. hotov, připraven, v pořádku; id bin ~md
fertig jsem (na čisto na dobro) hotov, mám
to hotovo; dieses Haus ist ~md fertig tento
dům jest uplně dostavěn. 3. hbitý, ciperný,
obratný, zručný; ~er Steif čipera. — II. 5.
~F- m E₃ pes ověčáký; (sčter) pes nádrvni.

Hir...; fir... (2...). ~far m v heslo o sobě; ~fingcig a se zručnými prsty; ~geschum n prušný m pevný n fixní obchod; ~herum m druh hry v karty; ~punkt m pevný n stálý bod, tečka měříška; ~sterm m stálice; ~walz c f písa. válec nehlýmný, příčnik, běhoun (u stroje smykačno nad ztrhnutím vlasky vlhme velkého buhnu).

Firations... (~-2...). ~proceſſs m úpr. lat
utvrzení sílida v láce.

ſiren (2-) %n (h), %o C₁, hnáti kursy do
vše, spekulovati na stoupání kursů.

Firer (2-) m E₆ haussista†, spekulant na
stoupání cen.

Firsſar F (2-) m neskl. = Fisſad 1.
ſirieren (2-1) [fr.] 1. %o, %r sich ~ 1. ustá-
liti; fot. ustáliti, fixovati† (chranitá negativní obr-
od vlivu světla). 2. S. ~ (dihafz anſchen) zrak upřiti,
upřené hledeti na koho, meiti zrakem koho,
zrakem utkvěti na čem. 3. sích ~ (mertcetanien
usaditi se. 4. +† za verieren. — II. % F- m E₃
bez pl. Firsirung f E₃.

Firum (2-) [lt.] n E₂₇ fix†, stálý přijem n
plat, f. jisté.

Fjäll (-), Fjeld [skand.] n E₃ vysočina
(ve Skandinavii).

Fjord (1) [skand.] m E₃ 1. úzký hluboký
záliv měřský. 2. — Werter.

ſl. abbr. za Noren.

Flabbe (2-) f E₁₂ 1. hollandská mince (=
35 centimů). 2. valipysk, pysk svislý; s. sm.
prím. ohyzdný obličej; S-m Cins an die ~geben
dáti komu na .. přes hubu.

flabellicieren (2-) [lt.] %a C₁₂ váti.

flach (2) I. a D₂, 3 a (ohne merſtliſch Erhebung)
plochý, ploský, rovný; ~ſchlagen (roz)pleſtiti,
plošiti; ~c Slaud rovina, planina; (Niedernung) ní-
žina; ~cr ſcheil von ct. plocha čeho; mit ~cr Klinige
plochou (adj.) čepelí, plochou (subst.) čepele;
die ~c Hand dlań; ~c Hasß oboňka; ~ werden
splasknouti; h) znenáhla se zdvihající, plochý,
povlovný; ~c Dach plochá střecha; e) nehlub-
boký, mělký; ~cr Teller mělký talíſ; d) fig.
reberſchliſch, feisch ~c (Sedauten povrechní m mělké
myšlenky; ~cr Kepſ = Flachtopſ; e) auf dem
~en Xelde na sířém poli; f) fig. 2az liegt auf
der (cet) Hand to je ſrejmé n patrné ná
biledni; g) ~c (mehtarmes) Korn obilí málo
podsypajici (snětivé sta.); h) ~c Sajhręng loſ
bez stěžní; ~c Œc klidné mórě; i) hor; ~fallend.
— II. ~- n E₄ 1. plochý n placatý
přehnět, zejm. kämen; plav. plocha uprostřed
lodi. 2. prov. s = ſlāche. — III. Flachc (s) n (=cr
Slt. O hor. 1. = Flachert. 2. položitý plast. —
IV. s Flachheit (2-) f E₁₈ 1. plochost, plo-
skost. 2. fig. pytkost, planost, jalovost,
povrechnost, nedůslednost, mělkost.

Flach..., flach... (2...) ~blätterig a bot.
plocholisty; ~bohmer m O navrtyavák; ~boot n
plochý člun; ~biürſte f plochá jehla; ~caliberm
cr Xaſſe O hat., str. ploský kalibr; ~dächjel n O
tesliſce; ~draht m splošten n plochý drát;
~drahtkraſ f píza. ~krabák se sploštěnými
háčky; ~cijen n O: a: hat. ploské n šinově
železo, ploska n šina (železná); b) ~ (Ambeg)
kovadlina; c) řezbářské dláto; ~cijen ca-
liber m O hat. kalibr na ploské n šinově
železo; ~fallend a plochý, žitý; ~feld n rovina,
planina, plán, ~ſiſch m zo Pleuronectes platejs;
~füßig a plochonohy, plosko- pino- čapaty;
~gang m 1 pl ploske pásmo krytové mene
přidním a hlavním etřením. 2. le. sopík; ~garn n
v. plocha tenátka; ~gredct a s plochým
krytem, ~ plochou schrouč; ~gredřut a
sploštěly. spleskly; ~geschd a (o ladič) měko
půjčící; ~gechert a povrechné učený, po-
rechní, mělký, ledaúený; ~glas n tabulové
sklo; ~gruńdiq a: ~gruńdiq fein nemiti hloubky
n základů; ~hammer m O sedlík (= ~Zeh-
hammer); ~hörnig a plochorohy; ~huf m plochý
roh; ~hufiſq a plochokopytný; ~käfer m zo. hed-
vábitoſtitník; ~keiſverschluſſ m an Kanenen
voj. závor z plochého klinu; ~kernig a plosko-
jaderný; ~kloſpen n sklepání, splošteni kle-
pánín; ~kopſ m: a) ploská n trepatá hlava;
b) ploskohlavce; c) zo. Ptychozoon homalo-
cephalum geko; laločnatý; d) fig. povrechní n
mělká n jalová n prázdná hlava, nedouk;
~köpſiq a mělkého ducha, mělký; ~krabſc f
zo. Pnorippa lanata krab plochý; ~land n:
a) roviua, planina; b) kraj, venkov; ~län-
der: a) pl. od land; b) m obyvatel planiny
n roviny, dolnozemec, dolěňák, polák;
~meiſcel m dláto rovné; ~naſc f: a) tupý n
rozpleský nos, píknos; b) ploskonosec, f-ka;

Flache]

— 929 —

[flach]

-našig a pleskonosť, tupo-, pik-; -ort m E hor.: 1. sklonitá strida; 2. úpadní strida, úpadnice; -relief n polovypukla práce (rozbářská sochařská); -rennen n závody n jízda na rovině bez překázek; -ruthef jehla (k naváděni niti do paprsku n očka měnínek)"

-schacht m ⊕ hor. sklonitá sachta a jáma; -schiene f: 1. ploský rels, sínat. 2. ploské n sinove železo, ploska železná (= zicen a); -schünbelig a zo. ploskozobý; -schläbter mpl. to. ploskozobei; -jeil n ⊕ hor. ploský provaz, ploské lano; -jeitig a (o konfeh! mel'koboký, plosko-, plochostranný; -stabe mpl. = zicen; -stahl m ⊕: 1. hat. ploská n sinová ocel, ocelové šíny. 2. soustr. = Rebitaft; -stange f. -stichel m ⊕ ploché rýtko n rvdélko; -stichen n vyšivání ploché; -strecke f ⊕ hor. = ort; -werk n: a) mělké dílo; b) streecha z tašek n tašková; -winkel m úhel přímý; -zange f klíštky drátové; -ziegel m plochá cihla, taška.

Flache ⊕ (v-) f E₂₂, hor. = Flachert.

Fläche (v-) f E₂₂, 1. Ver- plocha, povrch. 2. (beben) rovina, planina, hladina, in gleiden: a) mit der Erde zároveň se zemi, v stejné výši se zemi; b) mit dem Wasser vodorovne.

3. (flacher Theit ven et) plochá část, plocha čeho; - der Säubettlinge plocha cepete; - der Hand dlan. 4. math. plocha. 5. = Flachheit 1. 6. kam. s'kyra na kámen.

Flächel...(v...)-cisej n., -meisel m ⊕ rydlo.

Flacheln (v-) C₁₂ n. (b) Butterbrote weiden delati misticky vodě. - II. %a ⊕ dlátkem pracovati n rýti. ciselevati†.

flachen, flächen (v-) I. %a C₁₂ (s)rovnati, (s)plošiti. -- II. %b ſ) C₇ bez pl., Flachung f E₁₈.

Flachsen...(v...)-abwäger m = Abwäger; -area f zeum. rak. = inhalt; -cinheit f geom. jedněka plošná; -kuß m = Cuadratkuß; -gradierung f ⊕ sol. gradování plochové; -inhalt m obsah plochy, ploský n plošný obsah, rozloha, rozsáhlost; -maß n míra plošná n rozlohy (= Cuadratmaß); -messer m plochoměr, planimetrist; -mefskunst f, -messung f plochoměrství, planimetrie†; -raum m = inhalt; -schuh m = Cuadratkuß; -winkel m plochý úhel; -zahf f: a) počet ploch; b) číslo plošné n čtvereční; -zoll m čtvereční palec.

flächenhaft (v-) a D₂,₃ plochový.

Flachheit (v-) f E₁₈ v flach III.

Flachs (v-) m sg. D₆, pl. D₆ 1. bot. Linum len. 2. bot.: a) wilder = Flachsjeide; b) = Aderleinfrant; der sehende offene = hledivý n prahlyněn (který se sám na slunci otvírá); der -mit Samenhäuptchen hlavatec, louštěnec, len s hlavičkami; Handvoll - babtička, malá babka lnu.

Flachs..., flachs... (v...)-abzoll m padři, padrtina, otřepky, pazderi; -ačer m len(o)vláště; -artig a bot. lenovitý; -band-mašchine f ⊕ stroj povtřil na len, stroj rovnací; -hart m plavý vous, vous jako len (uz = Flammbart); -bärgig a plavovousý (w = flaumbärtig); -bau m hosp. pěstování lnu, lnářstvi, lenařství; -bauer mlnář, lenař; -baum m bot. Antidesma lenidaj; -bereiter(in f) m ⊕ třelka, pazderník, -ák, f -nice; -bereitung f

příprava lnu; -bläuel m, -bteuel m ⊕ tlouk; -blond a plavý jako len; -blende Haare vlasy jako len; -bohne f bot. = Butterbohne; -bolle f, -knoten m bot. lněná tobolka n hlávka n pálička; -brafe. -breche f mědlice, -ěka, -ovačka, trdlice, lámačka, trepačka, trojna, -ačka, klačka, chrastacka, přechovnice; -brechmašchine f test lamacka; -brechen n ⊕ lámaní n tření a medlení lnu; -brecher(in) m lamačn lnu, medlié f -ka, potěrač, f -ka, tríč f -ka; -biuđel n hruta, otep n svazek lnu; -bißch m rvin; -bißschel a hrst lnu; -darre f ⊕: a) = rěje; b) pazderna, sušírna; -dotter m (n) bot. = Butterbtume; -fabrik f ⊕ rak = -spinteret b); -farbe f barva lnová; -farben a lnové barvy; -feld n = ader; -sint m zo. = Bluthänsting; -gelb a = blond; -gras n bot. Friophorum polystachium suchopýr mnohoklasý; -haar n plavé vlasy, vlasy jako len; -handel m lenařství; -händler(in) f m obch. lenar, f -ka; -hauptel n hlavička n pálička lenová, hlaviny, lenné plevy; -hechel f ⊕ vochle hachle† na len; -hechelmashine f stroj česací na len; -hechter m vochlovač lnu; -kloben m ſuta; -klopſe f ⊕ = blänel; -klopſen n ⊕ protloukání lnu; -kopſ m f bělohlávek, plavovlásek, blondýn†; -krant n bot.: a) = jeide; b) Mentha pulegium polej; -körte f odporne plavvlasedítě; -land n hosp. půda lnová, lnště: a) země přiznivá lnu; b) země osetá lně; -cseinwand f lněné plátno; -silie f bot. novoseelandský len; -mihſe f ⊕ stoupa na len, potěrací křídlový stroj, p mlýnek; -papier n obch. papír rostlinný; -perücke f přezna koudelná paruka; s. sm. spatná paruka; -pocher m ⊕ nástroj: potlouk, stoupa, palice; osoba pazderák; -raufe f ⊕ = riffel; -raufen n ⊕ drhnutí lnu; -reiste f žemné, -ěka, oblačka; -riffel(kamm m) f ⊕ drhlen, -ice (lnu); -rösthaus n močírna na len; -rěste f, -rěthe f, -rotte f ⊕ hosp. rosení n máčení n močení lnu; -schäbe f pozdeři, mědlinky; -schwinge f ⊕ hosp. poteračka, potírka, potěrací nůž, kříflo, třepanice; -jeide f bot. Cuscuta kokotice, -nice, lisej; -seidenkraut n bot. = jeide; -speicher m skladiště lnu; -spinerei f ⊕: a) předení lnu; b) přádelna lnu; -stcin m = Askeit; -stengel m stonek lněný, stěblo lněné; -stroh lněná sláma; -weide f bot. = Bandweide; -werg n koudel; -wikel m obásl, nadivaný len; -wolle f česanka; -wrafe f zkoušení na roztrídování lnu; -wraker m zkoušě lnu; -zeißig m zo. = Bluthänsting.

Flächse (v-) f E₁₃₂ = Flachse. Flachsen (v-) %a C₁₄ šve. tlouč, f mydliti koho. flächsen, flächsern (v-) a D₂,₃ ze lnu, lněný. Flachsenfingen (v...v-) npr. n E₇ iron. nepatrný státek, Liliput.

flächsenfingerisch (v...v...) a D₂,₃ nepatrného stát(k)u, liliputánský.

flächsern (v-) a D₂,₃ v flächsen. Flachsicht, flächsicht (v-) a D₂,₃ Inovitý, na způsob lnu.

Flächspite ⊕ (v...v-) f E₂₂ zedn. špic zednicky.

flack (v-) a D₂,₃ vlažný.

Amekečesky slovnik. 1. Deutschöhmisches Wörterbuch.

117

Flack...

— 9. 0. —

Flamm...

Flaggen... (↓) → majchine f Ø pnad. klepacka, stroj klepaci n vyprašovaci.

flacken (↓) I. Vn (b) C₁₂ 1. zmitati sehou (com. = fladen). 2. mov. = jatlenjen. — II. V'k Ø 1. die Welle = klepati n vyprašovati vlnu.

2. rozštepiati, roztrhlouti; e-n δiö ~ rybu kuchati.

Flacker Ø (↓) m E₆ pnad. čečurać.

Flacker... (↓...) ~ feuer n plápolajci ohen; ~herd m krb s planoucím ohněm; ~leben n vrtkavé u nestálé živohyti; ~sumpf m konec svícky.

Flackerci (↓) f E₁₃, lod. = Blantidijan. flackerig f (↓) a D₂₁₃ kmitavý, plápo- lavý, živý.

flackern (↓) 1. Vn (b) C₁₂ 1. kmitati, plápo- lati. 2. zlod. = ſener anſlegen (v totoj. — II. S₃ E₇ bez pl. kmit. plápol.

Flacoun [fr.] (en flakon) n E₄, láhvecja.

Fladder... ~ (↓...) v Młatter...

Fladen (↓) m E₇ 1. plaeka, mazane, tykanec, lívanec. 2. pokruta. 3 fig. v Muh- fladen.

Fladen... (↓...) ⊕ -bächer m koláčuk, pekař tykanců n mazanců; ~ſchicher m lo- patka (k sázení plavek do pec).

Flader (↓) m E₇, těz f E₂₂ 1. zila v dřevě n v kameni, sval. svála v dřevě, mosor, brzez, žilek, žilky, sloj, fládr; aderſermiger ~ vlasić; augenſermiger ~ okáć; vſlindenſermiger ~ kvetac. 2. = Fladerhely.

Flader... (↓...) ~baum m = gemeiner Abern; ~holz žilovaté n svalovité dřevo, brzovatina. fládr, fládrové dřevo, jádlovité n v součeky točené dřevo, svalovité dřevo, sval. svála.

Fladerig (↓) a D₂₃ svalovatý; m.n. zilo- vatý vlaknity, trestinovitý.

Fladern (↓) va C₁₂ žil(k)ovati.

Fladriš (↓) m E₂₀ žilkar. -ovatel.

Fladruje f (↓) f E₂₂ bot. poněkud směšný účes.

Flage (↓) f E₂₂ 1. slatina, balmitá kra- jina. 2. liják. -avec. 3. plav. prudký níraz větru.

Flagebuche (↓) f E₂₂ bot. Carpinus betulus hahr obořen.

Flagell (↓) ~um n [lt.] 1. bie. 2. bot. vý- rostek.

Flagellant (↓) flt. m E₂₀. Flageellaist (↓) [lt.] m E₁₂ id. mrskać.

flagellieren (↓) [lt.] % C₁₂ mrskati. bićovati.

Flageolet (↓) [fr.] n D₂ bot. flažolet† (dřoh klammetul).

Flageolet... (~...), had. ~bläser m, ~vieterm hráč flažoletu, flažoletista†; ~mum, píta n ob- ústek flažoletu; ~ton m flažoletní tón.

Flagg... (↓...) plav. I. = Flaggen... = II. ~capitán m kapitán admirálské lodi. korouhevní kapitán; ~gaſt m vlajkovný, korouhevný; ~ingenieur m inženýr korouhevní; ~officier m důstojník korouhevní; ~ſchiff n loł korouhevní (na muž admirát n komodor vložen).

Flagge (↓) [ang. f E₂₂ plav. vlajka, lodni korouhev; die ~ wehen fassen rozvinouti vlajku; die ~ streiden stálmouti n svinouti vlajku; f-e ~ břiſen: a) vytálmouti vlajku; b) fig. přiznati barvu.

flaggen (↓) [dlaſage] C₁₂ I. Vn (b) 1. vláti. 2. vlajky vyvesiti (= die Flaggen wehen fassen). — II. V'k vlajkami opatřiti n ověsití.

Flaggen... (↓...) ~fall m lano(ví) spouštěci; ~jührer m = flaggofficier; ~höſe f výška vlajky;

~junfer m = Seccadet; ~knopf m plav. vrcholík vlajkové tyče s kladkou; ~länge f délke vlajky; ~icine f plav. provazec vlajkový;

~officier m = flaggofficier; ~riemen m e-r lauge von. ſeminek u kopí n píky; ~ſchiff n lod's admi- rálskou vlajkou, admirálská lod; ~ſtange f,

~ſtock m plav. tyč n žerď vlajková, stožárek, bídlo vlajkové.

flagitieren (↓) [lt.] V'k C₁₂ snažně žádati. flagitiös (↓) [lt.] a D₂₁₃ hanebný, ne- re-tňy.

Flagoruerie (↓) [fr.] f E₂₂ patolízalstvi. flagrant (↓) [lt.] a D₂₁₃ a planoucí, prudký; h zjevný, právě páchaný: in flagranti (auf funder hat) při (samé) činu.

Flagranz (↓) [lt.] f E₄, zár. prudkost. flagjne (↓) f E₂₂ 1. e-c fierdes slabi(z)na.

2. lov šnerovarka.

Flahne (↓) f E₂₂ bot. = Žengellific.

Flake (↓) f E₂₂ 1. pletivo, pletenina.

2. druh sítí rybán skvě h.

flaken (↓) ~ flake 2. va C₁₂ chytati ryby (sítí).

Flaker (↓) [flake 2.] m E₆ lovec ryb (sítí).

Flakerei (↓) [flake 2.] f E₁₈ lov(eni) (ryb) sítí.

Flamänder (↓) m E₆, ~in f E₁₈ 1. Flám, f-ka. 2. flamendr†, f-řice, flámát, pobuda. flamändisch, flamännisch (↓) a D₂₁₃ flámský.

Flamant (↓) m: E₂₀, Flambart (↓) m E₂ = Flaminge.

Flambage (en -bæz [fr.] f úpr. lát. opalování látek).

Flambeau (en -flæb) [fr.] m 1. pochodeň.

2. vysoký svícen.

Flamberg (↓) [fr.] m E₃, ~ E₂₀ široký meč rytířský.

Flamboyant (en -flæb, ajān), Flamboyant- il (↓) [fr.] m E₂ stav. = Flammenfentl.

Flamen (↓) m E₆, pl. Flamines id., žrec třež dchotlivého hožatva n Flamanů.

Fläminger (↓) ~ m E₆, E₂ = Flamänder.

Flamingo (↓) m E₂₃ zo. Phoenicopterus plameňák.

(↓) I. a D₂₁₃ 1. = flamändisch. 2. fig.: a) hrubý, drsný, nemotorný, neohra- baný; ~ ſchreien křičeti. až se všecko třese; ~ ſißen lháti, až se od huby práši; ~ triněn píti jak holandr n jako čížek, píti za čtyři; b) (verdriechisch) mrzutý, nevrly. — II. ~ n, das ~c D₂₁₃ flámština; auf ~, in ~-ell flámský.

Flamtänder, flamändisch (↓) o Flamänder.

Flamm... (↓...) ~drudmajchine f textil. stroj tiškačí na žilhané příze; ~cijen n trohl. že- hadlo; ~feuer n plamenný n plápolavý ohen n zár. plápol (= Flammenfeuer); ~ſieber n spála; ~ſriſcharbeit f Ø but. = oſenſtriſcharbeit; ~gjeʒug n nářadí n potřeby žilhací; ~höſe f plamenné uhlí; ~kuchen m podplamenice,

flanen

— 933 —

Flachien ...

ist ganz ~ (zu Muthe) jest mi mdlo, cítím slabost; ~ werden mlcliti; mir wird ~ jdou na mne mdloby. 2. (o nápojich) (ich) vyvětralý, z-; ~ werden zvětrati. 3. obch. nemající odbytu, slabě na odbyt jdoucí; der Handel geht ~ steht ~ obchod vázne ~ F nejde; ~ machen stačiti cenu (čeho); Kaffee (ift) ~ po káve slabá poptávka, káva nejde na odbyt; uner Marit ist ~ nás trh jest slabý ~QUEMLY; mit j-f Caffè steht so sehr ~ má slabou kasu. 4. mal. ~ malen mpovalati lehce ~ měkce ~ splývavě. 5. (o větru) ~r werden chabnouti, slábnouti, povolovati. — II. s Flauheit (—) f E₁₈.

flauen (—) C₁₂ I. %n (b) obch. (o obchodě) chabnouti, váznouti; (ozbožno) nejiti na odbyt; (o kursch) klesati; der Kaffee flante káve spadlo (na ceně). — II. %a máchati (prádlo).

Flau-faſſ (—) n D₆, Flau-trog (—) m D₁, % (hor. kad máchati).

Flauheit (—), Flauigkeit (—) f E₁₈ v Flau II.

Flaum (—) [lt.] m E₃, E₉ I. (Täume) prach(ové pří), puch; (Mittbart) pýří, chmyří, páří; es prejst ihm der erste ~ ums Num první chmyří vyráží mu na bráde; fig. J-m den ~ streidenden lichotiti komu. — II. m pl. út ~ en (bříšní) vepřové (n husi) sádlo.

Flaum..., flaum..., (—) ~bart m: 1. příř n chmyří na bráde. 2. holobrádek, holovus; ~bärtig a holobradý; ~bett n, ~ager n lože s prachovými peřinami; ~fajer f bot. Byssus plětivka; ~feder f pírko, chmírko, prach, puch; ~gefüttert a prachovým peřim vyčpaný; ~haar n: a) = ~bart; b) bot. příř, vlna; ~haarig a přítřy, přím obrostlý; ~lesen n = Kofeentelen; ~neke f bot. Dianthus superbus hvozdík pysný; ~reich a plný příř n chmyří, přítřy; ~streicher m f pochlebník, lichotník; ~weich a měkký jako příř.

Flau-macher (—) m E₆ obch. baissier↑, spekulant na klesání cen.
Flau-macherci (—) f E₁₈ spekulace na klesání cen.

Flaumen..., flaumen..., (—) = Flaumen..., flaumen...

flaumig (—) a D₂,³ opýřený, pýřitý.

Flaus sg., D₆, pl. E₁, Flausch E₃ (—) [lt.] m 1. chumáč viny n vlasů chlapů. 2. (Fries) suknovitá tkanina, vlněná látka houňovitá. 3. ~ (Red) kabát z vlněně látky houňovitě.

Flausch f (—) f E₂₂ (zem.) v pl. —n) lež, tlach, jalová výmluva, planá řeč, báchorka, třesky plesky; ~n kusy, fuky, flauzy↑, brykule, čary; ~n (vor) maßen lháti, prášiti.

Flaußen-macher f (—) m E₉, ~in f E₁₉ tlachal, chvástal, prášil, fukač.

Flaußen-macherci (—) f E₁₈ tlachalství, prášilství.

Flaus-roč (—) m D₁₁ = Flaus 3.

flavescent (—) [lt.] a D₂,³ žlutavý.

Flavia (—) [lt.] f E₂₃ id.

Fläz p (—) m E₃ hrubák, hlupák, hulvát. fläzen p (—) %r %ich ~ C₁₄ počínati si hrubě ~ hulvátsky.

fläzig p (—) a D₂,³ sprostý, hulvátský, hrubý.

Flachse (—) f E₂₂ an. svazová n suchá žíla, šlacha.

Flachsen..., flechsen... (—) ~ähulich a, ~artig a slachovitý; ~bänder npl. svazy slachové; ~beschreiber m popisovatel slach; ~haube f an. Slachové tkanivo na lebce; ~haut f an. (aponeurosis) povázka; ~verlebung f poranění šlachy.

flächigt, flechig (—) a D₂,₃ = schuig.

Flach..., flecht... (—) ~arbeit f Ø: a) pleteni; b) = wert; ~band n stúžka z vázání copu n vrkoce, závazka copu (= Jopbant); ~gerten fpl. Ø pruty n proutky na pleteni; ~korb m pleteny n proutěný koš; ~kraut n; ~lore f bot. Cassytha kanatec; ~ornament n pletenee; ~schicne f Ø úzký pruh dřev. n lub n loubek k pletení koš ato; ~schnur f Ø tkale. snůra zadrhovací; ~ʃab m Ø: a) tyč ke mřížím; b) tkale, tyč; ~ſticlig a bot. s pułými n proplétavými větvemi; ~weide f vrba košařská; ~werk n Ø pletivo, pletenina, průplet, oplest, zájezek, zářežek; ~werk-beſcidung f voj. opažení n obložení odění n obložení pleteným rostím n lís(k)ami n rohožemi; ~aun m (op)lot.

Flachte (—) f E₂₂ 1. a) (Maar) ~ cop, vrkoč, pramen, pletenene (vlasů); b) (Oeſchend aus Weiden) rutten) líska, košat(in)ka, popletka, pletina; (Wagenterb) košatina; c) pek) pletenka (pečivo). 2. bot. Lichen lišejník. 3. path. (hůtige ~) lišej (lichen); (blaſſige ~) opar (herpes); (freijende ~) vřed zíravý, vlk (lupus); ~n pl. chrásty (impetigo). 4. zo. = Křážmowe.

Flachten (—) [lt.] B₅. (2. sg. praes. ſchidt, ++ ſchidt) ~ C₁₃ I. %a 1. a) Haare in e-n Jepf ~ vlasý zaplétati v cop, (zajpěsti, u-; cin Band in den Jepſ ~ vplétati stúžku do vrkoče; auſeinauder ~ rozplěsti; e-n Verbrecher aufs Rad ~ zločince na koló vplěsti; b) Blumen zu e-n Krauſ ~ věnec viti p uviti; den Arm um B-š Raden ~ ovinouti ráme kolem Sije a; fig. Blumen in das Leben ~ květovy siti na cestu žiti; Wibe in f-e Rede ~ proplétati ſeč vtipy, vtipy v řeč vplétati; poněkud † 3. in jein Verderben ~ uvěsti koho v zkázu; e-n Bund ~ učiniti n sjednati n mspr. uzavříti spolek; die Schidſale der Menſchen ~ rídiť osudy lidske. — II. % ſich ~ 1. zaplétati se ato. 2. ſich um et. ~ vinouti se kolem čeho. 3. ſich in fremde Händel ~ vkládati se, plésti se, michati se do cizich veči, F strkati nos do čeho. 4. fig. tvořiti se, rozvíjeti se.

Flachten..., flechten... (—) ~ähulich a, ~artig a: a) vrkočovitý; b) lišejovitý, na způsob lišeje; c) lišejníkovitý; ~ausſchläge mpl. vyrážka lišejová n oparová; ~beschreibung f popis(ování) lišejníků; ~erſcuger m pletinář, košinář; ~erſcungung f pletinárství, košinářství; ~eute f zo. Lithosia lišejníkovec; ~förmig a = ~ähulich; ~frucht f bot. plešek, -ka, pohárek, mískovitá plodnice lišejníku; ~gährung f piv. kvasení lisinové; ~gcschwür m path. = Flechte 3.; ~gestell n bot. podstava; ~grind n lok. úročky plazivé; ~holz n bot. třezalka (širolistá); ~foralle f zo. Corallina korál- lišejníkový; ~kranſe(r) m, ~kranſe f lišejovatý; ~kraut n bot. = Flechtkraut; ~kunde f znalost lišejníků; ~kundigc(r) m znalec lišejníků; ~ager n bot. stělka lišejníková; ~roth n

Flechter

— 931 —

Fleder...

lišejník barvírský; ~sauer a: ~jaures Žalj
hehenatj; ~sünre f chem. kyselina lišej-
niková; ~färke f chem. skrobli lisejníkový;
~stein m, ~verſteinerung f mn. zkameněj-
tišejník; ~verſtreibend a: ~verſtreibendes Mitel
lěk na liseje.

Flechter (2) m E₆, ~in f E₁₂ pletač, košiárk,
kos(at)inár, f -ka.

Flechterei (2) f E₁₈ pletárna, košiáništvi.

Flechting (2) f E₁₈ plav. pletivka, oko n
klička upinacich lan zaklesnuté na vrecholku
stožárů n čěněky (= Flechbung e-8 Maſter).

Fleck (2) m (n) E₂ pl. těz E₁. (Stück der Grober
flade) kus, kousek, část(ka), dil; e-n ~ Walf
lanfen koupiti kus n dilee lesa; jener ~ der Erſe
onen kus n koutek zemé; e ist noch ein guter
~ (Ztredc bin je tam jeſte hezky n hodný
kousek (n hodně daleko); tov e in großer ~ am
Münden e-8 jedigenct o weißen Jagdhundes sedlo.
2. (Ztelle) místo; auf diesem ~ war es c war dem
tomístě n zde to bylo; vom ~ fommenten a) ku
předu se hнouti: b) s místa se hнouti; nict
vom ~ e gehen, sich nict von dem rißten nehmouti se
s místa, býti jako príkován přibít; er ist mir
nict von ~ e geangen nehnul se mi (d s místa);
er fann nicht vom ~ tommen demuže d s místa;
er jebt noch auf dem alten (o auf dem jeblen) ~ jest
porád na jednom n na těmž místě; auf dem
~ e hned, tu chvíli; ein Kerl auf ~ e vzdý
ochotný člověk; das Herz auf dem redten ~
haben miti srdee dohrě n mspr. na pravem
místě; p das Maſter auf dem ~ e haben miti
dobrou vyřídilku: den wunden ~ treuſt do-
tknouti se bolavého místa, titi do živého;
den Kieſp auf dem redten ~ e haben miti dobrou
hlavu, neby ti hloupy; prov. rak. sich einen ~
biblen naparovati se, nafukovati se, dělati
fuko. 3. těz Flecken m dim. jen Fleckchen n E₁
skyrna, kaňka; fig. poskyrna, uhona; ~ be-
fommen, sich einen ~ maſten poskyrni se; jid
einen ~ maſten rak. = pollutionieren; berl. p mad
dir nur feinen ~ nedělej tlolk funků! jen se
tak nenafukuj!; fig. dem Ramen 3-8 einen ~
auhängen poskyrni n pokaletje imjéno. 4. ~
strakatě n kropenaté zpíve; v Žedc. 5. (Majen)
kus; (Ztud jema) záplata: (Zúma vceca) přistipke:
~ e auf die Žahube ſeßen střevie púſtipkovati.
6. kueh. drštky. 7. prov. j. ~~ Žept.

Fleč... (2) ~ auſſchen n ⊕ ob. přístipkováni; ~ausbringer Spilanthus blamokvitej platmatka; ~ſieber n hlavnicka osutinová, skvrnity tyf; fig. er ist wie das reine ~ſieber (er gēbt einem nicht vom jebe) jest jako čtvrto-denní zim(n)ice n jako úmor n p jako štěnice; ~holz n ~ Předbot; ~keſchen n zo. cenvenka; ~augel f (kulatě) mýdlo na skvrny; ~leder & n kůže na podešvy; ~mittel n prostředek k vřeſtění skvrn; ~puſer m čistě skvrn; ~ſeife f mýdlo na skyrny; ~leder m prov j (rezník) držkář; ~wasser n vod(ick)a na čištění skvrn; ~wurz f bot. Valeriana officinalis kozlík lékařský, odolen, baldrianj.

Fledchen (2) n E₁ dim. od Flech skyrnka ata.
v ſled 3.

ſleſchen (2) C₁₂ I. "a = beſleſchen I. 2. —
II. "a (b) eviěti se ve streßb c kili.

ſleſchen (2) C₁₂ I. "a 1. (mit ſteden verjeben: po)-
skvrniti: a) skyrn délati na češ, skvrnami znamenati co;
b) spina co 2. = ſlěden I. 3. mine. upraviti
n adjusrovati peníze; ob. = beſleſchen I. 2.
4. prov. j. ſliden. — II. "a (b) 1. (Stedten maſchen)
dělati skvrny, mazati, špini; reines Wasser
ſledt nicht čistá voda neſpiní n nedělá skvrn.
2. (dělati Stedten annenby spiniti se, poskvrniti
se; jedene geage ~ leicht hedvábné látky snadno
se poſpini. 3. (vom Flede tommen) die Arbeit will
nicht ~, c eſ ſledt o will mit der Arbeit nicht
práce nikam nejde, práce neubývá. 4. prov. j.
(čie Maſtern haben) miti osypky.

Fleden (2) m E₇ 1. = ſled 3. 2. path. die
pl. = Maſtern. 3. měſtys, -ec, -ecko.

Flečen..., ſlečen..., (2) ausmacher m ⊕
~ einiger; ~rei a, ~los a bez poskyra,
bez úhony, neuhonny; ~kraut n bot.: a) Cerinthe
major voskovka větši: b) = Bedraut; e) =
Bruchampfer; d) Scutellaria galeuculata šišák
obecňý; ~lungekraut n bot. Pulmonaria offici-
nalis plienik lekařský, hvězdos; ~mücke f 20.
Nephrotoma komár skvrnity; ~natter f 20.
Coluber austriacus úžovka hladká; ~puſer m
⊕ = ~einiger; ~ragwurz f bot. Orchis macu-
lata vstavac blamatý; ~reiniger m ⊕ čistý
n cidić skvrn; ~reinigungspulber n prášek
na čistění skvrn; ~spanner m 20. Zerene
skvrnopásnik; ~wasser n = ſledwasser (svr
ſledc...).

ſleſt (2) a D₂; nay jěste rak. = ſledig 1.
ſleſt (2) I. a D₂, 1. skvrnity, -atý, krope-
natý, peresť, pestrý, strakatý; ~ werden
strakateti. 2. (beſlečt (to ovoči) otlučený, uma-
zaný, uspený, ušišmaný. — II. 3. ſleſtig-
keit (2-) f E₁₈ bez pl., Fleckigsein (2) n E₇
bez pl. skvmitost.

Fleckig-werden (2) n E₇ bez pl. straka-
tění; das ~ dieje Žtoſſes ist nicht zu vermeiden
nelze zabráníti, aby se tato látka neposkvr-
nila.

ſlectieren (2) [lt.] I. "% v rich sich ~ C₁₂ dim.
= abwandem I. 1.; ein Romen ~ sklonovati; ein
serb ~ časovati; serb ~ praden jazykohybací. —
II. % ~ n E₇ bez pl., Fleckierung f E₁₈ = Ab-
wand er clung.

Fleder... (2) ~ jſich m 20. Exococus letoun
nekkoploutvý; gemeiner jſich Exococus volitans
letoun meſkoploutvý; ~ſliege f 20. = ~mans-
ſauſticea: ~hand m 20. = ſliegender Hůb;
~maus f: 20. a) Vespertilio netopyr; mg. er ut
jo taſt wie e-e ~maus má hlavu (holou) jako
koleno; h) 20. Voluta vespertilio vinutice
netopyří. 2. viá. soudní obsilka (= gerichtliche
Vorhabung): ~mausbrenner m horák motý,
lový n široký; ~mausdorn m bot. = Brijch I.;
~mausſenſter n ⊕ stav. kulaté okénko; ~maus-
ſich m 20. Maltthe vespertilio čas mořský, neto-
pýrník americký; ~mausſügel m netopyří
krídlo; ~mauslausſliege f 20. Nycteribia čmelik
netopyří; ~mausvollschnecke f 20. Voluta
vespertilio = ~maus 1. b); ~thiere npl. 20.
= Matterſüller; ~viſch m: a) kosinka, peroutka;
leicht wie ein wijd lehký jako pírko; b) (magere
ſajon) kostra, kostlivec, vyzúna; c) to staſch

Flederer

— 935 —

Fleisch...

pannisch) ~wisse feil haben upejpati se (na oko),
hráti si na ctnostnou; d) zert. iron. (Degen) ko-
sinka, kord, šavle; e) prov., rak. (schlecht verfäste
Schwind, spätny spis.

Flederer P (—) m E₆, taškāř, podvodnik.

ſledern (—) C₁₂ I. ᵃₙ švyc. = ſlattern. — II. ¼. 1. oprasovati peroutkou. 2. = ſladern. 3. fig. F. ~ vyhoditi n vyraziti koho ze dveří, dveře kým vyraziti; s. sm. napráskati komu, pō osiditi n napálití koho.

ſleet (—) n E₂, piov. s = ſleth.

ſlegel (—) [ſt.] m E₆ 1. cep; (obecer ſchei des
Dreifchlegels), biják, mlacek. 2. fig. klacek. hulvát,
chrapoun, mamlas, mañas, pacholek.

ſlegel..., ſlegel... (—) ~hene f hosp,
hostina po vymlácení; ~jahre npl. klackovská
n-ítá n bláznivá léta; Zeit der ~labre doba (roz-
pustilé) nejapnosti n nevycválanosti n ne-
otesanosti; ~kappe f ocepek, ošití cepu; ~riem
m Mittelband am ſlegel) svor, svůra; ~ruthef
cepovka; ~ſtiel m ručěn; ~ſtof m = ~ſtiel;
~reſch m hrubství. klackovství, hulvátství;
~walze f biják; ~wiſcher m voj. vyterák lo-
meny n s kolenem.

ſlegelei (—) m E₁₈ hrubství, klackovství,
pacholství, hulvátství.

ſlegeler skoro † (—) m E₆ mrskač (=
Geijerel).

ſlegelhaft, ſlegelig (—) I. a D₂₃ hrubý,
nemotorný, pacholský, klackovitý, neote-
saný, nevycepováný. — II. s ſlegelhaftig-
keit (—) f E₁₈ klackovitost atd.

ſlegeln (—) [ſlegel] C₁₂ I. ¼a 1. = freſchen (tež
prügeln). 2. nadávati komu klacků ~ hulvátů. —
II. ¼n (b) klackovitě si počínati. — III. ¼r
ſich = ſich ſlžen.

ſleh..., ſleh..., (—) I. = ſlebenz... —

II. ~mützig a ~ = ſlebentzid.

ſlehen (—) I. ᵃₙ (b), ☞ va C₁₂, ♃ 3~m~ ~ S.
o 3~m~ = anſlehen I.; ♃ 3~Gt~ k Bohu úpěnlivě
se modlitvi; id ſlehe dich um drei Tage Zeit snažně
tobe prosim o trídenní lhůtu; ♃ 3~um Bar-
herzigkeit ſlehen snažně prositi koho o smilování;
nit der Eininne úpěnlivým hlasem. — II. ¼c
~ß-de(r) m, ~ß-de f D₂₃ prosebník, f ~ice.
III. ¼ß ~ n E₇ bez pl. (snažná n úpěnlivá)
prosba.

ſlebenz... (—) ~wort n slovo prosebeň
(n snažné) prosby.

ſlechentlich (—) a D₂₃ prosěbný, snažný,
úpěnlivý; ~c Bitte snažná n úpěnlivá prosba.

Fleisch (—) n E₃ 1. maso; schieres ~ libové
maso, libovina; fettes ~ tučné maso. 2. tělo;
von ~ und Blut z masa a krve; ſie ſollten fein
ein ~ budou jedno tělo; ~werden tělem se učiniti,
tělo na sebe vzíti, vtělití se, stělesniti se; das
junge ~ mládi, mládež, mladá krev. 3. ~ ter
Pfeilische, Kürbisse etc. maso, duž(n)ina broskví, dýni atd
4. mal. barva pleti. 5. fig. vom ~c fommen o fallen
hubnouti, padnouti se; ~ anſehen na sebe
bráti, tloustnouti; er ist mein ~ und Blut
v Blut 1. a); in f-m eigenem ~c (o gegen sein
eigenes ~ und Blut) mißtben prohřevoſatati se
sám na sobě n na vlastních zájmech; bibi,
den Weg alles ~es gehen umřiti; (aut) bei ~ sein
býti v těle; wieder 3u ~c fommen spravovati se.

Fleisch... fleisch... (—) ~abſälle npl. O
odpadky masa; ~ähnlich a, ~artig a masu
podobný, masovitý; ~analyſe f rozbor
masa; ~auswuchs m masitý výrostek, na-
rostlina masitá; zejm. divoké maso; ~bank f
O masné krámy, jatka, masnice; prov. J vid.
bu haſt deine ~bank offen māš otevřený po-
kopec (u kalhov); ~baum m im ſchernutem bidlo
(v kominſt) na uzení masa, uzenišký věšak;
~bedarſ m spotřeba masa; ~beſ n O sekera
na maso n ſreznická; ~beitrag m přídavek
na maso; ~bergel n in Prag ſreznický vršek;
~bejchauf = ~jehan; ~(be)ſchauer m = ~jchäger;
~birn f masovka; ~blätten n stěl(k)a;
~blume f: bot. a) Lychnis nſos cuculi kohoutek
lučni, uzené maso; b) Melampyrum arvense
cernyš polni; c) Trifolium pratense jetel
lučni; ~bohne f bot. Phaseolus multiflorus
fazol mnohokvety; ~bruch m kýla masitá
(sarcocele); ~bruhe f odvar masa, silná po-
lévka masitá, bouillonſ; ~bude f = ~bank;
~conferuen fpl. konservy masove; ~darſchul-
tung f mal. zobrazování masa n těla, karnaceſ;
~eijen n O koſel. mizdřející kosa, ſkrabák;
~eſsen n jedení n požívání masa; ~eſſend a
maso požívající, masojedný; ~eſſer(in f) m
jedník masa, masojed, ~idek, masaſ; cr ist cin
ſtarfer ~eſſer on sní mnoho masa; ~eſtract n
chem. masový n-ityt výťažek o výtlaček n extraktſ,
trest masová n-ítá; ~farbe f masován pleťová
barva; ~farben, ~farbig a masově barvy,
masový, bledě červený; ~ſaser f masová
žilka; ~ſehen m lalok ptáči; ~ſbrin n vlák-
nina z masa; ~ſiege f masořka; ~ſreſſend a
žraní n požírání masa; ~ſreſſend a maso-
zravý; ~ſreſſer m masožravec; ~frucht m
masitá n dužnatý ploł; ~füllſel m masitá
nádivka; ~gabel f vidlička na maso: ~gal-
ferte f huspenina, aspik; ~gebadenes n
paštika s masem; ~gebrach m = ~bedarſ;
~genuſs m požívání masa; ~gebung f
= ~darſtellung; ~gericht n masite jídlo; ~ge-
ſchluſſt f path. = ~gewöde; ~gewächſ n ma-
sitý výrostek, maso vzrostlé; ~gewicht n
váha na maso n masná; ~gewöbe n =
~tammer, ~laden; ~guſſe f hnojnice z rozmo-
čených odpadků masových; ~gummi n, m
= ~leim; ~habebrett n O prkno na sekání
masa; ~hadt(c)maſchine f O stroj na sekání
masa; ~hader m ~ ſreznik; ~hafen m hrnec
na maso; ~hakeu m O (reznický) hák n
maso; ~hafle f masný krám; ~haltung f
= ~darſtellung; ~hauer m = ~hader; ~haut f:
a) an. masitá blána; b) bot. c-r Drucht dužnina
n maso n rubina plodní; der Samenbiffe dužnina
osemenní; ~horn n: a) masitý výrůstek;
b) zo. Cypraea carneola zavinutec masový;
~kamm m des ſahnes hřeben, ~inek kohouti; ~kam-
mcr f komora k ukládání masa; ~käje m
prov. druh jitrnice; ~klöppel m O palička na
maso; ~kloß m, ~klößb; n kuch. knedliček
(z masa); ~kloß m: a) (reznický) špalek;
b) fig. = ~klumpen b); ~klumpen m: a) kus
masa; b) fig. tělnatá n neohrabaná osoba;
~knöchen m hovězi kost; ~knödel m knedlí-
ček z masa; ~knoten m sval; ~koß m kuchař
masitých pokrmů; ~korb m koš(ik) na maso,

Fleisch...

— 936 —

Flens ...

masák; -fork m bot. Alcyonium Schlosseri laločnice n hlívovatka Schlosserova; -lost f masitá strava; -krueł m ₩ = -gabet; -krenzer m daž z masa; masovně; -ronec m odrostek, dužnověnec; -fachen m = -gebadenes; -landen m masný krán, reznický krám; -lappen m = -jeßen; -lauch m bot. Allium porrum por zahradní; -leim m rybí klí (sarcocolla); -liebend a požívající rád maso, F masojídek; -lieferung f vod dodávání masa; -lippe f bot. Sarcochilus tlustoret; -loš a bezmasy; -lošigkeit f hubenost, vyzáblost; -machend a masotvorný; -maden fpl. zo. hmvz n cervi v mase žijící; -magen m (spodní) ptačí vole; -mangel m nedostatek masa, nouze o masa; -marder m věd. velký jedlák masa, iert. masozravec; -markt m masný trh; -masse f = -lumpen a); -mant n milovník masa; -mehš n moučka z masových odpadků; -messer n nůž na maso n kuchynský; -mole f zásnět masitý; -nahrung f = -keſt; -partien fpl mat. části malby masa a nahého těla; -paſſete f paſſtika z masa; -polyp m zo. Actinidae sasanky; -roth a masově n plečové harvy; -ſcharren m ⊕ prov. = -baut; -chape f prohlídka masa, dohlídka k masu; -ſchäster m. -ſchauer m prohlížejč masa; -ſchneue f 70, Strombus pugilis křídlatěnec brotnatý; -ſchneide -demaſchine f = -had(e)maſchine; -ſchütt m chir. rízek masa; -ſchnittchen m ríze(ček) masa; -ſchritte f, -ſchnebel m rízek masa; -ſchranne f ⊕ prov. j = -baut; -ſeite f ‹ der baut syroviná, rub kůže (= Maſſette); -ſecher m prov., věd. uzenár; -ſeher m bot. = -ſchäster; -ſohle f zvěrot, třelka masná; -ſorte f druh masa; -ſpeise f masitý pokrm; -ſtecher m patradlo řezník, -ſtenkel m bot. Monsonická; -ſtener f daž z masa; -ſtückchen n kousek masa; -ſuppe f kuch. polévka masová n z masa; -tag m (opak δalltag) den, na který se smí maso jísti; -tare f: a) = -stener; b) sazba na maso; -theile mpl. an. masitě části (těla), maso; -topf m hrnec masa n s masem n na maso n od masa; fig. síd nach den -těpjen Appyptens zmičjeben stýskati si po egyptských hrncích masa; -torte f = -paferte; -trödler(in f) m menši obchodník masem; -tunke f prov. = -brühe; -übersluß m hojnost masa; (am wöpper plíšná tloustka; -unterjuchung f = -daud; -verbranch m = -bedarf; -verhärtung f = -vertüdernung; -verkäufser m (in f) prodavač n f -ka masa, řezník, f -ive; -verfüdernung f zkostnatění masa, sarkostose†; -waren fpl. maso (jako zboží), w uzenářské zboží; -waren-händler m obchodník masem; -waren-handlung f obchod masem; -warze f, -wärzchen n masita bradavice, jahůdka; -warzig a chir. s masitou bradavici; -wasser n voda z masa; -werden n zmasitění; -werdung f vtělení; -werk n maso (řízne druhy), těž = -waren; -wuchering f růst divokého masa; -wudš m: a) růst masa; b) růst divokého masa (s = -wurderuna; -wunde f rána v mase (svalová; -wurſt f cervelat), klobása; -zahn m = -dieſſaun; -zehent(e) m feud právo, desatek (placeň v odváděný) z dobytka; -zeit f masopust(nícas);

-zunge f bot. Sarcoglottis diuretica -zwiebad m suchar masový.

ſleischen (±) I. v'n (b) C₁₂₁₄ (o ráně) vniknouti do masa. -II. v'n = aſsen I. 4.

ſleischer (±) m E₆, -in f E₁₉ řezník, -iwc.

ſleischer z... (≈...) -bursche m řeznický uce(n)ník; -fran f zena reznikova, řeznice; -gangm(t)rochu† (ßebtang) chůze marná nadarmo;

-geſelle m řeznický (tovaryš); -hund m řezníký pes; -innung f cech n pořádek řezník, společenstvo řezníků; -knuech m = -geſelle; -laden m = ſleischaden; -polyp m 70.

Actinidae sasanky; -ſcharren m = -dieſchbant; -vogel m zo. a) Ampelis carnifex; b) Vanga destructor (srr. ſleisch..., ſleidbers..., ſleidnes...

ſleischern (±) a D₁₂₃ z masa, masový, masný.

ſleichers z... (≈...) I. prov. j = ſleischer... - II. -jeßen m bot. Ruscus aculeatus listnatec trnity n kostrbatý, jehlice vlaská.

ſleichern (±) a D₁₂₃ z masa, masový, masný.

ſleiches... (≈...) I. = -dieid... - II. -inſt f, -iinn m tělesnost, tělesná žádost; -verbrechen n zločin pachaný na těle.

ſleischicht (±) a D₂₁₃ masovitý, masu podobný.

ſleischig (±) I. a D₁₂₃ masitý, plný masa, bot. duž(i)natý. - II. s ſleischigkeit (±) f E₁₃ masatost, buelatost.

ſleischlich (±) a D₂₁₃ a) tělesný; die -en -ijte tělesné žádosti; - gefannt sein oddávati se smyslnosti; ein Weib - erkennen, sich mit e-m Weib - vermessen, s ženskou tělesne občovati n souložiti; -es Verbrechen = -dieidverbrechen; -e Vermisung, -er Umgang tělesné občování, souloh, -ouložení; b) (iinnido smyslný; e Luſt smyslná žádost, smyslnost; luſt) - leben podle těla (smyslný) žiti. - II. s ſleischigkeit f E₁₃ smyslnost.

ſleischling (±) m E₃ 1. smyslník. 2. bot. = -Birkenpilz.

ſleiß (±) m E₃ 1. a) píle, pilnost; (Semihúzina) péče, starost; (Chubelské) pracovitost; - anwenden, - zeigen jeviti píli; - auf et. verwenden pilen býti čeho, vénovati píli šemu; mit - und -zheißens píli, co máž síly; b) Prv. - bridt Eis píle všecko zmíže. 2. advt. mit e žit - (abschlißt) schválně, naschvál, úmyslně.

ſleiß... (≈...) -bełohnung f odměna pilnosti; -cutſaltung f důkaz píle; -biffeč n, -jetel m škol. = -jeb.

ſleizen (±) v'n ſich ~ poct. C₅ † = ſich beſleißigen.

ſleißig (±) a D₂, 1. pilný, snažný, -ivý, pracovitý; -er Abciler pilný pracovník, F tahoun, dříč. 2. (out ſleiß gemäß) pilně pracováný, pilný, bedlivý, pečlivý. 3. (ost wiederbot) pilný, horlivý, casťý; das Zhanapieł ~ befudten casto choditi do div alla.

ſleißigen (±) I. v'n (b) C₁₂ ſňukati, kuňkati. - II. v'n E₇ bez pl. ſňukání.

ſlenner f (±) I. v'n (b) C₁₂ ſňukati, kuňkati. - II. v'n E₇ bez pl. ſňukání.

ſlenner f (±) m E₆, -in f E₁₉ ſňukal, kuňka(l).

ſlens... (≈...) -gatt n, -loch n plav. palubní otvor, vikýř nad schůdky.

ſlenſen

937

ſliegen

ſlenſen (券) C₁₄ I. ⅞(n) (h) F = ſlennen. —
II. ⅞a plav. rozkrájeti (tuk věhdy).

Hleppchen (券) n E₇ dim. od Fleppe zlod. = ſtědbrief.

Fleppe (券) f E₂₂. 1. zlod. = Brief; moták.
2. = Marſchrente, Pajſe.

Fleſche (券) [fr.] f E₂₂ voj. fleſl, hradba šipo-
vitá, flešna†.

Fleschen-linie (券~券) f E₂₂ voj. čáry n rady
ſlesſ.

Flete (券) f E₂₂ zo. Rājat batis rejnok hladky.

Fleth (券) n E₃. -c (券) f E₂₂. 1. průplav,
połtok. 2. chir. = Mertlafsenjen. 3. přád. výčeſek.

Flethen-locke (券~券) f E₂₂ ⊕ = Dleth 3.

ſletjchen (券) ⅞ C₁₂. 1. das Mauł ~, částěj: die
Räbne ~ rozvirati hubu. šklebiti se, ošklibatise,
zuby ceniti n vyšklebovati n škeſiti n šěřiti.
2. ⊕ (z) plošiti, na plocho břiti n (s)tlouci.

Fletſch-zahn (券) m D₁₁ vyvstáły n vysedłý
zub, kolozub, kel.

Flech (券) [ſlücke] m (n) E₃ min = Dleß.

ſleuch 2c †, jěště poeſt. = ſliehe 2c.

ſleug (券) †, jěště poeſt. = ſliege.

Fleuret(t) (券) [fr.] n E₂₅ id. končír. rapříp
(při čvičení s kozeným knoflíkem na konci),
tupák.

Fleuret(t)-duell (券~券) n E₃ souboj (na)
tupáky n fleuretv.

ſleuch 2c †, jěště poeſt. = ſliech 2c.

Fleute (券~券) f E₂₂. 1. ⊕ = Dleth 3. 2. plav.
= Fleutdiff.

Fleut-chiff (券~券) n E₃ plav. holandský plachet-
ník volně plovouci.

Flerion (券~券) [ſt.] f E₁₈ gram ſlexe; ohý-
bání = Abwand chung.

Flerions..., ſlerions..., (券~(券)...) ~endung f
koncovka ohýbace: ~los a neohebný; ~leſe
Spachen jazyky isoluji.

Fliboot (券~) n E₂ plav dvojstožárový pla-
chetník nizozemský.

Fliboot-führer (券~券) n ſlibuſti-er (券~券) m
E₉ fibůtýř, mňoský loupežník, koristník.

Flibuſti-er-... (券~券...) ~ug m výprava
fibůtýrská.

Flibuſti-er-thum (券~券) n D₅ fibůtýrštví,
kořistnictví.

ſlicht (券), lápe ſlichtit, ſlicht (券) praes. od ſlebten.

Flick (券) m E₃ = ſtědten.

Flick... (券...) ~aal m úhor vykuchaný a
uzený; ~arbeit f: a) správka, opravování,
látání, záplatování; b) správka, správované
dílo; ~ſlech m záplat(k)a; ~qans f husa (vy-
kuchaná a uzená; ~gedicht n míchanina,
slátanina, quodlibet† (báſch z vypůjčených úryvků);
~häring m slaneček vykuchaný a uzený;
~tupſer n ⊕ měd ve stůčkách; ~lappen m =
ſtědlen I.: ~ſcene f ~ výjev vražený do kusu;
~schneider m záplatář, správkář; ~ſchuh-
macher, ~ſchunſer m přístipkář; ~ſtein m ⊕
drobýn kámen k vyplnění zdi; ~ſtiſch n ⊕
truht výplův(kové dřevo); ~wand f ⊕ slev. opra-
vená c spravovaná stěna (u peco stávčě); ~werk n:
~a = [arbit]; b) slátanina, plácanina, kompi-
laceſ; ~wort n slovo výplňkové n k vypl-
ňění místa, slovný výplňkě; ~[en]zeug n
látanina.

Flicken (券) E₇ I. m záplata, lata, přístípek;
aus lauter ~zusammengesiebt ze samých kousků. —
II. n od ſtědlen.

ſtědlen (券) ⅞ a C₁₂ 1. et. ~, c-n ſappen an o
ant et. ~ spravovati, zašívati, látati, zápiato-
vati, ob. přístipkovati co; Sprichwörter in j-e
Meden ~ vplétati příslovi do řeči, řeč pofe-
kadly proplétati. 2. ☞ (un ſtude reiſen na kusy
roztrhati, nadělati čarů z čeho. 3. fig. 3-m et.
am ſenge ~ (ihm et anhaben) vytýkati komu co.

Flicken-... (券~...) v ſtěd...

Flicker (券) m E₆. ~in f E₁₉. 1. spravovač,
záplatář; ob. přístípkář. 2. ~ m prov. vid. (leichter
Svotaq) plesknuti, płačnuti, ſtěka.

Flickerei (券~券) f E₁₈ = ſtědlen II.

Flicker-Iohn (券~券) m D₁₁ plat od správky
n za správku; ich habe jwei Stenen ~ bezahlt
(ka)platil jsem dvo koruny od správky.

ſliferment! ☞ (券~券) int. u sta hromů,
u všechn všudy

ſtěkern (券~券) ⅞ n (h) C₁₂ = ſtědern.

Fliebeoot (券~) n E₃ = ſtěbov.

Fließe d (券~) f E₂₂ = Dleth 3.

Flieder (券~) m E₆ bot. 1. Sambucus bez.
2. ipanijſcher ~ Syringa serik, lilák.

Flieder-..., ſlieder-... (券~...) ~artig a ſerikovitý; ~baum m bot = ſtědler; ~blüte f bot. bezový kvét; ~büscht m. ~gebüscht n šeřikový keŕ; ~holz n bezove dřevo; ~mus n. ~aſt m bezova povidla; ~jtranch m bot = ſtědler; ~thec m bezový odvar, caž z bezu.

Fliege-... ☞ (券~...) = ſtěng...

Fliege (券~) f E₂₂. 1. moucha; Heine ~
muska; o umiraſjeich ~ n jehen = ſtěden (r tot.)
[lejen; Prv. ibn ärgert die ~ an der Wand caas
Oerinagie) je hned z horka nakvasen, zlobi se
pro každou maličkost. 2. fig. Prv. ſie iſt leidt
wie e-1 ~ jest lehká jako pírko; zwei n mit einer
klappe schlagen zabiti dve mouchy jednou
ranou; jid c- e-1 ~ ins Mauł jahren taffen lelky
chviati. 3. fig. F lehkomyslná osoba. 4. zo.:
a) ipanijſche ~ Lyttla vesicatoria puchýrnik
lékaršký, španělská moucha; b) = ſtěgen-
vogel. 5. (stein e-c Zwiegewehrer) muška. 6. plav.
= Anterſliege.

Fliegen (券~) I. ⅞ A₆ (h, b) poeſt. praes. tež
ſleugſt, ſleugt, imp. ſtěna 1. léſati, leſeti; in die
Děbe ~ vzletěti vzněsti se; in die Luiſ ~ vy-
leſeti do povětri (wz prachemi); et. in die Luiſ ~
maden vyhoditi co do pověti; in ſtěde ~ na
kusy se rozlétnouti n rozbiti; hin und her ~
poletovati; durch et. ~ proletěti em; fig. durch die
(ſtědler ~: a) proleteti n projeti n proběhnouti
radami; b) ☞ projeti n proniknouti údy;
e-n Vogel ~ laſsen ptáka pustiti (na svobodu);
vorüber ~ mimo leſeti, v letu minouti; ge-
ſlegen kommen přiletěti, příletnouti; fig. ſie
ſlegen von ihren ſuzen vyletěli n vyskocili n
zhechopili se se sedadel; er gab ibm e-c ſch-
ſeige, daß er unter den Didi ſleg dal mu po-
hlavek, až sletel pod stůl; nach offen Ridun-
gen ~ rozpráſiti se n rozprchnouti se n roz-
ptěliti se na všecky strany; f ich taun ded
nicht ~ sto rukou nemám, nemohu s tím
býti hned tak hotov, nejde to jen tak
dsouknout; die jahnen ~ laſsen rozvinouti

Německočesky slovník 1. Deutſchbehinmochs Wörterbuch.

118

Fliegen...

— 938 —

fließen

prapory; man sieht ihre Fahnen ~ (wehen) jest vidět vláti jejich prapory; du müsst ~, ehe dir die Flügel gewachsen sind, geponnikáš vic, než dosud zmůžes; *Prv.* gebratenem Tauben ~ keinem ins Maul pečení holubi nelitají do huby; wo Tauben sind, da ~ Tauben hin penize delají peníze. ~ II. ♃ /% a e-r schen Flug ~ rychlým letem letěti; letěti, co křídla stačí; sic slegen den Walzer litálí ve valčíku, tankili divoký valčík. ~ III. ♃ % sít ~; síd matt ~ ulitati se, na- se. ~ IV. ♃ D a D₂, 1. léťající létavý; ~des Blatt: a) létavý list, leták; b) 20. = Citronenwogel; ~de Brüde skela, plovací n létavý most. 2. (flatternd) vlající; mit ~den Fahnen s vlajícími prapory; ~de Haare vlající n rozpuštěné vlasy; mit ~den Haaren prosto- vlasý; ~de Kabe = Nattertate a); ~des Lazareth ne- moenice polní n der Pochodu; ~des Lager pom- hyblivley tábör; ~der Sommer = Altweiberjoum; ~der Brand, ~des Feuer = Karfunfel; ~der Zand = Triebland ~ de Post ambulantní pošta; ♃ 7a geflügelt (v tóto). ~ V. % ~ n E₇ bez pl. let(én).

Fliegen..., stliegen... ("...") -ähnlich a 20. muchovitý; ~baum m bot. = ilme; ~blume f bot. = Bisamknentraut; ~drec m muši trus, fig. droboučká písmenka; ~ci n (muši) truska; ~eidechse f 20. (ježerka) lejsek; ~ente f 20. kachna mucholapka; ~falle f 1. lapačka na muchy, sry. ~flappe. 2. bot. a) Apocynum andro- saemifolium toješt mucholapní; b) ~falle der Benus Dionaea mucholapka; ~fänger m 1. chy- tač n lapač much. 2. lapačka na muchy. 3. bot. = ~falle 2. 4. zo.: a) (ptak) lejsek (= ~fünpper); b) (ptak) Myiothera; c) = eidechse; ~fängerin f mucholapka; ~fenster n síkové okno; síť na okno; ~fischerei f lov(ení) rych- na muchy; ~flor m rešetka do okna, (gá- zová) opona proti mouchám; ~förmig a tvaru muchy, m(o)uchovitý; ~fressend a 20. muchy požírající; ~fürrt m kníže zíych duchů, Belzebub; ~garn n = neb; ~gitt n: a)otrušik klencový, arsen samorodý; b) papír na muchy; ~glas n = ~sänger 2.; ~gott m = ~fürrt; ~hechenfirsche f bot. = Abbaum m = ~sänger m = ~sänger 1. a 1. b); ~fäser m 10. a) Cerambyx tesarik (sikmohlavý); b) Can- tharis páteríček; c) Necydalis polokrovečník; ~fegek m 20. Conus stercus muscarum homolice musí; ~klappe f, ~klatsche f: a) pláčacka; b) bot. = ~falle 2. a); ~knäpper m 10. = ~fünpper; ~kobalt m utrejch, ~ých, myšk; ~könig m = ~fürrt; ~kopf m: a) musí hlava; b) typ. blokování; obrácené písmeno; ~fiepe slegen blokovatiť; die ~fiepe ersessen 伯 beridtigen písmena blokovaná opraviti n deblokovatiť; ~laffen n prv. dělaní z větrna; ~made f 20. (s)truska (larva muši); ~müden fpl. muchat- koviti hmyzi; ~neb n muši síť n síťová po- kryvka na koně (proti mouchám); ~papier n papír muchomorý; ~pflaster n náplast kan- thandová n ze španělských much; p černý flast, fysikátor; ~pilz m vst. Amanita muscaria muchomor(ka), muchomurka červená, mucho- travka, ketmanka; ~pracker m rak. = ~flappe a; ~pulver n prášek na muchy; ~schimmel m kropenatý bělouš, muchař(bělous); ~schimm m = dred; ~schnäpper m 2. Muscicapa lejsek;

geslechter ~schnäpper Muscicapa grisola lejsek šedivý; jehwarzgrauer ~schnäpper Muscicapa atri- capilla lejsek cernohlavý; ~schnäpperartig a lejsklovitý; ~schnäpperartige Wögel lejskové: ~schränk m skřínka na jídlo; ~schüff(c) m prov. s (guter Schüge) dobrý střelec (qen'tres trefen mouchen v letal); ~schwamm m bot. = ~pilz; ~schwarin m hejno much; ~stein m min. (= ~git), otrušík, utrejch; ~tod m smrt mouchám; ~todpapier n = ~papier; ~vogel m 70. Trochilus kolí: břík; Trochilus minimus kolibřík nejmenší: ~wasser n vodicka na muchy; ~wedel m: a) oháňka na muchy; b) 70. Gorgonia fla- bellum rohovitka vějřovitá.

Flieger (L) m E₉, 1. létač. letavec. 2. dátská bráčka. 3. plav. létvka, lehká kosatka na vrch- ním stěhu.

stliegsam (L) a D₂,3 létavý, snadné léťající; ~le Cibungungskraft živá obrazivost.

Flieh-... ("...") ~kraft f tys. = Centrifugal- kraft; ~ort m ☉ hor. zástita, schovávačka.

Fliehen (L) [lt.] I. % (in), % a B₆ poet. praes. ~tě fleucht, fleucht, imp. fleuch; utikati p utéci, prehati; davon ~, von danny ~ utéci, upřchnouti, upláchnouti, tam ukázati; er ist gef- słoßen utek), je ten tam; vor dem Heinde ~ prehati před nepřítelem; vor e-r Gefahr ~, e-e Gefahr ~ ubíhati n vyhýbati se n vzdalo- vati se nebezpečenství; vor Z-m ~, N. (=meiden) utíkati před kym, vyhýbati se komu, straniti se, stříci se kotehe; *Prv. bessr geflohen* als ibel gefochten kdo utéce, vyhráž; zu 3-m ~ utéci se n uchýliti se ke komu; ~de Armee armáda prehající n na útěku. ~ II. % ~ n E₇ bez pl. útěk.

Flieh-kraft (L) f D₁₅ bez pl. tfs. síla odstredivá.

Flie men p (L) % (b) (L₁ bezdíti, p spr. prště).

Flieemer p (L) m E₆ 1. bzdina, prd. 2 prděoch, poprda. p poprcoun.

Flies (L) n, sg. I₈, pl. E₁ = fließ.

Flies-... ("...") ~lein m = fließe.

Fließe ☉ (L) f E₂, stav. plitka, dlaž(d)icka.

Fliezen-... ☉ ("...") ~brenner, ~former m plitkař, dlaždičkař; ~form f forma na dla- žice; ~fußboden m, ~pflaster n dažděná podlaha.

Fließ (L) tož Fließ n E₃. 1. roundo; das goldene ~ zlate roundo. 2. (malá) tekoucí voda, potok; plav. naplavený písek. 3. geot. plova- nina, kuřavka, žíř, karby; plovoucí písek.

Fließ-... ("...") ~bett n. = Gerinne; ~blat- tern fpl. slité neštoVICE; ~garn n ☉ veliký nevod, veliká síť rybářská; ~gold n ☉ rýžovní zlato; ~harz n ♃ = Terpentin; ~lod n ☉ beim Zahnlebenen nut výpust(ný) otvor); ~pa- pier n ☉ pijavý n ssavý papír, F piják; žost. sasavec; ~pocken fpl. pnt. = ~blatto; ~stein m = fließe; ~trommel f ☉ přád. buben na po- vlak; ~wasser n tekoucí voda.

Fließe ☉ (L) f E₃₂ = fließe.

Fließen (L) [lt.] I. % (in, b.) poet. praes. ~tě fleucht, imp. fleuch B₅ 1. téri; a) co ijt viel Stil gefloffen mnoho krve teklo n bylo pro- lito, krev tekla proudem; Thräuen stoffen itan

flißig|

— 939 —

Flitter...

aus den Augen, seine Augen stessen von Thränen slzy kanuly n řinuly se mu z oči; der Dnſus flieſt durch die Stadt reka teče n protěka městem; hier flieſt der Dnſus in den Žee zde řeka vtěká o vlěvá se do jezera; der flieſt der Dnſus aus dem Žee tam vytěká reka z jezera; bergab ~ (s vrehu) stěkati; das náſs flieſt (10 po řinu) sud teče; das ist nicht aus seiner Feder gefloſsen to nepošlo z jeho péra; Land, wo Milch und Hontig flieſt země mělækem a strdi oplývajici; (o svěcěl téci; dies Papier flieſt (dichtast durch) tento papírije n prosakuje; diese Dinte flieſt tento inkoust se rozplývá n se rozmažzává; die Dinte will nicht ~ inkoust nespouštět (gest husty); auſhören zu ~ dotéci; b) fig. die Jahre ~ (schwinden) unvermerkt dabin léta nepozorované plynou n ubíhaji; c) fig. o tonech atd. (ohne Stoden bevergehen) diese Verie ~ gut tyto verse plynou dobré; seine Rede flieſt (on) má plynnyl reč. 2. o pevných tělech (flüffig werden) rozpouštěti se, (roz)tátı (o zástupu atd.) auſeinander ~ rozplynouti se, rozptyliti se, rozjítiti se. 3. o šatoch, vlasech atd. vláti. 4. fig. aus ct. ~ (felgen, sich ergeben) plynouti, vyplývati, následovati, pocházeti z čeho; er entdeckt, woher dies Geld ihm sloß objevil, odkud mu ty penize pricházely; in den Refeſſenbund ~ připadnouti fondu reservnímu. — II. ~ d A 133 tekoucí, tekutý; ~ der Ţil plynny sloň; ~ d sprechen plynne mluviti; ~de Hämorrheden zlatá n tekutá žila; ~de Augen krhavé oči; ~ der Zand ~ Zießand.

ſlißig (↓-)a D2,3 chön~ ~ s krásným vousem.

Flichte (↓-)f E22. 1. = Aderlafſeijen. 2. = Rſeth 1. 3. O druh cívky kolečko kulisové (pí stroj listovém i jákarořem).

Flitſchen O (↓-) fpl. E22 dřevnaté konce konopí (zjem. na kónečněch).

ſlimmen (↓-) vₘ (b) C₁₂ = ſlimmern.

Flimmer (↓-) m. E6. 1. kmitavé světlo, (zá)kmit, třpyt, svít; fig. ein ~ der Heffnung záblesk zákmit naděje. 2. hor. (Glittern) slída. 3. Flitter) třypinka, blystinka, cetka, pozlátko, dracoun.

Flimmer... (↓...) ~ bewegung f mihani; ~epithel n an. poblanice řasínkovitá n mihavá; ~härchen npl. an. řasinky; ~schein m svit, třpyt, blyškot; ~zellen fpl. buňky řasínkové.

ſlimmern (↓-) C₁₂ I. vₘ (b) 1. (qütern) třypititi se, blyšťeti se, mih ot)ati se. kmitati se. 2. cě ſlimmert mir vor den Augen delaji se mi mžitky (před oči). 3. mihati se. — II. %a die Lampen ~ Licht von sich lampy vydávají třyptné n mihotavé světlo. — III. % v ~ n E7 bez pl. třpyt, mihot(áni).

Flimm-ſtern (↓-) m E₃ prov. s = Blutlicht.

Flinder (↓-) m E₆, f E22. 1. = flitter. 2. lov. hastros, strašák, bubák, strašidlo na ptáky. 3. zo. = Flunder.

ſlink (↓-) I. a D2,3 1. (hurtig) hbitý, mrštný, obratný; (munter) čilý, jary; (rají) rychlý, bystrý, čerstvý, křepky, zručný, poskočný, potočný; ~er beim Effen als bei der Arbeit sein mít se spise k jídlu než k dilu. 2. †jěstá prov. jasň, zárný, lesklý; ~cě Mädchen čiperne děvče. — II. s Flintheit (↓-) f, Flinkigkeit (↓-) f E₁₈ hbitost, svížnost.

Flinke (↓-)f E21. 1. zo bělie. 2. min. = Flütererz.

ſlinden (↓-) vₘ (b) C₁₂ = blinfen I. 1.

Flinken-erz (↓-) vₘ (b) E₄ min. = Flittererz.

Alinker (↓-) m E₇. 1. = flitter. 2. min. = Flittereerz.

ſlinte (↓-) vₘ (b) C₁₂. 1. = blinfen I. 1.

2. jen ſlinterm (↓-) rýti kov k emailováni.

Flinkheit (↓-) f, Flinkigkeit (↓-) f E₁₈, 1. fink II.

Flink-lünfer (↓-) m E₆. 1. Trechus behoun.

Flins (↓-) m min. pazourek, oblázek (= Denerstein).

Flinje (↓-) f E₂₂ = Flinſe.

Flinserl (↓-) n E₁₁ min. = flitter.

Flint (↓-) m E₁. 1. min. pazourek (= Denerstein). 2. O = Dünntglas.

Flint... (↓...) ~ glas n O flintové sklo; ~jein m min. = Denerstein.

Flinte (↓-) f E₂. 1. puška, ručnice, flintaſ. 2. fig. die ~ inš mern werfen zahoditi hintu, nechati nebezpečněho podniku.

Flinten... (↓...) ~ bohrer m O vrták na ručnice n pušky; ~ doſch m = Bajonnett; ~geldern npl. flintovné; ~hahn m kohoutek ručnice; ~koſben m hlaviště n úhlaví pušky n ručnice; ~kräber m vytahová(če)k, kulí, ráček, páratko; kančík; ~ugel f kulka do ručnice; ~lauſ m hlavěn ručnice; ~lauſ-fschicne f sina na hlavné; ~patrone f patrona ručničí; ~puter n prach ručničí; ~riſs m kaz v hlavni ručnice; ~rohr n = lauſ; ~ſchaft m pažba ručnice; ~ſchloſſ n zámek u ručnice; ~ſchloſſblech n slupeč n stuec f deska (u) zámku; ~ſchloſſdeckel m vičko n priklopek puškové pánvice; ~ſchloſſkappe f poklop na zámek ručničí n puskový; ~ſdrot n broky; ~ſchuh m O botka n kápě n kápí n čepička hlaviště n úhlaví; ~ſchuis m rána z pušky n z ručnice; e-n ~kühn weit, bis auf ~ſchuteweite f na puškomet, na dostřel z pušky, (daleko) co by z ručnice dostřelil; ~ſchütz(e) ~ m střelec, pěsák, pěší voják (ozbrojený ručničí); ~sprung m = ~riſs; ~ſtein m O křesák f pazourek u ručnice; ~ſteinhammer m voj kladivo na pazourek n na křesák; ~trumpſ m O = ~huh.

Flinter (↓-) m E₆ = Flunder 1., 2.

Flinz (↓-) m E₃ min. = Spatheijenfein.

Flirren (↓-) I. vₘ (b) C₁₂ mihati se, kmitati se; a sm. = stimmeru f. 1., 2. — II. %

v ~ n E7 bez pl. stimmeru II.

Flismer f ~ (↓-) m E₆, ~in f E₁₉ septal, ~ka- sůskal, f ~ka.

Slipern, Slitern ~ (↓-) vₘ (b) C₁₂ = Slütern.

Bliff(ak)c (↓-) (↓-) m E₂₁ polský plavec.

Blitsch (↓-) m E₃, Blitsche (↓-) f E₂₂ mino. = Flittererz.

Blitſchen (↓-) I. m E₇ = Flügel 1. — II. n prov. j. vía. = Blitſchen.

Blitſchen-erz (↓-) vₘ (b) E₃ min. = Flittererz.

Blitsch-voje (↓-) f E₂₂ bot. = Geldmeßn.

Blitthen f (↓-) m E₄, lehkomyslnice, ztřěštená holka, trestidlo, p fanfárum†.

Flitter (↓-) m E₆. 1. cet(in)ka (zlatá n stríbrná), blyskotka. 2. fig. Zand cetka, titérka, pozlátko, tret(k)y, bliktry.

Flitter-... (↓...) ~ anboſ O m kovadlina na cetky; ~blume f dělaná n umělá květina;

*

flitterhaft

— 910 —

[flor

-crz n mům ruda v býškavých kousćích; -čjeſc f., -čjeſc f bot. osyka (= Aſchenbaum); -gelehrsamkeit f býškavá n plitká n povrchní n pozlátková učenost; -glanz m lesk pozlátkový n lichý v zdánlivý n povrchní; -gold n ⊕ pozlátko, zlaté cetky, ſumicha; -goldſchläger m pozlátkář, cetkář; -gras n bot. Břiža tremula třeslice, třesulka; -hauſe f čepe cetkami vysitý v ozdobený; -jahr n první rok manželství, wíž sm libánky (= woſchen); -fram m trety, cetky, titérky, hřícky; -monat m první měsíc manželství = wochen; -pappel f bot. = Aſchenbaum; -ſand m býškavý n slídovatý písek; -ſchan f pozlátkový lesk; -ſchläger ⊕ m = -goldſchläger; -ſchuh m střeſvic vyzdobený cetkami; -ſilber n stříbrné cetky, bilé pozlátko; -ſlaat m, -ſand m, -werk n = Flitter 2., -fram: -wiſch m býškavý v planý n povrchní vtpí; -woche f libánky.

flitterhaft, flitterig (—) a D2,3, cetkám podobný; býškavý, lichý, povrchní.

Flittern (—) v neskl. bot. Lunaria rediviva měsíčnice lesní, měsíčenka lunatěnka špícáta = flittern (—) C1,2 I. $v_n$ (b) 1. = flimmern. 2. (mit Flittertaat pruſen) cetkami se býškati; skvítí se povrchním leskem. — II. $v_n$ = be = flittern.

Flittich F (—) m E, v Dittich.

Fliß † (—) m E, obv. Dittjeil.

Fliß... (—) = bogen m luk, kuſe; -pſeil m šip, střela.

ſlihen (—) $v_n$ (in) C1, jako šipka n jako blesk n střelluhřitě letěti.

ſliſter F (—) m E, lehkomyslník, ztřesňevč.

ſloch (—) flöchte (—) impf. od ſlechten.

ſlock... (—) = aſche f pýr, pýrení, pýřen; -ſeide f obch. boura, hedváři zadní n odpadkové; -wolleſ obch. odpadky vlněné p flokty.

Flocke (—) f E2,5 dum Flöſchen (—) n E, 1. kosma, chumčo, kotouč, pýří, vločka; der Œmee fáſt in groſen n šmí padá v chumáčích, padá selský, path. n ſeinen o umučená sbírati papéŕky, škubati prsty po pokryvce. 2. O nepravý záhyb, raska, zával, zálon (v sukně). 3. O hor. pevnější hornina po volnější.

ſlocken (—) C1, I. $v_n$ 1. po vločich chumáčích pořádati, rozkouskovati, rozčechrati; s. sm. hnáti před sebou jako pýří. 2. = ſlaſden II. 1. — II. $v_n$ (b, jí) patadi v chumáčích, poletovati v chumáčích. — III. % ſich = (ſid u ſlocken batten) v chumáře se sbírati, v chumáčích se ukládati. — IV. gefloſt D2,3 part. p. a = ſliſtiq.

Flocken (—) E, npl. souk. odpadky vlněné.

Flocken..., floſen... (—) = artig a kosmatý, pýrnatý, vločkovitý; -bett n lože vystlané vlněnými pačesky; -binſe f suchopěník; -blume f bot Centaurea ch(a)rpá; gemeine -blume Centaurea jacca chrpra luční; -blumen-artig a chrivity; -crz n min pýrnatý mimetěsit; -gekrůjel n kroužky n prstěnky kosmaté, kotoucky; -geſlöber n vánice, chumelenice; -gewimmel n vir chumáčů, chumelenice; -gewölſe n vlnovitá oblama; -krant n bot. = gemeine -blume; -lejen n lipání vločků, sbírání peří, sbírání páperek, škubání prstů (com jíža bot) po pokryvce, mžitky

smit telné; -píſe mpl. bot. houby vláknokožné; -puſmaschine f textu. přístroj na přečištění postřížků; -ſalpeter m min. sanitrový květ; -ſabioſe f bot. = ſabijenarische Bergſlockenblume; -ſchneider m textu. stroj řezací (píi výřobě postřížků); -ſiäubling m bot Ly Cooperdon pýchavka, prašivka; -tuch n ⊕ hrubé sukno; -vermeider m ⊕ přád čistíc.

Flöder ⊕ (—) m E6 přád. klepadlo.

ſlockt, ſlockig (—) a D2,3; kosmatý, padzernatý, pýrnatý, vločkovitý.

Flacone (—) n souk. silná zimní látka vlněná s rozčesaným outkem.

Flödnſe P (—) f E22 = flöte.

ſlog (—), ſlöge (—) impf. od ſliegen.

ſloh (—) impf. od ſliegen.

Floh (—) m D1,1, prov. d tež f D15 blecha; ſich die Flöhe abſuchen hledati si blechy; fig. die Flöhe buſten hören słyſeti trávu růſti n blechy kychati (pokładati so za příliš moudřo): R-m e-n = inš Dhr seten nasaditi komu muſch do hlavy.

Flöh... flöh... Flöh... flöh... (—) = beutel m blecháč; -biſs m štípnuti n kousnuti bleši; -braun a hnedý jako blecha, temně hnedý; -ſalle f, -ſang-maschine f lapáčka blech; -ſang m chytání blech; -farbe f barva bleši; -farben a = braun; -ſlinte f P kuſ flanelu na chytání blech; -haz f ſert. = -ſang; -käſer m zo. Mordella hrotnatec; tež Haltica dřepéčí; Käſerchen n zo = käſer; -kette f řetěz s droboučkými články; -knöterich m bot. = Waffertömerich; -fraut n bot.: 1. bylina proti blechám n blechy; 2. a) = Dittraut a); b) blanes = fraut = Balſtraut b); ſinſendeſ fraut Erigeron foetidus turan smrduty; c) Inula pulicaria oman; d) = Flachſtraut b); e) immergrüines fraut Plantago cynops jitrocel blešník; f) brennendes fraut = Bittermöterich; g) ſalſches fraut Potentilla reptans močna plazivá. pětipřstka; h) Pulicaria blešník; -krebs m zo. Gammarus bleſivec pravý; -pſeſſer m bot. Polygonum hydropiper palečník, peprník, pepř potoční; -pſeſſerkraut n bot. = Bittermöterich; -pflanze f bot. = Dittraut a); -ričeaſens n bot. Carex pulicaris ostřice blešni; -ſiſme m bot. immergrüner ſame = fraut e); -ſamenkraut n bot, -ſamenwegerich m bot. Plantago psyllium jitrocel blesni, chmelík n blesinec; -ſchijſ m, -ſchumß m bleší trus, blešinec; -řich m pichnutí bleši, blešina; -ſuppe f bot. = -liedgras

Flöhan top Č op Blsany.

flöhe (—) impf. conj. od ſliezen.

ſlohen (—) C1, $v_n$, $v_n$ ſich = blechy ($v_n$ si) hledati n chytati.

Flöhiade (—) f E22 žertovna báſen (to blechchl.

ſlohiq. flöhiq (—) a D2,3 blechatý, blešivý, plný blech.

Flö(h)m (—) m E9, Flö(h)men (—) m E7 prov s vepřové plnší sádlo.

Floureloth [angl.] textu. druh voskované látky bavlněné.

Flor (—) [lt.] I. m E3 (tež D1), f E18 1. květ, cas květu; die Tulpen steſen im (dšěnjen) = tulipány jsou v (plněn) květu. 2. (Oeiammtseit von Bliſtyen en Gewadjen) květoví, soubor květů.

Flöß...

— 942 —

Flöten...

vidlo, průplav; -haken m ⊘ hák plavecky; hák na drívi; -handel m obchod plaveným drívím; -herd m ⊘ hat. cední ohnište (način); -herr m vlastník voru. návorník. vorar; -hieb m = -heban; -holz n drívi plave(h)ne v vorové n pramenové n pltové; gemijdes -helz mísenice; das -helz am Lande der Tafel okrajnice; -helz nur an e-m Cude beſetjat klapacka; die -ſumung, welche von dem frummen -belz berübrbt Spära; -helz in Tafeln verbunden spodky; abgeidhältes -helz klabance; nißt abgeindetes -helz, -helz mit (e in der) Rinde kornice, korné n vorové n pramenové n plavené drívi; -holjrand m (o)krajnice; -hüiter m hladá voru; -junge m vorník, vornák; -klade f kláda; -klafter f sáh vorového drívi; -floß m. -lager n = -helz; -kncht m plavec; -kosten fpl. náklad plavni; -linie f okrídli; -loch n ⊘ = -lurdaſs 2e); -mann m = -ſüßer, -meijer; -niciſter m vrátný n náplavní n ický mistr; -neß n ⊘ = -neß 3.; -oſen m ⊘ hat. = Blanzen; -ordnung f porádek n räd plavni; -plaß m príboj, náplavka, plaviště; -polizei f policie plavni; -rechen m česle plavební, zbraň; -recht n, -regal n = -gerechtigſt; -reguſt ſiten fpl. potreby ku plavbě; -ſchaden m škoda plavbou způsobená; -ſchit n poleno plave(b)né, ſtěpina plavená; -ſchiffer m = -meijer; -ſtange f sochor; -ſtraße f (spulavná n vodní dráha; -taſel f vor; die Ladung der -taſel iſt dem Tragvermogen angemessen und gebeder geschliffet der vor jest dobře uložen; die -taſel iſt überladen vor jest preložen n přetížen; -taſel an uns Wandbelz stěnáky; -taſeln aus Tambolz tramáky, tramový vor; -taſeln aus Fleſtladen kladák; die erſte -taſel předni vor, predák; die erſte -taſel an das Lijer anstoßen maden zacělití předákem; die zweite -taſel spízník; -taſel aus 12, 10, 8 Hölzeru bestehend dvanáctník, desátek; ausmák; die -taſel nachlassen putiſt svírkou; die Ladung auf der -taſel svršek, náklad; die -taſeln auf e-n Drit steſen vory převádět; die -taſel, die -taſel die viereſige Gestalt vertieft vor zoſený; -taſelholz n vorné drívi; -teich m nádržka n rybník plavební; -transport m doprava plavni; -unternehmer m podnikatel voroplavby; -verwalter m správe náplavničti; -verwaltung f správa plavni; -viſiſation f prohlídka plavni; -wasser n voda splavná; -wehr n jez (= -rechen); -wesen n plavba, plavení, (ná)plavničti; -wicdſtange f vět na houžev; -wiede f ⊘ houžev voravó; -jeit f čas n doba plavby n plave(b)ní; -jung n ⊘ drívi na vor; -joſt m clo plavni.

Flöß=... ("...") = -bach m splavný potok; -baunholz n stavební drívi plavené; -baum m kmen pramenový; -hindernis n zavada plavby; -junge m, -kncht m vorař, vorák, plavec; -regal n právo plavní; -wasser n voda splavna, plavidlo.

flößbar (L-) a D₂₁₃ (to voda) splavný.

Flöſse (L-)f E₂₂, 1. zo. ploutev. 2. ⊘ hat. = Flöck 2. 3. = Flöſse 3.

flöſſe (L-) impf conj. od ſließen.

Flöſse (L-) f E₂₄, 1. a) (h)alt auf e-m Lande, ⊘s zu flöſsen) plavidlo; b) ⊘echt zu ſließen) (právo) plavení; c) plavení. 2. a) = Flöß 1., b) vor,

vorové n pramenové drívi. 3. ⊘ mm., hat. a) = -luts 5.; b) nádoba k čišťení kovů.

Flöſſel-hecht (L-) m E₃ zo. Polypterus bichir bichvr† n bichir† ploutvičkový.

flöſſeln (L-) vₙ n (b) C₁₁ z'od. močiti, p scáti.

flöſſen (L-) C₁₃. I. V₇a 1. = einflöſsen I. 1. 2. -helz -drívi plaviti. 3. ⊘ převážeti prámem.

4. die Mitl. = shirati nuleko. 5. prov. (mit dem Flöſſene nege führen) vlakem n nevodem zatáhnouti n chytati. 6. prov. Wüſche (guten) prádlo máchati. 7. ⊘ hat ein přelévati n cediti. — II. vₙ (in) prov. s = ſließen, schwimmen. — III. % ſ- n E₃ bez pl. plavba.

Flöſſen=... flöſſen=... (L-) = -bett n ⊘ hat. nálevnice na houšky (čugunové); -ſüſche mpl. 20. ryby ploutevnaté; -ſormiq a ploutvovitý; -ſuſ m 20. Pygopus ploutvonožka; -ſuſtreßs m 20. = Blattjuſtheſs; -ſiſtcr mpl. 20. ploutvonožei; -gänger mpl. 20. Anabas prádlo lezoun (ryby lezouei po ploutvích); -kicmer mpl. 20. ploutvožábri; -jaſpe f 20. Salpa pinnata salpa obecná; -jaſgethcr n 20. ploutvonožei; -schneeden fpl. 20. plži ploutvonozí, blanýši; -ſtachl m geol. tvrdý paprsek m ploutvi ryb tvrdoploutví; -weidthiere npl. 20. mekkýší ploutvonozí; táz kýlovožei; -jaſch f počet ploutví.

Flöſſer (L-) m E₅ (voro)(s)plavec. vorař, splavník, płaťař; der erſte = (an der ſche) veslař; der zweite = bidelník; der dritte = srekárník; der teſte = zadák; die = ſind iſpon bereit das Flöß durch die ſchlenje zu flöſsen plavei mají již vyſtírino.

Flöſſer=... ("...") = -gewerbe n živnost plaveká, splavničti.

Flöſſerci=... ("...") = -hindernisse npl. překázky n závady plavby; -vorrichtung f plavidlo.

flöſſig (L-) a D₂₃ ploutevnatý.

flöſten (L-) d. dim. od Flöte flétnička;

Flöte (L-) [fr.] f E₂₂, 1. hod. flétna, flautaſt; die = blauen piskati n hráti na flétnu. 2. = Verlaſſeichen. 3. = Fléth 3. 4. ⊘ pſad. povlak (= Flor II. 1. b). 5. plav. = Flente 1. 6. berl. o du unglüſtliche (o unglüſtjelige) =! ubožáčku! chučáku! chuđinko!

flöten (L-) vₙ, vₙ (b) C₁₃ 1. hráti n piskati na flétnu; N. in ſchlaſ = uspati koho hrou na flétnu; die Nachtigall flöſt ihr ſied slavík pěje svou píseň. 2. zpívati n mluviti piskavým n tenkým hlasem. 3. prov. s (mit dem Munde vjeichen) piskati, hvizdati. 4. F = gehen (verloren geben) ztiratiti se, býti ten tam.

Flöten=... flöten=... ("...") = -ähnlich a flétnovitý; -baum m hat. Philadelphia corona-rius jasmin český; -bläſer(in) f m flétistaſt, f -ka; -duſtcr f m flétistaſt, flautistaſt; -ſutter(a) n pouzdro na flétnu; -geſang m piskavý zpěv; -glas n dlouhá sklenice k pití; -kicmiq a: -kicmige ſiſche a zo rourožábri; -koralle f zo. rourovity korál z rodu Audopora; -mudcr m flétnář, hotovitel fléten; -man n, -mund m zo Fistularia tabaccaria lulanka troubelová; -register n had der Teget flautový rejstřík u varhan; -ſerčtär m p berl. zadnice (= Hinterer); -joſo n solo na flétnu; -ſpiel n had hra

Flucht...]

— 944 —

[Flügel]

doba letu (v Culensflucht). 5 ◊ stav., str. (Zypletraum) (2)vůle, prostor, pole, chod; fig. dem Schubner einige ~ geben dlužníkovi úlevu poskytnouti; 6 ◊ stav. (Mischung e-r geraten einie) liec, rovná čára stavební; jedš řeinter in e-r ~ šest oken za sebou n v jedná radé; nach der ~ cinrichten postaviti do čáry.

Flucht..., flucht... (v...) ~bau m zatímná
trouba, doupě, brloh, pelech = ebene f ◊
lieni rovina; ~frič a k útěku otevřený n volný;
~loš a ◊ stav.: ~loš bauen (vr)stavěti postupne;
~ort m ◊ hor. = Fliehort; ~röhre f lov. zatímná
trouba, doupě, brloh, pelech = ~ban);
~schluse f ◊ vod. at. splav; ~versuch m po-
kus o útěk.

Fluchte (L) f E₂₂ záhata, soutka, přehrada.
Flüchten (L) C₁₃ I. vₘ (in), vₚ sich ~ utikati
p utěci, prechati; ~des Heer vojsko prechající
n na útěku; sich zu S-m ~ utěci se ke komu.
II. %a zachrániti, spasiti. — III. %, ~ F~ n E₂
her pl. útěk.

flüchtig (L) I. a D₂, 1. a) (fliehend) prechající,
utikající; ~es Heer prechající vojsko, vojsko
na útěku; ~ werden, sich aus ~en Fuß jezen (K,
sich ~ machen) utěći. dátí se na útěk, vzítě
nohy na ramena, poraditi se s Vaňkem, vzítě
do zaječích, prásknouti do bot; am ~en Fuße
na útěku; b) (jeh) verfugende) prechavý, pomí-
jející, ubíhající, vrtkavý, nestály; die ~en
Stunden ubíhající hodiny. 2. chem. těkavý,
prechavý. 3. ~es Rejs rychlý kůň; ~ enteilen
(rychle) odkvapiti. 4. dim Zinge gemacht kvapné
pracovaný, kvapný, spěšný, ledabylý, po-
vrchní; ~c Arbeit kvapná n spěšná, ledabylá
práce; ~ hin arbeiten na kvap n ledabylo pra-
covati; et. nur ~ berühren dotknouti se děho
n zminiti se o šem jen mimochodem; ~er Menisch; a) ne-
dalý člověk; b) těkavý n roztržitý člověk.
5. mal. zběžný; ~c Zeichnung zběžný nákres,
náčrt, nástin. 6. tkalc. ~e Zeuge leliké zboži.
7. ◊ hor. bořivý, nepevný, nestálý. — II. %
~E(r) m, ~E-f c D₂₃ = Flüchtling. — III. s
Flüchtigkeit (L-)f E₁₈ 1. spěsnost, zběžnost,
kvapnost ata. 2. = ~-leitsfehter.

Flüchtigkeits... (v...) ~schler m vyba
z kvapnosti n z roztržitosi.

Flüchtling (L-) m E₃ 1. (K.-in f E₁₉) uprchlik, -ec, voj. zběh. 2. (atterbesser Menisch) těkavý člověk, vrtkavec, větroplach.

Flüchtlingsschaft (L-)f E₁₈ 1. uprchlietví, vyhnaství. — II. uprchlicí, vyhnancí.

flück (L) a D... = flügge.

Fluctuation (~L-) [L.] f E₁₈ 1. vlhění,
kolisavý pohyb, kolísání, kolotání, fluktuace†.
2. spĺvání n príval n ná- penez.

fluctuieren (~L-) [L.] %n (h) C₁₂ vlniti se,
kolisati, spĺchati; ~d vlhnivý, kolísavý.

Fluder (L-) E₆ I. n 1. ◊ hot splav, z slab (v).
2. (v) Gesfluder (L-) m E₉) = Ditter 2., Flitter-
traum. — II. m zo. Colymbus potáplice moršká.

Fluder... (v...) ~boden m podlážka n dlažba
ve splavě; ~gefälle n střik, spád; ~holz n pla-
vené dřívi; ~rinne f z lábek; ~schwellc f práh.
fludern (L-) C₁₂ prov. i. I. %a: Holz ~ plaviti
dřívi (po bystřinách z tajetho sněhu). —
II. %n (h) vlévati se, vpadati, ústiti.

Flüic (L-) f E₂₂ = Flüh.

Flüe-vogel (v-L-) m E₄ zo. = Braunelle 3. b).
Fling (L-) m D₁₁ 1. let; im ~c: a v letu,
letmo; b) et. im ~e auffangen o erhafen chytiti
eo v letu; fig. im ~e (johne) v letu, v kvapu,
ve spěchu; fig. ~ der Zeit ubíhání času;
~ (Auffschwung) der Gedanken vzlet myšlének;
c) erb. (Flügelpaar) křídla, dvé křídel; d) Flügel-
weite rozpjетí, šířka (rozpjatých) křídel. 2. =
Flucht 4. 3. div. ~maſchite. 4. fleiner ~ čtvrtý
stupěn čištění cukru; großer ~ pátý stupěn
čištění cukru. 5. voj.: a) äst. (oberer Theil) ~ e-S
Kanonenrohres předek n přední část hlavně
dělové ~ eines Mörſers předek n přední část
moždiře; b) † = Niſtliid.

Flug..., flug... (v...) ~aſche f = Flod-
ajche; ~apparat m samolet; ~bahn f voj. der
Eichdöſse leténka (střel); ~beit n ◊ mlyn. podlet
mouky; ~beutler m zo. Petaurus parovník;
~begier(de) f žádost n chtivost létati; ~bienc f
zo. = Arbeitsbiene; ~blatt n létací list, leták,
bróžura, rychle rozſiřovaný list, list n spis
běhlý; ~blatt-schreiber m pisatel letáků;
~brand m bot. Uredo segetum snět n rez obilni,
snět sprašný; ~bretchen n věl. šlapáčka, lo-
páčka; ~dach n plášť, jednostranná střecha,
kosina (= cinßängiges Dach) v cinßängig počin-
num. c. n.; ~eche f = eidechje; ~eichhörchen n
zo. Pteromys volans poletucha slovanská, lju-
tagaſ, umkiſt omkét; ~ciděchje f geol.: ſoſſile
~ciděchje ptakoještěr; ~fertig a k letu hotový;
~ſeuer n oheň, jenž větrem jsa hnán, zapa-
luje u větších vzdálenostech; ~ſich m zo: Exo-
coetus volitans letoun měkklopoutvý; ~aſt m
nolechář; ~geld n výletné, včelné, plat ze
věl; ~geſiübbe n hut. = Flugstaub; ~geſiübbe-
fammer f ◊ hut. = Geſiübbetimmer; ~jesser
m bot. Avena fatua oves hluchý, ovsina; dšwarer
~hajer Avena strigosa oves hřebilkatý; ~hahn m
zo. Dactylopterus volitans letucha evropská,
kohout moršký, koval; ~haut f der Heideermäuse
létači blána netopýra; ~hörchen n zo = ~cid-
hörchen; ~huhn n zo. Pterocles alchata arabijsches
~huhn ganga arabská, stepokur krásný, khataſ;
~liechſchaft f láska chvilková n na chvíli,
milystna pletka, milkování; ~linie f voj.
= ~bahn; ~loch n e-S Bienenſteedes česno n česlo,
mvr. výlet una; e-S Taunenjüchſages poklop hohubnka;
elechſches ~loch elektrické točidlo; ~machiné
stroj létací; ~mehl n prašná mouka, prach:
~nes n ◊ tyb. nevod; ~reptilien npl. zo
ptakojeſteri; ~sand m geol. sypčina, sypký
n nánosný† n navátý písek; ~sand-flora f
roſtliny roſtouci v sypčiné; ~sandgras n
bot. Elymus arenarius ječmenka pisečná;
~ſchießen n lov. strílení v útěku; ~ſchneff a
rychlý (v letu); adv. letmo, rychle jako
v letu; ~schrift f těkavý spis (= ~blatt);
~schiſſe m střelec v letu, ptakostřelec; ~ſom-
mer m = Altwiebersommer b); ~staub n ◊
hutní dým n pvl, dýmotina; ~staub-
fanmer f ◊ hot. dýmotnice; ~taube f zo. =
Teleflüchter; ~weite f = Flug 1. d); ~werk n
= ~maſchine; ~wildbret n pernald zvěr.

ſlugbar (L-) a D₁₂₃ lov. (ohusčeh) dvouměsční.

Flügel (L-) m E₆ 1. křídlo, peru; die Angst
hatte ihm ~ gemacht strach ho popoháněl; die

Hluł

— 946 —

| Hlułs ...

Hluł, Hüh (') f E₁₈. Hluhe, Hühc (¹⁻²) f E₂₂ słyve přikrá šćna skahń.

Hluł(c) ... , Hüh(c) ... ("(²)...) ... birne f hot. Aronia sive rotundifolia melanchier muchovnik okrouhlolistý; ... blame f hot. (Saten) primet; ... kiesche f hot. = gemeine Zpědtilic; ... erche f. ... vogel m 70. = Brannette 3. b).

Hluł(m) (²) m E₉. Hluhmen (²⁻³) m E₇ prov. s = Hełm m.

Hluid (²⁻³) lt. a I₂,₃ tekutý.

Fluidum (¹⁻²) [lt.] n E₂₂ 1. tekutina 2. id., proud, výron.

Hlum (²) m E₉. Hlumen (²⁻³) m E₇ prov. s = Hełm m.

Hlumen p. (²⁻³) vₘ (b) C₁₂ prov. s 1. mociti, seći. 2. hzditi. prědi.

Hlunder (²⁻³) m E₄. f E₂₂ 1. Platessa flesus (b) platejs bradavienatý.

Hlunder ... (²⁻³) ... ... sғang m lov platejsu (bradavienatych); ... laus f 10 Caligus curtus niorská rybí ves.

Hlunk (²) m, -c f 1. křídlo. 2. moucha (= Hlicer).

Hlunker (²⁻³) m E₆ 1. = Hlimmer. 2. = Blendwert.

Hlunkerei (²⁻³) f E₁₈ = Außichdeiderei.

Hlunterer (²⁻³) m E₉ = Außichdeider.

Hlunkershaft (²⁻³) a D₁,₃ chvastavý. chlubný, lživý.

Hlunkern (²⁻³) vₘ (b) C₁₂ 1. = flimmern I. 1. 2. (nestoudné) lháti, pásiti, přeháničti (fläken), s. sm. außichdeiden II.

Hlum(vich p(²) m E₇ prov. široká ústa, dama, široký p Prozeabeny obličej; c-n = mačen šklebliti se.

Hlu-or (²⁻³) [lt.] n E₂₂ chem. fluor, ˇ kazik.

Hlu-or... (²⁻³...) ... aluminium n chem. fluorid hlinitý; ... apatit m min. apatit fluorový; ... bor n chem. fluorid borový; ... calcium n chem. fluorid vápenatý; ... kiesel m chem. fluorid kremicitý;

... metalle npl. chem fluoridy¹; ... silicium n chem. = silicic; ... verbindung f chem. fluorid; ... wasser

stoff(fäure f) m chem fluorovodik kyselina fluorovodiková a kaziková.

Hluorejčen (⁻²⁻³) [lt.] f E₁₈ lys. fluorescent, fluorování.

Hlu-oride (⁻²⁻³) npl. E, fluoridyt.

Hlu-orit (⁻²⁻³) m E₉ min. fluorit¹, kazivec (osmistený).

Hlu-oro-id (⁻²⁻¹) n E₃ kazotvar.

Hlu (²) I. f E₁₈ planina, (rovné) pole, rovina, (chom) role, niva; s. sm. (der)mart) úžemi města al. trata, trat, hón, strana, zvr, obor; plav. = Hluł, nádní, podlaha lodní. — II. m E₇, D₁, ³ ¹/₂ f E₁₈ 1. plotna kamenná, (k dláždení) dlazieo 2. dlazba dlázděná podlaha. á sm. podlaha ~ c-r Zdeune hurno, mlat. 3. a) Chaum im Hancenange (pred)šin; b) (Sano) cholha, koridor,†, ‡/gsm. ve věhčkách budověch); c) = Treppentur.

Hluz... , hluz... ("...). begang m, beſichtigung f, ... beſichung f, ... bezug m prohliłka "ohlední trati" mezi ... bud/ f katastr. kniha poženková; ... ieniter a okno v síni "na schodech; ... gang m a = ... bran, h. in e-m Hauje cholha; ... gött m bůh, a buzek polní; ... göttin hohyne niv Nivena; ... grenze f

meze a končeny roli; ... hötser npl. plav. podlážky; ... hüiter m = Hełdbitter; ... mark f = Feldmart; ... ordnung f räd pozemkový n katastráni; ... prieſiter mpl. Arvalové, Cerealové (kuční cerečin v Rínu); ... recht n: a) pravomoc(nost) v území; b) polní právo; c) právo na pole; ... registier n = ... bud; ... jchü(c) m polní hliďa; ... jente f plav. a) obrys podlážkový; b) ohybná lat; ... jicin m: a) mezník; b) = Hluł II. 1.; ... umrингt a poli obklíčen; ... wächer m = Hełdbitter; ... weger m plav. podlažnice; ... zicgcl m = Hluł II. 1.

ſluren (²⁻³) vₘ C₁₂ 1. meze vytknouti šemu, mezníky klasti. 2. (cze Hluł báten) pole hliďati. 3. dlážditi.

Hluren... (n·o...·) ... behüter m ˇ ochránce poli.

ſlurren ˇ (²⁻³) vₘ (b) C₁₂ poletovati s temným šumotem.

ſlischen f (²⁻³) vₘ (b) C₁₂, ¹² (der)em jítí ku predu, hýbati se; id babc Zpětich, aber es fluid; níbt dovedu seděti, ale práce přec nebyťvá; das fluidt bessr to se daří lepe.

Hluſs (²) m D₁₂ 1. řeka; (groſer) ~ veletok; šiele Ztědte nejen an diesem Hluffe muoho měst leži na této rece n nad touto řekou. 2. (der)em tok, plynutí; fig. (Seſüchen) ter zeu plynutí, ubíhání času; ct. in ~ (in Sana) brugen zdvihnouti, oživiti co; ~ der Rede proud a volměn a nemcenost řeći; im Hluffe der Rede mezi řeči, za řeči, v řeči. 3. hra v karty: sekvenc†, žánan barva (nepřefitřitá fada karet toč baví). 4. fysiol. tok: menatliicher Hluts- ~ čmýra; ~ der Mündbesserinnen = Wochentüus; weiſen ~ (stataub) ter Ždeite) bíl tok. 5. nut: a) tavildlo, prísada; b) tavení; c) slitek. 6. min. = Hnvert.

Hluſs... , fluſſs... (²⁻³...) ... aal m zo. Anguilla vulgaris ulhor říčni a občeny; ... ab(wärts) adv. po rece; ... adler m 10 Falco haliaetos orel říčni; ... ampſer m hot. šťovík říční = Butterwečentrant; ... antrieb m nános. náplav; ... anwoſner(in f) m obyvatel (f -ka) poříči, pořícan, f -ka; ... arbeit f 8 močení koži; ... anreiner m spoluzeuſtilis soused řeky; ... antrieb m náhon: ... arm m rameno řeky; ... artig a: a na způsob reky; b, hostěčný, hosteovitý, rheumatický; ... aſſechnlappam paqnie f společnost pro pojiſtování říči; ... ane f: a) poříči; b) luł; ... anſt wärts 1 adv. proti proudu (reky); ... bad n koupeł a lážen v rece n říční; ein ... bad nehm (ny)koupati se v rece; ... barbe f zo. parma občna; ... barjch m 20. Perca fluriatilis okoun říční; ... ban m = Žhemban; ... beſken n kóliina řeky; ... bereſung f objizňka říčna; ... bett n řečist, kory to reky; ein nevek ... bett pěkopané řečišt; ... binnenland n meziriči; ... blume f hot.: a) Helichrysum stocchæa ſamil vonny; b) Verbascum blattaria divizna červiková; ... bodecum půda břežní; ... brachjen m; ... bräſſe(n m 20. Cyprinus Brama jejn veliky, dleſe, pražna = Weibe; ... bride f zo. Petromys zon fluriatilis mihule říční. okatice (= Bride: ... damm m nářeži, hráz proti povodni; ... dampſer m plav. parnik na rece. = ... deich m = ... damm; dorn m. ... dörnchen n zo. Nerita coronata zubovec trinitý; ... ebene f rovina poříčná;

Hluš...

— 917 —

[flüster]

-[eisen n] but. slitkové železo; -[eisenbuech n] ⊕ but. plech ze slitkového železa; -[eisen-werk n] ⊕ but. huf n závod na slitkové železo; -[erde f] ⊕ min. kazivé zemitý; -[er] npl. ⊕ but. samotavné rudy; -[fahrt f] playba poríční: -[fahrzeng n] lod, člun; -[falk m] ⊕ 70. sokol ríční, orel ríční: -[fall m] spál řeky; práh: -[fieber n] patu. Febris catarrhalis hostee, horecka hostecu, štríle: -[fisch m] ryba ríční n s. m. sladkovodní; -[fisthader m] ⊕ 70: -[adler]: -[fischlans f] ⊕ 70. Argulus kaprivee, rybí veš: -[fischrei f] lov(ení) ryb v rece; -[forelle f] ⊕ 70. = Badhorelle; -[fuchschwan] m bot. hoopecurus geniculatus psárka kolínkatá; -[galle f] nálevky, čepec (nádor n otok na zadních nolách) koní: -[garnele f] ⊕ 70. Cancer pulex krab ríční; -[gebiet n] poríční: -[gebietslehne f] stran poríčna; -[gefälle n] spád řeky; -[geriune n] rečište: -[gold n] samotavné zlato; -[göttin f] bohyně ríční, najadał, rusalka; -[grappe f] ⊕ 70. (trba) Cottus gobio pulec obecný, vranka; -[gras n] bot. = [fuchschwan]; -[gründel f] ⊕ 70. = Zdmerle; -[hafen m] přístav(ité) ríční; -[hähnlein n] ⊕ 70. Ramunculus aquatilis lakušník obecný; -[haloid n] kazivé; -[har] n: a) = Animebar, Animegannmi; b) Hymenaca courbaril hysel; -[hornfäser m] ⊕ 70. vodní brouk z rdu Hygrobia; -[hornschnecke f] ⊕ 70. Potamites verenka ríční; -[hahn m] plav. člun na rece; -[kannenfrant n] bot. preslička ríční; -[karpfen m] ⊕ 70. Cyprinus carpio kapr obecný; -[fjescfaner a] = [fjescflusjsaner; -[krabbe f] ⊕ 70. Telphusa fluviatilis krab ríční; -[fraut n] bot. Potamogeton natans rdest vzpílyavý; -[krebs m] ⊕ 70. Astaceus fluviatilis rak ríční obecný; -[kraßgarn n] síť hrabaci; -[krümmung f] záhyb v zakřívení a zátoka řeky; -[lauf m] tok řeky; -[messer] a) m] stav vod. (ríční) vodoměr; b) n ⊕ nůž, jimž se odřezává maso z koží; -[mejsung f] vodoměrství (ríční); -[metall n] ⊕ but. slitkový kov; -[milbe f] ⊕ 70. Hydrachna vodule; -[mittel n: a) tek. prostredek n lék proti hostei; b) ⊕ but. tavidlo, přísada; -[moos n] bot. Fontinalis zdrojůvka, řečanka, prame novka; -[mündung f] ústí řeky; -[mußschel f] ⊕ 70. Unio velevrub; -[zahulose] -mußschel Anodonta škeble; -[napmußschel f], -[napfschnecke f] ⊕ 70. Ancylus kamomil; -[nech n] síť ríční n řek; -[nire f], -[nymphe f] myth. nymfa n vila vodní. rusalka, najadał; -[niederungswieſe] ríční louka podolní; -[ochs m] ⊕ 70. = [pferd]; -[ofen m: a) ⊕ but. = Blaueisen; b) vysoká pec na tavení (tavní) -[otter f] ⊕ 70. prov. vydra = Dünbutter; -[papítkrone f] ⊕ 70. Mclania amaranta ríční čepicovka papežská; -[papier n] (= Leichpapier) papír ssavý n pijavý, f piják; -[perl]enmußschel f] ⊕ 70. Unio margaritifer velevrub perlonosný; -[pferd n] ⊕ 70. Hippopotamus amphibius hroch obožívelný; -[pflaster n] chr. náplast n nálep proti hostei, -[polizei f] ríční policie; -[polizeiordnung f] rád policie ríční: -[pride f] ⊕ 70. = Nennanage; -[pulver] ⊕ n koufidlo, plavidlo, topidlo; -[räuber m] ríční lupíč; -[recht n] právo k rece; -[regenpfeifer m] ⊕ 70. Charadrius fluviatilis kulík ríční; -[region f] = [rebiet; -regulierung f] upravení n úprava řeky; -[regutierungsbauwerk n] stayba k upra-

vení řeky; -[reich a] bohatý řekami; -[riegel m] jesep: -[rohr]sänger m ⊕ 70. Locustella fluviatilis rákosník ríční; -[fand m] písek ríční v řece; -[fäure f] chem. fluorovodik (= Alkermessäster); -[jcharre f] skrábání pryskyrice; -[schiff n] plav.: a) lod ríční; b) lod na řece; -[schiff] fahrt f] playba ríční n po řece; -[schiffer m] plav. lodník, plavec po řece; -[schild]kröte f] ⊕ 70. Podocenmis želva holemní; -[schmerling m] ⊕ 70. Cobitis barbula mrenka, mření; -[schmiedeisen n] ⊕ but. = -[eisen: -[schnecke f] ⊕ 70. Limnaca stagnalis plovatka bahenní; -[schwamm m] bot. Spongilla fluviatilis spuha ríční, houba sladkovodní; -[schwein n] ⊕ 70. Hydrochoerus capybara plovoun veliký, nimpon' kapybara: -[schwimmischnecke f] ⊕ 70. Reritina, Nerita fluviatilis zubove ríční; -[seesschwalbe f] ⊕ 70. Sterna hirundo rybák obecný; -[sicle f] ser ztart strana města při řece n k řece; -[siederci f] draslauství; -[spath m] min. = Fluerit; -[stahl m] ⊕ but. slitková ocel; -[station f] poríčná staření; -[stein m] min. kazivé celistý; -[strecke f] poríčí; -[inytem n] sourici; -[taucher m] ⊕ 70. Podiceps minor potápka malá; -[terrasse f] plasa poríčna; -[teufchen n] ⊕ 70. Fulica atra (2säulabahn) lvska čemá: -[thal n] poríčný údolí; -[topas m] kazivé zlutý; -[trüche f] ⊕ 70. Lotaa vulgaris (2dellrichi) m(ník obecný; -[übergang m] ⊕ 70. přechod přes řeku; -[nser n] dreh řeky n ríční; -[nserläufer m] ⊕ 70. Actitis hyplanulosc pisík podbílý; -[verpfähigung f] ⊕ 70. pumn. zákolení n zahrazení řeky n přes řeku; -[verſchreibung f] pojistění ríční; -[wage f] hydrouv. váhy zkusné k odvázení řeky, nivčaní; -[wächter m] poríčný; -[wasser n] voda ríčná n měkká.

flüssern (l) "n (b) C₁₂ zlod. močíti, P scáti.

flüssig (l) I. a D₂₃₃ 1. (opik ječti, plynulý, tekutý, teklý, (gejamšen) roztavený; -werden roztaviti se, rozpustiti se, roztáti; (z)ridnouti; -gewerden (roz)zředlý; -machen řediti; -řein: a) = řieſen; b) (to inkousta) spouštěti. 2. gram. = Buchtaben plynné hlásky, liquidýt (l, m, n, r) 3. obeh. = Gefter výdajné peníze; -es Capital volná u uvolněna jistina; cim Capital -machen vykázatí a povoliti jistinu ku placení, jistinu upř voliti. - II. s Flüssigkeit (l-) f E₁₈ 1. tekutost, plynost. 2 tekutina.

Flüssig... (l-...) -[machen n] -[machung f] a) chem. -[machen c] sérrens roztavení n rozpustění; b) obeh. -[machen von Capitalien realisováni; -[jein n] tekutost, plynost; -werden n tání, přecházení v tekutinu.

Flüssigkeit (l-) f E₁₈ v flüssig II.

Flüssigkeits... (l-...) -[gewicht n] váha tekutiny; -[heber m] násoska; -[maße npl. míry tekutin n na tekutiny; -[wage f] váha na tekutiny.

Flüster... (l-...) -[timme f] hlas šeptavý; -[ittern f] hesto v šohe.

Flüsterer (l-) m E₆ šeptálek, šuškal.

flütern (l) 1. v₄ (b). v₄a C₁₂ 1. (mit teiemi (Schlußtiche tönè) o vátru atd. = Šelustiti: o potoku: hrčeti, zurčeti, bublati. 2. šuškali, septati: et. int. Schr - do ucha poſetati (co). - II. v₄ ~ u E₆ ⊕ pl. šepot.

§

["Hlüster-zittern", "— 948 —", "Höhn", "Hlüster-zittern ⌜ (~-~) n E₇ bez pl. šepot, šelest.", "Flut (') f E₁₈ v Flut(h) x.", "Flüte (~-~) f 1 plav ~ Flüte 2.", "Flüten-verdeut (~~-~~) n E₃ plav. paloubka protizáplavova.", "Flut(h) (1-) f E₁₈ 1. plav (upak Cbbe) příliv, příplav, přitok (v Cbbe), die ~ steigt more stoupá, příliv nastává; die ~ fältt more klosá, nastává odliš. 2. proud, vystupování příbývání vody; všegeben vlny, příboj; überdömmungswärt zátopa, záplava, rozvodnění, povoden; greche überdömmungswärt potopa; fig. proud; die ~en der Zuidauer proudy n davy diváků; e-c ~ von Werlen příval n spousta slov. nekonečně milveni. 3. ☉ hor wilde ~ jalová mutina.", "Flut(h)... (\"...\") -anker m plav. kotva záplavová n spouštěna; -berg m ☉ hor. hromada bezzenncte rudy; -bett n: a) ⌜ ~ ~ ~ ~ ~ ~ ~ ~ ~ ~

Föhn ...

— 949 —

folgen

Föhn ... ("...)

föhnen (L) šye v, C₁₂ es fößnt nastává
oblevá.

föhnig (L) a D₂,₃ svye, jižním větrem ovi-
vaný; e Radt boulivá noc.

Fohre ('-) |[t.] f E₂₂ 1. = döerle. 2. =
Föhe.

Föhre ('-) f E₂₂ hot. Pinus silvestris sosna
ná borovice lesni.

föhren (L) [Föhe] a D₂, zv. dneva borového n sosnového.

Föhren ... ("...") - šalat m hot locika za-
hradní n pstruhová. salát pstruhový.

Föhren ... ("...") - banm m hot = döhe.
-cule f 20. Trachea piniperda sosnokaz bo-
rový; -harz n pryskyřice borovičná n sosnová;
-holz n drívi borové n sosnové.

Föhrling (L) m E₃ hot = schachdaster Rät-
ling (v t. to).

föhjs p (L) a D₂,₃ = feid.

Fo-ismus (L) m E₁₄ id., nábožište v čině

Fölchen (L) n E₇. Coregonus sib. sem-
han (v Blaujüden).

Folge (L) f E₁. (Reibe) řáda), pořadí;
in einer - nepřetržitě, neustále, bez pře-
stání. 2. caſs Folgenteo sled, následující (vět atá),
wir wollen die - abwarten vyčkejme dalšich
věci: vyčkejme, co bude dále; in der - v
v průstím čase, budoucně, přístě. 3. následek
(ven et. čeho); in (těž infelge) byres Anerbietene
následkem - podle Vaši nabídky; ich steche jür
alle -n ručim za všecky následky; ručim za
vše, co z toho pojde; zu - (těž zufolge) - eß
Beheftes (= e-m Behefte zufolge) podle rozkazu,
na rozkaz, mspv. k rozkazu; dem zu - (těž dem
zufolge) podle toho; für 3. o für et. ven -n sein
miti následky, nezůstati bez následků pro
koho; die -n tragen odnáseti následky; teine -n
nach sich ziehen zůstati bez následků; zur -
haben miti za následek; llugliid zur - haben
zpfusobiti neštěstí, býti příčinou neštěstí;
das hatte keine guten -n a in nie dobrého zu ne-
vyšło; das hatte große Vertriefliechten zu -
z toho pošly veliké mrzutosti; was wird die
- davon jein? co z toho pojde?; (leidige Zünfte-
folgerung) důsledk, závěr, konsekvent: der
e-e dieser Zäbe ist keine - des ändern jedna
z těchto vět nevyplývá z druhé; was ziehen
Zie zebaranš fir e-e -? co z toho dovozuje?;
das ist noch keine - davon to z toho ještě ne-
plyne n nenásleduje. 4. množstvi za sebou
djoucich osob; zejm. (četn.) průvod. 5. (Zonteiter)
stupnice. 6. (Weherfam) poslušnost; 3-m o e-m
Behefte - leisten (u)poslechnouti koho n rozkazu;
e-r Einladung - leisten vyhověti pozvání; e-m
Gejuche - geben žádosti vyhověti; e-m Gejuche
keine - geben žádosti nevyhověti, žádost osly-
seti. 7. (Leichenbegängnis) pohřb. 8. lov. právo
pronásledovati na eizim úzomí. 9. (ein weit mit e-m
Zeho) klinadlo (ve mlně).

Folge..., folge..., ("...") - brief m práv. list
zvodný; -gang m sled událostí; -gemäß a
= -recht 1.; -jahr n rok potomní n následu-
jící; -frankheit f path. nemoc následná; -lčra
bez následků; -cistung f poslušnost, -enstvi;
-(n)loš a = lčer; -magd f služka, děvečka.

nevolnice; -punkte mpl. (e-s Magneto's stridavé
póly; -recht: 1. a důsledný, konsekventní;
2. n právo posloupnosti; -(n)reich a velikých
následků; (decenatiem) závažný, důležitý, osudný;
-(n)riehre f = Reibenfolge; -richtig a = -recht 1.;
-richtigkeit f důslednost, konsequence;
-jaß m gram. a fl. věta výsledná n důsledek,
závěrek, zavírka; -(n)schwer a = -(n)reid;
-fern m = Trabant; -weise adv. postupn,
posloupně, poradem; -welt f potomstvo
(= Radwelt); -widrig a nedůsledný; -widrig-
keit f nedůslednost; -wirkung f výslednost;
-jeit f: a) budounost, přístí čas; b) pot-
tomstvo (ohv. Nachkommendach).

folgen (L) C₁₂ I. r'n (jii, ve význam) 3. b)
1. (e-m Borangetenden) 3-m - jít za kyn, násle-
dovati koho (v cháza); dem Žarze - dem Zeichenzuge -
der Vehbe - jít za rakví; 3-m mit dem Auge
o in Sedanten sledovati koho zrakem n my-
šlenkami: 3-m auf dem Žarze o auf Schritt und
Tritt - býti komu (stále) v patách n v zápěti.
2. (sich nach 3-m et. richten) říditi se. spravovati
se čem; der Moder - říditi se n. spravovati se
modou, nositi se podle mody, lpěti na modě;
der Spur - jít po stopě; dem Geruše - jít
po cichu. 3. (e-m Rathe o 3-m ačterchen) dem Rathe
3-s, 3-m - poslouchati koho n rady 3; jednati
podle rady 3; dem Beipiele 3-š - následovati
(příkladu) koho; jednati podle příkladu čeho
n. sm. poslouchati; wenn ich m-m Later gefelzt
bätte kdybych byl poslech otoe; e-r Einla-
dung midt - pozvání neprjimouti - odnout-
nouti; er folgt j-m eiigenen Kepfe dělá po svéin.
4. (Reibenfolge der Aciit e dem Range nach) auf et.
 nach e hinter e-m Gegenkunde - následovati n
jít po čem; auf den Frühling folgt der Sommer
po jaře přichází léto; auf die Wälder - Ge-
füde lesy strídaji se s nivami; auf das Abend-
effent folgte Tanp po večeři se tančilo; auf den
(Wasfen folgt dem Range nach) der Baron von ha-
rbeti prijde (to do hodnosti) baron; abs. er sprach
wie folgt (e die -ben Werte) mluvil takto ná-
sledovně n těmito slovy; wir fahren, wie folgt
seděli jsme takto n v takovémto pořadí;
Prv. auf Regen folgt Zonnenschein po bouri bývá
jasno; po dešti slunce jasněji svítí. 5. ans.
e - (sich ergeben) plynouti, vyplývati, následo-
vati, pocházeti z čeho; was folgt baranš? co
z toho jde? ein Procejs folgt aus dem andern
proces vzniká z procesu; processes jde za pro-
cesem; proces (n spor) stihá proces (n spor);
et. auf et. - fassen vystřidati co < čem. 6. 3-m
in der Regierung o in Ante - následovati
po kom ve vládě n v úřadě, uvázati se po
kom ve vládu n v úřad, nastoupiti po kom
vládu n úřad. 7. das (Welt) folgt anbei peníze
jsou přiloženy; (die) Fortbildung folgt pokra-
cování přistě n v přístím čísle (časopis),
prístě dále. - II. 9. o 1. +/ +en v p. p. - gefolgt
vom zwei Tienern následován jsa dvéma slu-
zebníky, v průvodu dvou služebníků; man
muje veranschen, wenn man gefolgt sein will
člověk musi jít napřed, chce-li, aby šli jiní
za ním. 2. v s všemym obj. vedle osob. dat.: der Gang,
den wir ihm nicht - müssen esta, kterou za
ním nepůjdeme. 3. těmši †: 3-m et. = - ver-
abfolgen. - III. -d a D₂,₃ následující, přístí;

Folgen ...

— 950 —

| Forbes

am ~den dage, des ~en dages daúhého dne,
naziti; während freier aneinander ~den dage
po) tři dni za seben; ein Brieſ ~den Subalts
list tohoto obsahu; j-s Mede war ~de jeho
reč byla tato, mluvil takto: des geidah auf
~de Art stalo se to takto — IV. ~de(r) m.
~f-de následující (osoba), ~des n následu-
jící (věer); man liest daun ~des jest (m spr.
stoji) tam (psáno: toto; he. co tam uštoji)
psáno. V. skolo γ ~δs adv. 1. potom. prístě,
budoucně. 2. — folglich. — VI. §7 ~ n E₂
bez pl. sled.

folgen..., folgen... (2-2...) = folge...

folgender-maſen (2-2-1), folgender
geſtalt (2-2-2), adv. takto, tímto n následu-
jícím způsobem.

folgends skolo 1/2 (2-) adv. v folgen V.

Folger (2-) m E₁, 1. člověk následující koho
j doučie za 1m; — sm. následovník, stoupenec,
privrženee (60; — un Auto nástupce, následník
(1. úrad) (obv. Nachbelger). 2. ⊕ = Nachbänger. 3. hod
Sompátko ang. hódu, na němž stojí čep stupniho
kola.

Folgerci (2-2-) f E₁s 1. súdikování.
2. věrtebrte ~delgen) nesprávný n spatný dá-
ſledek z závěr.

folgern (2-) [delger 1. %, %r, %ch ~ C₁₂]
ans et. ~ dovozovati p dovoditi co z čeho, souditi
z čeho nac, zavírati; man laun darans žiandres ~
z toho lze na ledaco souditi; abs. dělati zá-
věrky, zavírati, souditi; darans jelačer agert níž
z toho jde e vyvíjívá p jí vne. — II. § 1. fol. 1.
E₂ bez pl., Folgerung f E₁s anal. ~ I. 2. yen
Folgerung f (das věrtebrte) důsledk, závěr(ek).
vývčd: delgeringen ans et. jießen dělati dů-
sledky z čeho.

folgerungs-weise (2-2-1) adv. induktivně],
indukei; výčtem. vývodem.

fotglich (2-) I. conj. následovně, tedy, tudiž.
protoz; id dente, — biu id myslím, tedy jsem
(gogo, ergo sum). — II. prov. a i. adv. (folaent)
následovni, —ující, potomní, další; adv. potom,
dále. později.

fotſam (2-) I a D₂, 3 (geberiam poslušný,
pojuhný, ochotný. — II. s Folſjamkeit (2-) f
E₁s poslušnost.

Foliant (2-) flt. m E₂₀ foliant¹, formát
foliový n půlarchový. folio]; kniha formáru
foliového.

Foli-c (2-) [lt. f B₁ 1. ⊕ hat. folie] (ko-
vován, listek (kovový), plíšek; cěte ~ stribrná,
folie; unedte ~ zlacená n stribrená měčená
folie. 2. fig. 3-m o c-r Žade júr (s als) ~ dienen,
c-r Žade ~ geven: n) vytýkati co (= herver
heben); b) býti zástérkou n zámiukou (čeho).

Foli-e n) ... (2-2...) —ſlittern f pl. cetky list-
kové; —macher m cetkár; —zaſl f číslo běžné n
řádné, nyú Blatt zaſl (sř. foli-icr ... a folie-2...).

Foli-ierz... ⊕ (2-2...) —maſchine f, —ſtem-
peł m čislovači stroj, čislovačka.

foti-ieren (2-2-) [lt. C₁₂ 1. %, em Wund ~ číslo
vati) listy knižny (opak paginieren čislovači stránky).
2. ⊕ einen Z preget ~ out einer dene vevetem zreadlo
pokládati.

Folio (2-) [lt. n E₂₅ 1. Buch in ~ = ke-
tiant; Mede- papir vyšší než je široký; Zuer-
papir šíši než je vysoký; fig. et in ~ as ve

vyšnamu „Cý“ ...; Karr in ~ = Erznarr. 2. obhr.
stránka knižny obchodní, folio]; ein ~ in der
Bant haben mít běžný účet v hance

Folio... (2-2...) ~band m svazek foliový;
abbr. in f-o; ~format n formát foliový;
~nummer f číslo listu n stránky; ~schiff n
typ lodka dvouterceva.

Follicular... (2-2...) ~darmkatarrh m
miškový zánec střeva.

Folkelic (2-2-) n E₁. an. dutinka; Crypta
mišek. 2. bot méchýřik, mišek.

Folter (2-) [it. f E₁₂ 1. skripec, mučídlo;
š. sm. trápení, trýznění, -en, muka; 3. an; auf
jeipannen o bringen e legen natálmouti koho na
skripec. 2. fig. 3-8 Mengier auf die ~ spannen
buditi a neukájeti š zvédavost; an der ~ liegen
trápiti se. soužiti se. mučiti se. 3. útrpmé
právo.

Folter... (2-2...) ~bantf skripec, mučídlo;
~beine npl. Spanělské boty (mučíšla); ~geräth n.
~instrument n náradí trýznivé n nástroj mučieci
n mučívý a trýznivý; ~fammer f mučírnka;
~knecht m katův paeholek, katan; ~pein f.
~qual f muka, týřní; trápení, trýzen.

Folterer (2-2-) m E₂, trýznitel, trapić: tra-
pitel; fig. ties úmí mečit ~ to díté mne
utrápi n přípravi do hrobu.

foltern (2-1. I. %, %r, %ch ~) natálmouti
koho) na skípce, tázati se (koho) útrpným
právem: š. sm. trýzniti. mučiti. trápiti. sužo-
vati koho. — II. § 1. ~ n E₁ bez pl., muka,
trýzen.

Fond (2-1 ču fón) [fr.] m E₂₅ 1. vůbe. = (vornut:
trahu prostřední pole (mimo okraj) ku př. Deden-
fend. 2. adv. = Wülbenhintergrund. 3. vnitřek ko-
cáru. 4. rak. = Fonds.

Fonds (ču sg. fón, pl. fón(s) [fr.] m sg. a pl.
neskł. 1. (omnebeho) pozemnosti. 2. fondy), ka-
pitály. penize. 3. (naturte Zeitepartien) státní
papíry n dlužní úpisy. 4. fig. nadání, talent.

Fonds... (ču jako předeh.) ~beamtce m úřední
prinadacích: ~beſther m kapitalista†; ~börſes
buſa státních papírů; ~curſe mpl. mény pa-
pírů úvěrných; ~gut n nadací statek;
~handel m ažiotázej, spekulace bursovní;
~händler m ažioterj, spekulant bursovní;
~obligation f nadací dlužní list; ~specutant m
spekulant| se státními papíry.

Fontäne (2-2. ču fón-) [fr.] f E₂₂ fontána].
kasna, vodometk n. trysk.

Fontanell (2-2') ~f-lt. n E₃ ~c (2-2') f
E₂₂ 1. t.k. lупен, и̑nek. temenee, pěška, vřeć
uměły. 2. h.o.p. stoka vyplněna hatěmi po-
krytými štěrkem.

Fontanell... (2-2...) —eſjen n clur. žehadlo;
—ſehen n vypalováni. (vy)leptáni; —ſtein m
pekelný kamínek, nickamínek.

Fontanelle (2-2-) f E₁₂ v Fentanell.
Foppen (2-) I. %, C₁₂, 3. ~ tropiti si směch
z koho, za blázna mít, řkádliſ, f řiditi, nabírati.
do- si (tano); Prv. wer ſeppt, wird wieder ačveert
n posměváčky také dochází(vá). — II. %, ~ n
E₁ bez pl. = Derpeeri.

Fopper (2-) m E₂, ~in f E₁, škádlič, posmě-
váček.

Fopperci (2-) f E₁, posměch. škádlení.
Forbes (op. Cm. Borovany).

Force

— 951 —

| fördern

Force [fr.] (en fors: f E₂, 1. F das in icine ~ v tom je jeho (zvláštni) dovednost. 2. kanta, již lze prebiti jen jinm trumfem.

Force... (2'-.) -tarte f = derce 2.; -rolle f hlavní úloha n role.

Forch... (2'-.) -distel f bot. Silybum Marianum ostropes tr.) ostropesive, podstrel, kardus Marvn.

Forche (2'-) f E₂, prov. J. Dreyhe.

Förchling (2'-) m E₃ = idumactbatteri Bräuting, forchten † (2'-) C₁₃ v r sich ~, ještě poet = fürebt.

Forcieren (2'-) [fr.] (en fors-) %a C₁₂ a) donutovati, dohančti; b) uspíšiti, urychliti; c) prilíš namáhati, přemáhati, přepinati; cim Fiebt ~ koně schvátiti; (übertem) ~ Sie nichte neukvapujte se n neumáhlete ~ se v niemc.

Forciert-heit (2'-) [fr.] f E₁₈s ukvapenost. přenáhenosten.

förder (2'-) adv. skoro † = fürder.

Förder... (2'-...) -abtheifung f ☒ hor. a) (in Ztredem) těžné oddělení, těžná přehrádka; b) (in Ztredem) vozné oddělení, vozná přehrádka; -apparat m ☒ hor. = -vertrittung; -arbeit f ☒ hor. vozn. u dopravná u těžná práce; -blech n (těž Fo(r)derblech) ☒ hut. přední plech; -bahn u vozná u dopravná dráha; -bolzen m ☒ hor. beim Fowert narázka; -dampfmashine f ☒ hor., str. těžný parostroj; -fahrt f ☒ hor. vozná střídá (v základe); -gasfohle f ☒ min. těžné plynové uhli; -gefäss n ☒ hor.: a) (fur Ztredenförderung) vozná u dopravné nádoba; b) těžná nádoba; -geräth n ☒ hor.: 1. (für Ztredem) vozné nádobi, dopravné náadí. 2. (fur Zdachte) těžné nádobi u přístroje; -gerippe n ☒ hor.: a) těžná stolice; b) haldové u odvalní mosty; c) = -schale; -geschirre n ☒ hor. těžný přístroj; -geflängte n ☒ hor. vozné lávky u pomosty; -gestell n hor. str. a) podvozník: b) = -schale; -göpel m ☒ hor. těžný vrat u stroj. těžné vratidlo; -gut n ☒ hor.: a) (bei der Ztredenförderung) vozivo; b) bei der Zdachforderung) těživo; -etage f ☒ hor. = -herizent; -horizont m ☒ hor. těžné u vozné patro; -hund m důlní vozik n vůz; -karren m ☒ hor. důlní kolečko n tačky, tratárek; -lette f ☒ hor. těžný řetěz; -kohle f ☒ hor. těžné uhli; -korb m ☒ hor.: a) těžný buben; b) = -schale; -kosten pl. náklad na těžení n na dopravu; -fübel m ☒ hor. těžný okov; -fange f ☒ hor.: a) (bei Ztredem) vozná dělka: b) (bei Ztredem) = -denje; -mann m, pl. -ente vozić(e); -mashine f ☒ hor. těžný stroj; -maschinenfachtfeld n ☒ hor. těžné šachtové pole; -maffe f ☒ hor.: a) (bei der Ztredenförderung) vozivo; b) bei der Zdachforderung) těživo; -platten fpl. ☒ hor. vozné n výhybkové podlažní plotny n podlažnice; -punkt m ☒ hor. těžné místo, těžiště; -quantum n ☒ hor. množství tězby, těžné množství; -querschlag m ☒ hor. vozný překop; -rolle f ☒ hor. sýpka (těžná). skátj; -salj n ☒ sol. těžná sůl; -schacht m těžná šachta n jáma; -schachtfeld n ☒ hor. těžné šachtové pole; -schale f ☒ hor. těžná klec n kletka; -schicht f ☒ hor. těžná šměna; -seil n ☒ hor. těžný provaz. těžné lano; -fohle f ☒ hor. = -herizont; -stempel m ☒ hor. podsypný

pest; -stollen m ☒ hor. vozná štola; -strecke f ☒ hor. vozná stíla; -stuhl m ☒ hor., str. = -schale; -teuse f ☒ hor. težná hloubka; -tonne f ☒ hor. težná tuna; -trog ☒ hor. korytko důlní; -trommel f ☒ hor., stu. těžný buhen; -trumm m ☒ hor. = -abtheilung; -turbine f ☒ hor. téžná turbina; -dolf n = -leute; -borrichtung f ☒ hor. vozný n těžný přístroj, vozidlo, těžidlo; -wagen m ☒ hor. = -wund; -wasserrad n ☒ hor. těžné vodní kolo; -zeit f ☒ hor. vozná n těžná doba.

Forderer (2'-) m E₆ žadatel.

Forderer (2'-) m E₆; a = Beforderer; b) ☒ hor. = Bördermann.

Förderlich (2'-) a D₂, 3. 1. náporomocný, podporný, prospěsný, platnuť; daš in der Zade nicht ~ to věci (valne) neprospěje; 3-m ~ jein býti naklonen n přizniv, píti komu. 2. auf das R-ſte eo nejdři.

fördern (2'-, födern (2'-) I. %a C₁₂ 1. et. von 3-m ~ žádati, požadovati, (ats Cigentumbum pohledávati eo na kom n co od koho, vyhledávati eo u koho; unjer Vertbeil fördert, dáš wir... jest v našem prospechlu, abychom ..: die Chre fördert dieses Spier von Abnen čest. Vám ukládá tuto ohet; et. an 3. ~ pohledávati eo na kom; ~ Žie! řeknete cenu! cete, eo za to cehete!; ih habe an ihu nech 100 Krenen zu fördern mám za ním ješte 100 korun. 2. 3 (ver sich) ~ pozvati, obes(i)lati, předvolati koho; 3. vor (Bericht) uwegen et.) k soudu obeslati koho (Z čeho); 3. (Gummi fterampfe) ~ vyzvati (na souboji koho. = II. §, 7-2 n E₃, Forderung f E₁₅. 1. žádost, pohledávati, -ka, požadavek; e-e Forderung an 3. stělen v mačen žádati čeho na kom. požádati čeho od koho. 2. (Gummi zweitampfe) vyzvání na souboj. 3. (ver (Bericht) obeslání, obsilka, předvolání k soudu. 4. pohledávka, pohledanost, dluh (za kým) váznoucí; e-e Forderung an 3. haben mít pohledávku u koho; ich habe keine Forderung an išu nemám nic za ním.

Fördern (2'-) C₁₂ I. % 1. (opak bemmen) (privěstí v před. podporovati eo, napomáhati, fedrovati) (von Angen jein) prospívati čomn, býti čema s prospchem; (düneller verwarte bringen) urychliti, uspíšiti, popoháněti eo; (Gummi (vödeiben bringen) pozdvihnouti, oživiti, zvelebiti eo; (durch Cernunterung) dodávati odvahy u srdce komu; 3. = podporovati. přispívati, pro, pomáhati, býti náporomocen komu. 2. a) ☒ hor. das Erz (zu Zage) ~ rud vodyvati (in Ztredem) voziti, odvážeti, dopravovati (po střadě) (in Ztredem) (vy) těžiti (v schäted) ~ Maſſer ~ tänhnouti u vážiti vodu; b) fig. et. zu Zage o ans licht ~ odkrýti, odhaliti, objeviti, uverjeniti eo; těž et. zu Sprache ~ vytasiti se s šm, privěsti k těci eo, přivěsti reč n hovor mač; = II. 3 v risch ~ (sii beciten) pospíšiti si, popíliiti si. = III. vₘ (b) pokračovati, prospívati. zmáhati se. f čemiti se; die Zade will nicht; nikam to nejde, nejde to ku predu. = IV. % 1. 7- n E₇ bez pl.. Forderung f E₁₈s: 1. pokrok. 2. ☒ hor a) vožení, odvážení, doprava, převozka (důlní; b) těžení; c) dohývání; maſchinelle Fördernung strojová n mechanická doprava n převozka; Forderung mit Zeil

Fördernis

— 952 —

[Form...

ohne Ende und unterbrochener Bewegung přetržitá převozka n doprava s nekonečným lanem; Fördernung mit Seil ohne Ende und continuerlicher Bewegung nepřetržitá doprava s nekonečným lanem; Fördernung mit aufgelegter Mette ohne Ende řetězová doprava se svrchním řetězem; Fördernung mit unterlaufenem undleser Mette řetězová doprava se spodním řetězem.

Fördernis (~~L~~) n D₁₃, f D₁₄, 1. = řeŕderung (v Jěrdern | V.). 2. co popohání, poporuje n napomáhá atd., popolánědlo, podpora, nápojoc.

fördertam (~~L~~) a D₁₂, 1. = fördertid. 2. (idem) rychle, spěšně. 3. ~: ſt: er betet zu allen Göttern, ~ft (ver Alten zum Zeunngott modli se ke všem bohům, hlavně n především k bohu slunce: ~ſt, aufs F-ſte co nejrychleji.

Forderungs... förderrungs... (~~L~~) ... abtretcr m práv. üſtuppe n od- od pohledávky; -berechtigt a oprávněný pohledávati n k pohledávání; -buch n kniha pohledávck. n-ková; -nachweisung von seznam pohledávek; -recht n právo pohledávati (eo) n k pohledávání.

Förderrungs... (~~L~~) -anſicher m ⊖ hor. = Förderrauſcher; -mittel n = Fördernis 2. Forelle (~~L~~) f E₁₂, 10. Salmo fario pstruh (ohneń).

Foltten... förtellen... (~~L~~) -artig a pstruhovitý; -bach m potok se pstruhy; -birn f pstružka; -fang m lov pstruhů; -farbig a barvy pstruhové; -ſischer m lovec pstruhů; -männchen n pstruh sameček; -porcellan m ⊖ druh japonského porculánu; -radieschen n bot. Rephanus sativus ředke, -vička; -jalat m zahr. červené kropenatý salát; -schimmel m pstruhový n světlohnědý kůn; -ſtein m geol. pstruhový kámen, euriſt; -ſeich m pstruhový rybník; -weibchen n pstruh samička.

Forenſer (~~L~~) [lt.] m E₆, cizinec vlastník. forneſtich (~~L~~) [lt.] a D₂, 3 soudní.

Forke (~~L~~) f E₂₂, hosp. ⊖ vidle. (Beugabet) pohávky.

Forkel (~~L~~) f E₁₈, (roz)socha. rozsoška.

ſorkeln (~~L~~) n/₂, na vidle n na podávky nabodnouti n nabrati; lov. v jelenu c-n Hunt - na (na parohy) nabodnouti.

Forke (~~L~~) f E₂₂, bot. = Vergärberbebaum. Form (~~L~~) f E₁₈, 1. format†, tvar, tvářnost. podoba; e-r Žade n gehen dát tvar čemů, utváriti co. 2. forma†, tvar, způsob. 3. formalitaj; die (en) beobachten zachovávati forma li: in aller ~ podle všeich pravidel, zela správně. 4. (Weſentefes) es iſt nur e-e bleſſe, es iſt nur der ~ wegen jest to jen na oko n, z pouhé zdvořilosti ata. 5. ⊖ stěv.: a) (ver)ereue ~) forma (slévací); b) (bleibende ~) kadlub (slévací): bot. ~ c-a (Weſtaſeſens duvka; ~ beim Cleftrether miſa.

Form..., form... (~~L~~) -abbrand m ⊖ beim Driechener = ~aſden; -arbeit f ⊖: a) formirská práce (hotová); b) vyhotoveni formy slévašké; -arbeiter m formiſch; formovač; -(en)auſchreiter m cokr. zdvihadlo formy n-em; -auge n ⊖ bot. úſti n oko duvky; -band m klob. obvazník; -bank f stev. formová n ka-dlubní lavice formový stůl; -beständigkeit f

stálost formy; -blatt n ⊖ bot. spodek duvky; -brett n form. formová n modelní deska; -decke f form., slév. vrchní truhlík, vrchní forma, vrchůi polovička formového n slévačho truhlíku; -deckel m víko na formu: -drehbank f soustruh na utačení jader; -einrichtung f ⊖ typ. = Formatbildung; -cijen n ⊖ bot. = Načeneisen; -erde f = lehm, -jand = erz n hor. bohatá ruda stříbrná; -fehler m vada formy, chyba vnější, povrchní; -ſlasche f = -ſaſten; -geben n, -gebung f formování, utváření; -gebrehen n vada n nedostatek formální; -gebend a tvarodatný; -gewölbe n bot. klenba duvky; -gieſer m slévač, formaſ; -gieſerci f sléváni do forem: -gläubige(r) m cokr.: a) věřitel na oko; b) ⊖ pravoslavný; -haken m = -piek; -halter m typ. uzávěrka formy; -hammer m kladio vyklepaváci (= Zan夹ammer); -haus n form. formovna; -holz n, -kloß m zlat. forma; -kappe f slev. formový plášť; -kasten m ⊖ form. formový truhlík; -keiſchen n) m typ. klinek na uzavření formy; -kelle f slev. slévačská lžice (= Gießichandel); -kern m formové jádro; -kitt m ⊖ stev. = -lehm; -kleidung f = -kappe; -lade f ⊖ form. = -kasten; -lehm m ⊖ form. hliná formová n k formování; -lehre f = Fermentehre; -loch n ⊖ bot. = -aune; -los a: a) beztvarý, beztvárný, netělesný, bezpodstatný; b) beztvarný, neforemný; c) nedhající forem n formalit, věnoý, beztaktin: -loſgeſtif beztvarnost; -manteſ m form. formový kabát; -maſchine f ⊖ form. formovač stroj. formovadlo; -maſſe f ⊖ form. pískovice, tuhý n hlinitý písek k formování; -maul n ⊖ bot. pýsk duvky; -messer m formířský nůž; -naſt f šev formířský; -naſe f ⊖ bot. nárost duvky; -öſſnung f ⊖ bot. otvor (v hutní pěci) pro duvku; -platte f c-s Driechenerns = -aſden; -prefſe f form., slév. formový lis; -rahmen m form. formový rám(e); -rüſſel m bot. = -maul; -saaſ m formovna; -sand m form. formový písek; ſetter -jand = -maſſe; -ſchale f stev. = -kappe; -ſcheibe f hruč. kruh; -ſcheit n = Abtreichbeſt 2; -ſchneidekunſt f dřevorytctvi; -ſchneiden n rytí do dřeva, dřevorytba; -ſchneider m dřevočezu, ſezbář vzorků; -ſcite f ⊖ bot. c-o Zadchotefene duvní strana ſačtové pěci; -ſpan m typ. listá do formy; -ſpieß m ⊖ bot. = -ſtörer; -ſpindel f form. formové vřeteno; -ſtechen n, -ſtecherci f = -ſchneiden; -ſtecher m bot. Weſchens sochor prorázečí; -ſteg m typ. formátová vložka; -ſtege pl. = Dernat b); -ſein m ⊖ bot. duvní kámen; -ſtift m ob. evoček; -ſtoſ m uk. hůlka na rukavicky; -ſtörer m (= -piek) protýkač duvky; -ſtöſſel m formířské tu-kadlo; -ſtube f = -jaal; -ſiſt n ⊖ bot. = a) = -ſein; b) část kryce ležící pod duvkou; -taſa m ⊖ lůj z formy; -thiere npl. zo. tvářlivky; -tisch m form. formový stůl; -torſ m form. formov(an)á rašelina; -bollendet a řeć formou dokonalá; -wachſ n modelovací vosh; -wand f ⊖ bot. duvná stěna; -wechſel m. a) změna formy; b) směnka formální; -widrig a nesrovnávající se s formou:

Forma

— 953 —

[forschen]

-wörter npl. gram. částice vztažné, spojky
n pod.; ~zacken m e s dřívitém vš. hrt. důvní
plitka (v kryčném hrnu); ~zicgel m tvárnice
(cihla).

Forma (券) [lt.] už jen v. pro ~ na oko,
jen tak.

formal (券) [lt.] I. a D₂,₃ 1. formální, týka-
jící se formy. 2. ~e Bítuňa vzdělání rozumové
n intellektuální. — II. ~n E₃ chem. id.

Formaliz... formaliz... (~~~~...) I. [formal]
~bildend a vyvíjící se schopnosti ducha; con-
tract m formálná smlouva; ~grund m důvod
formální. — II. [Formal] ~jatž n, ~jiciu m 0
ot. kruchová sůl. solné kruchy.

Formali-en (券~~~) [lt.] pl. neskl. formál-
nosti↑, formality↑.

Formalien =... (券~~~...) ~klauber m =
Formalijt.

formalisieren ~ (~~~~) [lt.] v. f sich ~ C₁₂
fich (über et.) ~ urážeti se (činn), horšiti se (prodi)
bráti (eo) ve zlé.

Formalismus (券~~~) [lt.] m E₁₄ bez pl. id.,
zachovávání formálnosti n povrechní způ-
sobů.

Formaliſt (~-?) [lt.] m E₀ formalista↓,
prívrženee formalismu.

Formalität (~-?) [lt.] f E₁₈ formalita↓,
formálnost, povrechní obřad(y).

formaliter (券~~~) [lt.] a. tv. formálně↑, vý-
slovně, zřejmě.

Format 0 (券~~~) [lt.] n E₃ typ. a) formát
knihový, složka, skladba knihová; b) formát
knihtiskařský.

Format... (券~~~) ~bildner m 0 ~ tvoříč
formátu = Metteur-en-Pageze: ~bildnerci f 0
~; ~bildung f 0 obv. ~machen n skládání
n tvoření formátu, lámání v stránky; ~buch n
seznam n soupis veškerých formátů; ~pa-
pier n a) papír na formát: b) = Ministerpapier.

Formation (~-?) n, ~ejón) [lt.] f E₁₈
1. gram., math., formace↑, formování, tvoření,
(vy)tváření, zpodobování. 2. geol. útvar, (geo-
logická) sostavava n doba.

Formations=... (~-(~)~~...) ~epoche f geol.
útvarní doba; ~glied n útvarní člen; ~silbe f
slabika tvarná n ~ová.

formbar (~-) I. a D₂,₃ tvářlivý, formo-
vatelný, formování schopný (= plastič). —
II. s Formbarkeit (~-) f E₁₈ bez pl. formo-
vatelnost, tvářlivost, plastičnost; přád. Fern-
barkeit der Wölle sráživost, vcházení v sebe.

Formel (券) [lt.] f E₂, formule↑, vzorec.

Formel=... (~...) ~buch n kniha formulí n
vzoreč, formulář (vž = ~jammung); ~menſch m
= Formenmenjch; ~jammung f sbírka formulí
n vzoreč; ~wesen n formality, formálnosti.

formell (券) [lt.] I. a D₂,₃ formální↑: a) vý-
slovný, přesný, jasný, zřejmý; b) si formální
(opak materiell); c) skutečný. — II. s das ~c
D₂,₃ formální (stránka), formálnost.

formeln (券) n, C₁₂ formulovatí↑, přesně
n určité vyjadřovati.

formen (券) I. v. a, v. sich ~ C₁₂ 1. formovatí↑,
utvářeti, ožiti. 2. 0 formovati, kadlubni, ~
ovati. — II. v. ~n E₇ bez pl., Formung f E₁₈.

Formen=... (~...) ~anfrichter m = Formauf-
richter; ~brett n 0 typ. prkno k vyřadění sazby.

Německo-český slovník. I. Deutsch-böhmisches Wörterbuch

-lehrc f 2. gram. nauka o formách, tvaroslovi;
-macher m 0 formař; ~menjch m, ~reiter F m
clověk zakládající si na formách; s. sm. =
~Formalijt; er iſt ein ~reiter potrpi si na form(a-
lit); ~reinheit f čistota n ryzost tvarů;
-riſſel m 0 but. = Formmaul; ~iinn m smysl
pro formy; ~welle f 0 tisk. l. välec vzorový;
~wesen n = Formmelwesen.

Former (券) m E₆ 1. (vž = in f E₁₉) formovac.
f -ka. 2. 0 modelár., ~r| f -ka.

Former=... (~...) ~sind m písek formovací.

Formerci (券~~~) f E₁₈ 1. =: formen II.

2. modelárna, ~ovna, formovna.

Formiart (~-?) [lt.] n E₃ chem. mravenečnan.
formieren (券~~~) [lt.] I. v. a, v. sich ~ 1. formo-
vatí↑, vytvářeti p. ořití, dáti čemu formu n tvar.

2. (zejm. voj.) sestaviti, zřídití, (7)organisovati|.

3. 0 typ. in Seiten ~ dávati n lámati do stran. —
II. s ~n ~n E₇ bez pl., Formierung f E₁₈.

förmlich (券~~~) I. a D₂,₃ 1. formální|, přesný
(co do formy), řádný, náležitý; práv. přesný,
výslovný, zřejmý; ~gezwungen takřka nucený.
2. obřadný, formalit n okolků dbalý n mi-
lovný. 3. formální|, povrechní, na oko. —
II. s förmlichfeit (券~~~) f E₁₈.

Formular (券~~~) [lt.] n E₃ 1. formulář↑,
sbírka formulí n vzoreč. 2. formulář↑, před-
pis, vzol (ec.) (= Žehama). 3. = Dienſtliſte.

Formular=... (~-?) ~gebete npl. stálé
modlitby (formulární); ~liſte f = Dienſtliſte;
~jammung f sbírka formulářů.

formulierbar (~-?) [lt.] a D₂,₃ formulovatelný.

formisieren (券~~~) [lt.] I. v. a C₁₂ formulovati|, upraviti, přesně n určité vyjádřiti. —
II. % ~n E₇ bez pl., Formulierung f E₁₈.

Formin (券~~~) nl. at. n E₂ bez pl. chem. id.

Formin=... (~-?) ~chlorid n = Chloroemn;
~jodid n jodoform|, jodovaný jodmethyl;
~oryd n = ſermal (v form II.); ~oryd=
~hydrat n = Methyl; ~superschlorid n chloro-
form|, jodovaný chlormethyl.

Formin|in (券~~~) n E₃ bez pl. chem. id.

Förner ~ (券) m E₆ tirol. obv. Ferner; =
Oſlether.

forsch (券) a D₂,₃ berl. comp. förjcher silný,
statný; ~er Burſch statný chlapik, silák, lam-
železo; fig. ~ auſtreten, sich ~ machen nafuko-
vati se, nadýmati se.

Forsch=... forſch=... (~...) ~begier(de) f
pátravost, hloubavost, zkoulavost; ~be-
gierig a pátravý, badavý, hloubavý, zkou-
mavý, zpytovný; ~geiſt m hloubavý duch;
~kraft f mohutnost hloubání, hloubavost,
pátravost, zkoulavost, badavost.

Forsch e F (~) f E₂₂ bez pl. bertl. 1. = Force 1.

2. dovednost.

försjcheln (券) v. (b) C₁₂ (pečlivě a neustále)
pátrati.

forschen (券) C₁₂,₁₄ I. v. n (b) a) abs. pátrati,
badati, zkoumati, zpytovati; b) (nach)~, ob
eš sich so verbaſte pátrati n zkoumati, jest-li
tomu tak; er forſche (nach), wer es wäre pátral,
kdö to je; c) s prp. bei (~~) an, aus, von) S~m
~e, eb. vyzvídati na kom, zdaž...; vyptávati
se koho, zdaž...; nach S~m et. ~ pátrati po
kom n po čem; über et. ~: a) (nach)tenent) uvažo-

120

Forſter

— 954 —

forsten

vati, premýšleti o čem; b) (nachřejen) pátrati
po čem, vyptávati se naše. — II. ¼ ¼a 1. et. ~
= nad et. ~ (v ~ l. 1. c); hlbě, er jěrjěte vou
ibnen die Štundt ptal se jich, v kolik hodin.
2. et. ~ (lepo erjerjent) (pro)zkoumati, zbadati
co 3. S. ~ ptáti se, vyptávati se koho, vyzvá-
dati na kom. — III. ~ d a pátravý, zkoumavý,
badavý. — IV. % ſ. n E₂, Forſchung E₁₈.

Forſcher (券) m E₆, inſ f E₁₅ 1. patratel,
zpytovatel, zk(o)unmatel, (on)jenjachtaſtender ~ ba-
datel. 2. pozorovatel.

Forſcher... (2...). -blifc m: a) pátravý
pohled; b) badavý duch.

forſcham 〈 (2-) a D₂,₃ 〉 pátravý, badavý.

Forſchungs... (2...). -reſiſe f výzkunna-
cesta.

Forſt (券) m E₃, D₁₁ f E₁₈ 1. les(ina), hvozd
2. = firſt.

Forſt..., forſt... (2...). -adjunct m myſli-
vecký o lesní mládence n příruči n adjunkt;
-afadémic f lesnická akademie; -afade-
mifer m(lesní) akademik; -amt n lesní úrad;
-amtsadjunct m příruči lesního úradu;
-amtsvorstand m, -amtsvorscher m před-
stavený lesního úradu; -auffsch f do-
hled n dohlídka n dozor lesní; -auffichts-
bcamte m úředník dohlédající k lesům;
-baſk f lesní banka; -ban m: a) hájeni
lesin; b) spravidlo lesin; -baſonf m fond
pro lesní stavby; -baum m lesní strom;
-baunſchule f lesní školka; -baunſucht f
lesní stromařství; -baumziichter m péſitel
lesních stromů; -begang m, -belauf m =
revier; -behörde f lesní úrad; -beunſang f
téžba lesů; -bereiter m pojezdný lesní;
-betrag m polesné; -betrieb m lesní hospo-
daření, -ářství, lesnictví; -betriebſziichter m
lesní hospodáří, hvozdář; -betriebſchule f
škola pro správu lesní; -bcwirtſchaftung f
hospodaření lesní; -botanisch a: -botanide
Studien studie lesní botaniky; -buch n:
a) lesní zákonník; b) kniha pro lesníky;
-buſc f lesní pokuta; -buſetaq m den k vy-
řízení pokut lesních; -chronik f dějepis les-
nický; -compiler m celina n díl lesní; -dendro-
logic f знаlectví stromů lesních; -depart-
ement n: a) lesní odbor; b) lesní okres;
-dienſtgrundliſch n pozemek užívaný od
lesníka; -candidat m lesní čekatel; -afade-
miter); -cultur f lesní kultura, vzdělávání n
pěstování lesa; -culturbetrieb vzdělávání
lesů; -culturpfanze f lesní sazenice; -cultur-
wejen n lesní kulturnictví; -direction f lesní
reditelství = verwaltungsebörde; -cinrich-
tung f lesní soustava n úprava v řízení,
usporádání lesního hospodářství; -eleve m
chovaneč a elev† lesnický (= -afademiter);
-ctat m lesní rozvrh n rozpočet; -cramen n
zkouska z lesnictví n lesnická; -fach n obor
lesní, lesnictví; -fachlich a: -fachliche Interessen
úspěchy oboru lesního; -fläche f plocha lesiny
lesni; -frevel m lesní pych; -frevel m
lesní škůdce; -geſälle npt. důchodky lesní;
-gehege n hájemství, hájetina; -geſilſe m
lesní pomocník n příruči; -geld n polesné;
-geräume n uovina, klucemna; -gerecht a
v lesnictví zběhlý n zkušený; -gerechtigkeſt f

-gerechtſame f právo lesní n k lesům; -ge-
richt(s-amt) n lesní soud; -gerichtsbarkeit f
soudní moc lesní; -graf m druhdy; a) nej-
vyšší soudce lesního soudu; b) pán majci
právo užívání lesa svých manů; -hammer m
= Waldeisen; -hauptnusung f hlavní řežení
lesní; -haus n myslivna, lesovna; -herr m
pán lesa; -herrlichkeit f lesní právo králov-
ské; -hohheit f nejvyšší vláda lesní, právo
panovníči nad lesem; -hohlheitsrecht n lesní
právo veličenské n panovnické; -hufe f hosp.
a) lesní okres s poli; b) lán kopaniny; -hut f
hájení lesů; -hiiter m lesní hlídáč, hajuý;
-inspctionſbezirk m okres lesního dozor-
stvi; -inspector m lesní dozorce; -fäſer m
o. Lucanus roháč; -kucht m = -wärter;
-kunde f lesoznalství; -kundig a znalý lesů;
-kunſiprache f lesnická řeč, lesnické názvo-
slovi; -lagerbuch n základní kniha lesní;
-lehranſtalt f účilistě lesnické, lesnický
ůstav; -mann m, pl. -eute lesník; manu-
heic n lesnické, na zdar“; -mäſig a = -re-
recht; -meister m lemlistr, lesovný, polesný,
forſtmistr; -meiſteramt n lesmistrovství;
-meifterbezirk m = -inſpctionſbezirk; -nuzung f
1. výtěž lesů, užívání lesa. 2. výnos n užitek
lesa; -ordnung f lesní řád; -personal n
lesní personál, lesní oboby n řízení;
-potici ordnung) f (rád) policie n stráže
lesní; -potizeilich a lesnicko - policejní;
-praſtitant m lesní praktikanč; -rath m
lesní rada n radní; -rechnung f účet lesní;
-recht n lesní právo; -rechtlich a dle lesního
práva; -regal n = herrlichkeit; -revier m lesní
revír; -rügegericht n = gericht; -jäufe f lesní
mezník; -schuldirector m ředitel lesnické
školy; -schule f lesnická škola; -ſchüler m
žák lesnické školy; -ſchuh m lesní ochrana
n ostraha, hájení n ostríhání lesa; -ſchuh-
mann m lesní hajný; -ſchupſpersonal n lesní
hajní n stražníci; -ſchuhwache f lesní stráz;
-ſpaten m ⊖ = Œtherkeit; -kein m mezník
lesní; -student m studující lesnictví; -tag m
den soudního řízení lesního; -technisch a
les(nick)otechnický; -verein m jednota les-
nická; -bergehen n = frevel; -berwaltung s chěhordje f
správa lesní; -wart m, -wärter m lesní
hlídáč n stražník, hajný; -warthaus n,
-wärtershau m lesní stražuice, hájevna,
-ovna, hajnovna; -wesen m lesnictví; -wirt m
lesní hospodáří; -wirtschaft f lesnictví, lesní
hospodářství; -wirtschafter m = -wirt;
-wissenschaft f = anhte; -wissenschaftlich a
lesovědecký; -zehentrecht n právo na lesní
desátek; -jeichen n liz, liha, znamení, cejcht;
-ziegel m = firſtiegel; -inſm m lesní úrok
n poplatek (v tež Iagd..., Waldz...).

Förste, Förſten (2...). ⊖ hor. v Firste, Firsten.

Forſtei 〈 (L2) f E₁₈ = förſtei.

forſteilich 〈 (L2L2) a D₂,₃ = forſtlich.

forſten (券) ¼a C₁₃ 1. druhdy: e-n Waldgrund -
dáti les pod spravidlo. 2. zalesňovati. 3. S. ~
dovoliti komu užívání čeho v lese, postoupiti

fort-ab

958

Fötus ...

plašný zvon zní dále; b) (fn) = ausſtürmen l. 1. 2. %a sein halbes Leben -stürmen polovinu života stráviti v bourích; die Winde stürmen uns die Freunde fort větry unášejí (nám) naše potěšení; -stürzen %n (in) vyřititi se, vyraziti, prudee odejíti; -tanmeln %n (in) odvrávorati, odpotáceti se; -traben %n: a) (in) odklusati; b) (b) klusati dále; -tragen %a odnášeti, u- p odnésti, u-; -treiben: 1. %a a) prováděti n) provozovati dále co, pokračovati v cem; b) thymnegtreben vyhnati koho. 2. %n (in) mit dem Žtrome -treiben býti unášen h hánn proudem, plynouti (po proudu) v dáli. 3. F-treiben n, F-trieb m: a) pokračování. b) odhánění, ode hánní; -trollen %n (in): obv. %r sich -trollen = sich -scheren; -wachsen %n (in) růstí dále; s. sm. neustále vzrůstati; %r sich -wagen odváziti se odejíti; -währen: 1. %n (b) = -dauern, -be- stehen; der Sticca wäßt noch fort válka naustává, ještě není po válce. 2. -während part., a = dauern 2.; s. sm. nekonečný, (neu)stálý, usta- vícný, večný; adv. (neu)stále, ustaženč. 3. F-währen n = F-dauern 3.; -wälzen: 1. %a odvaliti. 2. %r sich -wälzen valiti se dále; -wandeln %n (in) bráti se n) putovati in: cestovati dále; fig. auf dem Wege der Tugend -wandeln bráti se stále cestou etnosti, vytrvati na cestě etnosti, nesejiti s cesty etnosti; -wan- dern %n (in) cestovati n) putovati dále; -wanken a, %n (in) odpotáceti se, odvrávo- rati, odklopětati; -wěhen: 1. %a odváti, od- fouknouti. 2. %n (b) v - B.; -weisen %: %; -weisen odbýti, odkázati, odmitnouti, od- mrěštiti koho; -werfen %a odhazovati p odho- diti, za-; -werpen %, %r sich -werpen -lanem se odvléci n odtáhnouti; %r sich -winden (od)vinouti se dále; -wirken %n (b) působiti n účinkovati dále, nepřestávati působiti; sein Einfluß wirft noch fort jem liv trvá posud; -wischen: 1. %a setříti, smazati. 2. f %n (in) uplachnouti, ufouknouti; -wollen %n (b): a) chtiti pryč n odejíti; b) v fort 1.; -wünischen: 1. %a ich wünnde es fort teſſei si, aby to tu nebylo, raději bych to převiděl; ich wünsche ihn fort chei, aby odešel. 2. %r sich -wünnschen -schen; -wüthen %n (b) zuřiti dále; -zerren %a odškubati, vy-, odervati, vy-; %; -zerren násiln odvléci n odsmýkati koho; -zuc- gen %n (b) ploditi n roditi dále n stále; -ziehen: 1. %a) odvléci, odtáhnouti; b) táníouti dále. 2. %n (in) a) odtáhnouti, odejíti; (aus der Wohnung) odstěhovati se, vy- se; b) j-8 Wegeſs -ziehen jítí dále n svou cestou. 3. %v n) -ziehen n, F-zug m odchod; -zünden %n (b), %r sich -zünden rozněcovati se dále.

fort-ab obv. fort-an (22) adv. odtud, od této chvíle (täumt) budoucně, přišťě.

Fort-bau (21) m E₂₃ v fort... D.

Fort-dauer (21-) f E₁₈ v fort... D.

Fort-bildungs- (22-) v fort... D.

forte, Forte (2-) [it.] hud. 1. adv. forte†, silně. 2. n E₁₅ (znamení) forte].

Forte-, Forte (2-) -piano n hud. v heslo o sobě; -spiel n hra forte; -zug m am Verke pedál ke hře forte.

Forte-piano (2-2-) n E₂₅ piano†, klavir†.

Forte-piano... (2-2-...) -fabrikant m výrobce stavitel pian; -spielef m pianista†.

Fort-fall (22) m D₁₁ v fort... D.

Fort-gang (22) m D₁₁ v fort... D.

fort-hin (22) adv. = fortab.

Fortification (2-2-2) [it.] f E₁₈ fortifikace†, opevnění.

Fortifications... (2-2-...) -arbeiten fpl. prace opěvňovací in fortifikacíni; -ziegel m fortifikační n velká silné pálená cihla.

fortificatorisch (2-2-2-) [it.] a D₂₁₃ prov- nostní, fortifikační†.

fortissimo, Fortissimo (22-) |it.| adv., n E₂₅ (pl. tež ...mi) fortissimo†, velmi silné (abbr. ff).

Fort-leitungs... (22-) v fort... D.

Fort-marsch (2-) m D₁₁ v fort... D.

Fort-nahme (21-) f E₂₂ v fort... D.

Forto (2-) m (rak, ++) = Fortepiano.

Fort-pflanzer (22-) m E₁₅ inſ f E₁₉ v fort... D.

Fort-pflanzungs... (22-) v fort... D.

Fort-rcife (22) f E₁₈ v fort... D.

Fort-jag (2-) m D₁₁ v fort... D.

fort-schaffbar (2-) a D₂₁₃ v fort... D.

Fort-schreibungs- (22-) v fort... D.

Fort-schritt (2-) m c. v fort... D.

Fort-jub (22) m jejej... D.

Fort-jcker (2-) m E₁₅ inſ f E₁₉ v fort... D.

Fort-jektung (22-) f E₁₈ v fort... D.

Fortuna (22-) [it.] npr. f E₂₃ myb. id., Stěstěna.
Fortuna... (22-) -gjěſicht is ein waldes -gjěſicht obličej sſaſtného člověka, ſtěstin zářící obličej.

Fortunat(n) (2-2-) [it.] npr. m E₁₅, E₂₃ id.

fort-während (21-) adv. v fort... D.

fort-zug (22) m D₁₁ v fort... D.

Fortum (2-) [it.] m E₂₇ id. 1. náměstí v Rink.

2. (ver)darstet, Gerichtshamt) - tes Angewaſten přiſlušný soud (n. soud hydliště obžalovaného) - der öffentlichen Gemeinung soud veřejného měni: daſ gebett niſt vor meint - o tom mi nepřiſluší souditi.

Forz p (2) c. v duſz.

Förzel p (2-) m E₉ prov. = Würtel.

foſch (2), foſch (2) a D₂₁₃, 1. műrde, pitoje křehký.

2. prov. s, o hředě zbahelý (= ſein).

Fosslau top. C (v) Hvozd.

foſſit (22) [it.] I a D₂₁₃ fossilni†: a) minerálný, nerostný; b) zkamenělý. - II. s F - u E₃, pl. často Fossilien: a) minerál nerostný, ne-rost vykopaný; b) zkamenělina.

Fossilien..., fossilien..., (22...) -beschreibung f popis minerálů nerostných n zkamenělin; -haltig a obsahující zkameněliny; -kenner m знаlec zkamenělin; -kunde f znalost minerálů nerostných n zkamenělin; -lehre f nauka o minerálech nerostných n o zkamenělinách; -sammler m sběratel zka- menělin.

Föſſling (2-) m E₃ prov. = Fehſer.

ſotat (-) [it.] a D₂₁₃ plodový.

Fotograf (2-) c. prov. J = Photography c.

Fötus (2-) [it.] m fysiol. a) vom 3. Monat plod;

b) im 1. und 2. Monat (= Embryo) zárodek.

Fötus-... (2...) -ange f chir kleſtě na plod.

frägeln

— 960 —

Fraçois

otázku; -zeichen n. gram. znamení otázky, otazník.

frägeln (L-) vₙ C₁₂ ptáti se, vyptávati se, (neustále, do podrobná malicherné).

Fräg(e)ler (L-) m E₆ malicherný tazatel.

fragen (L-) C₁₂ I. ¹/₉, vₙ (b) 1. a) tázati se, dotazovati se, ptáti se; 3. ~ ptáti se koho; de hat mich geſtagt, wie es Schen gießen ptal se mne, jak se Vám daří; ſie zanſt mit mir und da frag' ich jest Einen warum háda se se mnen, ale rád bych věděl jen, proč (n. ale at mi někdo povi. proč); abs. er fragt in E-m ſort ptá se ustaviéné; p J-m ein Lech in den Leib ~ amým ptaním zpitomiti koho; ein Karr fragt mehr als zehn Weisen beantworten fömen jeden blázen více může otázek nadělati, než mu deset moudých stačí odpovidati; b) a) s. acc. věr maun muſs ſie nicht die (obv. nach den) Kamen ~ neni treba ptáti se jich nachjména; dem Zchiller et (ab-) ptáti se in vyptávati se žáka na co; vsvlýchati n. zkouseti žáka z čeho; b) s. prp. 3. nach e-r Sache (dat.), um v über et., wegen e-r Sache (gen.) ~, von J-m et. ptáti se in tázati se koho nač; nach J-m ~ ptáti se na koho n po kom; nach J-m ~ (ibn u prechen wunſchen) ptáti se po kom; wem man nach mir fragt bude-li se kdo ptáti po mné; 3. um Erlaubnis ~ (lepe bitten) prositi o dovolení koho; von J-m ~: a) ptáti se, tázati se koho; b) hra v karty žádati karty (na rozdaváč); c) druhdy, práv. 3. heimlich ~ tázati se koho útrpným právem. 2. nach (a) an et., nach J. ~ ptáti se po ém n po kom. dbáta čeho n koho; ich fraje Wenja o Hidts danach, též iro. F da fraje ich Viel danach! na tom mi nezáleží, do toho mi nic není, na to se neptám, ja se po tom (hodně) ptám; er fragt den Heuter nach ibn nedélá si z něho nie, nezáleží mu na něm; was ~ wir nach f-m Heithum? co jest nám do jeho bohatství? co nám záleží na jeho bohatství?; er hat nichts danach zu ~ co se k dasu o to starál; není mu nie po tom, na tom mu nezáleží. — II. v. sich ~ ptáti se; sich nach e-m Diec hin ~ doptati se kám; sich heijer ~ (stálým) ptaním oehraptěti. — III. % es fragt sich to jest otázka, to jest sporné, o to jest spor; es fragt sich, was? jest otázka, co...; jde na běži o to, co...; IV. ~ part. a tázací (těž pram.), tázavý. — V. % J-n E₇ bez pl.; Prv. mit ñ- teunnt man darüber die ganze Welt kdo se ptá, doptá se; J- steßt Bedem frei za optání se neplati.

Frager (L-) m E₆ ~ in f E₁₉ tazatel.

Fragerei (L-) f E₁₈ stále ~ večné ptani.

fragil (L-) [lt.] a D₂,₃ křehký.

Fragilität (L-L) [lt.] f E₁₈ křehkost.

fraglich (L-L) a D₂,₃ 1. die den Sachen věci, o néž jde. 2. (auch diebieden derozhodný, sporný, záhadný, (geweſethaft) pochyný, (un)gewiſe) nejistý.

Fragment (L-) [lt.] n E₇ id., zlomek, ú-, úryvek.

fragmentarisch (L-L) [lt.] a D₂,₃ zlomkovitý, ú-, úryvkovitý)ý, fragmentární.

fragmentieren ~ (L-L) [lt.] ¹/₄ a C₁₂ = zeritiiden.

Fragmentiſt (L-L) [lt.] m E₂₀ fragmentista|. úryvkaŕ, pisatel úryvků.

Fragner (L-) m E₆, ~ in f E₁₉ prov. J hokynář (= Heier).

Fragner... (L-L) ~ -geschäft n. hokynářství.

Fragnerci (~ L-) f E₁₈ prov. J = Fragner-gejchäft.

Frain top. M (m) Vranov.

Frais, Fraiſ (L-) f (n) neskl. 1. path.: a) psotník, božec, padouci nemoc, padoucnice, eplepsie†; b) (tež pl. Fraiſen, Fraiſen neskl.) chrásty (impetio) (= Wildgries). 2. přednět strachu n. hrůzy. 3. Bergehem: a) provinění (zem. trestné); b) soud ve věcech trestných.

Fraiſ... Fraiſ... (L-...) ~ amt n = geridt; ~fall m trestni případ; ~gericht n. hrdehlí soud; ~herr m trestni soude.

Fraiſch (L-) f (n) neskl. prov. = Fraiſ zejm. 3.

Fraiſe (L-) f E₂₂ = Fräſe.

Fraiſen... (L-L) ~ anfall m záchvat psotníku n. padoucnice; ~kraut n. bot. = Zieſt- mütterchen.

Fraiſ (L-) f (n) neskl. v Fraiſ.

fraiſam (L-) a D₂,₃ strašlivý.

Fraiſem, Fraiſen (L-) n. neskl. prov. = Fraiſ 1. b).

Framboſeje (~ L-L) [fr.] f E₂₂ path. id., houba malinová.

Frane (v) [fr.] m E₂₅ = Franf.

Frangaije (et) francés id., (tanec).

Francatur (L-L) [it.] f E₁₈ frankatura†, ~ování, vyplacení háš.

Francatur... (L-L...) ~ differenz f rozdál portá a poštovného: ~zwang m = franco-zwang.

Francesco (L-L) [it.] npr. m, Francesca f E₂₂ Frantiſek. f -ka.

Francisea (L-L) f trojlistý ornament z lilie, francouzská lilie.

Franciseaner (L-L-) 1. m E₆ františkán; (feholt) 2. ~ in f, Franciscancſſe (L-L-L) f E₂₂, františkánka.

Franciseaner... (L-L-L...) ~ kegelschneede f 70. homolice františkánská; ~kloſter n. františkánský klášter: ~mönch m františkán† (= Franciscaner 1.); ~minje f: Prv. in ~minje bezahlen (mnoho) dékovati komu zač; ~nonne f františkánka; ~orden m rád františkánský.

Franciscancſſe (L-L-L) f E₂₂ františkánka.

Francisci-blume (L-L-L) f E₂₂ Senecio Jacobaea přímětník. bylina sv. Jakuba.

franciscceijch (L-L-L) a D₂,₃ Františkovský (zem. rak. Františka I.).

francisco-josephiniſch (L-L-L-L) a D₂,₃

františkojosefský.

Franciscus (L-L) [it.] npr. m E₄ = dranž.

Francisferln (L-L) pl. františky†.

franco (L-) [lt.] I. adv. id., vyplaceno (= frantiert). — II. = frantiſch, franzöſch.

Franco... franco... (L-L) ~ brief m vyplaceny list: ~convert n (= geſtempelter Brief- und Notlag) obálka se známkou; ~einſendung f vyplacená zásilka: ~gebür f poplatek poštovní, poštovné, portoj; ~marke f = ñrei- marke; ~provenzialisch a frankoprovenceský; ~vermerk m = ñrantierungswermerk; ~zwang m povinné vyplacení.

Francois (en Fransa) [fr.] npr. id., Fran- tisek.

Franzен...

1961

[Fras

Franzen..., (v̇)...) ~drehmaſchine f stroj
na zakručování třísní.

Franing top. M (v) Vranin.

frank (v) [fr.] a D₂,₁₃ volný; ich bin ~ und
frei jsem volný (jako pták); ich sage es Sonen
~ und frei pravim Vám to zeeta bez obalu;
v die 4 ſ, str. S69.

Frank (v) m E₂₅ n E₂₀ 1. id. (n. mince =
S80 h). 2. ~ = Franke.

Franke (v̇) m E₁₃, ~ Fräntin f E₁₀
1. Frank, f žena francká. 2. Evropan
v Orientu. 3. ~ m, Franklin f E₁₉ Frank,
f -yně (obyvatel franckeho kráje v Německu). 4. poet.
Francouz.

Franken..., (v̇)...) ~krieg m váka s Franky
n poet. s Francouzi; ~land n: a) u. sm Franky,
-cko; b) poet. Francie, tež západní Europa;
-reich n = land b); ~füst n frank↑ (v Mant 1.);
~thaler m ~ pětifrank.

Frankfurt (v̇) npr. n E₂₅ zem. id.

Frankfurter (v̇) I. m E₃, ~in f E₁₉ Frank-

furan, f -ka. - II. ſ- a neskl. frankfurtsky.

frankieren (v̇) C₁₂ I. Ⅿa: e·n Bref ~ list fran-

kovati↑, vyplatiti. - II. % ſ- n E₇ bez pl.
Frankierung f E₁₈.

Frankierungs-... (v̇)...) ~vermerk m po-
nznámka frankovací; ~žwang m povinné
frankování.

fränkisch (v̇) a D₂,₁₃ 1. francký. 2. das
F-c. ſ- n neskl. fránctina.

Franklin (v̇) iſi f franklin, franklin) npr. m E₁₅ id.

Franklin-... (v̇)...) ~cypedition f: a) vý-
prava Franklinova; b) výprava k hledání
Franklina.

Franklinit (v̇) m E₃ min. id., železovec
dvanáctistěnný.

franklin'jsh (v̇) a D₂,₁₃ franklinovský.

Frankolin-... (v̇)...) ~huhu n zo. Franco-
linus vulgaris frankolin obecný.

Frankreich (v̇) npr. n E₂₅ Francie; Prv.
wie Gott in ~ leben žíti jako Pán Bůh, žíti
n mítí se jako na kraji v nebi n pansky;
mítí zlatě n blaženě časy.

Frankstadt top. M (n) Frenštát.

Franje (v̇) 2c. v Franje I. 2c.

Franz (v) I. npr. kř. jm. František. - II. m
E₂₅n tež Franze m E₂₁ přb. Francouz (= Franzeje).
- band m vazba francouzská n položená;

-baum m zakrslý strom, krsek, karle;

-bohne f bot. = Zwergbohne; ~branntwein m
francouzská koňalka, francovka; ~brot n
dalamánek↑; ~eute f zo. = Sridente; ~gald n Θ
francouzské n knihařské pozlátko; ~Jojejshs-

land n země Františka Josefa; ~braut n
bot. = Adermennig; ~land n ~ = Frantreich;

-luzern m bot. Medicago circinnata vojtěška
zatočitolistá; ~mann m f = Franzeje; ~män-
nisch a F = franzöſisch; ~obst n krsek, karle;

-obstbaum m ovocný strom zakrslý; ~per-
len fpl. obeh. benátké perly; ~thaler m druhdy
třifrank; ~wein m francouzské víně; ~wei-
zen m bot. pohanka (= Buchtweizen); -(en)zwiere f

bot = Bischofshut 2. c).

Franžchen (v̇) a) dim. od Franciova Fa-
noušek, Fanynka; b) dim. od Franz František,
Fráčník.

Německošky slovník. I. Deutschböhmiſches Wörterbuch.

Franz Dorſ top. Č (v) Borek.

Franze (v̇) I. f E₂; trásen, třepení. —

II. m E₂₁ v Dran; II.

franzen (v̇) C₁, I. Ⅿa otřásniti, otřepeniti,

třepením n třásnemi opatřiti a ozdobiti. —

II. ~ n (b) = franzöſeln.

Franzen..., franzen-... (v̇)...) ~art f fran-
couzský způsob; ~artig a po francouzském
způsobu; ~baum m bot. Chionanthus bělas,
zinokvět; ~besaſ m třepení, okraj z třásní
(otěmování třep. ním); ~drehmaſchine f stroj na za-
kručování třásní; ~fabrikant m, ~macher m
výrobce třásní; ~motte f zo. Alucita perna-
tuška; ~schwanzinfecten npl. zo. šupinušky;
~tuch n roucho s třepením; ~zwiere f bot.
= Bischofshut 2. c).

Franzensbad (v̇) n (v̇) npr. n top. Č (n) Františkovy Lázně.

Franzensthal top. Č (v) Františkovo údolí.

franzicht (v̇) a D₂,₁₃ v podobě třásní,
třepeníť.

franzig (v̇) a D₂,₁₃ otřásněný, s třásněmi,
s třepením.

Franzose (v̇) m E₂₁ I. ~, Franzöjin f E₁₈
Francouz, f -ka. 2. ~n f pl. n. (z Schwabenart)
rus. 3. ~n pl. francouze (qümena nemoc).

Franzöſelci (v̇) f E₁₈ francouzštění,
opíčení se po Francouzích, nesmírná záliba
ve všem francouzském.

franzöſelu (v̇) vₙ (b) C₁₂ francouz(št)iti,
opíčiti se po Francouzích, libovati si ne-
mšměrně ve francouzských obyčejích atd.

Franzosen..., franzosen-... (v̇)...) ~eurn f
p lěčení francouzů (v Franzose 3.); ~feind m
nepřítel Francouzů; ~feindlich a protifran-
couzský; ~fresser m frankožrout; ~fresserei f
frankožroutstvi; ~furcht f strach z Fran-
couzů; ~hasſ m nenávist k Francouzům;
~holz n bot. Guaiacum officinale guajak obecný
n lákařský; ~krankheit f P = Franzose 3.;
~kaiser m císar frankouzský; ~scheu a;
~scheuer m (s člověk) bojící se Francouzů;
~sucht f gallomanie, frankomilstvi, před-
pojatá záliba ve všem francouzském; ~fuchſ-
ter(in) m galloman†, frankomil, vášnivý
vychvalovač všeho francouzského.

Franzoserei (v̇) f E₁₈ bez pl. = Franzöſelei
franzöſieren (v̇) C₁₂ I. Ⅿa pofrancouz-
stiti. - II. vₙ (b) = franzöſelu. - III. % ſ- n
E₁₈ bez pl., Franzöſierung f E₁₈.

franzöſig p ~ (v̇) a D₂,₁₃ francouzi stižený.

franzöſisch (v̇) a D₂,₁₃ 1. francouzský; ~eš
zchloſe v Œchleje. 2. die ~e Žprache, das ſ-e D₂,₁₃,

n- n neskl. francoužstwa, francina; auf d-
po francouzsku, francouzsky. 3. p ~ =
franzöſig.

franzöſisch-... (v̇)...) ~böhmijch a fran-
couzskočeský; ~děntjch a francouzsko-
nemeeky.

frappant (v̇) [fr.] a D₂,₁₃ frapantní, pře-
kvapující, zarážející, nápadný.

frappieren (v̇) [fr.] Ⅿa C₁₂ 1. překvapo-
vati, zarážeti, bíti do očí. 2. Champagner ~
šampaňské (ledem) (o)chladiti.

Fras (v̇) f E₁₈, pl. Frasen (rak.) 1. = Fräſe.

2. mdloba (= Zimmacht).

121

Fräſ...

— 962 —

| Frauen...

Fräſ... ("..) ⊕ →-maſchine f. trubl. vykruževadlo, kroužidlo, stroj kroužeeř; →jäge f = Frettjäge.

Fräſe ⊕ (→) [fr.] f E₂₂ krouzve), kroužidlo.

fräſen (→) [fr.] I. vₐ C₁₁ (v. pl.) krouziti. — II. % → n E₂ bez pl., Fräſung f E₁₈ vykružování.

fraſk (↓) impſ. od freſsen.

Fraſk (↓) m D₁₁. 1. žrádło; das ist recht ein - für ihn to jest počíka pro něho n néco na jeho zub. 2. (Aeſtiftstut) žravost, (Gieſ vhtavost. 3. † = Freſſer; jěſt ve slož na př. Vielſtraſ. 4.: a) nažrané místo, kostižer; b) (cariest) hniloba kostí, hnilina.

Fräſk... ("..) I. = Fräſke... →liſſk n částka ožrana, požerék. — II. →ſchneide f zo. Bubinus hladovka.

fräſke (↓) impſ. conj. od freſsen.

fräſig (↓) a D₂₂; = acnäſzig.

fratreniſeren (↓-↓-↓) [fr.] vₐ C₁₂ braſtrčovati n bratřiti se, práteliti se.

Fraternität (↓-↓) [lt.] f E₁₃ bratrství.

fratscheln (↓) %a C₁₂ prov. j. 1. = fräſcheln. 2. via. prodávati po drobnu. hokynaři.

Fratschler (↓) m E₆, -in f E₁₉. Fratschlerweis (↓-↓) n D₇ prov. j. via. prodavač po drobnu, hokynář, f -ka.

fratt (↓) patl. I. a D₂₁₃ odřený třením n žiravinou, otěný, vypleťaný, opařený, zprzený. — II. →k. m E₄ odřenina, (intertrigo) opruzenina. zpruhy, vlk.

Fratting (top M v) Vratěnín.

Fraſk (m E₁) (normmaſ posuněk, pitvoření; (gererbt) pitvora, karikatura (w) ed) hejsek; (Caffe) hřup. 2. fakan, -áně, zábě, škvrně, mrně, → holopliſtě, nezpůsobné dítě; to tichot. du hißicher →, jižes Fräſchen caparte, broučku, poupátko. 3. w Fräſe f E₂₂ koketa.

Fräſk... ("..) →boſher m mebožízek, kančík. Fräſchen (↓) n E₇ dim. od Fräſe (v toto 2) Fräſe (↓) f E₂₂. 1. (Kannten) ſprým, kudrlinky, ſaſky. 2. povělitý posuněk, posklebě. ſklebemi 3. -kanedý v ſerěný odřejč, ſereda 4. (Serbudo) pitvora, karikatura. 5. = Frat 3.

Fräſchen... ("..) →angeſtigt n = Fräſe 3: -bild n = Fräſe 4.; -gesicht n, -kopf m = Frat 1, Fräſe 3. 4.; -gesialt f potvora, ostuda; -gewäſh s n paruſa; -macher(in f) m posunſkar, oskleba, ſklebil, f -ka; -mann m voj. (Sklebivý) panák namalováný na stěňe strážnice; den -mamt kuffen laſſen dátě komu libati panáka (za provinění proti kamárědstvů); -ſchnabel m zo. Scythrops kukačka pitvorná v velká; -ſchneider m = -mader; -ſpicel n, →liſſk n fraska; -vogel m to = -voguabel; -wesen n ſklebivost, ošklíbavost, ſklebemi.

ſreſchenhaſt (↓-↓) a D₂₃ pitvorný at a

Frau (↓) f E₁₈, gen., dät., acc. sg. někdy en (v ~ 5.), dim. Frauchen (↓-) n E₇ bez pl. paní. 1. (Cerjon weiblichen (beobachtet) dátě; fräſe nur bei eden -en anptej se uſlechtilých žen. 2. (Ochuan) paní, manzelka, žena; m-e - má žena n paní, p moje; jüng; małada paní, panička; ſie ist idem tanque -: a) (w)ebenat) jest již dlouho provdána; b) ent jangiert) at ž dávno meni pannou; Prv. -en haben

langes Haac und tarzen Žinn dlouhé vlasy, krátký rozum; ein Mädechen zur ~ verlangen zádati děvče za ženu, požádati o děvče n o ruku děvčete. 3. (Gerrin des Hauges) paní, velitelka; der Herr und die - pán a pani; der Herr und die - sind weggegangen pání odesli; Prv. gar übel ist ein Haus regiert, worin die - das Scepter jihrt béda tomu domu, kde porouči kráva volu (n, kde slepice kokrha a khoutik tiká k tomu); zle, kde muž vrouše a žena v kukle chodí; kallhoty kde žena nosí, máloky muž dohře kosí. 4. titul. ~ Müller paní Müllerová; (die) ~ Herzeigut paní vévodkyně; üc. ~ Mutter její paní matka; F ~ Weiseit paní Moudrost. 5. unjere liebe ~ Matka Boží, Panna Maria; die Kirche zu unjerer ließen -en chrám Matky Boží; v Bafe A. 2.; prov. j die weiße ~ Bílá pání; weiße ~ a) súdička; b) (porodní) bába, pomocnicu ku porodu (= Hebamme). 6. bot. schene ~ = Hellabonna. 7. to Conus nobilis homolice vzácná; junge ~ Catarca sponsa stužkovoska dobuvá.

Frau-baſe f (↓-↓) f E₂₂ (paní) kmotra, tetka, (kmotra) klepna.

Frau-baſen...→, frau-baſen...→ f (↓-↓) →
-artig a po způsolu kmotříček n klepen;
-bedentigkeit f ↗ = fraubajerei; -ge-
schwäง n, -gewäſch; c n klevety, klepy;
-geſellschaft f společnost kmotříček n
klepen.

frau-baſenhaſt (↓-↓) a D₂₁₃ = fraubajenartig.

Frau-baſerei f (↓-↓) f E₁₃ klevetání, tlachání, tlachy, klevy, klepy

franen (↓) %a C₁₂ = freien.

Frauen...→, frauen...→ ("..) →-ader f žila růžová n zježlená (vena saphena; -anvallt m zastance ženské emancipace; -arbeitschule f Škola ženských praei; -arzt m ženský lekář; -becre f bot. šípek (ploč); -beſuſch m bot. Artemisia pontica pelyněk jontský; -berg v heslo v ožbě; -beschuſer m ochránce žen; -bettroh n bot. Galium verum svízel syřensky; -bildungsverein m spolek ku vzdelávání žen; -birke f bot. Betula alba bríza obečná; -birkenbaum m bot. = Artesberibaum; -biru f krásenka; -biſs m bot. a) Alchemilla vulgaris kontryhel obečný, husi můžka; b) = Bathengel; -blume f bot. = Ananthisſte; -bruder m: a, bratr ženy, svak, svakr, b) uk (mmich) bosák; -buſen m = Buſen 1. a: -diſel f bot. a) Silybum marianum v děſchſel; b) = Giedesſel; -eis n min. selenit, hlistovit n supinovit sádra, Marianské sklo; -erwerbsverein m výrobní spolek ženský; -ſaden m = Altwieberjoumer 2. (v Alt.) -ſcin d nepřitel žen, misogynit; -ſencher m bot. = ſendel a); -ſingergras n, -ſingerkant n bot. = Alderchentüre; -ſisch m zo. = (Sch)ijd; -ſaſch m bot. Linaria vulgaris květel obečný; -freund m panička; -gemach n ženský pokej, houdoird; -glas n min. = -eis; -gut n véno, přinos, jmění ženy; -haar n 1. zem-ké vlasy. 2 bot. a) Adiantum capillus Veneris (netik) vlas ženský; b) Adiantum adiantum nigrum ſlezinnik (černý, c) Adiantum trichomanesretba = haar slezinnik červeny; d) = Schlachſeide; -haarſirup m syrup netikovy;

frei

964 —

Frei...

Dinge, › aus -er (Sumt z vlastní n z dobre vůle, dobrovolně, samochtě, o své vůli: er kam fraist und -přísel samovolně n nevolán z cesta jasna; die -Wahl haben miti na vybranou: S-m et. - stellen v 9.; aus -er Hand (vertanjen, (prodávati) z volne ruky (bez prostiednich) n dobrovolně 4. (unentgehtig) bezplatný; -er Eintritt, -es Entree volný vstup, vstup zdarma; der Knabe hat o betommt - Schule (o hat die Schule - ch laclape est osvoßen od školního platu n neplatí školného; er hat bei ihm -en Tich und -e Lohnung má n něho zadarmo byt a stravu. › - halten v - 9.; obch. - ins Haus s dodáním do domu. 5. (unbeheizt volný, prázdný: -e Stunden volné hodiny; stav. -es Enden volné zakončení; -e Zeit volný n prázdný čas. (schul-)er Tag (školní) prázdno; mergen ist - zitra jest prázdný n není škola, e-it Nachmittag - geben dátí prázdnó na odpoledne. 6. o prostoje (unbefest) volný, širý; -e Ausfuß volná vyhlídka; das -e Meer siren može: -es Feld širé pole; unter -em Hümmel pod sirým nebem; ich gebe in die -e Luft jdu na čerstvé povětrí, jdu se provětrat; in der -en Luft na čerstvem vzduchu; sitz in -er Luft aufhalten, -e Luft genießen býti na (čerstvém) vzduchu; -er Platz in -er Stadt: a) öffentlicher Platz yejejnej proastren v náměstí; b) misto (bez rumu ata.) k staybě; c) (unbeheizter Platz) prázdné n nezastavené misto; vej den Rüden - haben v - 9.; - stehender Baum -e stehen (v 9.); - stellen osamotiti. 7. (ohne Zute) aus -er Hand zeichen kresliti od ruky (bez pravitka, krutitka ata.), aus -er Hand sießen stríleti z volný ruky (bez podruhe); -s Endigung f. wěcobens končidlo; soustružené kuželka, panenka; ploché, náštitka, vrcholice 8. - heraus volne, prímo upřímné, bez obaji. - herausgejagt upřímne řečeno. 9 ve upojen's v - ausgehen zůstati bez trestu, vyváznouti beztrestné, uniknouti trestu; - ein- und ausgehen volně veházeti a odcházeti, miti volný vstup, 3. - bitten vyprostiti komu svobodu, - geben %: a) propustiti (na svobodu, (= -lassen); b) S-m et. - geben dávati zdarma komu co; c) heme wurde - gegeben dnes bylo prázdnó (od školy, wamt wund -e jegeben kdy bude prázdno?; d) = -stellen, e) = emancipieren; f) den Handel - geben dátí volnost obchodu, - haben: a) mití zdarma so v - 4.); b) ich habe e-e Stunde - mám hodinu volno e kdy, c) (ve škole) mití prázdno. vemití vyvouvám; d) v 1. h.); e) vej den Rüden - haben miti záda kryta (od nepřít�le); 3. - halten platiti za koho, vyčastovati, pohostiti h ho, sidi - halten lassen utráceti na cizi úcet; - herausragen mluviti volně n prímo n upřímně; - hingeben. Das jeil bir nidi so - hingeben to e jen tak neprojde, to ti neprominu; - kommen prijiti n dostati se na svobodu; - lassen propustiti: b) na svobodu; b) (zäky ze skoly ata.) - machen: a) 3. - maden propustiti koho (na svobodu, osvoboditi koho); b) die (bespererte) Straße - machen sichnici otevríti; c) s-f - Güter von Hypothetenjubten - maden statky vyvaditi n hypotečních dluhů sprostiti; - schwimmen: sitd - schwimmen plovati poprve bez provazu; - sein: a) býti volný

n svobodný; er ist - und lebig, er ist - und jrant jest volný jako pták; b) von Schulden - sein neniti dluhů, býti bez dluhů; Prv. kein Menino ist - von Zehebnern žádný není bez chyby; c) er ist von jedem Verdachté - na něm není u nelpí ani nejmenší podezření; d) (Vás) vás ppositiri; wenn ich so - sein darf smíli prositi, dovolíte-li; dirfte ich woh! so - sein, Sie darum zu bitten? směl bych Vás za to prosiiti? e) v 1. i.; - sprechen: a) volné n přímo mluviti; b) er- temporarily mluviti s patra; c) soud. S. - sprechen osvoboditi koho (rozsudkem), propustiti koho z obžaloby; d) e-n Lehrling - sprechen dátí úvni za vyučenou; - stehen: a) abgezombert stehem státi o samotě; - stehender Baum strom o samotě; b) das Haus steht - dům jest neobydlen; c) es steht - (v 1. c) jest volno n dovoleno; es steht Shnen - máte na vůli; - stellen: a) S-m et. - stellen zůstaviti na vůli komu co (v 3.); b) osamotiti (v 6.); - werden uvolniti se, osvoboditi se. - II. der v die Freie, cin Freier D, svobodný člověk, f svobodná žena, svobodník, f ice. - III. das Freie 1. (das Ungezwangene volnost, nennost, upřímnost, nenucenost. 2. › wie die Freie E, das (e) - die (s) in -e- gehen jiti do poli n s -m. na čerstvý vzduch; im -e- nach - freien poli, pod širým nebem. 3. ☉ hor. diese Grübe ist ins -e- gefallen tento důl byl dobrovolné prodan. - IV. s Freiheit (T.) - f E, w heso o sobě.

Frei..., frei..., (n...), -afer m (od poplatků) svobodné n nepoplatné pole; -arche f ☉ vod. st. spjal (rakový); -artig u hosp. (o rolu) volně vzdělávaný; -bäcker m v -meister; -ball m ples bez vstupného; -bank f: a) soch. = Besserruft; b) -fesn. volné jatky (bez cochovního závarku); c) sedadlo volných sedláků v shromážděních; -bann m dihuhy: -bann auf der Erde = -ebme 1.; -bataillon n. vej, dobrovolnický prapor; -bau m ☉ hor.: die Grübe temmet in den -bau výtěžek dolu kryte výlohy; -bauer m: a) svobodník (nápravník nerobotující); b) sedlák od daní osvobozený: c) v šachu pésec volný; -hegrabniš n bezplatný pohřeb; -berg npr. n v heslo o sobě; -beufelig a bot, prostrojensněj, volno; -beuten v heslo o sobě; -beuter m: a) vej, záskodník, kořistník, nájezdník; b) (ná)mořský lupíč n kořistník, pirát, korsář, libubistř; c) fig. litterarijder -benter literární krádege, plagiator; -benterci f záskodnictví, kořistnictví; -benterijsch - n záskodnický; kořistnický: -benterschiff n kořistnická lod, lapačka; -bezirk m svobodu n okres; -bier n: a) pivo zdarma; b) (jenejefreies Bier) pivo prostě daní; -billet n zejm. div. volný lístek; -birsch f (ov.: a) volný hon; b) les, kde je volno hositi; -blatt n = -farte; -blätterig a bot. mnoholupenný; -bleibend a obeh. bez povinnosti dodávky (zbožn); -bodenmann m (v Americe) stoupenec strany volne půdy, volnozemece; -bodenpartei f strana volne půdy n volnzemeč; -brauen n druhdy: výsada vaření piva (bez poplatků), pravovářenčost; -brauer m v -meister; -bricf m: a) list propouštěci; b) list výsádný; c) list průvodní; -burg npr. n v heslo o sobě; -bürger m: a) svobodný občan;

Frei ...

— 966 —

Freiheits...

- *schächter m v meister; -schlufter m f
= Schmaren; -schmied m, -schneider m
v meister; -schute f bezplatná škola; to žádne;

- *schule haben býti osvobozen od skolného; -
*schüler m žák osvobozen od školu;*

- *schupper m zlod falečný n podvodný hráč; -
*schurf m v hoł výhradní kutistě; -schürfer m
hoł kutač ve výhradním kutistí; -schuss m;
*

a v výstřel bezplatný n zadarmo; b) výstřel
očarovanou kouli; -schlufter m r v meister;

- *schuss m, -schüße / @ = -gerüme; -schütt c m;
a) svoboduň streler; b) strelee jistý ranou;
c) (opera) črostrielec; d) jen -schüße f = ge-
tinme; -sein n svoboda, volnost; -šinn m
svobodomyslnost; -šunig asvobodomyslný; -
šunigkeit f svobodomyslnost; -šarren m
@ stav. krokev visutá; -sprechen n, -spre-
chung f: a) von der Antlage propustěni z ob-
zaloby, osvobozen (od obzaloby), sprouštení
obzaloby; von der Redunungslegung pominutí
vydání účtu; b) dáni účenskou za vyučenou;

- *spreuchung f* *r:* *a:* *v:* *der* *sprechen* *n:* *spre-
*chung f:* *a:* *von* *der* *Antlage* *propustěni* *z* *ob-
zaloby*, *osvobozen* (od *obzaloby*), *spreštení*
*obzaloby*; *von* *der* *Redunungslegung* *pominutí*
*vydání účtu*; *b*) *dáni účenskou* *za vyučenou*;

- *spreuchungsgebir f* = *v* *vyprostén*; b) vý-
učené; -springel m ta náradí k volněmu
skoku; -springen n ta volný skok; -slaat m
svobodný stát, republika†; -slauftich a le-
publikánský; -slädt f: a) svobodné město;
b) město poskytující útočiste; -station f svo-
bodná stanice (kdo j est bezplatnó zaopatření); -slatt f;


- *slätte f* (místo poskytující) útočité; fig.
ochrana, útočistě; im žruet (h)rada; -stchen n.
stav. osamocenost; -stchenc a -stchenk

- *stelle f* in *zichten* místo volné n bezplatný;
- *stuhl m* = *dylemne* 1.; -stunde f hodina volná
n oddechu; -a. *s.* -stunden fpl. hodiny volný
n prázdné; -tag m: 1. a) den oddechu n
prázdnin, volný n prázdný den; b) pátek;
der stille -tag = Charitenag; 2. npr. M pátek
*polečník Robinsonův;* -täger m pátečník, osoba

světíci pátek; -tägig a pátečník; -tagsfigitung
schüze pátečník v pátek; -thätig a dobro-
volný, zvolný, volnocinný; -thätigkeit f do-
brovolnost; -theilbarkeit f svobodná děli-
telnost; -tischt (stelle f) m: 1. strava bezplatná
zdrarna; 2. bezplatny oběd; -tragung f


© e-s Battenz zeď oporná, pilir podporný;
opéra, podpora; rozepětí n rozpon n svetlost
n visuti n převislost, světlá délka tránu;


-treppc f prischodek, schüdky před vehodem
do domu, stupný před prahem n stupně se
stran přístupně n schody venkovské, to svo-
bodné n u zápraži; -truppe f vj. = -taps,


-iibungen fpl. prostoviky, -vereblich a
svobodné déditelný; -wasser n svobodná
voda k tybáni; -werber in f m dohazo-
vac, prostiedník sňatku, statusvat, snowbe;


-werden n uvolnění (se); -wille m svobodná
vřele; -willig a dobrovolný; adv. samochtě,
děk; -willigen-cramen n zkouska dobro-
volnická; -willigen-dienst m služba dobro-
volnická; einfährig -willigendienst (jednořečni
dobrovolná služba; -willigen-wenjen n dobro-
vohnictví; -willige(r) m vj. com. vj. dobrovolník;


-willigerisch f dobrovolný; -wohling f
příbytek zdarma; -jettel m volný listek;
-žöklnerisch a obch = žánterisch; -žiigig a


mohoucí odejítí n odtáhnoutí, mající volný

odchod; -žiigkeit f právo volného od-
chodu n presidlení; -m -ižiigkeit gestatten dol-
voliti komu, aby se vystěhoval.

Freia (L-) npr. f (gen. tež -š) Freja (germanisch
bolyne lásky).

Freiberg (n~2~) npr. n E₃ bez pl. zem. 1. id.
(fas-k) M 2. top. M (m) Příbor.

Freiberger (n~2~) 1. im E₆ 1. -m, -in f a) oby-
vatel Freiberka: b) Příboran 2. fig. F =
Kossjaner fig. - II. - ſ- a neskl. freiberský.
freibenten (n~2~) vₐ (obv. jen inf. o part. præv.)
provozovati záškodnictví a koristnictví.

freidig (L-) a D₂₃ bibl. = freidig 2.

Freidorf top C (v) Svobodné Hory.

Freie (L-) f E₂₂ bez pl. = frei III. 2.

freien (L-) C₁₂ A. skoro † I. %a = bejreien,
frei lassen; gejreit volný, svobodný; v Gefreiter
(hesto o sobě). - II. 1. ſ- n, Freiung f = be-
freien III. A. 2. jen Freiung v = Frei.


B. I. %n (b), %a um ein Mädchen - ucházeti
se o děvčě (n o ruku děvčete); s. am. kořiti
se dvoriti se děvčeti, choditi o děvčetem,
p namlouvati si děvče; nach Gelde - hledati
ženu pro peníze. - II. %a 1. = jεiraten.

2. † (ver)jεiraten 3-m - dáti to manželku. -
III. % ſ- n E₇ bez pl. námluvy, zálety; Prv.
A. (o gejreit) ist noch nicht gejreiratet kdo chodi
za děvčetem, ještě si ho nebere. - IV. %

Freiung f v ~ II.

Freier (L-) m E₆ 1. nápadník. namlouvač.
záletník; anj -s-füßen gehen o stehn hodlati
se oženiti, hledati ženu; Prv. viet ~, wenig
Reymer mnoho jest ženichů od Dráždan, ale
málo od Berouna. 2. † = Freiwerber. 3. zlod-
ten, kdo má býti okraden.

Freierei (L-) f E₁₈ uchäzení se o nevěštu,
nápadničti, námluvy.

freierisch (L-) a D₂₃ nápadničký, zálet-
nický.

Freiers... (n~2~...) -füße mpl. v Freier 1;
- mann m: a = Deyer 1.; b) = Freiwerber.

Freichammer top C (v) Svobodné Hamry
Freicheit (L-) f E₁₈ 1. (freien) svoboda,
volnost; in - jegen propustiti na svobodu,
dáti n vrátiti komu svobodu, osvoboditi koho;
e-m -šclaven die - schenken dáti otroku svobodu,
otroka propustiti. 2. Větín der - Volnost,
Svoboda, bohyné Svobody. 3. smělost; id
nejme mir die - ſie darum zu bitten dovoluji
si poprositi Vás za to: sich -en herausnehmen
(gegen S.) chovati se příliš důvěrné (ke komu);
3-M mehr - lassen povolaviše komu 4.-en
sobody; Senečoje výsady; welle - taven, um
et. zu thun miti úplnou svobodu jednáni.

Freiheits..., freiheits... (n~2~...) - apostel m
apostol svobody; -beschränkung f omezování
svobody; -brief m = Freibrief; -drang m,
-durst m touba po svobode; -entziehung f
odnetí svobody; -feindlich a neprátelský n
nepriznivý svobode; -geiſt m duch svobodo-
myšľ n neodvisľy; -kampf m zápas a boj
za svobodu; -kämpfer m zápasník n bojovník
za svobodu; -krieg m válka za svobodu n

Freihöfen

— 967 —

[Freis ...

neodvislost; -mann m: a) svobodomy slník;
b) ˇ člověk osvobozený; -může f (rudá n
fryžská) čapka svobody; -prediger m hlasatel
svobody (= -apoſtel); -requing f ruch svobo-
myslný; -jinn m smysl pro svobodu; -ſtraſe
ſtrest odnětím svobody n žaláje, trest na svo-
bodě; -toll a nezkrtoňe dychťící po svo-
bodě.

Freihöfen top. Č (v) Svobodné dvory.

Freiin (n) f E₁₉ svobodná pani, baronka.
freilich (l) adv. 1. zajistě, ovšem, arei,
ba(že), ano. 2. ovšem, sice (s nást. aber, allein,
doch); er ist - nicht reich, aber... není ovšem (n
sice) bohat, ale...; idbabe - nicht alles geljen,
was er geschriven hat nečetl jsem, pravda,
všeho, co napsal. 3. řert = frei; ich faun
- davon stigen muoh odtud volně odletěti.
4. † = durchaus.

Freiling (n) m E₃ člověk svobodný,
svobodník.

Freistadt top. Slez. Fryštát.

Freite (l) f E₂ 1. = Freierei. 2. ˇ =
Friedhof.

Freithof (n) m D₁₁ v Friedhof a).

Freithümler (l) m E₆ svobůdák.

Freiung (l) f E₁₈ 1. v freien A. II. 2. top
Č (o) Lipka.

Freiungs... (n) ... -recht n = Mühlted.

fremd (l), -c I. a D₂,₃ cizí, nesvůj;
cizozemský, neznámý, podivný; -cs Gut cizí
statek; unter -em Aamen reijen sestovět pod
jinyjm jménem; cin -er Herr neznámý pán;
-e Sprachen cizí reči; die Musil ist ihm - hudba
jest mu neznámá; -cs Land cizina; e-r Zade-
- werden odciziti se čemu; sich - stellen, -gegen
3. thun stavěti se cizím (ke komu); e-e Hand
- Stimme annemmen přetvářiti n měnití ruku
n hlas; v Feder 1. fig.; er ist der Zade - ihm
ist die Zade - nezná toho, ne(v)zna se
v tom, není v tom honěn, nerozumí tomu;
in e-r Stadt - sein: a) býti cizincem v městě;
b) sm. neznati mésto; c) býti neznám v městě;
-er Name ist mir (nicht) - to jméno není mi
(ne)povědomo; Prv. -e Länder, -e Sitten jiný
kraj, jiný mrav. 3. er ist allen Mäntlen - nezná
(najakých) uskoků; er ist - solchen Gefühlen jest
nepřístupen takovým citům. - II. s Frem-
dc(r) m, Fremde f cizinec, f cizinka; Gafot
host, návštěvník; sieh zu, eb Semand -cr drin
ist podívej se, je-li tam někdo (cizí); sind
Näre F-en schon angekommen? přišli Vám již
hosté? - III. s Fremde (l) f E₂₂ cizina. -
IV. s Fremdheit (l) f E₁₈ v heslo o sobě.

Fremd..., fremd... (v) ... -artig a: a) roz-
dimý, jinorodý, nestejanorodý; b) (eigenartig)
zvláštní; c) (ungewöhnlich) nežvyklý, neob-
d (fetfam) podivný; -artigkeit f rozdílnost,
jinorodost, zvláštnost, nezvyklost, podiv-
nost; -bürtig a zrozený v cizině; -gläu-
bigcr m cizovérec, jino; -herrlich a cizо-
panský; -herrschaft f cizí panstvi, cizí n cizo-
zemská vláda, cizovláda; -herrschaftlich a =
-herrlich; -ländisch a cizozemský, jino-, zahra-
ničný; -name m cizí jméno, též pseudonymn;
-namig a cizojmenný, mající cizí jiné
jméno; též pseudonymni; -sein n = Fremdheit
I. 1. (heslo o sobě); -fucht f, -füchkelei f nemírná

záliba ve všem cizozemském; -füchtig a
cizotárský, mající zálibu ve všem cizozem-
ském; -füchtige(r) m cizotář; -thümelci f
cizinárstvi; -thun n cizost, štitěni se; -völ-
kerlich a cizonárodní, jino-, jiného národa
(še týkající); -wort n cizí slovo; -wörter-
buch n slovník cizích slov; -züngig a jino-
jazveny; -züngigkeit f jinojazycnost.

fremde (n) a D₂,₃ v fremd I.

fremde (n) f E₂₂ bez pl. v fremd III.

Fremden... (n) ... -adel m cizozemská
slechta; -becherbergung f prechovávání ci-
zineč; -bejud m: -beutlich haben mít hosti;
-bett n = (W)ßtett; -bill f v Anglii zákon o ei;
zincích; -blatt n list n véstník cizozemčů;
-buch n kniha cizineč (cestujících); -fluß m
nával cizineč; -führer m průvodce cizineč,
cicerone†; -führung f provádění cizineč;
-haj s m záští n nenávist k cizinečm; -le-
gion f legie cizineč n cizinská; -liſc f:
a) list cizineč (= -blatt); b) seznam cizinec
(cestujících); -polizei f cizinská policie;
-ſtube f = zimmer; -vertreibungsgeſet n
zákon vypovídající cizince; -jimmer m svět-
nice pro cizince n pro hosti, hostinský pokoj.

Fremdheit (l) f E₁₈ 1. (hep pl.) cizinstvi, cizozemstvi; j-e in den betamteten Zingen jeho neznalost nejznámějších večí. 2. (pl.) zvláštnost zejm. těž cizí slovo v řeči ujaté, cizomluv.

fremdlich (n) a D₂,₃ = fremdartig b).

Fremdlinq (n) m E₁ cizinc, (n)ßt host;
(Entenmünntig) prichozí; (Unbetannter) neznámý; fig.
a těž o zěndeh: ſie ist ein - (o n e-e -in) an diejen
rte (ona) jest tu cizí n cizinkou; anſe dieser
Erden ſund wir mir -c jsme pouze cizinci n
hosté na této zemi. 2. geol. = erratiferischer
Vier.

Fremdlings... (n) ... -recht n druhdy práv. =
Heimfallsredt.

frequent (n) [lt.] a D₂,₃ a) (bäufig) čaťtý,
opětovaný; b) (ſtart beſußt) hojně vyhledávaný,
oblibený, mspr. četně navštěvovaný.

Frequentations... (n) ... -geuquis n
vysvedčení na odchodnou n frequentační.

Frequentativum (n) ... (n) [lt.] n E₁, sloveso
opětovací, frequentativum†.

frequentieren (n) n) [lt.] %a C₁₂ (často)
docházeti (do zeho), mspr. navštěvovati e.,

Frequenz (n) [lt.] f E₃ časté opakování
n přiházení se, časté přicházení, (částá) ná-
vstřiva, hojnost, unnožství; - e-r Zdute do-
cházka do školy, množství žáků; - anī der Eisen-
babu frekvence na dráze.

Frequenz... (n) ... -abnahme f úbytek
návštěvy n frequence.

Frcsco (n) n E₂, Frcske (n) f E₂₂, [it.] pl.
těž Frcsken freska; n al fresco, malba za
syrova do omítky.

Frcsco... (n) ... -bild n. -gemälde n freska,
malba fresková, stěr omalba; -maſer m malíř
fresk, freskář; -maſerei f malířství fresk,
freskářstvi.

Frcſs..., freſs... (n) ... -begierde f = -gier:
-begierig a = -gierig; -beutel m der pfeife
pytlík na obrok; -ſieber n hladová horečka,
zámor, nesytka, psí n vlčí hlad, hltavost
(bulimia); s. sm. = -gier; -gelage n = Frcſierei 2.

Freude

— 498 —

Freude

gevatter f m: a) host na krtinách; b) s. sm.
pitel dobrého jidla, břichopásek; -gier f
hlavost, zravost; -gierig a žravý, hltavý;
-hals m f žROUT, hltavec; -lober m f kos
s potravinami, f žlab; er méchte immer beim Jeleb
jüßen byl zu stále jen u žlabu; nehýbal by se
od žlabu; jedl by neustále; myslj den njíjílo;
-korb m: a) = -bentel; b) = -lober; -krampf m
zvrat hladová křeč (u koní); -frankheit f =
-fieber; -lieb a f: 3. -lieb haben mítí kolo k smrti
rád; er hat fic -lieb láskou by ji sněull; -napf m,
-näpfchen n für Wach miska na potravu (pl. kám);
-juck m: a) = -bentel; b) p žROUT, hltavec,
jedlik, nesytá, hltoun; -spitze f zo. der Inspecten
makadlo; -fiecin m ~ pekelný káminek, nic-
káminek; -fucht f žravost, nesytost, hlado-
vitost, břichopasnictví (v -siever); -füchtig a
žravý (= -gierig); -tag m f = -Reichtag;
-trog m koryto, žlab na žrádlo; -wanjt m f
= Fresser; -werkzeuge npl. kusadla; -zange f
zo. -zange der Spinnen klíštky makadlové (u se-
káči), klepítkovitá kusadla (u pavounitkovi).

Fressade f 70t. (2~) f E₂, = Fresserei 2.

Fressati-en f žert. (2~) npl. neskl. žranice.

Fresse p (2~) (p na Wund) f E₂ huba, moula,
papula; 3-m cins in die ~ aevent dátí přes n
na hubu komu.

fressen (2~) I. %a, %n (b), %r jid ~ 1. žrátí:
a) (o zvřatech) (gierich) ~ chlamstati, chamtati,
chlemtati, boucati (do sebe); den Pferden zu
~ geben dátí konům žrátí, koně nakrmiti; die
Mäuse haben von (o an) dem stäße gespressen myši
ozrály sýr; dr f (o lidech) prín. er ist nicht, er friest
nejí, zere (n hiltá); wie ein (Schneid) frecher
v wie ein Weiß ~ žrátí za čtyři n jako vlk;
i schürte ihn nicht, er wird mich nicht ~ nebojim
se ho, nesni n p neschěre mne (mei zřeho mi ne-
vaade); dich freje' ich zum zweiten Frühstückt ein tě
po večeri; c) (o věechc nešvych) (vergeuren, verbrauchen)
spotrehovati; dieje (Semiijé) ~ viel Butter tato-
zelenina spotřebu mnoho másla; Prv. wer
sich mijst unter die Stiele (e wer sich unter die Träber
mijtich), den ~ die Zäune kdo se michá mezi
plevy. toho svině také snědi; kdo se plete
mezi otruby, přichází vepri pod zubu. 2. over
michten stráviti, zachvátití, ničiti, habiti. 3. over-
dingen) pohliti; Rost friest Cien rez zříža že-
lezo; der Atrig hat viele Münden gespressen válka
pohltila mnoho lidí: der Sais se zu tief ge-
fressen: a) zásťí přílš hluboce se zakóřenilo;
b) zásťí příliš rádilo; ihn friest der Reid závist
ho sžírá. sžírá se závist; chem. atd. = an-
fressen I.; patá. um jid ~ rozežírati se. 3. 3.
arm ~ vyžrati. vyjísti koho; jidt dic o jatt o well ~
nážrati se. nacpati se (jídlem); to housete den
Baum falt ~ strom (do hola) ožrati; die Masse
leer ~ lesje vyžrati; jidr trank ~ z jídla se roz-
stonati, přijísti se. 4. fig. j-n kummer in jid ~
užírati se hórem, hržyti v sobe hore, p žrátí
se: to friest mir das Herz o am Herzen srdele mi
to uzírá; man nuns manchen Berdrus in diejen
Zelklung in sich hinein ~ v tomto postavení
tréba mnohno nepříjemnost sněsti (n mnohou
horkou pilulka spolknouti); er freit, er habe alle
Weichheit (mit Freßheit) gespressen myšli, ze vseko-
(n všeku mondrost světa) snědl n všeku
mondrost pohltil: an 3-m den (o e-n) Narren

gespressen haben blázniti se n fantiti se po kom,
býti zazrán do koho (jako vůl do hrachov-
viny); er hätte ihn vor Liebe ~ mögen láskou ho
by byl snědl; Bube! Den Buben jellst du mir n-
kluka! Já ti dám kluka! Toho kluka si od-
neseš! naučím tě, nadávat mi kluků!; frije,
Bogel o stír jedno nebo druhé; reím' dích oder
id frijs dich (říká so o spätých rynecch); man wird dach
nicht gleich gespressen (při nemilé náváře) vždyť tam
čelověka nesnědi; prov. s. vío. wemt id den sehe,
da hab' ich schon gespressen (vergebt mir der Appetit
jakmile ho uvidim, mám pokaženou chut,
das frijst er nicht do toho se příliš nežene, to
mu příliš nevoní. — II. ~d a žravý, hltavý. —
III. s 3~ n E₇, bep pl. 1. žraní; nur ans 3~ denten
mysliti jen na žrádlo (n ~ 2.); f dies Kind ijt
zum 3~ toto dítě jest roztomilé. 2. žrádlo (=
3ráfs 1.); fig. p das ist ihm ein gejundenes 3~ to
jest néco pro ného, to je voda in jeho mlyn.

Fresser (2~) m E₆. 1. ~ (-in f E₁₉) žROUT,
jedlik, hltavec; gewaltiger ~ veliký n bezedný
žROUT. 2. m rakovina n spála n mrstromová.

Fresserei f (2~) f E₁₈. 1. žraní. 2. (Schmam-
ferei) hodv, -ování, p spr. žranice.

fresserisch ~ (2~), freßig ~ (2~) a D₂,₃
zroutský, žravč (= geřátky).

Fressling (2~) m E₂ = Fresser.

Frett (2~) f [r.] n E₂, Frettchen (2~) n, Frett-
wießel n 70 Factorium Furo fretkaſ, vretaj.

Frett... (2...): -bohrer m ⊘ = Frittbreher;
-äge f ⊘ vykružovačka, rejdovačka;
-wießel n 20. = Freßt.

Frettchen (2~) n E₇ dim. od Frett (v toto).

Frette (2~) f E₁₂ zděř, pás železný.
fretten (2~) C₁₃ rak. %r sich ~ protloukati (s
(s málém), vytloukati klín kínem, vetiti se.

Fretterei (2~) f E₁₈ rak. protloukání se.
frettieren (2~) I. %n (b) C₁₂ loviti fretkami. —
II. % 3~ n E₂ bez pl. lov fretkami.

Frettierer (2~) m E₆ lovec fretkami, fretkář.
freud... (2...): = Frende...; Freuden...

Freude (2~) f E₂ 1. radost, veseli; (Vergeunig-
gem potěšení; vor außer sich sein býti radosti
u vytržení, nevěděti radostí co dělati; ich
empfunde e-e feßbajte ~ darüber mám z toho ne-
smirnou radost. raduji se z toho nesmirne;
f-e ~ an et. haben radovati se z 3cbo; er hat j-c
~ daran má z toho radost; 3-m ~ machen
dělati n působiti radost komu; vor ~n weinen
radostí plakati; ich made mir e-e ~ daran,
went ich denp dienen kann působí mi radost,
mohu-li Vam posloužiti; es ist e-e rechte ~ das
mit anzusehen jest to radost a rozkos podivati
se na to; sie hat ihn ausgezaut, das es e-e
(wahre) ~ war vycinkala mu, až Büh brání;
mit ~n s radosti, ochotně, (mile)rád; sein (We-
mith war zur ~ gefümmt byl vesel, byl v dobré
míře, byl v dobrém rozmaru, herrlich und in
~n leben ziti v úplné spokojenosti; Prv. teine
freud ohne Weid zádná růže bez trni; žádná
radost není úplná: ~ ist oft des Leidens Ver-
bete štěsti a neštěsti sousedy sobě jsou;
Freud und Leid sind einander zur Che gesetzen,
jede ~ hat ein Weid auf dem Rücken růže při trni
se rodi, radost po žalosti chodi; Prv. hent
in ~n, morgen in Leiden po radosti chodi žalost.

Freundchaft

— 970 —

| Fried ...

pěkné počasí, pohoda. 3. ☞ hor. ~c Bergarten
= Metallmitter. — II. s *Freundlichkeit* (↓-) f
E₁₈ přívětivost, vlídnost, laskavost, erweisen
Eic mir die *Freundlichkeit* prokažte mi tu lask-
vost; ᵈ-m alle *Freundlichkeit* erzählen býti velice
vlídň ke komu; er ist die *Freundlichkeit* selbst je
samá laskavost.

Freundschaft (↓-) f E₁₈ přátelství; ~ hegen für S. chovati přátelství ke komu; mit ᶜ-m ~ schließen spráteliti se s kym; ᶜ-m viele ~ (ebienfte) erweisen prokazovati mnoho přátelství n (přátelských) služeb komu; die ~ mit ᶜ-m brechen přátelství s kym zrúiti n pře-; znepráteliti se s kym; *Prv.* ~ geht über Verwandtschaft přátelství nad přibuzenství; lepší známost n (prítel) než rodina; *Gelb* kennt seine ~ a) dobré účty dělají dobré prátele; b) rádi se mějme a každý o svůj měšec djejme; *Bergen* schadet der ~ půjčka činí přátele, upominka neprátele; checs-li přítele ztratiti n (se) zbýti, půjč mu peníze; verschüller *Feindchaft* und geslildter ~ ijt niidt zu trauen ridko dobré maso dvakrát varené a přítel dvakrát mírený; nepritel smírený a břeh podemlený; mírené přátelství jak v březnu led; ~ wird gar schnell *Feindshaft* přátelství měni se rychle v ne-prátelství. 3. *bbl.* též F přibuzenství. 4. přátelstvo, přibuzenstvo; er geßt zu meiner ~ a) jest mým přitelem; b) jest můj příbuzný; die ganze (F bußtige) ~ einladen sevzati všecky prátele. 5. *prov. vestal.* osloven: *kamarade!* kamotzal!

Freundschaftstelei \~ \~) f E₁₈ prítelíčkování, licené přátelství.

freundschaftsteeln (↓-) vₙ (b) C₁₂ přítel-
líkovati; stavěti se přítelem.

freundschaftlich (↓-) I. a D₂,₃ 1. přátelský; auf ~em *duse* o in ~en *Sejeichen* o Verhältnissen mit ᶜ-m stehen býti v přátelství s kym; býti přítelem komu; ~ gegen S. gesunst jein smyšleti přátelsky s kym. 2. *mys.* f. *Bolc* von Magneten protivné n nestejojmenné poly magnetů. — II. s *Freundschaftlichkeit* (↓-) f E₁₈ prátelskost.

Freundschafts... (n-↓-) ...-bande npl. svazky
prátelské; ~bezeichnung f, ~bezeichnung f
osvědčování n. projektování přátelství;
~bund m svazek prátelský; mit S-m e-
bund schließen spráteliti se s kym; ~dienst m
prátelská služba; ~inseln fpl. *vgl. heslo o sobě*;
~liud n čin prátelský; ~verhältniß n prá-
telský poměr; ~versicherung f ujisťování
prátelstvím.

Freundschafts-inseln (n-↓-) nplr. fpl. E₂₂
zem. Prátelské ostrovy (v Polynesii).

Frevel (↓-) I. m E₆ 1. (trestuhodná) lehko-
myšlnost; svévole, zlomyšlnost, zlovol-
nost; s sm. svévolný n zlo- n zlomyšlný
n lehko- čin. 2. zlý čin; *Verweiden* zločin;
~ (gewattfiamer Eingriff) gegen et. zasahování do
scho
moci, násili, pych; ~ gegen die *Freiheit* násili
na svobodě (páchané); ~ an fremdem Eigen-
tum pych; et. für e-n ~ anfehen pokładati za
zločin n za lích co. 3. ☞ penězitá pokuta. —
II. \~ a D₂,₃ 1. = frevelhaft. 2 lehkovážný,
svévolný.

Frevel..., frevel... (n-...) -bild n zločinný
obraz; ~buße f pokuta; ~frii a bez zločinu:

~~-gericht n policejní soud pro přestupky;~~
~~-hand f zločinná ruka; -handlung f = -hat;~~
~~-muth f nevázanost, neurvalost, odvážlivost;~~
~~-zloba; -richter n soudde přestupků; finn m~~
~~= -muth; -that f: a) zločin; b) násilný čin;~~
~~c) zlý čin; -vogt m prov s panský prokurátor~~
~~(u patrimoniálních soudů); -voll a zločinný;~~
~~-wort n zločinné n rouhavé slovo.~~

Frevelei (↓-) f E₁₈ = freveln III.

Freveler (↓-) m E₆. h E₆. III.

frevelhaft (↓-) I. a D₂,₃ 1. zločinný, bez-
božný, násilný; e-n ~en Eingriff in ᵈ-š Redte
thun zasáhnouti v práva e. 2. svévolný, na-
dutý, zpupný, opovážlivý. — II. s Frevel-
haftigkeit f E₁₈ zločinnost.

freveln (↓-) C₁₂ I. vₙ (h) páchati zločiny
n násili, jednati zločinně n bezbožně n násilně;
an ᶜ-m o gegen S. o gegen et. ~ dopouštěti se
násili na kom n na čem, bezprávi n krivdu činiti,
krivditi komu n čemu; gegen die Gesetze ~ nedbati
zákonů, přestupovati n porušovati zákony,
wider die Religion ~ rouhati se náboženství,
rušiti náboženství; žert. in Čl ~ mazati,
špatně malovati; F tež ¼a ein Gedicht ~ spá-
chati básen. — II. ~ part., a = frevelhaft. —
III. % F ~ n E₆ bez pl.

freventlich (↓-) a D₂,₃ = frevelhaft.

Frebler (n-↓-) m E₆. in f E₁₉ zločinec,
(Dochseisen bezbožník, (Heidenreich) zlosyn; ~ gegen
tas Heilige rouhač.

Frebler... (n-↓-) ...-rotte f, -schar f zustup
zločinců.

frevelerisch (↓-) a D₂,₃ = frevelhaft.

Freya (↓-) npr. f E₂₃ myth. = Freia.

Freya-gras (n-↓-) n D₆ = *Orchidee*.

Friaul (↓-) npr. n E₃ zem. Friaulsko, Fur-
lansko.

Frianler (↓-) m E₆. ~in f E₁₉ Furlán.

friaulisch (↓-) a D₂,₃ friaulsky, furlánský.

Friaissc (↓-) [fr.], n. pl. s ~s kuch. id., pod-
pouštka; ~ ane et. machen na drobno roz-
sekati.

friaissieren (↓-) [fr. ½] C₁₂ s podpůštkou
zadělávati.

fricken (↓-) vₙ C₁₂ prov. = freifen.

Frietion (n-↓-n. *au-*) [lj. f E₁₈ tření, n. sm.
různice, spor (= Reibung).

Frietions... (n-↓-) ...-betrich m polybování
třením; ~conus m extu. třeci kužel; ~ham-
mer m mlat torný; ~kafander m extul. válecový
lis v hybných a nehybných válečích; ~rad n
ø str. kolo torné; ~roſle f kladka torná.

Fridata (↓-) E₃ prov. rak. omeletka (= Gier-
fudten).

Fried... -fried... (n-...) -bruichig a rušící
mir; -fertig a nakloněný k míru, mírumi-
lovný, tiechý, klidný; -fertigkeit f mírumilov-
nost; -geivohnt a v zvyklý míru; -hag m
prov. = *Einfriedigung*; -höf m: a) druhdy: *Freit-
hof*, Freite ohrazený dvur chrámový (jsoucí
hřbitovem); b) hřbitov, svaté pole (= *Stich-
hof*, Gottesaeder); -höffreu n hřbitovní kříž;
-höfsordnung f räd hřbitovní; -land v heslo
o sobě; -liebend a mírumilovný; -(c)loš a
druhdy: = vogleiſci; -müthig a = -jeſtig;
-Jeſlig a (velice) mírumilovný; -jaun m prov
= *Einfriedigung*.

Friede

971

Fries

Friede (±) m E₁₇, Frieden (±) m E₄ a) bez pl.
mír, pokoj, klid, svornost; mitten im, im tieften
~ n v míru; ziehe in ~ n jdi s Bohem; ~ n halten:
~ a) zachovávati klid; ~ a. sm. zůstávati klidným;
b) žíti v míru; zujchen Streitenden ~ n stífen smířiti zápaseči; ~ h. in ~ Ruho lassen nechati na
pokoji koho, dáti pokoj kome; sie křist měr teinen
~ n (ona) nedá mu pokoje, nenechá ho s pokojem
du wirst mit ihm im ~ n nicht anseiner- tommen po dobřem se s ním nesrovnáš; onk.
zum ewigen ~ n eingegen zemřiti; den ~ n wieder
herstellen mír opět zjednati (me) väldečimi n ve vbeou-
fens zom); ~ n schließen mír sjednati; Prv. ~ ernährt,
unfriede verzehrt svornost tvoři, nesvornost
boři; b) s pl. mír, uzavření míru; westfälischer ~
westfalský mír. 3. †. jest prov. =~ Einfriedigung.
4. druhdy: mír, ochrana od násilných nájezdů;
3-m ~ n und Geleit geben, ~ h. in ~ n ~ nehm
vzíti v ochranu koho; jeste nyni fig. dem ~ n traue
ich nicht (ich habe kein Bertrauen zu der Sache) nevěrim
~ n nedůvěruji tomu; ~ n vor 3-m haben býtý
bezecken před kym, míti pokoj od koho.

Friede..., friede... (~...~) -feuer n plav. ohem
Eliášův, bludičky na koncích rahen vzniklě
v ozvuši povětrni n oblakovou elektrínou;
~ fiirst m bibl. kníže míru m. pokoje; ~ gebot n
přikázání obecného míru; ~ kauſ m prov., práv
dobrovolná koupě (k zabráníně procesu).

Friedel f (±) npr. n dim. od Friedrich.
frieden ~ (±) /a C₁₃ =~ einfriedigen I.
Frieden (±) m E₄ v Friede.

Friedens..., friedens... (±...) -abschluſs m
sjednání míru; ~ anerbiectung f, ~ antrag m
návrh míru; ~ bedingung f podminka míru;
~ bestand m vors. soubor m stav v míru; ~ kote f
posel n hlasatel míru; ~ brecher m rušitel míru;
~ bruch m (po)rušení míru, zrušení pokojě;
~ bruchbuſc f náhrada n pokuta za porušení
míru; ~ congreſs m sjezd mírumilů, sjezd
o pokoj; ~ dach n útulek míru; ~ engel m andl
míru; ~ sahne f korouhev bíla n prapor bíly
na vzdání se; ~ fiirst m kníže pokoje (= Friede-
fiirft); ~ flagge f vjla况 míru; ~ fuß m: auf den
~ fuß seben uvěsti n ztenčiti n zmenšiti na stav
n soubor míru, odzbrojiti; mit 3-m auf dem ~ fuß
ſtehen mítí mír s kym; žíti v míru, srovnávati se
s kym; ~ gage f služné n plat (vojenský) v čas
míru; ~ gedanfen mpl. mírumilovné myšlenky;
~ gericht n smířeí soud; ~ geschäft n vyjedná-
vání o mír, záležitost míru; ~ göttin f bo-
hyně míru; ~ hand f: die ~ hand darbieten nabí-
nouti ruku k míru; ~ handlung f =~ gefäuſt;
~ kuſſ m: a) políbení míru; b) přih smířeni
na oko; ~ magazin n skladiště zřízené za
doby míru; ~ medaille f, ~ minze f peníz
ražený na pamět sjednání míru; ~ partei f
strana (nakloněna n příznivá) míru; ~ pſcife f
der Indianer dýmka míru; ~ präliminaric pl.
předběžné vyjednávání o mír; ~ richter m
smířeí soudce; ~ richterlich a smířeí; ~ schluſſ m
=~ abſchluſſ; ~ stifter (in f) m smírce, Bemüttler)
prostředník, strůjce pokojě; ~ stiftung f
(u)smířeni, smířování; ~ störer (in f) m rušitel,
f-ka míru, zuepokojovatel, kazimir; ~ taubc f
holubice míru (z korábu Noemoval); ~ tractat m vy-
jednávání o mír; ~ unterhändler m vyjed-
navač míru n o mír; ~ unterhandlung f vy-

jednávání n smlouva o mír; ~ bertrag m
smlouva o mír; ~ vermittler m prostředník n
zprostředkovatel míru; ~ vorschläge mpl. ná-
vrhy míru; ~ zeit f čas míru n pokojě.

Friedcrich (±) npr. m E₂₅ zemj. poet. =~ Friedrich.
friedcricianisch (±-±-±) [lt.] a D₂₃ Fridri-
chovský, Bedřichovský.

Friedcricianismus (±-±-±) [lt.] m neskl.
id., zásady Bedřicha II.

Friederife (±) [lt.] npr. f E₁₇ Bedřínska.

friedigen ~ (±) /a C₁₃ = einfrieden I.
Friedland (±) npr. n E₂₅ zem. id.

Friedländer (±) I. s 1. Friedlandan, ob-
vatel Friedlandu. 2. vévoda Friedlandský
(Valdstejn). — II. a f Friedlandský.

friedlich (±) I. a D₂₃ 1. a) mírný, pokojuý,
míru příznivý n nakloněný, mírumilovný;
b) mírný, klidný; ~ leben žíti v míru; ~ ne-
gierung mírumilovná vláda. 2. skoro † (süffieren)
spokojený. — II. s Friedrichkeit (±-) f E₁₈
bez pl.

Friedrich (±) m E₂₅ 1. Friedrich, Bedřich.
2. ~ d Chre =~ Friedrichschre.

Friedrichs... (~...~) ~chre f ast. C'est Bedři-
chova (jémo souhvězdi navř.). Bodem na počest pruského krále
Bedřicha II.; ~ d'or m obch. id.; ~ hain m Friedrichův
park (u Berlínal).

Friedrike (±) npr. f E₁₇ =~ Friedriche.

Friedrichsdorf a) top. M (v) Bedřichov;
b) top. C (v) Friedrich.

Friedrichshof top. C (v) Pohodlí.

Friedrichswald top. C (v) Hnátnice.

friedjam (±) I. a D₂₃ = Friedrich 1. —
II. s Friedrichkeit (±-) f E₁₈ bez pl. =~
Friedleidheit.

friemen P (±) /a C₁₂ vía. =~ bestellen I. 5.;
v rimmen.

Frier-... (a...-) ~punkt m bod mrazu.

frieren (±) I. /a 1. v: a) čs friert mid,
mich friert mrazí mne; čs fror ihn an den Zingern
záblo ho v prsty, prsty ho zábly; b) čs hat
die Nacht Cid gefroren v noci umrzlo; čs hat
Stein und Wein; čs friert, daſs die Steine (zcr-)
plaſen möchten mrzne až praſtí. 2. ~ osobně
der Nordwind friert severn vitr mrazí.
— II. /a 1. (b): a) ich friere mrznu (= čs friert
mid); meine Hände ~ (mich), mir ~ die Hände,
die friere an den Händen, čs friert mid an die
Hände zebe mne v ruce, zebou mi ruce;
b) % čs friert mrzne. 2. (ft) často gefricren
zamraziti; der Fluſs ist gefroren ſeka zamrzla;
ſig. fein gefrorenes Blut jeho ledová krev; er
in geſroren: a) jest necitelný; b) jest nezra-
nitelný. — III. %a, %n, %r ſich ~: i ch habe mir
die Zinger steif gefroren prsty mi skřehly zimou;
ich bit steif gefroren jsem zimou skřehly; ſich
zu Zede ~ zmrznouti (= erjieren I. 1.); ~ laſſen
mrazití; geſroren: a) zmrzlý; b) nezrani-
telný. — IV. % ~ ſ- n E₄ bez pl. 1. (pocit)
mrznutí. 2. mrznutí, znamzání, u-. 3. F mra-
žení.

frierig ~ (±) a D₂₃ prov. mir ist ~ mrazí
mne.

Frier-punkt (a) m E₃ bod mrazu.

Fries (±) I. m. sg. D₆ pl. E₁, ⊕ souk. (= ~ fanjach 2.)
kudrnata látka vlněná. — II. m (n) E₃,

Fries ...

— 972 —

Frischerei

Frieſe f E₂, 1. ⊕: a) stav frýzt, viys, vlys; b) mit Triglyſhen triglyfon↑, vlys s trojvrubníky; c) trahl. e-v geſtemmten Dür Ram n příkrajnice dveri ſečepovaných. 2. vjo., da okružní římsa na hlavních hrubé střelby; hóſtles = Bodenfries.

Frieſe... (↓...)-(ſuſ)boden m ⊕ trahl. frýzková n vlysvová n deſtinová podlaha; -glieder ⊕ npl články vlysvové články zakrývající spáry mezi vlysy (triny) a nnaplně (= ſülungsſlieder); -land n v heslo o sobě; -macher m tkadlec suknovité tkaniny; -raſhmen m ⊕ trahl. rám kol náplně; -roſk m kabát ze suknovité tkaniny; -werk n ⊕ rámov(án)í.

Frieſe (↓) I. f E₁₂ v Fries II. — II. ~ m E₂, 1. m, Frieſin f E₁, Friz(an), f ~ka. 2. † in Hanſtäſten jirchář, měšečník. 3. zo. prov. = Böhmer I.

Frieſch (↓) n (m) E₆, f E₂₂ path. odry (miliaria).

Frieſel... (↓...)-ſicber n horečka odrová. frieſen (↓) I. a D₂,₃ frýzový, ze suknovité tkaniny. — II. D₄₁ prov. = frieren.

Frieſen... (↓...)-ſorm f jádrová sajma. frieſiſch (↓) I. a D₂,₃ friz(z)ský; von ~c Reiter rohatky n rohatiny válečné. — II. F~ n neskl. das F-c, die ~c Sprade řeč friská.

Friesland (npl. E₂₅ zem. Fri(z)sko, Frizy.

Friesländer (npl. E₆, ~in f E₁₉ = Fries II. 1. —

friesländiſch (npl.) a D₂,₃ = frieſtich. frimmen (npl.) n/a C₁₂ vid. = beſtellen I. 5.

Fring... (↓...)-ſeinen n bary. hák s křížem na (vy)ždimání látky.

fringen (npl.) n/a C₁₂ = (n)ringen. frijš (npl.) I. a D₂,₃ 1.a (erquidend tůb čerstvý, svěži; co út heute ~ dnes je svěži vzduch; dues jest čerstvo n chladno; ~c Lutjt schépſen vědychati čerstvý vzduch, na čerstvém vzduchu se procházeti; b) unverderben ~c Butter čerstvé máslo; c) (frijs von der Muh) ~c Wilch čerstvé a teplé mléko; con e-r sub, tie eben getafet bat) melezivo; d) ~c (verſichtsbar) se svěži pleſ; zdravá barva (obličeje); ~mud geſund fein; a) zdráv a svěži; b) u. sm. živ a zdráv; e) zachovalý, udržený; f) (erſt kurze Zeit verhandem von ~em Datum čerstvého n nedávného data, nedávný, nový; et. nech ~ im Gedeonniſſe (o im Anbenten) haben míti co v živé n čerstvé paměti; es út noch ~ in der Crinnerung jest to festě v živé paměti; ~er, ~ gefallener Schne cerstvý n čerstvě napadlý snih; ~er Vertrag smlouva na novo; von F-em von (wen) znova, na novo; et. ~c es novinka; ~c Wöſche čistě prádlo; ein ~c Hemd anziehen obléci čistou košili, převléci košili; ~c Pjerde nehmen vyměniti koně; ~machen občerstviti, osvěžiti; ~werden osvěžeti. 2. (unmter) cily, jary, veselý, křepký; ~auf! živěji! směleji!; ~aus Wert! chutě k dilu!; s chutí do díla! chutě do toho! ~daranſ loſ! chutě do toho!; ~herane damit! ~ von der Leber weg! mluv směle! die Arbeit geht ihm ~ von der Hand prüſe du me (rychle) od ruky. 3. Prv. ~c Díſe, qute Frische odkladky jsou odpadky; co se dí, to se mdlí; ~ gewagt, út balt gewennen dobrý za-

tátek polovice díla. 4. 3. auf ~er That ertappen dopadnouti n přístihnouti koho při činu. 5. s adv. int. ~ auf! ~ daran! vzhůru s chutí! do toho!; ~ daran gehen jiti s chutí do toho; ~weg bez váhání, odhodlaně. 6. ₩ = frihzeitig. 7. zem. v Dajj. 8. ⊕ hor. ~er Anbruch čerstvý n svězi náлом n nález (v předku); ~es Feld celina; ~Wetter čerstvé n svěži větrv; hat ~ Schlade řídkotoká truska. — II. s Frischheit (↓-) f E₁₈ čerstvost, svěžest.

Frisch..., friſch... (↓...) -arbit f ⊕ hut. kryčná práce, zkujuňování surového železa; -baken a (to chleb atd.), čerstvý, čerstvě n nově pečený; -balg m ⊕ kryčný měch; -beträngt a nove ověčený; -bier n piv. ředina, patoky, poslední stažená voda z mláta; -bier-handel m ředinářstvi; -bier-manu m ředinár, patokár; -bier-weib n ředinárka, patokářka; -blci n ⊕ hut. olovo čživeně; -blutend a čerstvě krvácející; -boden m ⊕ hut. kryčné dno, dno kryčného hrnu; -jeiſen n ⊕ hat.: a) kryčné železo; b) nárost u dvky vysoké peci; -erquickend a osvěžující; -eſſe f ⊕ = jeuer; -ſeuer n ⊕ hut. kryčný hrn; -gemahlen a čerstvě semletý; -geſein n ⊕ hor. skála roubením nepodepřená; -geſüßbe n hut. prach uhelný; -glätte f ⊕ hat, klejt k oživování; -hammer m ⊕ kryčný mlat; -herd m ⊕ = jeuer; -necht m hut. (výpomocný) krycaſ; -träſe f ⊕ hat. = Ble徵erſäſ; -lech m ⊕ hat. = Bleiſtein; -luppe f hut.: a) kryce; b) hrnová kryce; -malerei f = Freſcomareſte; -melkend), -milchend a n krvále n čerstvé (po oteleni) dojící; -methode f hut. způsob krvěný n krycování; -ſsen m ⊕ hut. pudlová pec; -proceſs m = Frijen; -roſheiſen n ⊕ hat. = Frijcherei-реheiſen; -rundernd a hbitě veslující; -ſchlaſe f ⊕ hat. kryčná truska; -gare -glade spělá truska (kryčná); -rohe -idcte syrova truska (kryčná); ~jein n čerstvost, svěžest; ~ſtaſl m ⊕ hut. kryčná ocel; ~liiſd n ⊕ hut. zolovinec, kus zolověné mědi; ~waſſerment ~clun dovážející sladkou vodu; ~weg adv. bhitě, čile; -jaſsen m ⊕ hut. kryčná plit(ka).

Frischhan top. M (v) Vršany.
Frische (↓...) f E₂₂, 1. čerstvost, svěžest.
2. (ungend-) -hbitost, čilost, jarost. 3. svežest,
chlad, chládek, čerstvý vzduch; in tie (Zomer-
mer)~ gehen jiti na čerstvý vzduch. 4. lov.
napajedlo (místo kde zvěř pjeſel).

Frischen (↓...) C₁₂,₁₁ n/a, %, jich ~ 1. = erſchijnen I. 1., 2. 2. lov. die Frische v Hunde ~ (jich) jeleni n psi pijt; e-n Hunde ~ = anſ- Frijchen 2. 3. ⊕ hut.: a) das in Hochſojen erblafene Roheiſen ~ zkujuňovati surové železo; erſchijtes Cijen, erſchichter Stahl = Frijeiſen, Frijſtaſt; b) die (Glätte ~ oživiti olovo, zkoviti klejt; c) das (Müſſer ~ proživiti černou měd. — II. % (b) 1. es frijcht jest svěže n chladno. 2. lov. o svini: prasiti se. — III. % 1. ~n E₇ bez pl., Friſchung f E₁₈. 2. Frischung f = Friiche 4.

Frischer ⊕ (↓...) m E₆ hut. krycaŕ.
frischcrdingſ ₩ (↓...%) adv. nedávno (teprve).
Frischerei ⊕ (↓...) f E₁₈ hut. = Frijchen
(v Frijchen III).

frohü]

— 974 —

| frosch... |

lujte Pána; v́r sich auſter Athem ~ ujásati se,
uvýskati se, ochraptěti jásotem. — II. %
F̧- n E₇ bez pl. jáſot.

frohü (↓) skoro † (vyjma ve slúžmách) I. a (auf
den Herrn benatub) pána se týkající, panský;
(aetitio) božský; (betia) svatý; (cetu) vzněsený;
čöſentiſch verčjný. — II. F̧- m E₁ tež Frohne m
1. panský slubá, soudní slubá, dráb, biric.
2. = ~ III. — III. F̧- f E₁₈₁ obv. Frohne f,
Frohnde f E₂; 1. ~ veřejně vežení. 2. robotá,
panské dílo; fig. poroba; in der (e zur) ße-
arbeiten robotovati.

Frohü..., frohü... ("...;) ~ader m robotué
pole; ~altar m hlavní oltár; ~amt n slavná
n velká mše (= Hochamt); ~arbeit f robotá;
~arbeiter m robotník; ~bauer m sedlák ro-
botník; ~bote m = frohü II. 1.; ~brot n chlěb
robotníků; ~bürger m občan robotník; ~dach n
= Baldachin; ~diener m = frohü II. 1.; ~dienjt m
= frohü III. 2.; ~faſten pl. suché dni; ~ſeste f
frohü III. 1.; ~frei a svobodný od roboty,
proštý roboty; ~ſuſhen fpl. povozy robot-
nické, robota s povozy; ~geld n výkupné
od roboty; ~gut n statek robotný; ~herr m
pán robotní; ~herrſchaft f panstvo a vřchnost
robotní; ~käſe m, ~korn n (sř. ~brot); ~knecht m
fig. otrok, nevolník; ~leidnam m Boží Télo
(v povšěconé hosti); ~leichnamſeſt sváté n slav-
nost Božího Těla; ~pſlicht f povinnost ro-
botní n robotou; ~pſlichtig a robotou po-
vinný; ~pſlichtigſeſt = ~pſlicht; ~proceſſon f
procesí o slavnosti Božího Těla n o Božím
Těle; ~reſgifter n seznam robotní; ~tag m
den roboty; ~bogt m dozorec robotní nad
robotníky; ~walm m cirk. (svato)stánek, taber-
nakulum↑ (= Sacramentbäuschen); ~woſe f
týden n oktáv↑ Božího Těla; ~weiſe adv.
robotou.

frohubar (↓-) a D₂,₃ robotný.

Frohnde (↓-) f E₂₂ = frohü III.

frohuden (↓-) 2c = frohnen 2c.

Frohne (↓-) I. m E₂ = frohü II. — II. f
E₂₂ = frohü III.

frohnen, fröhnen (↓-) I. vₙ (h) 1. roboto-
vati, konati robotu (= Frohudienſte thun). 2. fig.
zejm. fröhnen: dem Laſter ~ nepravosti otročiti;
býti otrokem nepravosti; der Mede ~ býti
otrokem mody. — II. ψa zotročiti, porobiti.

Fröhner (↓-) m E₆ ~ in f E₁₉ robotník, f
-ice, robotěz.

Frohncrei (↓-) f E₁₈ 1. robotování, ro-
beta. 2. = frohü III. 1.

fröhniq (↓-) a D₂,₃ = frohubar.

Fröhning (↓-) m E₃ robotník (= Froh-
arbeiter).

froſtam (↓-) a D₁,₃ = jreß.

fromm (b) a D,,₃ I. (sup. ~ſt, frömmit)
1. a) o sobach' a) nábožný, z-, po-, (gottesfürchtig)
bohajbný; bohumib', -libý; b) (til) tichý,
klidný, mírný, (wohlgefittet) mravný; c) (feu)h
čistý, cudný; d) (temühbig) pokorný; ~ thun
svatouškovati; der e Gott spravedlivý n dobrý
Bůh; b) o včetn' er Gefang nábožný zpěv: ~
Bücher nábožné knihy; zu en Zweiden na dobro-
činné účely. 2. prüh. = frömmend (v frömmeln),
scheinheitig. 3. er Wund) zbožné přání (pium
desiderium). 4. (un)hutzig, harmlos) a) nevinný;

wie ein (Kirchen-) Lamm tichy jako beránek;
er ist ein ~es ždab (on) jest dobrák-hlupák
n koníček Pána Boha; b) o dětech (artig) hodný;
způsobný. 5. v die vier ß. 6. † statečný;
(wader) čacký; (rechtdachfen) počestný. 7. lov. ~o
Wild krotká zvěr. — II. s Fromme(r),
Fromme f D₂,₃ zbožný muž, zbožná žena;
Ludwig der ße Ludvík Pobožný.

fromm... ("...;) ~herzig a zbožného srdec.

Frömmleiſt (↓-) f E₁₈ svatouškování,
pokrytecká pobožnost, licoměrnost.

frömmeln (↓-) vₙ (b) C₁₂ svatouškovati,
dělati se svatouškem; ~d a svatoušský, licoměrný,
pokrytecký.

frommen (↓-) C₁₂ I. vₙ (h) 3-m ~ prospí-
vati p prospěti, býti prospěsný komu. — II. vₙ
F̧- n E₇ bez pl. prospěch, užitek; zu 3-8 Ruh
und F̧- k užitku a prospěchu čimu.

Frömmigſeit (↓-) f E₁₈ pobožnost, ná-

Frömmler (↓-) m E₆, ~in f E₁₉ svatoušek.
(nábožný) pokrytec.

frömmich (↓-) a I, 2, = fromm, zejm. I. 2.

Frömmling (↓-) m E₁ = Frömmler.
Fronde (↓-) [fr.] f E₂₂ pl. ~S fronda↑

(strana Mazarinovi nepřátelské kolem 1650).

frondieren (↓-) [fr.] vₙ (b) C₁₂ účastniti se
pletich frondy; fig. býti nespokojen, stavě
si se na odpor, revoltovati.

Front (↓) f E₁₈, ~e f E₂₂ [lt., it.] a) ~tar.
průčelí, přední strana; das Haus macht ~ gegen
den Flüsch dům stojí n, jest obrácen čelek
m řeče; b) voj. čelí, fronta†; gegen ~ machen:
a) postaviti se čelek proti komu; b) fig. po-
staviti se, čeliti komu.

Front... ("...;) ~linie f čára čel(n)i; ~[cu]
marſch m voj. pochod n postup čelím n čelmo
n čelmyt; ~mauer f Θ stav. průčelní zeď; ~ver-
änderung f voj. změna čelí.

Frontal... ("...") ~feuer n voj. palba z čeli
n čelmo.

Fronte (↓-) f E₂₂ v Frent.

Fronten... ("...") v Frent...

Frontiipiz (↓-) [lt.] n E₃ stav přední štit,
průčelí.

Fronton (↓) [fr.] m štit ukončující vý-
stupky budovyy. tympanon↑, fronton↑, štit
nade dveřmi n oknem ve slohu renai-
sanénim.

fror (↓) impf. od frieren.

Froſch (↓) m D₁, 1. zo. rana žába; kleiner ~
žab(č)ka. 2. zo. a) Murex rana ostranka žabi;
b) Strombus lentiginosus druh křífdlaténe
(plže). 3. f fig. o sobach' a) = Sumpfbewohner;
b) student. = Pennal. 4. path. (otok pod jazykem) žabka,
(hydroglossum ranula), žába (nemoc v hubá u konil).
5. hosp. náruč obli (část snopu). 6. žabka (sroub
u smyče houslového k napjetej žino, oříšek u smyče
7. Θ hor., hut, str. pulec, ~ce (na hřídel mlatového
pestovém atd.) suk, žabka; bedn. outor.

Frosch..., froſch... ("...;) ~ader f an. žabi
tepna, žila podjazyčni; ~amphibien fpl. zo.
oboživelnici bezocasí (ráby); ~artig a žabо-
vitý; ~beschreiber m popisovatel žab, žabo
pisee, batrachograf!; ~bisf m bot. Hydrocharis
voſanka; ~bogen m = ~schnepper; ~brut f
pulei; ~distel f bot. = Franauendiſtel; ~eier npl.
= ~aide; ~ciſen n věro. želízko na žábu

Frucht...

— 978 —

Frucht...

heuer idöt obilí jest letos pékné, obilí se
letos urodilo; b) (s) ovoce; die verbotene ~
zapověděné ovoce (zj.m. nedovolená lásk);
Prv. verbotene ~ jömdert am besten zapověděne
ovoce nejlépe chutná; ein Anderer hat die ~
gepfliüdt jiný hl by od ní milován; c) (Eintunst,
Etrag) plod, ovoce; die ~ des Fleište ovoce
pile; ~ bringen dävati užitek; ich füchtet, es
vünnte böje Früchtte traagen bojem se, aby to ne-
mělo zlých následků; das füst die Früchtte ǰr-
Räne to jest ovoce n následek jeho pletich;
d) (Erzeugnis) plod, výplodek; zj.m. plod (života)
(foetus); die ~ im Mutterleibe plod v lühne
matčině n pod srdcem matčiným; frilhzeitige
(reife) ~ předčasný plod; sich die ~ abtreiben
plod vylnati, pomoci si od plodu; unzeitige ~
zmetek, nedochůdě, nedonosený plod. 2. hosp.
zúrodňující vláha.

Frucht..., frucht... (2...) ~ abgabe f dávka plodů; ~ abtreibend a; ~ abtreibendes Münnt pro-stredek potracovaci n pro potracení; ~achſe f bot. osa rodičí; ~ader m plodinový obilné pole; ~ähnlich a plodovitý; ~alter n plodství; ~anſaß m oplodnění; ~art f druh plodů; ~äther m trest ovocná; ~ange n zárodkové očko, bot. na květech, nebře; ~baſa m bot. mé-chyřík; ~band n ⊕ stav. = ~gehänge b); ~bau m pěstování plodin; ~bau m ovocný strom; ~baumzucht f štěpařství; ~behälter m bot. schránka n nádržka n jímadlo plodní; ~be-hältnisch n bot. tobołka; ~bildung f: a) = ~anſtaß; b) fysiol. tvoření plodu (v život); ~blaffe f méčyř porodní; ~blatt n: a) bot. zástěra; zujammengereſtollte; ~blatt (carpeltum) plodolist; b) tov. štětka, samičí rodído jelení, daučí a srční zvěře; ~blümchen n bot. Bellis perennis chudobka ( = Angerblümchen); ~bollis (m: a) bot. obilná sýpka. obilnice; b) obilná půda; c) lůžko, ježle; ~bonbons mpl. ovocné bon-bony; ~bürſe f obilná plodinová bursa, plodinárna, obilna; ~braunthein m: 1. ko-řalka obilná; 2. kořalka ovocná; ~brei m bot. a) duž(n)ina; b) zavařenina, povidla; ~brin-gend a: a) plodonosný, ~rodný, úrodný; b) vý-nosný, prospěšný; c) ~bringen de Gejeſchafft v n.m. litotaratuſ = Palmenbergen; ~crème f ovocný krém; ~darre f susirna ovoce; ~deſe f oblečka (na plodu až do uzráni); ~erde f plodná n úrodná zemř; ~ertrag m vývnos plodin; ~eſſend a ovoce požívající; ~ſechſung f skli-zen jednoho jitra; ~ſeld n = ~ader; ~ſleisch n = ~brei a); ~ſliegen fpl. zo. = ~angende Aſcheut; ~ſolge f hosp. porádek n střídání plodin; ~för-mig a tvaru plodu, plodovitý; ~fresser m hmyzožravi netopří; ~garten m sad, štěp-nice; ~gchänge n: a) ovocné n obilné vě-coví; b) ⊕ stav. feston↑, obvěsek ovocem; ~gchäuse n bot. (pericarpium) oplodi; ~ge-länder n špalír (zahradní): ~genuſſ m po-živání; ~Raugung požitek; ~göttiu f myth.: a) der Baumfrüchtte bohyně ovoce, Pomona; b) ber dět-ſchüfte bohyně plodin (obilných), Ceres; ~quir-lande f = ~gchänge; ~hülte f druhdy = ~jine; ~hafte f plodinová n obilni tržníz; ~hälter m a) ∝ fysiol. = (Sebärmutter; b) bot. zádržka; ~han-del m: a) obehod plodinarii obilim; b) tě (obch.) Früchtchandel obehod ovocem; ~händler m:

a) obchodník obilím; b) obchodník ovocem; ~haupt f: a) bot. slupka plodní, obplodi; b) fysiol. blána plodová; ~hof m fy-siol. skvrna zárodková; ~horn n: a) poet. roh hojnosti; b) bot. Anthocros hlevik (umeh); ~hülle f bot. (pericarpium) oplodi; ~hüllenblätter npl. bot. plodní obal, obplodní listeny (carpella); ~hüllen-Ständig a obplodní, na obplodi n obalu plodnim vyrůstající; ~hülſa f bot. a) lusk(a): b) šěsulka, šěsule, šěsulina; ~fem m zárodek plodu; ~keſch m bot.: a) trvalý n ne-prchavý n neopadavý kalich; b) semenník; ~fern m: a) semeno, jádro; b) jádro vaječníkové; ~klappe f bot. chlopné, poklop, zátulka; ~knopf m bei Flechten bot. výtrusná bra-davice n kupka, jádrovitá plodnice; ~knopſede f obálka; ~knospe f bot. zárodkový n plodní pupen, zárodkové jádro (=ange); ~noten m bot., a) semenník, vaječník, pestík; b) zárodek; ~knotenhülle f, ~knotenschlauch m ber Riedgräfer bot. méčyřek ostře; ~knotenſchuppe f bot. lupen pestíkový, listen pestíkový, pleva pestíková; ~korb m: a) koš s plody n na plody n b) stav. koš (tvar blavice sloupo): ~frone f bot. chmyří, chmýr, chmér, čmýří plodní na konci plodu, korunka z chmýří, plod chmýří koruno-vaný; ~kuchen m an. = Mutterhoden; ~unde f plodosloví, karpologie↑; ~lager n der Flechten bot. plodní stělka n plodnice lisejníka; ~loſ a bez plodů, š. sm. neplodný, neúrodny; fig. marný, neúspěšný; ~loſigkeit f bezplodnost, ne-, neúrodnost, marnost, neúspěch, ne-úspěšnost; ~mark n bot. duž(n)ina n libivina n dřěn n maso n kaše plodní; ~monat m září; ~motte f zo. Grapholitha Woeberiana obaleč Woebrův; ~nuſ n povidla, marme-láda; ~nabel m (hilum carpicum) obplodný pupek; ~narbe f (cicatrix carpica) obplodná jízva; ~nicjer m poživatel; ~nieſung f po-živání; ~oberhaut f bot.: a) vnější obplodi; b) nitro obplodi; ~reichs a: a) bohatý n hojný plody n inami; b) fig. (euforglich) úspěšný; ~reife f zralost plodů; ~rcinigungsmaſchine f hosp. stroj na cistění obili; ~röhre f strmelka; ~jaſk m bot. výtrusnica, brašička, díženka; ~jaſt m ovocná šťáva; ~sangend a zo.: ~sau-gende Aſlegen mouchy savé (květilky, zele-nušky, bzonky); ~ſchale f: a) miška na ovoce; b) bot. slupka plodní; ~ſchicfer m eot. plodová brídlice; ~ſchnitře fpl. stav. okrasy ovoené; ~ſchrumpf m sychání obili; ~ſchuppe f bei ten Conſenjer bot. plodolist; ~ſpeicher m = ~boden a); ~ſperre f zákaz dovozu plodin; ~ſtand m, tě Früchtſtand m rozpostaveni plodů, plodenství; ~ſein m: a) = verſeinernung; b) pecka; ~ſiel m bot. plodní stopka. ovocná nožka n nožička n špička; ~ſtück n (malba) ovoce, ~ſtüße f bot. nožice; ~tanne f bot. Abics jedle; ~teller m talíř s ovocem n na ovoce; ~tödtung f utracení n zahubení plodu; ~tragend a = ~bringenb; ~träger m bot. plodonoſ; ~verſteinerung f klamenělý plod; ~ware f plodiny (nako zběž); ~wasser m voda plodová; ~wasserhaut f fysiol. blána ovčí (amnion); ~wechſel m hosp. = ſelge; ~wechſelwirtschaft f střídavé hospodářství;

jahre-lang

— 1359 —

Jazobs...

jence na rok n na určitou řadu let; -rechnung f: a) roční účet; b) způsob počítaní let, letopočet system chronologický; -reiche fada let; -rente f roční důchod; -ring m bot roční kruh stromu. pl. léta; -schuß m bot. roční výhonek odnož; -siebent n sedmiletí, sedm let, septembar; -tausend n tisíciletí, tisíc let; -uhr f roční hodiny, hodiny natahované jednou za rok (ta stile louchet); -wachs m = -gewachs a); -weiche adv. po léta. každý rok; (jubilatio) ročné; -weiche vermeuten pronajmouti na rok; -woche f (wo)lt = -siebent; -wuchs m: a) = -gewachs; b) = -ring; c) bot = -schuße; -zahl f = -sabreszahl; -zahlvers m napis n vers letovětný, chronogramt, chronosticht; -zehend n, -zeh(c)nt n desetiletí, deset let; -zeit f: a) = Sabresgedächtnis; b)lt. výroční slavnost; -sve, a zá. výroční památka smrti a; b)lt. -Sahrezeit; -sirbel m bot. = -ring (srrv. ü Zabres...)

jahre-lang (n-ü) a D₂,₃ trvající léta, mnoholety; adv. po (cela) léta.

jährhen, ⌜jahren (L-) sich -v' C₁₂: es jährt sich heute, dajš... jest tomu dnes rok, co...; das seit jährt sich výroční den slavností.

Jahres...=, jahres... (=...)= abonnencment m predplatné celoroční n na (celý) rok; -abschluß m: a) sklonek roku; b) obch. závěrka ročn: -alt a roční, mající ročku, + rok stary; -anfang m začátek roku; -angabe f oznáčení roku; -arbeiter mpl. = Ararbeiter; -bericht m výroční zpráva; -bertrag m e-r Steuer každoroční částka n obnos dane; -betrieb m ⊕ (eukrovarní) kampaň; -continquent n voj. an Dicteruten roční kontingent rekrutě; -cursus m e-r Schute roční běh n kurs, ročník; -einommen n roční důchod n příjem; -einnahme f roční příjem; -feicer f, -feist n výroční slavnost, ročnice; -folge f sled n pořadí roků; die Begegebenheiten nach der -folge erzählen vypravovati události dle pořadí chronologického; -frist f roční lhůta; -gedächtnis n výroční pamět n památka (výročnice); -gehalt m roční plat n služné; -geschäftsausweis m roční výkaz jednači; -frankheiten fpl. nemoci vracející se každého roku v týž čas; -läufe pl. = Jahrgang; -rapport m = -bericht; -rate f annuita; roční splátka; -rechnung f účet za rok; -reiche časovárad; -reiche f roční cesta; -rente f roční důchod; -ringe mpl. léta (stromá); -schluß m: a) konec n poslední den roku; b) = -abschluß; -schnitt m dosp. roční ořezávání; -tagněkdy i Jahrstag m = -geschutnis; -trieb m bot. = Jahrgünns; -wärme f: mittlere -wärme průměrná teplota roční; -wechsel m, w, -wende f změna roku; -wohnung f ak. byt (pro)najatý na rok; -zahl f číslo roku, s. sm. datum); -jeit f roční počasí; fig. das ist außer der -zeit to jest nevhodné; -ziel n obch. (prov. pl. -zieher) lhůta n úvěr roční. (srr. i Zabr...)

(...))jährig (...)- a D₂,₃ 1. ve slož. s číslovkami wölf- dvanactiletý; bez číslovky = einjahrig (v ein...): -er Hammel (jedno)roční skopee; -werden = befähren. 2. (ein Zabr wärend o actent) roční, rok trvající n platný; bot. = e Pflanze

roční rostlina. 3. es ist nun - jest tomu nyní rok. 4. = greifjahrig.

jährlich (L-) a D₂,₃ roční; (quec ein Zabr geteilt) na rok platný; (dieser Zabr wiedergeteilt) každoroční; -e Cintinste roční důchody; dreimal - třikrát za rok n do roka; im -en Durchschnitt rok od roka. rok k roku.

Jährling (L-) m E₃ roční domácí zvíře. ⌜o vysoké zvěř, zejm. = Zpießer.

Jährungs... (=...)= -bock m (-hammel m) roční kozel (n skopec).

jähstobig ⌜(nL-) a D₂,₃ = jäh 2. Jahve (L-) [hebr.] npr. m E₂₅ bez pl. id. (giméno boži nísto, jehož žde nevyšlovalo).

jahvetisch (L-) a D₂,₃ jahvovský. Jahve-thum (L-) n D₅ bez pl. kult Jahvův.

Jäh-zorn (nL-) m E₃ bez pl. prehl(iv)ost, náhlost, prénálnost, u-, ukvapenost, kvašenost, hněvívost.

jäh-zornig (nL-) = jäh zornig a D₂,₃ prehl(iv)ost, prudký, umáhlený, pře-, ukvapený, zloštný, hněvívý.

Jäht-hamiter (nL-) [rus.] m E₆ 70 Cricetus accedula krěček jaik.

Jatamar (L-) [bras.] m E₁₅ zo. Galbula vividis leskovec jakamar.

Jataranda (L-) [bras.] f E₂₅ bot. Jacaranda brasiliana jakaranda brasílká.

Jataranda... (= -L...)= -baum m bot. = Zataranda; -holz n dřevo jakarandové.

Jakin (L n -L) [hebr.] npr. n E₁₈, E₂₃ zo. = Bастардися.

Jako (L-) [afr.] m E₂₅ zo. Psittacus crithacus papoušek sčedý, jako.

Jakob (nL-) [hebr.] E₁. I. npr. m id., Jakub, patříareha živovský. — II. npr. kř. im. Jakub; f das ist der wahre -! to jest člověk, jakého nám potřebi.

Jakobchen (nL-) npr. n E₇ (dim. od Zafeb) Jakoubek, Kubíček.

Jakobi n. v Saceti n.

Jakobinchen (L-) npr. n E₇ (dim. od Zafebine) Jakub(in)ka.

Jatobine (L-) f E₁. Jakubina. Jakub(i)ka.

Jakobiner (L-) m E₆, -in f E₁₉ 1. cirk. (= -Mündt, -Nonne) dominikán, f -ka. 2. -E₃ (Mittliges reß Zatesmerelub) jakobin; u. sm. radikál, revolucionár. 3. f Zert. (Stadtemme Zateb) potomek Jakubův. žid.

Jakobiner... (= -L...)= -klub m klub jako-
bínský; -geſchäftsaßt f spočenost jakobínů;
-jaſſe f kazáře jakobinská, karmagnola; -
-ümänd m, -nonn f = Zatebiner(in) 1.;
-ümiſe f jakobinská (červená) čepice; -par-
tei f strana Jakobínů; -riecherei f manie
viděti ve všem jakobinství.

Jakobinerci (L-) f E₁. Jakobinismus
(-L-) m E₄ jakobinství.

jakobinisch (L-) a D₂,₃ jakobinský.

Jatobs... (=...)= -apſel m bot. a) Pirus malus striatofasciata jakoubě, jakubka, jakoubata; b) jakubka, pl. jakubky, druh velkých bramborů (zraľých o sv. Jakube); -birne f ranná hruška; -blume f bot. Senecio elegans starček výborný: -britſe f bot. brod Jakobův; -bruder m poutník do St. Jaga de Compostella; -erſäpſel npl. jakubky (brambory;

["Jaku]", "— 1300 —", "[jammeru]", "-šiſche mpl. prov. ryłły dávané vrehnosti o sv. Jakubu; -holz n. bot. = langblüterige Buschweide; -fraut n. bot. Othonna; -frenzfraut n. bot. Senecio jacobaea přímětník, bylina sv. Jakuba; -lauch m. bot. = Zbinittlauch; -leiter f: a) řebrík Jakubův, visutý řebrík lanový; b) bot. Polonium cæculum jirnice modrá; -liſe f. bot. Amaryllis formosissimazovnice nejsličnější; -mantel m., -muschel f. zo. Pecten jacobaeus hřebenatka jakubská; -ajedwede(r -mantel) -muschel Ostrea variegata ústřice různobarvá; -ſtab m: a) hůl poutníků do St. Jaga de Compostella; b) ast. pás Orionův; c) bot. = Baumrose; děj Asphodelus luteus kopíčko žluté, kopíčko královské žluté; d) plav. výškoměr astronomický; kružen, nástroj k nalezení výšky slunce; -ſtraſe f. ast. = Wüldntraſe; -tag m = Racebi; -wicſe f. hosp. louka kosená n. secená o sv. Jakube; -zwiebel f. bot. = Heßland.", "Jaku (↓, š, dž-) m E₂₅, 70. Penelope jakúra. -Jafut (-↓) n E₂₅, koži potažená loſ Jakutů. -Jakute (-↓) m E₂₁, Jakutin f E₁, Jakut, f -ka.", "jakutisch (-↓) a D₂₃, jakutský. -Jakutšk (-↓) npr. n E₂, id. m v sibiř. -Jalap(p)... (-↓...) = Jalappens... -Jalap(p)e (-↓) f. ſt E₂₂, bot. a) = Jala(p)pen-tridterminde; b) Ipomœa Schiedana povijnice Schiedova; c) falſche ~ Mirabilis jalapa no-cenka obecná.", "-Jalap(p)en... (-↓...) -trichterwinde f. bot. Ipomœa jalapa povijnice jalapa; -wurſel: f. bot. = -trichterwinde; h. hāl. kořen z Ipomœa Schiedana n Convolvulus oriżabensis povijnice horní.", "jaſtonieren (↓↓) [fr.] vₐ, v₅ (h) C₁₂. voj. vytvákati (tyčemi), vytyčkovati.", "-Val(o)ſie (du žalu-) [fr.] f E₁₈, E₂, 1. = Cیرuſdien. 2. žaluzie | (okenn.)", "-Jalouſe-jchweller (du žalu-) m E₆, hnd. skříň expressivní (vo varhanéch na seslování n seslabování tovni).", "-Val(o)nič(e)-en... (-↓...) = ſenſter n okno se žaluziemi; -maſch m výrobcě žaluzií.", "-Jamaika (↓↓) npr. n E₂₅ id. (velky ostrov antillský).", "-Jamaita... (-↓...) = pſeffer m. bot. Myrtus pimenta myrta všechnuť; -rum m jamajský rum.", "-Jamb (↓) m E₂₁, ♂ f E₂₂, Jambuš (↓) m E₁, v Jambě 2c.", "-Jambuſe (↓↓) | vých.-ind.] f E₂₂, Jambuſen-baun (↓↓) m D₁₁, a = gemeſt = -Jengenia jambos jambosa obecná; b) zahme ~ Jambosa domestica jambosa domácí.", "-Jambuſen... (↓↓...) -baun m = Jambuſe; -holz n dřevo jambusové.", "-Jameſonit (et. džems-) m E₃, min id., strabíkove pasodělný.", "-Jammer (↓) m E₆, 1. (nezměrná) bída, strast, tíseň. 2. (Seyter) hoře, sklíčenost; (Sereſweifung) zoulalství, beznádej; s. sm. hluboký n opravdový součit; cš iſt ein, das Clend mit anzugehen žalno est (poſhledéti na tu bídú. 3. (Zehnen) ~ nach et. (holná) touba po ſem, lítost n zármutek ze ztráty čeho, smutek po čem; ♂ ~ nach Hause = Heimweh. 4. f ~ und Schade iſt's cš iſi ~ Schade! věčná škoda!; cš", "wäre ~ und Schade to(ho) hv byla věčná škoda! 5. (arr. jämmerlich) cš iſt ein ~! to je k politování! to je opravdu ubohé! 6. nářek, nářkání, bědování, kvílení. 7. student = Katzenjammer. 8. = Epilepsie.", "-Jammer..., jammer... (↓...) -anblicſ m žalný pohled; -belaſt a stížený n sklíčený bídou; -bild n žalný n truchlivý obraz; cš iſt ein wahrer -bild žal (no) in to podivati; -bleich a bledý od žalu n hoře n strasti; -bringend a (Goethe) strastný, strastiplný; -erregend a budící útrpnost, politování hodný; -gechut n žalostně řvání, skučení; -geschrei n žal(ost)ný (vý)křik; -geſalt f. ubohá postava; -klage f ♂ (žalný) šěsk; -ſlängc mpl. žal(ost)né zvňky; -fraut n bot. = Erſtern; -leben n žal(ost)ný n strast(i)pliný n ubohý život; -männchen n f = -geſalt; -mensch m ubožák, chudák; -müde a unavený až beda; -ruſ m žalostné volání; -ſchade f v Jammer 4.; -ſchichſal n žal(ost)ný n strastný n politováníhodný osud; -stand m ubohý n politováníhodný n žalostný stav; -tag m strastipliný n osudný n neblahy den; -thaſ n: (irridiſes) -thaſ slzavé údolí, údolí béd n strastí n útrap; -ton m truchlivý n žal(ost)ný zvuk; -boll a strast(i)pliný, žal(ost)ný, bědný; -welt f svět poutný útrap n bídý, bídý n strastiplný svět; -jciten fpl. strastné n žalostmé n žlé časy.", "-Jammerer ♂ (↓...) m E₆, naříkač, hořekovač.", "-jammerhäſt (↓↓) ♂ jamme rich (↓(v)) a D₂₃ = jammervol.", "-jämmerlich (↓...) 1. a D₂₃, 3. 1. ubohý, bídný, strastný, truchlivý, žal(ost)ný, neblahy, osudný, (ver)černený srdcervouci; er hat ein cš Ende genemmen vzal smutný n truchlivý konec, skončil bídně n žalostně; cš Geschrei žalostný n srdcervouci křik; cš iſt ~ iu schen žalno (po)hledéti (na eo); er iſt (f. Gottes) = geprüigelt werden byl bit, až Büh brání; dostal, eo se do něho veslo; eoſen cš iſt ein ~ Ding um uns jest to s námi bídné. 2. přih. ubohý, bídný, chatrný, mizerný, spatuň; er Anzug chatrný oděv; ~ er Dreip chatrná n špatná útěcha. 3. bibl (jammerned) er iſt ~ jest zarmoucen, rmoutí se, truchlí. — II. s Jämmerlichkeit (↓...) f E₁₈ = Erbärmlichkeit.", "-Jämmerling (↓...) m E₃, ubožák, ubohý n nepatrný člověk, bzdina chlap. -jammern (↓...) C₁₂, I. n₅ (h) nařikati, bědovati, kvíleti, hořekovati; über et. ~ naříkati nad čim n pro eo; nach et. Verlerenem ~ naříkati pro eo, oplakávati ztrátu čeho. — II. n₅, n₆, n₇, n₈, n₉, n₁₀, n₁₁, n₁₂, n₁₃, n₁₄, n₁₅, n₁₆, n₁₇, n₁₈, n₁₉, n₂₀, n₂₁, n₂₂, n₂₃, n₂₄, n₂₅, n₂₆, n₂₇, n₂₈, n₂₉, n₃₀, n₃₁, n₃₂, n₃₃, n₃₄, n₃₅, n₃₆, n₃₇, n₃₈, n₃₉, n₄₀, n₄₁, n₄₂, n₄₃, n₄₄, n₄₅, n₄₆, n₄₇, n₄₈, n₄₉, n₅₀, n₅₁, n₅₂, n₅₃, n₅₄, n₅₅, n₅₆, n₅₇, n₅₈, n₅₉, n₆₀, n₆₁, n₆₂, n₆₃, n₆₄, n₆₅, n₆₆, n₆₇, n₆₈, n₆₉, n₇₀, n₇₁, n₇₂, n₇₃, n₇₄, n₇₅, n₇₆, n₇₇, n₇₈, n₇₉, n₈₀, n₈₁, n₈₂, n₈₃, n₈₄, n₈₅, n₈₆, n₈₇, n₈₈, n₈₉, n₉₀, n₉₁, n₉₂, n₉₃, n₉₄, n₉₅, n₉₆, n₉₇, n₉₈, n₉₉, n₁₀, n₁₁, n₁₂, n₁₃, n₁₄, n₁₅, n₁₆, n₁₇, n₁₈, n₁₉, n₂₀, n₂₁, n₂₂, n₂₃, n₂₄, n₂₅, n₂₆, n₂₇, n₂₈, n₂₉, n₃₀, n₃₁, n₃₂, n₃₃, n₃₄, n₃₅, n₃₆, n₃₇, n₃₈, n₃₉, n₄₀, n₄₁, n₄₂, n₄₃, n₄₄, n₄₅, n₄₆, n₄₇, n₄₈, n₄₉, n₅₀, n₅₁, n₅₂, n₅₃, n₅₄, n₅₅, n₅₆, n₅₇, n₅₈, n₅₉, n₆₀, n₆₁, n₆₂, n₆₃, n₆₄, n₆₅, n₆₆, n₆₇, n₆₈, n₆₉, n₇₀, n₇₁, n₇₂, n₇₃, n₇₄, n₇₅, n₇₆, n₇₇, n₇₈, n₇₉, n₈₀, n₈₁, n₈₂, n₈₃, n₈₄, n₈₅, n₈₆, n₈₇, n₈₈, n₈₉, n₉₀, n₉₁, n₉₂, n₉₃, n₉₄, n₉₅, n₉₆, n₉₇, n₉₈, n₉₉, n₁₀, n₁₁, n₁₂, n₁₃, n₁₄, n₁₅, n₁₆, n₁₇, n₁₈, n₁₉, n₂₀, n₂₁, n₂₂, n₂₃, n₂₄, n₂₅, n₂₆, n₂₇, n₂₈, n₂₉, n₃₀, n₃₁, n₃₂, n₃₃, n₃₄, n₃₅, n₃₆, n₃₇, n₃₈, n₃₉, n₄₀, n₄₁, n₄₂, n₄₃, n₄₄, n₄₅, n₄₆, n₄₇, n₄₈, n₄₉, n₅₀, n₅₁, n₅₂, n₅₃, n₅₄, n₅₅, n₅₆, n₅₇, n₅₈, n₅₉, n₆₀, n₆₁, n₆₂, n₆₃, n₆₄, n₆₅, n₆₆, n₆₇, n₆₈, n₆₉, n₇₀, n₇₁, n₇₂, n₇₃, n₇₄, n₇₅, n₇₆, n₇₇, n₇₈, n₇₉, n₈₀, n₈₁, n₈₂, n₈₃, n₈₄, n₈₅, n₈₆, n₈₇, n₈₈, n₈₉, n₉₀, n₉₁, n₉₂, n₉₃, n₉₄, n₉₅, n₉₆, n₉₇, n₉₈, n₉₉, n₁₀, n₁₁, n₁₂, n₁₃, n₁₄, n₁₅, n₁₆, n₁₇, n₁₈, n₁₉, n₂₀, n₂₁, n₂₂, n₂₃, n₂₄, n₂₅, n₂₆, n₂₇, n₂₈, n₂₉, n₃₀, n₃₁, n₃₂, n₃₃, n₃₄, n₃₅, n₃₆, n₃₇, n₃₈, n₃₉, n₄₀, n₄₁, n₄₂, n₄₃, n₄₄, n₄₅, n₄₆, n₄₇, n₄₈, n₄₉, n₅₀, n₅₁, n₅₂, n₅₃, n₅₄, n₅₅, n₅₆, n₅₇, n₅₈, n₅₉, n₆₀, n₆₁, n₆₂, n₆₃, n₆₄, n₆₅, n₆₆, n₆₇, n₆₈, n₆₉, n₇₀, n₇₁, n₇₂, n₇₃, n₇₄, n₇₅, n₇₆, n₇₇, n₇₈, n₇₉, n₈₀, n₈₁, n₈₂, n₈₃, n₈₄, n₈₅, n₈₆, n₈₇, n₈₈, n₈₉, n₉₀, n₉₁, n₉₂, n₉₃, n₉₄, n₉₅, n₉₆, n₉₇, n₉₈, n₉₉, n₁₀, n₁₁, n₁₂, n₁₃, n₁₄, n₁₅, n₁₆, n₁₇, n₁₈, n₁₉, n₂₀, n₂₁, n₂₂, n₂₃, n₂₄, n₂₅, n₂₆, n₂₇, n₂₈, n₂₉, n₃₀, n₃₁, n₃₂, n₃₃, n₃₄, n₃₅, n₃₆, n₃₇, n₃₈, n₃₉, n₄₀, n₄₁, n₄₂, n₄₃, n₄₄, n₄₅, n₄₆, n₄₇, n₄₈, n₄₉, n₅₀, n₅₁, n₅₂, n₅₃, n₅₄, n₅₅, n₅₆, n₅₇, n₅₈, n₅₉, n₆₀, n₆₁, n₆₂, n₆₃, n₆₄, n₆₅, n₆₆, n₆₇, n₆₈, n₆₉, n₇₀, n₇₁, n₇₂, n₇₃, n₇₄, n₇₅, n₇₆, n₇₇, n₇₈, n₇₉, n₈₀, n₈₁, n₈₂, n₈₃, n₈₄, n₈₅, n₈₆, n₈₇, n₈₈, n₈₉, n₉₀, n₉₁, n₉₂, n₉₃, n₉₄, n₉₅, n₉₆, n₉₇, n₉₈, n₉₉, n₁₀, n₁₁, n₁₂, n₁₃, n₁₄, n₁₅, n₁₆, n₁₇, n₁₈, n₁₉, n₂₀, n₂₁, n₂₂, n₂₃, n₂₄, n₂₅, n₂₆, n₂₇, n₂₈, n₂₉, n₃₀, n₃₁, n₃₂, n₃₃, n₃₄, n₃₅, n₃₆, n₃₇, n₃₈, n₃₉, n₄₀, n₄₁, n₄₂, n₄₃, n₄₄, n₄₅, n₄₆, n₄₇, n₄₈, n₄₉, n₅₀, n₅₁, n₅₂, n₅₃, n₅₄, n₅₅, n₅₆, n₅₇, n₅₈, n₅₉, n₆₀, n₆₁, n₆₂, n₆₃, n₆₄, n₆₅, n₆₆, n₆₇, n₆₈, n₆₉, n₇₀, n₇₁, n₇₂, n₇₃, n₇₄, n₇₅, n₇₆, n₇₇, n₇₈, n₇₉, n₈₀, n₈₁, n₈₂, n₈₃, n₈₄, n₈₅, n₈₆, n₈₇, n₈₈

Jammernswert

— 1361 —

Zauche

lito, příjmi mou soustrast. — III. %v 3~ n E7
bez pl. = Jammier 6.

jammernswert (v v l.) jammernswert

würdig (v v l.) a D₁,₃ = bejamernswert.

Zan (v) I. m E₂₅ [holl.] = Johann, Jans;
Hagel a Nauhagel. — II. m E₃ (hra v trikrak)
6 (zavřených) polí.

Zan-hagel (v v) m E₂₅ sběř, sebranka, luza.

Janiculus (v v) [lt.] npr. m neskl. a. st. v.
děr ~ id. (jeden ze 7 pahorká v Kimě).

Janisch (v) m E₃ z., prov. J = Truthabahn.

Janitschar (v v) m E₂₀ voj. janciár↑ (vojin
turecké tělesné stráže do r. 1826).

Janitscharen... (v v v...) ~aga m aga n
náčelník janičářů; ~musík f: a) voj. janciár-
ská n turecká hudba; b) fig. P spr. die ganze
~musík haben míti všecky venerické nemoci
najednou.

Janitscharenthum (v v v) n D₅ janciár-
stvi.

Zanka-stein (v v) m E₃ min. markasit
krychlový.

janken (v) [dněm.] vₙ (b) C₁₂ 1. vzdychati,
stenati. 2. rychle a pruče oddychovati,
supati.

Zankeu Θ (v v) m E₆ u mosazāřu; hliněná
kotoučová závěrka peci (umírňující n utlu-
mující žár).

Janker prov. J (v) m E₆ rak. = Zade, Kamijol.
jankern (v v) n (b) C₁₂ = janken.

Bänner †, post. a prov. (v v) [lt.] m E₆ = Jamar.

Janotten-feßl (v v v) [nlt.] n E₃ = Genetten-
fell.

Jansen (v v) E₂₅. Jansenius (v v v) E₁
npr. m Cornelius ~ id. (btekuop holl., † 1638).

Jansenismus (v v v) m E₁₄ id., učení Jan-
sen(i)ovo (o milosti a předurčení).

Jansenit (v v v) m E₂₀ jansenista.

jansenistich (v v v) a D₂,₁₃ jansenistský.

Jannuar (v v, v v) [lt.] m E₃ (měsíc) leden;
im ~ v lednu; Prov. ~ hat viele Milben auf s- m
Kreyfe leden má klobouk jeden, čepie vič.

Jannus (v v) [lt.] npr. m E₁ myth. id. (dvořicí
bůh času u Kimánu).

Janusz... (v v v...) ~ſeſte npl. slavnosti Ja-
novy, hry zápasnické na počest Janovu;
~kürbis m bot. = Jſtajchenkürbis; ~tempel m
chrám Janův.

Japan (v v či j., v v či dž-) npr. u E₂₅ zeim. id.,
Japonsko.

Japan ... (v v v...) ~apſel m bot. Pīrus specta-
bilis jabłoń okázalá; ~holz n obeh. japonské
dřevo; ~mčer n Japonské moře.

Japancer (v v v) m E₆, in f E₁₃₇, obv. ſapa-
neſe (v v v) m E₂₁, Japancſin f E₁₉ Japonec,
f -ka.

japančišch (v v v) a D₂,₁₃ = japanijd.

japani(c,ren Θ (v v v) vₙ C₁₂ dávati poreu-
lánu vzhled japonského opětným vypalová-
ním, vypalovati poreuľán na japonsko.

japanisch (v v v) a D₂,₁₃ japonský; ~c Žprache,
das 3-e D₂,₃₃ 3- n japonština.

Japetus (v v) npr. m E₁ id. 1. myth. titán.
syn Uranův. 2. ast. první souputník Saturnův.

Japhetide (v v v) m E₂₁. Jafetovec.

Japhetiſch (v v) a D₂,₁₃ jafetovský.

Japon... (v v v) ~ſaure f chem. kyselina
japonška (zplodina okysčení katěchánu).

Jappen C₁₂₂, též japsen (v v v) vₙ (b)
1. téžee oddychovati. lapati dech, supati;
nicht mehr ~ feinen nemoci vydychnouti, dech
sotva padati; nach et. ~ dychti po čem.
2. (in) die Schuhe ~ mir bei jedem Schritte von
den Rüßen o ~ mir aus střevice vyzouvaji se
mi při každém kroku.

Jargon [fr.] m E₂₅ 1. haťmatilka, hatla-
nina, (sprostě) nářečí; zvláštní mluva jed-
notlivých tříd, hantýrka†. 2. min. cirkon cey-
lonský.

Jarl (v v) [skand.] npr. m E₂₅, E₃ (ve středo-
věku) dánský n skandinávský hrabě.

Jaroba (v v v) f E₁₈ (pl. ~š- bot. Tanaecium
jaroba prodlužen přučký.

Jaroſlav (v v) npr. m E₂₅ Jaroslav.

Jas (v) m D₁₂ (gen. Jäſſen: a) darda† thr
v karty); b) id., trumlový svršek v té hře.

Jäſchen (v v) m E₇, Jäſcht (v) m E₁
(Wildt).

Jasmin (v v, ču j- n dž-) m E₃ bot. 1. Jasminum
jasmin†. 2. schlechter ~ = Betsdor. 3. uncehter
(o wilder) ~ Philadelphus coronarius jasmin
český; wilder ~ = Kistenbaum.

Jasmin..., jasmin..., (v v v..., či jako předěl.)
~artig a bot. jasminovitý; ~baum m bot. Plu-
meria poblaňák, plumérka; ~blatt n jasmí-
nový list; ~anbe f jasminové loubí; ~holz n
obeh. dřevo z Erithalis fruticosa; ~chwärmer m
zo. Sphinx atropos lysaj jasminový; ~blüten-
zierat m Θ ozdoba jasminová.

Jajon (v v) npr. m E₇ v Jajen (pod i).

Jaspachat (v v) m E₃ v Jaspichadat.

Jaspieren (v v v) Θ ⅔ C₁₂ jaspisovat†, jasp-
pisovatě pruhovatí.

Jaspis (v v) m neskl. (gen. ...jſſes) min. id.

Jaspis..., jaspis..., (v v v...) ~achat (těž Jasp-
achat ~ v v) m jaspachat. achatový jaspis;
~anſtrich m Θ jaspisování, nátér na jaspi-
sovo; ~artig a mn. jaspisovitý; ~farbe f
barva jaspisu a jaspisová; ~farben a jas-
pisobarevný, barvy jaspisové; ~haltig a
obsahující jaspis; ~marmor m mramor jas-
pisový; ~opal† těž Jaspopal (v v) m jaspopal†,
opálový jaspis, železitý opál; ~porješan n
poroulán jaspisováný.

Jaspopal (v v) m E₃ v Jaspicepal.

Jassana (v v v) [bras.] m E₂₅ v. Parra
jacana ostnák brasilský, jasana†.

Jasser (v v) m hráč jas(a) (v Žas).

Jast (v v) m E₃ 1. = (Gliedt; 2. prov. J horli-
vost (= Gijer).

Zat... (v v v) ~gras n plevel; ~hade f,
~hane f plevelka. ~nice.

Batagan (v v v) [tur.] n E₂₅ = Batagan.
jaten (v v v) vₙ C₁₃ hosp. pleti.

Jatropha (v v v) [řec.] f E₂₅ bot. Jatropha
dávivec.

Jattenu (prov. J (v v) vₙ (b) C₁₃ rak. hrmotiti,
povykovati, hlučeti.

J(a)uchart (v v) m E₃ (pl. těž) neskl. míra
rhní dle času a místa rozdílná (od 25-53
do 34 arů.

Zauche (v v) f E₂₂ 1. zkažená n páchnoucí
voda; zrno. (Mütt.) hnojnice, hnojuvka; fig.

Německocesky slovník. I. Těntschößmütchtes Wörterbuch.

171

Jeddo

— 1363 —

jerichonisch

rozumí; děr mit der Zeinigen každý se svoji
(f starou); Alle und děe všichni (všeude), kde
kdo.

Jeddo (↓-) npr. n E₂₅ id. (hl. M Japonská).

jeden-falls (↓-↓, ↓-↓) adv. každým n vším
způsobem činem, na všechen způsob,
v každém případe, za všech okolnosti, bud
jak buč.

je-dennoch (↓-↓) = jedoch.

jeden-orts (↓-↓, ↓-↓) adv. na každém místě,
všeude.

jeder..., Jeder..., (↓-...) -ciner m ↗ =
- mann; -hand, obv. -lei adv. = allerlei; -mann
pron. indef. m E₂₇ bez pl., -männlich neskl.
každý (člověk); -mannsblatt n List pro
každého; -mannsbrille f brejle panoptické;
-mannsfreund m přítel každého; -manns-
hure f veřejná nevěstka n P spr. kurva;
-jeit adv. každého času, vždy.

jedesmal (↓-...) adv. po každé, vzdy.

jedesmalig (↓-...) a D₂₃ s po každé jsoucí
n se stávající; die -e Bezeichnung der Tinge
stav věci pokaždé; wie es die -en Aufgabe
erhebten jak toho kdy okolnosti žádají.

jedoch (↓-) adv. ale, avsak.

jedweder m, jedwede(s) n) f (↓-↓, ↓-) pron.
indef. D₂₃ ↗ ein J- (Schüler) = jeder.

jeglich (↓-) pron. indef. D₁₂₃ poet. = jeder;
zem. N-čd n (to všechn, kde se děče nežuž.-w.)

Jegor (↓-) npr. m E₁. Igor (tru. ménó).

je-her (↓, ↓) adv. von - = je II. 1.

Jehova (—↓, —↓) [hebr.] npr. m E₂₅ id.
(jméno Boží).

Jehovišt (↓-) m E₂₀ cititel n vyznavac
Jehovy n Boha.

jehovißtisch (↓-...) a D₂₃ Johovy se týkající.

Je-länger-je-freundlicher (↓-↓-↓) n E₆
Lychnis dioica knotovka dvojdomá n dvou-
ložná n bilá.

Je-länger-je-lieber (↓-↓-↓) n E₆ bot. Loni-
cera zimoléz; Lonicera caprifolium koží list,
růže z Jericha; immergrüines ~ Lonicera sem-
pervirens zimoléz vždyzelený.

jemaſs (↓-) adv. kdykoli; wz jednou,
jedinkrát.

jemand (↓-) pron. indef. m D₂₃ dat. a acc.
často neskl. 1. někdo. kdosí; Že můjíš eš bejšer
wijnen als irgeud ~ Vy to přece vite lópe než kdo
jiný; eš komuž někdo přichází; eš išt ~ bei
ijm někdo jest u něho. 2. (určitá osoba, již podro-
něji naznačiti nečehoje) ich fenne einen (gewissen) ~
(¤) jako f e-e-int), der (die)... znám kohosi
(n jednoho) člověka n pána, f (jednu) ženu
(n pani); djeſer ~ tento někdo; wí v pl. sjeſder
eš konučen viele sein F takových by bylo!; zeige,
dasj dů ~ ukaž, seć jší; ukaž, žes něco.
3. (adjektivně vedle substantivně uživáných a) ~ dřemdeſ
o Hohes o Vornehmes někdo cizi n vzněšený;
mit j~ Anderm (¤) Andern) s někým jiným.

Jemer (↓-), Jemine, Jemini (↓-...) int. =
je I. 1.

jen... (↓...) I. pron. -er m, -e f, -es n D₁₂₃
1. a) (opak djeſier) ~ es Hans onen dům; ~ es Bud
iſt thenner als djeſeſ ona kniha jest dražší než
tato; b) das iſt alſo ~ e gerühme (wroſmuth) to jest

tedy ona (n ta) vychvalovaná velikomysl-
nost; e) prov. s = děrjeniger; ~er Herr, welcher...
(onen) pán, který...; in djeſem wie in -em Leben
v tomto i v onom životě; in -er Welt na
onom světě; an -em Tage onoho dne: (am
jimasten Tage) o soudném dni. — II. 3-cr m) f
D₂₃ onen (člověk), f ona (žena); 3-cs n
D₂₃, ono; Djeſer und děr ten a onen; Djeſ
und 3-cs to a ono; ven Djeſem und 3-cm
sprechen mluviti o tom (a o) onom; wie 3-cr
jaſt jak se říká výa).

Jena (↓-) npr. n E₂₅ id. (něm D).

jena-ijſch (↓-...) a D₁₂₃ = Jeneſen II.

Jenenſer (↓-) I. m E₆, -in f E₁₉ obyvatel
Jeny, Jěnan, f -ka. — II. ~, j~ a neskl.
jenský.

jenenſisch (↓-) a D₁₂₃ = Jeneſen II.

jeniſch (↓-) [hebr.] a D₂₃ hantýrkový; das
iſt ~ to jest hantýrka; ~e Zprache (zlodějská)
hantýrka.

Jeniſjſei (↓-) m E₁₅ id.. ſeka v Stníb.

Jenner (↓-) I. m E₆ = Januar. — II. npr. m
E₂₅ id. (angl. lekaſ, vynalezce očkovinu).

Jenny (↓-, én dženny) I. npr. f E₂₅ id. —
II. f stroj spřádací (vynalezi Janes, Hargreaves; Jěnny,
jméno jeho děery) (= spříunumaſchbine).

Jenny... (↓...) © -maschine f prš. stroj
spřádací; -spinnerci f sprádání strojem;
-ppinproccjs m postup práce při stroji spřá-
dacím; -watermaschine f spřádací stroj na
přízi osnovovou; -zwirumaschine f stroj
spřádací (ke zvíčenčení níž upředěných).

jen-feit (↓-) v jenjeſt.

jen-feitiq (↓-...) a D₁₂₃ 1. jsoucí na oné (n
na druhé) strané; das ~ e ljer onen ~ druhý
břeh; die ~en Bewusner obyvatelé na druhém
(n na onom) břehu. 2. náležející protivné
straně; der ~eADVcat advokát protivné strany;
die ~en Truppen nepřátelské vojsko.

Jen-feitiq feit (↓-...) f E₁₈ vše, co se
týká věenčnosti n onoho světa.

jen-feit(s) (↓-) I. prp. s gen. 1. na druhé
strané; ~ des Berges na druhé strané vrehu, za
vrehem; ~ des Ribeines na onom na druhém
břehu Rýna, za Rýnem; von ~ der Buge ze
záhoří; ~ der Leitha gelegen zalitavský, trans-
lajtanskýt. 2. abs. na druhé (a n) oné straně. —
II. 3~ n neskl. onen svět, budoucí zivot;
in ein desseres ~ do lepšího světa.

Jenna (↓-) npr. E₂₅ zem (Lessing) = Šenna.

Jerboa (↓-...) [rus.] m E₂₅ zo. Dipus sagitta,
Dipus aegyptius tarbik egyptský.

Jerem F (↓-) = je I. 1.

Jeremiade (↓-↓-) [fr.] f E₂₂ jeremiadá, nářek, píseň žalostná; ~n pl. žaloby, nářky.

Jeremias (↓-...) npr. m neskl. Jeremiás
(prorok); Klagelieder Jeremiá nářek Jeremiášuv.

Jeres (↓-), éu cheres) npr. n neskl. zem. ~ do
la Krentera) id. (ſpaß. M. bitva s Araby r. 711).

Jericho (↓-↓, ↓-) npr. n E₁₅ id. (m v Paluſtoð).

Jericho... (~-...-) -rose f bot: a) Anastatica
hierochuntica choulivka jerišská. růže z Je-
riča; b) italienische -reje = Geißelbtt b).

Jericho... (~-...) -poſaune f pozoun je-
rišský (poſařek pozounu armádnihol).

jerichonißch (↓-) a D₂₃ jerišský.

*

Jersey...

— 1364 —

[Joch...

Jersey... (eu džersi) -fichte f, -licjer f
bot. Pinus mops. Pinus virginiana borovice novo-
jerseyská; -schleifstein m brousek jersey sky.

Jerum f (—) int. = je I. 1.

Jerusalem (—) [hebr.] npr. n E₂₅ id.
 mi. (a) Palestine.

Jerusalemmer (—) tež Jerusalemmiter
—) I. m E₉, tež -in f E₁₁ obyvatel (f -ka
Jerusaléma. - II -, j - a neskl. jerusalémky.

Jerusalémς (—) [artisch] f bot.
= Batatc 2.; -blume f bot. = Heuernette; -gerſte
bot. = Davidicern. -korn n bot. = Immer (v im-
mer III); -krenz n bot. = Heuernette; -ſalbei m
bot. Phlomis fruticosa sapé divizna, salvéj je-
rusalémka; -weg m = Bittgang b); -wein m
vino jerusalémke.

Jesabel (—) npr. f E₂₅ id.

jeja-ianisch (—) a D₂·₃ (straussa) isaïšský.

Jeska-ias (—) [hebr.] npr. m neskl. Isaiás.

Jesche (—) f E₂₇ zo., prov. j koza kozorožo-
cova (= Etengeij).

Jecie (—) n E₃₁, Jechen (—) m E₄, lo. = Alant 2.

Jesmin 4, 2, m E₁ = Jasin.

Jesuit (—) m E₁₉, —er, (s hříčkou slovou) Jeju-
wider (—) m E₉, Jeſuitin f E₁₉ jesuita,
f jezovita: fig. jezovita, pokrytec, pletichár.

Jesuiten... (—) -general m generál
(rádi) jesuitu; -klofer n jesuitský kláster;
-kuiff m úskok jesuitský; -müſe f: a) čepice
jesuitská; b) bot. Trapa natans kotvice zpýl-
vává; -nuſs f bot. = -miſte b); -orden m
řád jesuitský; -pulver n těkár. prášek jesuit-
sky, -rauſch 4 m spícka n opicka po vině;
-til m sloh jesuitský, barok; -streſch m
kousek jezovitský; -thce m bot. a) = Bartle-
lemánskraut; b) weſtinditer -thee Chenopodium
ambrosioídes merlík mejvonnější, kudravec.

Jesuitenthum (—) n D₃, Jefuiterci
(—) bez pl. jesuitství.

Jesuitcr... (—) = Jesuiten...

jesuitisch (—) a D₂·₃ zejm. přid. jesuitský↑.

Jesuitismus (—) m = Jesuitenthum.

Jesufein (—) n E₁ jezule, -átko.

Jesu-papier (—) n E₃ (5·₂₃ cm) druh
papíru (na atlanty), atlantový papír.

Jesús (—) npr. m 1. Ježiš; - Christus
Ježiš Kristus; Mejellidhoſt Jeju = Jefuiteren den
- Maria, Jejepb) Ježiš (Maria, Josef)! 2. biu.
das Bud - Zirach = Celeſiasticus.

Jesús... (—) -blümchen n bot. = Tenſ-
blümchen; -chriſtus-wurzel f bot. = Adlerſarn b);
-glaſs n Ø hlmota, kterou se promuſují harvy
emailové; -kind(lein) n Ježíšek, Jezule, -átko;
-förner npl. Ø = -glaſs; -orden m řád Ježišův.

Jesuthum (—) n D₃ učení n náboženstvi
Ježísovo.

Jct (—, eu džet) [angl.] n E₂₅ mm. = Haggat(b).

Jettchen f (—) npr. n E₇, Jette f (—)
npr. f E₂, Jindriška, Jinča.

Jes (—) n E₃ prov. n ádoba obsahující asi 103 l.

jeſig (—) a D₂·₃ nynější.

jeho (—) † a poct. = ješt.

jeſt (—) I adv. 1. (opak einſt) nyní, teč; - habe
id teine Jech teč němám kdy; -; da (wo) nyní,
kdy. 2. w prp.: bis - do nynějška; wot - ab
od nynějška; žwischen - und ßtern od nynějška
do velikonoc. 3. - (bat) Dicjer, - (bat) Dicjer

hned ten, hned onen. — II. 3. n neskl., tež
3-jeit (—) f E₁₈ = Gegenwart 3.; die Fragen
der Zeit otázky současné přítomné.

jejund (—) -er (—) skoro † = ješt.

Jech-zeit (—) f E₈ v ješt II.

Jesch-zeitler 4 (—) m E₆ vrstevník,
mspr. současník.

je-weilen 4 (—), tež je-weils 4 (—) adv.
čas od času.

je-weilig (—) n L—) a D₂·₃ = jedesmatí;
der - Bürgermeister každý úřadující purkmistr;
der -c Beifer kdo jest držitelem; der -c Zinš-
juſ mira úroková právě platná.

Jere (—) f E₂₄ mlyn. koutnice.

Jipper (—) m E₆ plav. provazec n lano přes
volnou kladku běžící (= Wippe, Mlappfanjer).

Jipijape (—) [amer.] f E₂₂ bot. = Pa-
namalme.

jo! (—) int. 1. zvolání; často přivěseno. Jeuer-je!
horí! 2. volání vožky (na koně); bot (v pravol.) 3. prov.
s = ja; - níč jehn! = ja Kuchen! (v ja I. 1. d).

Joachim (—) hebr. npr. m E₁₅ id., Jáchym
Jobbe 4 (—) f E₁ = Jeppe.

Jobber (—) eu dźob-) [angl.] m E₆ obch.
spekulant bursovní, lichvár.

Jobberei (—) f E₁, obch. spekulantství
bursovní.

jobbern (—) vₙ (b) C₁₂ obch. spekulovati
na burse.

Jobel (—) [hebr.] m E₆, tež -horn (—) n
D₂·₃ jásavá, trouba.

Jobs (—) E₃ I. = Jebt. — II. 4 m, sg. D₆,
pl. E₁ (Goethe) = Jeppe.

Jobjt (—) m E₃ Jošt.

Joch (—) n E₃ pl. někdy Jöcher; jako míra
po čislovkách neskl. 1. a jho, jařmo (na tání
dotvěts); die Djen in das - jassen zapřáhnuti
voly ve jho; b) fig. jho, jařmo: tiseň, tíže,
poroba; 3-m ein - antigen vložiti komu jho
na siji. skloniti - komi siji pode jho; das - ab-
werfen svrhnouti n setřásti jho; c) a. st. v. jho
(potupy n pokorení; durch das - geben pro-
jiti (pode) jhem. 2. sprežení; wwei - Schen
dvě sprežení volu. 3. (Setemaß) jitro (půdy
= 34 arů). 4. (Trage- v Schulter) - zum Eimer-
tragen poveren; -k. drouh na nošení věder
(vody). 5. (pl. tež Jöcher) sedlo hory, hřbet hory
(mezi dvěma údolimi se táhnouci); Stilfjer -
Stilfské sedlo. 6. bot. jařmo, dvojice listů na
společném řapíku. 7. zo. Bulla spelta dutenka
jařmová. 8. Ø a stn. vodorovný nosník: a) -
e-s Türenen Baumertes licha (a oddíl) n travé-
delší stavb; b) koza; h) hor.: a) lange Jöcher
podlužky (sachtového věnce); b) hurne Jöcher
kratiny, kratčata (Sachtového věnce); c) stc.
= Krenlepi, Einerbaupt. 9. plav.: a) jařmo poža-
hovacške; b) jařmo kormidlové, dyjoř-
menná páka kormidlová. 10. vin. tyče na
vino (v širém poli).

Joch..., joch... (—) -aſker m jiterní pole;
-arbeiter m potázník; -artig a na způsob
jha n jařma, jařmovitý; -band n bei der
Brüſe žebro; -baum m bot. = Hagebuche;
-bein n an. kost jařmová; -beinnaht f an.
šev kosti jařmové; -beladen a obtížený
jhem n jařmem; -blätt(c)rig a bot. jařmo-
listý; -bock m Ø stav. koza mostová.

Johannit

— 1366 —

Jötun

ribis mšice rybízová; -beerſarbcn a harvy
rybízové; -beerſuſelpitz m bot. Dothidea Ribesia
hrbodatka meruzalková; -beerſaſt m šſáva
rybízová; -beerſpanner m 70. (moto) Fidonia
mararia tmavoskvrnác rybízový; -beers-
trauſch m bot. Ribes meruzalka; gemeiner -beers-
trauſch Ribes rubrum meruzalka červená, rybíz;
djwarzer -beerstrauſch Ribes nigrum meruzalka
černá; -beersuic m rybízové vínó, vínó
(prípravované) z rybizu; -beere f bot. meru-
zalka, rybíz† (ploſd); -berger m obch. Johannis-
berské (trýnské) vínó; -blüſh n bot. Lmaria
alpina květel alpský; -blume f bot. = Maſſlieb;
-blut n: a) bot. = frant c); b) to. červece polský;
-brot n bot. svatojanský chléb, rohovník;
-brotbaum m bot. = Wedehornbaum; -ſeit n slav-
nost svatojanská, svátek sv. Jana; -ſeuer npl.
ohňe svatojanské (po pahorcích); -ſlicſe f
20. Bibio Johannis mułchnice svatojanská;
-gurke f bot. = Weißuß 1.; -gürtel m bot. a) =
B.uß 1.; b) = Värentappe 2.; -händchen n
bot. = Därantraumänden; -haupt n bot. = Dür-
er c): -holz n bot. = Gößenbelz; -jünger m
johannis)taſ, sektář gnostický; -fäſer m: a) =
würmchen; -cervnový chroust; -terce f bot
= Värenfrant b); -krant n bot. a) = Cieſ-
obr c); b) Galium verum svízel svíršťový;
c) Hypericum třezalka, zděšene; Hypericum
perforatum třezalka točkovaná; d) = Sattens
jojartad; -laub n bot. = (Seyßenbelz); -ohr n
bot. = Helonderſchwammler; -pappel f bot. = Han-
pappel; -pſlauze f = hauſt; -tag m =
Johannis; -traube f bot. = beere; -triech m
bot. druhý výhon(ek); fig. martinské léto;
-trunk m první doušek pitý s kym; -wedel m
bot.: a) = Berggeiswedel; b) = Blutkraunzur;
würmchen n 20. Lampyris nozitula světluška
svatojanská; -wurz f bot. = Breunfrant b).

Johannit (-) m E₂₀ 1. = Johannſiinger.
2. mm. id., uranová skalice, travín polohra-
nolový.

Johanniter (-) m E₆ Johannita, Maltán,
F Maltezák (rytři řádový).

Johanniter... (-) ... meißler m vel-
mistr johannitský n maltánský; -orden m
řád johannitský v maltánský, maltézský;
ritter m = Johanniter.

jo(h)len f (-) n (b) C₁₂ 1. křičeti. 2. ❀
= jedeln.

Rohler (—) m E₆, -in f E₁₉ křikloun,
-ka.

John-Bull (—) zu džon bul) [angl.] m E₂₅
id. (prezidyka Angeličanův).

johnbullistiſch (—) a D₂₃ (Scherr) john-
bullovský, anglický.

Johnbulthum (-) n D₆ johnbullovství;
vše, co anglického.

Röhr f (—) n E₁₉₁, tež Jöhre f E₂₁ = (Sör.
Jokasta (—) npr. f E₂₅ = (Schiller) Jokaste (pod i).

Pofel f (-) m E₆ = Wädefl.

Rokus (—) [lt.] m neskl. v Soccus.

jolen f (-) vₐ (h) C₁₂ = jöhlen.

Jolz... (—) plav. -blöd m volná kladka, klad-
kovnice o jediné kladce; -tau n = Jollentan.

Jolle, Jölle (—) f E₂₁ 1. plav. a) jola, druh
jednostožárového pobřežního plachetníku;

b) lodní člunek (nejmenší člun lodní). 2. zo.
Arae pella návka.

Jollen... (—) plav. -ſihrer m vůdce jolly
člunku, člunvedoucí; -tau n provazec přes
pevnou kladku vedený.

Jonas (—) npr. m E₁ tabl. Jonáš.

Jonas... (—) -ſiſch m₁ -hai m 10. Squalus
carcharias žraloun modravý; -fürbis m bot.
= Flaschentürbische; -wasser n voda Jonášova
(franç, lěaivé židlo).

Jonathan (—) [hebr.] npr. E₂₅ a) tabl. id.;
b) fig. David und -vérni prátelé, Orestes a
Pylades; c) Bruder -označení Američana
 severoamerického lidu (po Jonathanu Trumbulovi,
přiteli Washingtonové).

Jonglerie (ěti ž-) [fr.] E₁₈ kejkliſtví.

Jongler (ěu žongler) [fr.] m kejkliſr.

Joni-en (—) v Jonien (pod i).

joniſch (—) a D₂₃ jónský; -e Žále jonsky
sloup.

Jonke (—) f E₂₂ plav. = Dschunke.

Jouquille (ěti žonkije) [fr.] I. f E₂₂ bot.
Narcissus jorquilla narcis žonkyla. — II. j- a
neskl. žoukvlově žlutý.

Jontef (—) [hebr.] n E₁₅ 1. židovský svátek.
2. hra. trumſt† (v labriassu).

Joppe (—) I. [fr.] f E₂₂ jupka, kazajka. —
II. npr. n E₂₅ (dat. a acc. těž-n) zem. id. a
v Palestínněj.

Jör f (—) n E₄ tež e f E₂₂ = (Sör.

Jordan (—) [hebr.] npr. m E₁₅ Jordán:
1. řeka v Palestíně. 2. souhvězdí severní.

Jörg (—) npr. m E₁₅ (dim. od Geerg) Jirí(će)k,
Jirka.

Josphaphet (—, —) [hebr.] npr. m E₂₅ das
Zhat -: a) údolí Josaťat(ské); b) fig. onen
svět.

Joseph (—) [hebr.] m E₁₅ Josef; er hat es
nicht je gemacht wie - mit der Petiphar neodpiral
jako Josef zené Putifarové; prov. slez. der alte
= Anecdöt Nuprecht.

Joseph... (—) ... -akademie f Josefská
akademie; -papier n obch. neklížený, jemný
papier pijavý.

Josepha (—) npr. f E₂₅ Josef(k)a.

Josephine (—) f E₁₇ Josefin(k)a, f Pe-
pi(čka), -nka.

josephinistiſch (—) a D₂₃ josef(in)ský (zejm.
týkajíc se Josefa II.).

Josephiniſmus (—) ... m josefinismus(t).

Josephs... (—) ... -blume f bot. = Wedež
bart e); -che f manželství Josefské; -höhe f
výsina svatojosefská; -stäbel n bot. Narcissus
pseudonarcissus narcis kadeřavý; -ſiſt m bot.
Narcissus poeticus narcis bílý; -weizen m bot.

Triticum compositum pšenice složena n arab-
ská, orudka.

Josephus (—) npr. m E₁ Josef.

Jójas (—) npr. m E₁ Josiáš.

Jot (—) npr. m E₂₅ = Jotbít.

Jofua (—) npr. m E₂₅ Josua, -e.

Jota (—) n E₁₅ v Žeta (pod i).

Jot(t) (—) n E₁₅ 1. jméno hlásky j. 2. fig.
(tež Jöttlein (—) n E₂₁. da fehlt kein Jöttlein
neschází tu ani čárky.

Jötun (—) [skand] m E₃ (v skandin. m) thologum (br.)

Joujon

— 1367 —

[jucken]

Joujon (ču žužū) [fr.] m (n) E₂₅ 1. hračka.
2 druh cukroví.

Journal (~-), (ču žu-) [fr.] n E₃, D₁₁ a) (Geitivjřift) časopis, noviuý, žurnál'; b) obch. (Zagabud) denník, žurnál příjmů; c) plav. denník lodní.

Journal... (~-...) ~artikel m denníkový článek; ~belc m doklad denníku; ~folio n denníkový list; ~lesefirkel m krouzek čtenářů novin; ~mappe f ma(p)pa n žurnály, desky na časopisy; ~poften m obch. položka v denníku; ~rednung f denníkový účet; ~schmierer m novinář, pisálek do novin; ~wejen n = Journalistik.

journalistieren (~-...) [fr.] n' a C₁₂ v denník vejsati co.

Journalisti (~-) [fr.] m E₁₀ 1. žurnalistat, publicista, novinář. 2. kdo vele denník.

Journalisten... (~-...) ~land m stav žurnalistský; ~tag m sjezd žurnalistů; ~tribüne f tribuna žurnalistů.

Journalistik (~-...) f E₁₈ bez pl., Journalisten (~-...) n E₇ bez pl. žurnalistika.

journalističk (~-...) a D₂,₁₃ žurnalistický, jovial (~-), ču jov- [lt.] a D₂,₁₃ 1. týkající se Jova (v Suppiter). 2. joviální, veselý.

jovialisch ~ (~-...) a D₂,₁₃ = jovial 2.

Jovialität (~-...) [lt.] f E₁₈ žoviálnost↑, veselost.

jovicentrisch (~-...) a D₂,₃₄ ašt. vzhledem ke středu Jupitera.

Jovifabulum (~-...) [lt.] n ast. jovilab↑ (přístroj jinž se znázorňují místa družic Jupiterových v jich dráhčeh).

Jowe (~) f E₁₂ zo. malý pták v Senegambii. od Negrů čtený.

ju! (↓) int. = juhd.

jü! (↓) int. = heit b).

Juan (ču chuan) [špan.] m E₁₅ = Johann. Den ~ id. fig. větroplach. člověk mající štěstí u ženských.

Juarišt (~-), ču ch-) m E₁₀ juarista† přivrženec Juareza (presidenta mexického).

Jubäa (~-) [lt.] f E₂₃ Jubaea psoditec.

Jubal (~) m E₁, Jubal-flöte ("-...-") f E₁₂ otevřený flétnový hlas ve varhanách.

Jubart (~) m E₄₅, ~c (~-j f E₁₂ zo. Baena boops kýt keporák.

Jubel (~) m E₆, jásot. jásání, ples(ání).

Jubel ~ (~) n E₃ = Jubeł.

Jubel... ~jubel... (~-...) ~ablasš m odpustky milostivého léta; ~ausgabe f jubilejní vydání; ~braut f jubilejní nevěsta, manželka slavíci jubileum své svatby (n stříbrnou n zlatou n démantovou svatbu);

~bräutigam m jubilejní ženich, ženich jubilár, manžel slavíci jubileum své svatby (n stříbrnou n zlatou n démantovou svatbu); ~bruder m veselý chlapík; ~doctor m doktor jubilár; ~feicr f, ~fejt n jubilejní slavnost; ~freude f ples(ání), jásání, jásot, veselí; ~gejang m plesný zpěv, plesná hymna; ~geschrei m plesný (po)křík; ~greis m (staličký) jubilár; ~hochzeit f jubileum manželské (stříbrná n zlatá n démantová svatba);

~hymne f = ~gejang; ~jahr n jubilejní rok, milostivé léto; fig. ct. alle ~jahr einnal thun dělati co jednou za uherský měsíč; ~klang m plesný zvuk; ~licd n plesná písen; ~ouver-

tiire f had, jubilejní ouvertura; ~paar n manželé slavíci stříbrnou n zlatou svatbu; ~predigt f kázání jubilejní; ~trunken a radosti opojený n zpítý; ~voll a plný jásotu, plesající.

jubeln (~) I. vₙ (b) vₙ a C₁₂ 1. jásati, plesati, radovati se, veselití se; Wenneleider ~ plesati v písních. 2. žiti vesele; Prv, hente geiubelt, morgen gesenigt radost a žalost sedy sobě jsou. — II. v ~ n E₇ bez pl. ~:—Jubel.

Juben-dorn (~-...) m bot. = Brustbeerbau, serv. Indendorn b).

Jubitant (~-...) m E₂₄, Jubilar (~-) [lt.] m E₃ jubilár, člověk slavíci jubileum.

Jubilate (~-) [lt.] m E₂₅: Zonntag ~ neidele Jubilate (3. po Vihkoncise).

Jubilation (~-) f E₁₈ oslava.

Jubilations... (~-(-)"-...) ~geschalt m plné výslužné.

Jubiläum (~-) [lt.] n E₂₅ jubileum†.

Jubilei ~ (~) n E₃ = Jubeil jiehr.

jubilieren (~-...) [lt.] vₙ (b) C₁₂ = jubeln; prov. j jubitiert kdo slavil padesátí narozeniny. Jubilo (~-) [lt.] m E₂₅ (Goethe) = Jubeil; těž lt. in dulci j~ ve sladkém plese.

Jueca (~) f E₂₃ bot. = Brethuinter.

juch! (↓) ~ hej!, ~ hej! (~-!) ~ heididedum (~-...-) ~ heisa! (~-) int. juchhe! /výskinn); Prv. auf ein ~ folgen gemeintlich zwei Ad štěstí a neštěstí práteli sobě jsou; po veliké radosti přicházíva ještě větší žalost.

Juch... (~...) ~bohne f bot. = judende Jasef (v Jasef) ~ schrei m jásavý výkřik, (za-) výsknutí.

Juchart, Juchert (~) m E₃, Eₐ = Juchart. Juchen f (~) n (b) C₁₂ výskati, jásati (v juchzen); lov. J-m ~ volati na koho (hej! hola!).

juchhe(i), ~ dideldum, ~ša v jud.

juchhei-en f (~-) vₙ (b) C₁₂ = juchen.

Jucht (v) I. ⊕ f E₁₈ hat., = Gidt B. — II. ⊕ obch. m, obv. ~en (~) m E₇, tě ~en-jeder (~-...) n E₆ juchta, juchtová kůže.

juchten ⊕ (~) a D₂,₁₃ obch.

Juchten ⊕ (~) m E₇ obch. v Sucht II.

Juchten... (~...) ~band m ⊕ knih. juchtová važba (abbr. Sucht); ~fuchtel f f bot. = Neldzimmel; ~gerberci f juchtářství; ~geruch m juchtovina; Jeder n = Sucht II.; ~pichel m juchtová bota; ~jug m ⊕ ozubené želizko kozeluhů.

Jüchting ~ (~) m E₃ (Scherr) rusofil, rusomil, přitel Rusů.

juchzen f (~-) vₙ (b) C₁₄ = juchzen, juchen. Juchzer f (~) m E₆ svyc. = Juch-schrei.

Juck (~) m E₃ = Antauf 2. c); fig. in e-m ~ v okamžiku.

Juck... (~...) ~bläschen n path. svědivý puchýrek; ~bohne f, ~fajel f bot. = judende Jasef (v toto).

Jucke-baum (~) m D₁₁ Cnestis klinoplod. jucken, ~ jucken (~) C₁₂ I. vₙ (b) vₙ 1: a) mein Dannen judt, mir (e) mid; judt der Dannen, vₙ čě judt mid am Dannen svrbí (n svědí) mne palec b) fig. (= měti velikou chuť k čemu); der Budel (e die Haut) judt ihm

Jücker]

— 1368 —

[Juden-...

(nach Schlägen) svrbí ho kůže (nědělá dobrotu, cbeč bůt
wo; die Zunge juft išm jazyk ho svrbí; rád by poveděl, co vi. 2. (R. verursachen) die Kräbe
judt gewaltig svrab velice svrbí n svědí; Prv. was
dich nicht juft, das fraße nicht co tě nepálí, (toho) nehas; nestrkej prsty (tam), kde se
svira ~ II. %a. ‚r ‚ith ~ (po)skrabati, (po)šimrati, f (po)drbati (v7 se); fidh blutig ~ rozškrabati se do krve; die Ätche weg ~ blechy
skrabánim zaháněti; skrabati se tam, kde
blechy kouší. ~ III. % R ~ n E7 bez pl. svědění, skrabání.

Jüfer (L-) m E₃. 1. škrabal, f drbal; kdo
se škrábe. 2. víd. koník do fiakru.

Rucks p (easto Sur) (2) [Lt.] m (n) E₃ gen.
...jes, ...res) 1. iżert. f svanda, junda, taška-
ricc, -na, merenda, šprým; ane Sur ze žertu;
fich e-n ~ machen ztropiti si (n udělati si) žert.
2. e-n ~ (těj Zuren) machen vyniknout nad
koho, předčiti, předstihnouti koho; (preßen) na-
páliti, ošiditi, ošáliti koho. 3. bezcenná věc,
haraburdi, vetes.

Jucks-ding p (L-) n E₃, Jucks-zeng p (L-) n
E₃ = Judš 3.

Jucksen p (L-) C₁, I. vₙ(b) 1. žertovati, taška-
riti, dělati žerty n svandy. 2. = j(a)udjen. ~
II. %a 1. J. ~ dobirati si koho, tropiti si žerty
n smích si dělati z koho. 2. těž ‚r ‚ith ~ po-
špiniti (v7r se), zamazati (v7r se).

Juckserei p (L-)f E₁₈. 1. žertování, šprý-
mování, dobírání; (preßereu taškářství. 2. =
Juda 3.

jucksg p (L-) a D₂. 1. žertovný, šprý-
movný, fraškovný. 2. spinavý, umazaný,
nečistý.

Juda (L-) [hebr. I. npr. m id. 1, syn Jakubāv]. ~
II. npr. n (das Reich) ~ říše Judská.

Judaäa (L-) npr. n E₂₅, Judea, Judsko.

Juda-isation (L-) (L-)², či čón) f E₁₈ =
judaieren II.

juda-ieren (L-) I. vₙ(b) C₁₂ židov-
ského zákona n židovské víry přidržo-
vati; f držeti se židy. ~ II. % 3 ~ n E₇ bez
pl., Judaisierung f E₁₈ požidovění.

Judaismus (L-) m E₁₄ židovství, víra
židovská.

Juda-iſt (L-) m E₁₉ křeſtan ze žida
obrácený, lící dále na víře židovské.

Judas (L-) npr. m neskl. D₁₃ (gen. ...ſſes)
Jidšs ~ Jidvarieth Jidšs Skariotský (tráde-
skáv); fig. ein ~ sein býti Jidšašm n zrádeem.

Judas... (L-) npr. m baum m bot. = Cercis
žmarlika, jidasník, jidašův strom; europäiijer
(o gemeiner) ~ baum C. siliquastrum žmarlika,
nejtopéjší, planý svatojanský chléb, jidášový
strom; kanadiijer ~ baum C. canadensis žmar-
lika kanadská; b) = Wohnenkap(p)er; ~ feuer n
ohen na pálení jidáše; ~ kujs m políbení
Jidášovo n zrádné; ~ ohr n: a) bot. = Holunder-
djanum; b) zo. Auricula Judae ušatka antill-
ská; c) plav. ~ klithsels; ~ schwanm m bot. =
~ ohr a); ~ tilberlinge mpl. bot. Lunaria biennis
měsícónka ztupěna; ~ srcich m zrádný kousek,
zrada.

Jude (L-) m E₂₁, Jüdin (L-) f E₁₉ [Lt. 1.: a) žid (f-ovka), f (přib.) smrad; der ewige ~ večný žid (Ahasver); b) fig. Wuchereu žid, lichvár.

2. Prv. p hauſt du m-n ~ n, hau ich deinen ~ n
jak ty mně, tak já tobě; fürs Gewejene gibt
der ~ nicht co je pryč, je pryč; co tam, to
tam, o to hlavy nelam.

Jüdelei (L-) vₙ(b) C₁₂ 1. jednati po židov-
sku, počinati si jako žid. 2. mluviti jako
žid n na způsob židovský; diejer Schauvipter
jüdelt vortrefflich... tento herec nadpobuji zna-
menitě židovskou hantýrku. 3. miti přizvuk
židovský (n výslovnost židovskou). 4. práti
židům, sympathisovati se židy.

jüdeln (L-) vₙ(b) C₁₂ 1. jednati po židov-
sku, počinati si jako žid. 2. mluviti jako
žid n na způsob židovský; diejer Schauvipter
jüdelt vortrefflich... tento herec nadpobuji zna-
menitě židovskou hantýrku. 3. miti přizvuk
židovský (n výslovnost židovskou). 4. práti
židům, sympathisovati se židy.

juden (L-) vₙ(b) C₁₂ jüdeln 1.

Juden..., juden... (L-) apſel m bot. =
Adamſapſel 1. a); ~ bart m: a) židovské vousy,
pejzyt\; b) bot. chloupky, srst, vlakna;
~ becrec f = ~ firſche; ~ cſiſuſ m bot. =
Herenfraut b); ~ beſchrifung f obracený židů
(na víru); ~ chriſt(in) f m (opak Heidendriſt)
křeſtan (obrácený) ze žida, židokřeſtan;
~ chriſenthunft n židokřeſtanství; ~ deſel m
bot. = ~ firſche b); ~ deſtich n židovská něm-
čina, německá hantýrka židovská; ~ dorn m
bot. a) = Hundeſern; b) = Brustbeerbauern,
Grüdt deſ ~ derne = Brustberec; c) paläſtinijcher
~ dorn Zizyphus spina Christi cicimek huňato-
kvety; eſbarer ~ dorn Z. lotus cicimek
lotový; weſtindijcher ~ deru Z. inguanea cicimek
západoindický; d) geſliijelter ~ dorn Paliurus
aculeatus čišník kolcatý, židovský trn, trivný
řeſetlák; ~ eid m příšaha židovská n dle ritu
židovského; ~ erdberecre f bot. = Haarberec a;
~ feder f bot. = Baunwellengraß; ~ хаце f ži-
dovka; ~ gaffe f židovská ulice, š. am. = ~ plad;
~ genojs m, ~ genoſſin f osoba přestouplá
na židovskou víru, proselvita\; ~ gejicht n
židovská tvář; ~ glaube m židovská víra;
~ groſchen m id. (stará saská stíſbrná mince); ~ haſ n
min. v ~ pech; ~ haſ f, ~ heſe f pronáſledo-
vání židů; ~ haus n židovský dům. Prv.
er fommt da hinein, wie die Zan iſs ~ haus hodí
se tam jako pěst na oko; ~ heſer m pronasle-
dovatel židů; ~ hut m 1. židovský klobouk,
šábesák. 2. = groſchen. 3 bot.: a) Mimosa
sensitiva citlivka nestejná, čilek; b): a) ne-
tykalka obecná, netykalek; b) skočec menší;
~ hüttchen n: a) = ~ but 1.; b) bot. = ~ firſche b);
~ hüttlein n: a) = ~ but 1.; b) bot. ~ Impatius
noli me tangere netýkavka obecná; ~ junge m
židáček, žídě, f přih. smrádě, sroule; ~ kiřjde f
bot. a) = Bellabonna; b) Physalis mochyně; ha-
rije ~ trichte Physalis pubescens mochyně pyřitá;
~ kraut n bot. Stachys annua čistec letní; ~ leim m
min. = ~ pech; ~ mědchen n židovské děvče, mladá
(svobodná) židovka, židovinka; ~ malve f
bot. Corchorus lohova; ~ maßgläser mpl., prostá
~ maſ n sklo 0,268 dlouhé, 0,218 široké; ~ maſen m nekvašený chléb, f maces\, přes-
nice; ~ nadel f min. = ~ stein; ~ nuſs f bot.,
~ niſſlein n bot. = Maſennuſs; ~ paſc n židov-
ská sběř n holota n pakáž n chamraſd;
~ pappeſ f bot. = Geniijje-raunfel-frauſd; ~ pech n
min. = Aſphalt; ~ pſeffer m bot. = Samaitapjeſſer;
~ pilz m bot. = Herenpil; ~ rollſchnecke f zo.
Voluta hebraca vinutice hebrejská; ~ ruße f
bot. = Ztechapſel; ~ ruthe f bot. = Besenginjer b);

Judenheit

— 1369 —

Juli...

Jugend f: a) židovská škola; b) synagoga; das ist ein Yarm wie in der Jugend to je (povyk a rámus) jako v židovské škole; -schwamm m bot. Boletus ludicus hrib kovář, kolodej; -jładt: a) židovské město, židovská čtvrt; (v italien) ghetto; b) židovské město, město obyvané výhradně židy; c) město, v němž je převaha v většina židů; -stein m min. tekolit(h); -straße f = -gasse; -steuer f daň ukládaná židům v vybírání od židů; -tandelmart m židovské kotee, f tandelmark; -tempel m = -idute b); -thorn n (in Ztafburg) id., židovská brána: -verfolgung f pronásledování židů; -viertel n = -vadi; -weihrauch m läkár.styrax; -wundkraut n bot. = Weichselkraut; -zopf m: a) = Weichselkraut; b) = Butterkraut; -zins m: a) židovské úroky; b) = -steuer.

Judenheit (↓-) f E₁₈ bez pl. židovstvo, židé.

Judenchaft (↓-) f E₁₈ 1 = Judenheit; zejm. židé v jednom místě bydlicí.

2. židovství.

Judenthum (↓-) n D₅ bez pl. 1. židovstvi.

2. = Judäa.

judenhümtlich (↓-↓) a D₂,₃ židovský, přímerený způsobům židovským.

judenzen (↓-) vₙ (b) C₁₄ = juden, jüdeln.

Juderci (↓-) f E₁₈ židovské způsoby, židovská hantýrka.

Judcr p (↓-) [lt.] m E₃ soudce.

Jud-hank (↓-) m E₃ = Jute.

Judica (↓-) [lt.] m neskl.: Zemtag - neděle Judica (n smrtelná).

judicieren (↓-↓) [lt.] vₐ C₁₂ souditi.

Judicium (↓-↓) [lt.] n E₁₇ soud.

Jüdin (↓-) f E₁₈ v Jüde.

jüdisch (↓-) I. a D₁₃ židovský. - II. das

3-e D₂,₃ vše, co židovského.

jüdisch ... (↓-...) -chriftich a židovskokřesťanský; -deutsch a židovskoněmecký.

Juffer (↓-) holl. f E₂₂ plav. upínací kladkostroj s polooblými podkovovitými otvory místo kladek k napjetí úponek stojárových.

Jüsten ⊠ (↓-) m E₇ obch. = Judt II. jug (↓), jüge (↓-) skoro † impf., ind. a conj. od jagen.

Jugend (↓-) f E₁₈ bez pl. 1. a) mládí, mladost; von seiner erjen (o jartejen m früßen) - an od (svého) nejútejšího mládí; von - auf (o an) od mládí, z mladých let; in f-r - v mládí; Prv. faule - tanfig Alter mládí ležáci, stáří zebráci; in der - muß man sich c-n Steeden schneiden, an dem man sich im Alter halten kann v mládí člověku třeba pracovati, aby mohl ve stáří odpočivati; b) die jüdisierende - studující mládež; - hat feine Jugend, - muß anstoben bujnost mládeže netrpí otěže; každé pachole plno svévole; - weißt nicht, das Alter fann nicht mládí nemoudré, stáří nevládné; - überwintet Tod und Teufel mládí se ničeho neleká; wenn - wadit und Alter jehlägt, ist der Tod nicht weit kei mladý bdí a starý spi, jest smrt blízka; was man in der - fernt, bleibt am längsten čemu se človék v mládí naučí, v stáří jakoby našel; wer in der - nichto fernt, bleibt sein Lebenlang ein ungeschidter Gejet čemu se nenaučil Honzíček, Honza se nenauči.

Jugend ..., jugend ... (↓-...) -abtheilung f in der Strafanfallt oddělení pro mladé trestníky; -alter n mladý věk, mládí, mladost; -arbeiten fpl. mladické práce; -befannter m znamý od mladosti; -blüte f květ mládí; -brunnen m zřídlo (vody) omžazující; -buch n kniha pro mládež; -criuncrung f vzpominka z mládí; -cselei f mladické oslovství; -fehler m chyba n pochybeni v mládí; -feuer n mladický oheň, mladická bujnost; -frcund m, -frendin f: a) přítel f (f -kyně) mládeže; b) přítel(f kyně) z mládí; -freude f mladická radost; -frisch a mladistvý, svěží; -frische f mladická svěžest; -fülle f bujnost o mladistvá síla mládí; -gefährte m drub z mládí; -geißticher m: a) duchovní, jenž učí mládež; b: prov. d duchovní připravující k biřmování; -genoßs m, -gespiele m = -gefährte; -gottesdienst m služby Boží pro mládež; -göttin f myth. bohyně mládí n mladosti, Hébé; -jahre npl. léta mládí n mladosti, mlády věk; -kamerad m ↗, -kamercadin f = -frendt(in) b); -kleid n der Beget opeření pisklat; -kraft f síla mládí, mladická síla; -kräftig a mladický silný; -leben n mladický život, život v mládí; -liebe f mladická láska; -luft f veselí mládeže; -mühle f námaha v mládí; -muth = -feuer; -muthig a plný mladického ohné n zápalu, junácký; -rufe f mladická vyspělost; -schriften fpl. spisy pro mládež; -schriftsteller m spisovatel pro mládež; -spiele npl. hry mládeže; -streich m, -stück n mladický kousek; -fünde f břích mládí; zejm. = Stanie; -wehr f voj mládež ve zbrani n ozbrojená n branná; -welt f mládež; -jeit f (doba) mládí, mladost.

jugendlich (↓-) I. a D₁₃ mladistvý, junný, jinošský. - II. Jugendlichkeit (↓-...) f E₁₈.

Jugendthum (↓-) n D₅ bez pl. mladistvost.

jugular (↓-) [lt.] a D₂,₃ an. hrdelní.

jugurthinisch (↓-↓) a D₂,₃: -er krieg válka jugurthovská n s Jugurthou.

juhei! ↗ (↓-) int. = jughei.

Jujuben-baum (↓-↓) m D₁₁ = Brustbeersbaum a).

Juks v. Jüks v.

Jul prov. s [skand.] m E₂₅ bez pl. a) id., stará skandinavská slavnost v zimě; b) později vánoce.

Jul... prov. s (↓...) -jeſt n = Jul; -klapp m vánoční dar; -klöß m poleno vánoční.

Julchen (↓-) npr. n E₇ (dim. od Julie) Jugl(in)ka, Julča.

Jule (↓-) E₂₂ I. npr. f = Julie. - II. f ⊠stav. = Empferkirche.

Julep(p) (↓-) [fr.] m E₃ läkér chutné občerstvení, občerstvující nápoj.

Juli (↓-) [lt.] m E₂₅ (wez neskl.) (měsíc) červenece; Prv. im - und Anguſt hitte diſ vor Kohl und Frauenuſt v červenci a v srpnu varuj se zelí a ženských.

Juli... (↓...) -käſer m zo. Anomala (aenea) Frischii nestejozárápník Frischův; -fönigstſum n červencové království; -revofution f červencová revoluce; -pſtrich m bot. červencová broskev; -jäule f (zu Pariſi červencový

Némeckočesky slovník. I. Deutschböhmsches Wörterbuch.

172

Julia

— 1570 —

Züncker

sloup (v Pafii)›; -tage mpl. červencové dní;
-traube f červencový n ranný hrozen.

Julia E₂₃, Julie E₁₇ (↓-↓) [lt.] npr. kř. jm.
Julie.

Julian (↓-↓, ↓-↓) [lt.] I. npr. E₁₅ Julian. —
II. -c npr. f E₁₇ Juliana.

julianisch (↓-↓) a D₁₃, julianský†; -e Zeit-
ledungna julianský letopóčet.

Julie (↓-↓) f E₁₇ v Julia.

Juli-er (↓-↓) E₁ I. m nom. druhdy stříbrná
mince v Rimě n ve Florencii (asi 70 kr.).

julisch (↓-↓) a D₂₃ d. st. v.: -es Haus rod julský
n Julia Caesara.

Julius (↓-↓) [lt.] E₁ I. npr. m kř. jm. id.
II. m = Juli.

Julius =... (u-↓-... ) -thurm m in Zrantan
Juliova věž ve Spandavě (kde se chová němocký říšký vá-
lečný poklad).

Juffier (↓) f E₁₂ bot. = Bauernwellweide.

Julus (↓) [lt.] npr. m E₁ id., Askanius.

Zumet (↓) [aeg.] m E₆, -baumwolle
(↓-↓-↓) f E₂₂ obch. egyptská bavlna.

jun. abbr. za junior (v toto).

Zuncace-e (↓-↓) [lt.] f E₁₈, E₁₂ bot. Aphyl-
lanthes monspeliensis.

jung (↓) a D₂₃, 1. m l adý (f-á, n-é); v příšudku
mlád, f -a, n-0: a) -e Frau mládá paní n žena;
-er Mann mladik; -e Leute mladí lidé, mládež;
zie Žen und die Alten, Ž und Alt mladí a stáří;
er ist nicht mehr - o nicht mehr der Zingende neni
už mlád n (zrovna) z nejmładšich; -sč flečne strojiti se jako mladik n (to ženských) jako mlad-
dice; Žie sehen zehn Jahre jünger ate, als žie
sind vypadáte mladší o deset let; -ie -Magd
(v die Ž-e) mladšinka; -gewehnt, alt gethan
čemu člověk v mládi přivykne, v stáří ne-
odyvyke; stromek ohýbej z mládi; -er Wiff-
ling, alter Betbruder hřílové z mládi činívají
ve stáří pokání; - und weise fahren nicht in
e-m Gefleife mladost - nerozwe; fig. f v Gemilfe;
b) (k rozlišováním osob) der jüngere Plinius, Plinius der
Zingende mladší Plinius, Plinius mladší; c) -er
Greis: a) svěži stářec; b) sešlý mladík, člověk
předčasně sestárlý; d) (gu et. -em gebrörg) in
m-n jüngnera Jahren za mých mladších let,
pokud jsem býval ještě mladší. 2. -es Pier
mladé (nevkyvášené) pivo. 3. post. das -e Lidi,
der -e Tag začátek dne, rozednívání, úsvit;
das -e Jahr začátek roku, nový rok; der
Vogel fliegt von seinem -en Recht pták leti
z hnízda nedávno postaveného. 4. o čas
v comp. a sup. (neut.) nedávný; die jüngsten
Creigniffe nejnovější (n nedávné) události;
Im jüngstes Zschreiben Vase poslední psaní;
in der jüngsten Zeit v nejnovějším čase, ne-
dávno (teprve); jako adv. jüngst nedávno.
5. das jüngste Gericht, der jüngste Tag soudný
den, poslední soud, konec světa. 6. stavba hrázi.
-er Grund puda nedávno z vody dobytá; e-c
- e (Sane o das -e c-r Gans = Sänje-Hein.

Zung =... jüng =... (u-...) -bier n Θ pivo: (fälliges)
-bier mladinka (dospělá k naliti do sudů);
brannen m omlazující zířdlo; -czeche m
Mladočech; -czechunpartei f strana mlado-
ceská; -czechenthum n mladočešství; -cze-
chich a mladočeský: -fran f: a) panna, déva,
divka, dévěe; f zem lehenjanre -f sodovka (proda-

vačka sodové vody); b) (neposkvištná) panna; die heitige
-irau Svata Panna, Panna Maria; -frau von
Orleans panna Orleanská (Jeanne d'Arc); bibl. die
thörichten -franen bläznivé (n nemoudre) panny;
die eijerne -irau = Züncker 7.; c) ast. Panna; d) zo.
numidische -irau Ardea virgo volavka numid-
ska; -franen-berein m spolek divěk; drif-
ticher -franenverein spolek křesťanských divěk;
-franenhaft a panenský, děvický; -frau(en)-
ſchafft: a) panenstvi; b) ₮ = -hau; -fräu-
lich a: a) = -franenhaft; b) panenský, nepo-
rušený, neposkvrněný; (feuich) cudný, e Θ hor.
ryzi; -fräulichkeit f panenskost; -gejell m:
a: mládenec; alter -gejell starý mládenec;
reiner -gejell poctivý n zachovalý mládenec;
b) (n ſemestnik) nejmladší tovaryš; -jejellen-
leben n mládenecký život, mládenectví;
-gejellenſchaft f: a) mládenecstand m: pani-
ctvi, panenstvi; -gejellenſtand m: gejellen-
thum n = -gejellenſchaft a); -gejellenwirt-
ſchaft f mládenecké hospodářství; -greis m
predčasně sešlý člověk, sestárlý mladík;
-häuer m Θ mladý n mladší havíř, nováček
= Lebträuer; -hegelianer m novoheg(e)ovec;
-herr m = Unter; -hinterein mpl. ₮ (opak
Altvorderen) = Nachtemmen: -hold a ₮ mladý
a rozmiłý; -jäger m podlesní; -kncht m mladší
sluha; -mann m plav. plavec světłonoš (=
Leutندmatrose); -meister m er Jununq mistr na-
posled do cechu přijatý; -schminken n omla-
zování lěčením; -šchojs m letorost; -jein n
mládí, mladost; -thicr n lov. kolouch (laňka);
-vich n jaluvky a bulíci; jalovina.

Zunge (↓-) I. D₂₃, substantivane a v jung I. a). —
II. m E₂₁, pl. těž -ns (opak: a) Mädchen, b) Mann)
1. chlapec, hoch; sie hat e-n -n befemmen měla
n porodila chlapec nocha syna; bißlicher
hezký chlapec n hoch. iron. netter -! cistý chla-
pík! f alter -! starochu! staroušku!; zummer
-hlupák; griener -holobraček. 2. mladík (v pod-
fiznem po-tavenu; (Rehelinga) učenník; hor. = Veryjunge
o Grubenjunge. — III. -s(?) n D₂₃ (Das -e,
ent 1. mladě, mladé (vrau); die Alte und die -n
stará a m'adé n mláři ata; die -n der Végel
mlád(ata) ptačí, mladí ptáci; -werfen n setget
= jungen.

Züngelchen f (↓-) n E₇ (dim. od Zunge II.)
hosí(če)k, chlapeček, mládiček.

jungen (↓-) 'n (b) C₁₂ (zejm. jen o domácích zvíatech)
miti n roditi mladé; (o fenš) (o)šteniti se; (o koče)
okotiti se; (o ov š) obahniti se; (o svín) oprasiti
se; (o kráš) oteliti se; fig. das Geld hat gejungt
peníze se rozmnožily.

jüngen (↓-) 'n a, v' sich - C₁₂ = verujgen.

Zungen... (u-...) -arbeit f práce uče(n)-
nická; -jahre npl. léta učení n uče(n)nická;
-ſteiger m Θ hor. rozborní dozorce (= Ždeide-
ſteiger); -streich m mladický kousek.

jungenhaft (↓-) a D₂₃ chlapecký; šp. sm.
ulichenický.

jungenlich ₮ (↓-) a D₂₃ po způsobu
hocha, hochovský, dětský.

Zungenſchaft (↓-) f E₁₈ mladíci, hoži, děti.

Zungenthum (↓-) n D₂ mladietvi, ho-
chovství, děrství.

Zünger (↓-) I. m E₁. 1. žák, učenník zejm.
Kristuv; die -Sein učennici Ježísovi. 2. (n) učtench

jüngerhaft

— 1371 —

Jünglingschaft

femesel střední stupe mezi uče(n)níkem a tova-
ryšem. — II. j. ~ comp. od jüng. a

jüngerhaft, ~ jüngerlich (~~) a D₂,₃ₚ po
způsobu uče(n)níků, učňovský.

Jüngerschaft (~~) f. E₁₈. 1. uče(n)ničtvi.
2. uče(n)ničtvo, uče(n)niči, sbor uče(n)níků; er
gehržt u i-r ~ patři k jeho uče(n)níkům, jest
z jeho uče(n)níku.

Jungfer (~~) f. E₁₂. 1. F. = Jungfrau a) (talo
jem. o děvčatech nížší stav); alte ~ stará panna;
alte ~ bleiben zůstati starou pannou, zbyti
na ocet. 2. f. = Jungfrau b). 3. = Kammer-
zaden, Zimmerjungfer. 4. příb. (o žeuštilém muž) pa-
nenka. 5. f ~ n wersen = bämmeln. 6. žert. ložní
ohřivadlo, obrivací láhev. 7. spalek (k němuž
jsou vezní príkování). 8. bot.: ~ im Grünen o
in Haaren, im Reß = Braut 4. a); nadte ~ =
Herbzeitlofe; verwundte ~ = Wurkänte. 9. zo.
Libelle: umnudtje ~ = Jungfrau d). 10. 0 do-
räzeci nástavek u beranidla ~ = Ranne).
11. plav. = Anfier.

Jungfer... (~~) = Jungfern...

Jüngferchen (~~), Jüngferlein (~~) n. E
(dim. od Jungfer) panenka

jüngferlich, jungfer(n)haft (~~) I. a D₂,₃₃
panenský, divere upejpavý; ~ thum upejper
se. — v. II. Rüngferlichkeit (~~) f. E₁₈ pa-
nenkost. upejpavost.

Jungfer(n)..., jungfer(n)... (~~) ~ akazie f
bot. Acacia virginalis kapinice zavilá; ~ alaum m
chem. prášek třaskavý; ~ apfelbaum m bot.
panenské jablko; ~ augenbraunkraut n bot.
= Achillentraut; ~ baum m bot. = Albeer-
jtrauch: ~ bicne f zo. vela neopolzená, věela
z prvního roje; ~ birne f bot. panenka (hruška);
~ blei n but. jaré olovo, ~ block m plav. = Anfier;
~ blüte f bot. Drosera rotundifolia rosnicka
okrouhlolistá; ~ braten m svíčková rosenčen;
~ brut f zo. plod z rození původního (v ~-ne-
burt); ~ erde f chem. puda panenská; ~ senfier n
0 stav. zastřešene okno, jednosvisí luk
(oblouk); ~ sieber n = Bleidfucht a), b);
~ finger m ~ Goldfänger; ~ geburt f zo.
rozem původní, vývoj panenský, parthe-
nogenese'; ~ glas n min. slída; ~ gold n
ryzi zlato; ~ gras n bot. = Bauchraut;
~ gürtel m pás panenský; ~ haar n bot.: a) =
Frauenbaar 2. a); b) = Goldbaar 2. b); ~ haut f,
~ häntchen n an. blána panenská, věhen;
~ hering m obch. sled z prvního lovu;
~ houig m: a) strdi, stred, b) med od věel
z prvního roje, porožkový med; ~ hoffen m bot.
chmel z prvního roku; ~ In-
fehn fpl. zem. Panenské ostrovy; ~ kamm m
bot. = Hadelfaun; ~ kiele mpl. péra první ja-
kosti; ~ kind n dité svobodné ženské, ne-
manželské dítě; ~ kißel m bot. Clitorea ternatea
žlonka okázalá; ~ kloster n ženský klášter,
klášter jeptišek; ~ knucht m ženkýl, dvořílek,
záletník, f holkár, děvkár; ~ foralle f zo. Oculina
virginica okatka panenská; ~ frankheit f path.
panenská nemoc; u. sm. = Bleidfucht a), b);
~ franz m: a) panenský věnec n vínek; b) bot.
= Ammergrün 2. a); ~ kraut n bot.: = Bei-
iß 1.; b) = Bärentappe 2.; c) = Sudenhut 3. a);
d) = gemeine Bertramwurz; e) = Ammergrün 2. a);
~ krig m d. at. v. divčí válka; ~ leder n obch.

ajbišová pasta; ~ marmor m 0 bayon(ne)ský mramor; ~ milch f panenské mléko; a) mléko v prsou panenských; b) bezzoová tiktura s vodou; ~ moos m bot. Gum prutnik; ~ nabel m bot. Saxifraga hirsuta (punctata) lomikamen srstnatý; ~ nadel f jehlička, špендлиček; ~ nügelcinf n bot. = Dounernette; ~ nelfe f bot. karatiát virginský; ~ ôf n nejlepši olivový olej; ~ palme f bot. Juniperus sabina jalovec chvojka, chvojka klášterská n rajská n rýnská, nefata, možucha, brinka; ~ pergament n obch. velin; ~ pflaume f bot.. a) Comocladia krasovětev; b) panenka druh sliv; ~ quecfilber n přírodní rtut; ~ raub m únos panny n panen; ~ räubcr m únosce panny n panen, děvokrádce; ~ rebe f bot. Ampelopsis hederacea, Hedera quinquefolia loubinec břečtanový, břečtan pětilistý; ~ rede f panenská řeč, první řeč (na při. poslancova v parlamentě); ~ rose f bot. = Gartenrose; ~ schänder m prznitel panen; ~ schändung f (z)przně panny n panen; ~ schlosf n an. = ~ häntchen; ~ schürje f bot. Veratrum nigrum kýchavice černá; ~ schwarm m: a) roj divék; b) věel. první roj (v úle, poro), panenský roj; ~ schwefel m šedá síra; ~ sprung m tel. amt Schwinget poloviční obrat; ~ nand m. panenský stav, panenstvi; ~ siechen n hra; ~ fucht f path. = Bleidfucht a), b); ~ tabak m bot. Nicotiana paniculata tabák latnatý; ~ thürc f 0 u větního mlýnu druhý oddil lopatek; ~ tritt m = Augenfraut c); ~ troſt m bot. = Bauchtraut; ~ wachs n vosk od věel prvního roje, porožkový n jarý n panenský vosk, š. sm. zcela čistý vosk; ~ wagen m P bert. = grüner Auguft (v griin I. 2. a); ~ weck m = Alsenach; ~ wein m: a) samotok (vina); b) = rebe; ~ wurzel f bot.: a) Tamus communis smidline obecný; b) posed černý; ~ winger m f zert. ženský klášter.

Jungfer(n)chaft (~~) f E₁₈, ~ Jungfer(n)=
thum (~~) n D₅ bez pl. 1. panenstvi; der ~ be-
rauben zbaviti panenstvi, zmrhat; zprzni;
die ~ von e-m Mädenhen befemmen dostati první
důkazy přizně od děvčete, dostati děvče
jako pannu. 2. an. = Jungfern-häutchen.

Jungfrau (~~) f E₁₃ v jung...

Jungheit (~~) f E₁₈ mladost (vlavnost).

Jüngling (~~) m E₃ 1. mladík, mládec,
jinoch, panic. 2. bot. = Immortelle a).

Jüngling..., jüngling... (~~) ~ frisch a
sveží jako jinoch; ~ maun m ~ jinoch do-
spívající v muže.

jünglinghaft ~ (~~) a D₂,₃₃; der djen 0 e
Kutabe (Hemei) hoch dospívající v jinocha.

Jünglings...~, jünglings... (~~) ~ alter n
jinošské n mladické stáří; ~ blume f bot. =
Immortelle a); ~ bund m = verein; ~ Jahre npl.
= ~ alter; ~ liebe f láska jinošská n mladická;
~ můžiš a po způsobu jinocha n mladika;
~ verein m spolek jinochů n mladíků n pa-
niců; ~ dristlicher verein spolek křesťanských
jinochů.

Jünglingschaft (~~) f. E₁₈. 1. jinošstvi,
mladictvi. 2. jinošstvo, mladictvo, jinoši,
mladici.

*

Zünglingsthum]

— 1:572 —

[Jussiäa]

Zünglingsthum ⌜(→-) n D₅ = Zünglingchaft 1.

jüngſt (→) sup. od jung (v toto 1. a), 4., 5.;
jako adv. tež →hin] v jung 4. na konec.

Zungthum ⌜(→-) n D₅ bez pl. a) = Zungend; b) vše, co je vlastní mládí.

Juni (↓-) | [lt.] m E₁₅ (tež neskl.) červen.

Juni²... ("2...") -ausſtand m, -tage mpl. (1848) červnové povstání, cervnové dní; -getrcide červnové oblije; -ſaſer m zo. Rhiſotrogus (Scrabaeus) solſticialis chrousteck letní.

junior (↓→) [lt.] a neskl., často abbr. jun. (opak ſenior): Herr Lehmann jun. pan Lehmann jun. (n ml.) (= mladší).

Junius (↓→) [lt.] I. npr. m E₁ v Brutus id. = II. ~ m neskl. = Œni.

Junke (→, ču dž-) [čín.] f E₁₂ plav. džonka↑, džunka↑ (činská lódice).

Junfer (→) m E₆ 1. mladý šlechtic, panic. 2. přš. zemánek, kobylkář.

Junferz..., junferz... (→...) -birne f bot. hruška; -blume f bot. = ſüßlingenzian; -ſiſch m zo. Coris julis kněžík duhový; -hſof m = Artusheſ; -leben n život mladých šlechticů n panicý; fig. veselý život; -mäſig a = junferhajt; -partei f strana kobylkářů, kobylkáři (jako strana); -ſchule f voj. in Moristant škola šlechtická; -treiben n, -wirtſch f hospodářství n řádění kobylkářů; -welt f = Junferhajt.

Junferci (→→) f E₁₈ 1. = Junfer-treiben.

2. mládi šlechticí, panici.

junkerhajt, junferiſch, junkerliſch (↓→) a D₂₁₃ po způsobu mladých šlechticů n paniců, po panicku, panický; přš. kobylkářský; ſid ~ benebmen chovati se jako šlechtic n kavalír.

junfericieren (↓→), junfern (↓→) "n (b) C₁₂ žiti jako kobylkář, žiti vesele, lenošiti.

junkerſiieren (↓→↓) C₁₂ I. vₙ (b) = junferen.

Junkerschaft (↓→) f E₁₈ panictvo, mládi šlechticí.

junkerschaftlich (↓→→) a D₂₁₃ panicý; přš. kobylkářský.

Junkerthum (→-) n D₅ 1. kobylkářství. 2. = Junferhajt.

Junkherr ⌜(→) m E₂₀ = Junter.

Juno (↓-) [lt.] npr. f E₁₈, E₁₅ (pl. tež -nen -↓-) id. (manželka Jovova).

Juno²... ("2...") -ſaſan m zo. Phasianus argus bažant argus; -ſeſte npl. zu azea Junoniny slavnosti v Argu; -kops m hlava Junonina; -thränen fpl. bot. = Cisentraut a); -vogel m zo. = -ſaſan.

junonißch (↓→) a D₂₁₃ junonský, Junonin; fig. majestátní; -er Wudb velebná n majestátní postava.

Junonität (↓→↓) f E₁₈ bez pl. junonské n velebné n majestátní vzezření.

Junta (↓-) [span.] f E₁₃ (pl. -S) id., poradní šromáždění.

juntinißch (↓→) [Giunti, tisk. rod it. v xv. xvi. stol.] a D₂₁₃ ~ Ausgaben Giuntijská vydání.

Jupe (↓-) f E₂₂ = Jeppe L. Jade 1.

Jupiter (↓→) [lt.] npr. m E₆ (gen. tež Ro- bis) Jupiter, gen. Jova: a (nejvyšší bůh starych

hmanůn); b) oběžnice (gen. obv. Jupitera); zert. ⌜

Jupitrin (↓→) f E₁₄ (neskl.) = Œne.

Jupiterlein f (↓→-) n E₄ (dim. od Jupiter) Jupiter(ek).

Jupiter(s)²... ("2...") -hart m: a) bot. Anthyllis barba Jovis úročník bradatý; b) = Dachwurz; -blume f bot., -lichtneſle f bot. Lychnis flos Jovis knotovka (koukol) skvělá; -ſerne f ast. der Trabanten des Jupiters apojo vium, největší vzdálenost družic Jupiterových od planety; -ſeſte npl. slavnosti Jovovy n na počest Jova; -ſiſch m zo. Balaena boops keporák obecný; -náhe f ast. nejmenší vzdálenost měsíců (družic) Jupiterových od planety; -ſchitt m E tes. francouzský n Jupitervů n Jov(iš)ův zámek (zazubený záplaz s šikmým střitemě čepovým a kliný); -berehrer m cititel Jova.

Jura (↓-) I. npr. m E₂₅ zem. der ~ id. (pohoř); geol. = Jurabiloſt; der untere o iehwarze ~ spodní n cerná jura, lias†; der mittlere o braune ~ střední n hnědá jura; der obere o weiſe ~ vrchní n bílá jura. = II. [lt. pl. od jus] npl. ~ studieren studovati práva.

Jura²..., jura²... ("2...") -bewohner(in) f) m obyvatel (pohoři) Jury n pohoří jurského; -bildung f, -formation f jura†, utvar jurský; -dorſ n vesnice) jurská n v pohoří jurském; -formation f v -bildung; -gebeirge npr. n Jura I; -gruppe f skupina jurová n jurská; -kalk ſlein) m geol. jurský vápenee; -kalk-halțiž a obsluhující jurský vápenee; -periode f jurská doba; -ſchicht f geol. vrstva jurská.

Juraſſi- (↓→) m E₆, -in f E₁₉ = Jura-bewohner(in).

juraſſiſch (↓→) a D₂₁₃ jurský, jurový.

Jurament (↓→) [lt.] n E₃ = Čid 1.

Jurat (↓-) [lt.] m E₂₀ 1. = Geidworener.

2. druhdy: jurát† student mající vysvědčení způsobilosti k hodnosti magistra.

juratoriſch (↓→) [lt.] a D₂₁₃ = eidliſ.

Jure (↓-) [lt. od jus] adv.: de jure právem. Jure crediti Einanwortung odevzdání předlužené pozůstalosti.

Jürge f (→) npr. m E₁₇ Jiří, Jirka.

Juridisch (↓→) [lt. a D₂₁₃, juridisch†, právni.

Jurisdiction (↓→) [lt.] f E₁₈ jurisdiće†, moc soudní, soud, pravomoc(nost), š. sm. obor soudní moci, soudní okresi.

Jurisdictions²... (↓→(b)"b...") -norm f předpisy o příslušnosti soudní, jurisdikční norma (j. n.).

Jurisprudenč (↓→) [lt.] f E₁₈ právničtví.

Juriſt (↓-) [lt.] m E₂₀ jurista†, právník.

Juristen²... ("2...") -adel m úřednická šlechta; -stand m stav právnický, právničtví; -tag m sjezd právníků.

Jurifterci f (↓→) [lt.] f E₁₈ právničtví.

juriſtisch (↓→) [lt. a D₂₁₃ právnický.

Jurte (↓-) [rus.] f E₂₂ jurta†, plstěný stan kočovníků.

Jurn (↓-; ču dž-) [angl.] f E₁₈ pl. -š porota.

Jus (↓-) [lt.] nsg. neskl. (pl. Jura v toto II.) id., právo.

Jussiäa ("2...") E₁₅ bot., Jussleu-c f E₂₂ Jussicua peruviana měkčil peruvský.

juł

— 1373 —

[Jurten—...

juſt F (v) [lt.] adv. 1. právě, zrovna; er iſt
~ (eben) auſgegangen právě n zrovna vyſsel.
2. právě, schválně, na vzdory. 3. jako výřok,
zejm. neg. jak se sluší, řádně; im Norden iſt
nicht ~ (Goethe) na severu to není v pořádku.

juſtement F (v̇ ~ v̇) [fr.] = juſt 1., 2.

Juſticiar (~-(~)') [lt.] m E₃ právní (=
Gerichtshalter).

Juſtier... Θ (~-...) ~ſeile f minc. vyrov-
navaci n dostrojný n úpravný n mincěrský
pilník; just(ir)ovaci n adjustovací pilník; ~ma-
ſchine f minc. upravovací n justovací stroj,
třídičí stroj (mincovní); ~wage f vyrovna-
vaci váha.

juſtieren Θ (~-v) [lt.] I. %a C₁₂ adjusto-
vati†, vyrovnavati, upravovati (váhy n penſzo). —
II. % 3- n E₇ bez pl., Juſtierung f E₁₈.

Juſtierer Θ (~-v) [lt.] m E₆ vyrovnač,
upravovač (= Gleichmadjer).

juſtifiieren (~-v̇-v̇) [lt.] I. %a C₁₂ 1. ospra-
vedniti, omlouvati p omluviti. 2. obch. eine
Rechnung ~ účet opraviti. 3. popraviti. —
II. % Juſtifičierung (~-v̇-v̇) [lt.] f E₁₈
k 1. omluva; k 2. oprava; k 3. poprová.

Juſtinian (~-v̇-) [lt.] npr. m E₂₅ id. (eſsaſ
východofinšky v VI. stol.¹).

juſtinianiſch (~-v̇-v̇) a D₂,₃ justiniánský.

Juſtinus (~-v̇-) [lt.] npr. m E₁ id.

Juſtitiär (~-(~)') m E₃ právní.

Juſtiz (~) [lt.] f E₁₈ justice†: a) spraved-
nost; b) spravedlnost, právo; c) právo,
soudní moc, soudnictví; d) soudcové.

Juſtizj... (~v̇...) ~actuar(ius) m soudní
aktuár; ~aufwand m. ~ausflagen fpl. vý-
daje na soudnictví; ~ausſchuss m: a) soudní
komise; b) justiční výbor (k vypracování
zákonů justičních); ~beamte(r) m soudnický
a soudní úředník; ~behörde f soudní úřad;
~collegium n soudní sbor; ~commissär m
soudní komissaŕ; ~commission f == ~aus-
ſchuss; ~etat m rozvrh výdejů na soudy;
~fach n soudní odbor, soudnictví; ~gesetze npl.
zákony soudní; ~gesetzbegründungsach n soudní
zákonodárství; ~gesetzsammlung f sbírka zá-
konů soudních; ~gewalt f moc soudnická;
~hof m soudní dvůr); ćberſter ~hof nejvyšší
soud; ~hofselle f dvorský soud; ~kanzlei f
soudní kancelář; ~maun m právník; ~minis-
ter m ministr spravedlnosti; ~ministerial-
crlands m výnos ministerstva spravedlnosti;
~ministerium n ministerstvo spravedlnosti;
~mord m justiční vražda (poprava nevině odsou-
ného); ~norm f pravidlo soudní; ~organi-
sation f zřízení soudnické; ~palaſt m pa-
lác spravedlnosti, soudní budova; ~pflege f
správa a konání spravedlnosti, soudnictví;
~rath m justiční rada (utw); ~reform f justični
n právní reforma; ~reform-gesetz n zákon
o nápravě spravedlnosti; ~sache f věc n zá-
ležitost právni; ~fenat m soudní senát;
~ſelle f soud; ~ſtillstand m v záležitostech
právních; ~tabelle f soudní výkaz; ~ver-

waltung f, ~wesen n správa justiční n soudní
n soudnictví.

Juſtorium Θ (~-v) (~-v) [lt.] n typ. id., za-
rovnavadlo.

Jut(c) (v̇-)f E₂₂ prov. syrovátka ze slad-
kého mléka.

Jute Θ (~v) f E₁₂, ~hanf (~) m E₃ juta†,
konopi čínské n indské (z Corchorus capsu-
laris (textilis), lohova kulatá n vláknatá,
juta.

Jute... (~v̇...) ~ſaſer f vlákno jutové;
~hanf m juta; ~line-garu n osnova jutová,
osnovová příze jutová; ~tow-garu n outek
jutový, outková příze jutová.

Jüten (~) mpl. E₂₁ Jutové.

jütiſch (~) a D₂,₃ = jiütländiſch.

Jüttland (~v) npr. n E₂₅ Jutsko.

Jüttländer (~v̇) m E₆, ~in f E₁₉ Jut,
f -ka (obyvatel Jutka).

jütländiſch (~v̇) a D₂,₃ jutský.

Jütte (~) f E₂₂ plav.: a) ~ der Uuropardunen
úponkové vyčnivadlo; b) taube ~ e-v Schaluppe
jeřáb ku zdvihání.

Juvabia (~v̇~, či Juvav-) [lt.] npr. f E₁₃
poet. == Zalkburg.

Juvenal (~, čti Juv-) [lt.] npr. m E₃
Juvenal(is) (satyricky dánisk římský).

juvenaliſch (~-v̇-) a D₂,₃ juvenálský.

jubenil (~-v̇-) [lt.] a D₂,₃ mladistvý.

Jubenil (~-v̇-) [lt.] m J inoch.

Juvia-nuſſbaum (~v̇...) [brasıl.] m D₁₁
Bertholletia cœmentsa Juvia ztepiła.

Juwel (~) [fr.] m (n) E₃, Juwelen (~) f
E₂₂ klenot, drahokam; ~en pl. klenoty;
ſalje ~en nepravě n padělané n napodobené
n imitované klenoty.

juwelen (~-v̇-) a D₂,₃ (složený) z klenotů.

Juwelen... (~v̇...) ~arbeit f klenotnická
práce; ~ſaſſung f obruba klenotu; ~gewicht n
obch. váha klenotnická; ~halsband n nákrí-
ník s drahokamy; ~handel m obch. obchod
(s) klenoty n klenotnický; ~händler(in) f m
obch. obchodník (s) klenotník, f -ice;
~käfer m zo. = Brillantläjer; ~käſchen n skřínka
na klenoty; ~künſtler m Θ = Juvelier; ~la-
den m obch. klenotnický krám; ~ſchleife f
směčka diamantová; ~ſchmud m výzdoba
klenoty n drahokamy, okrasa klenotová;
~uhr f hodin(ky) ozdobené drahokamy.

juwelenhäßt (~-v̇-) a D₂,₃ podobný (n na
způsob) klenotu, klenotový.

Juwelier (~) Θ m E₃ klenotník.

Juwelier... (~v̇...) ~arbeit f: a) klenot-
nická práce, klenotnictví; b) klenotnická
práce, klenotnický výrobek; ~(s)frau f kle-
notnice; ~geschäft n, ~laden m obchod n
krám klenotnický n s klenoty; ~kunſt f kle-
notnické umění, klenotnictví; ~waren fpl.
obch. zboží n výrobky klenotnické.

Jur (v̇) m E₁ = Juſſ.

Jurta (~-) [lt.] prp. adv. vedle, podle.

Jurte (~) f E₂, útžižek, vý-

Jurten... (~v̇...) ~register n juxtový
rejstrík.

Některé opravy.

(Důkladný seznam oprav a doplňků vydán bude po ukončení díla. Přispění v této příčině jest vítáno.)

U hesla:

Aalgroppe čti: = mutter místo: mutter.

Abendbad čti: n místo: m.

abšířen čti: die Schoten místo: die Schoten.

Abgeneigtheit čti: f. E₁₃ místo: E₁₃.

abgepfiffen čti: abgepfiffen místo: abgepfiffen.

Abgottanbeter in čti: modloslužebnik, f.-ice
místo: modloslužebnik, -ce.

abgrämen (3. f.) čti: hryze místo: hryže.

Abgrenzungspfeiler čti: m ⊖ místo: ⊖.

abgünstig čti: a D₂,₃ místo: D₂,₃.

abhängen čti: %a C₁₂ místo: C₁₂.

abhürten čti: E₁₃ místo: E₁₃.

Abhub přidej ke 2. fig.: vyvrhel.

abfarren čti před C₁₂: (2,2).

abfarren 2. čti: povoz místo: povoz.

abperren III. čti: ⊖ str. místo: ⊖ stroj.

Adonis 2. bot. přidej: tó -röschen.

Albatros čti: Albatro(f)s místo: Albatros.

Andorn před jdwarzer - schází:

anfechten 1. I. (před 2.) čti: podvracená část
výmeru místo: podvrácená atd.

anrechnen (r. 9.) před fig. čti: 2.

Mezi hesly:

Argentinisch a Argenture schází heslo
Argentit (2,2) m E₃.

U hesla:

aufsuchmen (1. r.) čti: I. 1. místo: 1.

Aufwartefrau čti: f.

ausjeichnen přidej: V. ausgezeichnet a vý-
tečný (adv. -ě), znameitv (adv. -ě).

auszupfen přidej k I.: 2. třepiti, třásniti.

Mezi hesly:

Beistecher a Beistener vlož heslo beistellen
(2,2) %a C₁₂ odl. 1. přistaviti. 2. opatř-
vati, zjednávati.

U hesla:

Belegungs..., přidej: -register n. seznam n
vykaz o připouštění připustný.

Bergtlische čti (za bot.): retbe -tlit.

Bertramfamille čti: = Bertram II. a) místo:
Bertram II. 1.

Bertramwurz čti: = Bertram II. a) místo:
Bertram II. 1.

beschicken (f. 19.) čti: 3. ⊖ místo: 2. ⊕.

beweisen I. čti: I. %a a) místo: I. %a 1. a).

Mezi hesly:

Blattlausähnlich a Blattlausfresser čti
heslo: -lansliege místo: -liege.

U hesla:

Blutkraut čti pod c: Geranium robertinianum
místo Geranium robertianum.

Brand ke 12. přidej: = Mondkalf.

Brant před Prv. čti: 2.

Donnerkeil přidej: c) man. = Belemnit.

U hesla:

Donnerknall vynech: a).

vynech: b. man. = Belemnit.

Drückpumpe přidej: těpe Drückelpumpe.

Mezi hesly:

Ehrenbegleiter a Ehrenbelohnung vlož -be-
leidigung f. urážka na cti.

einbringen přidej: 5. (Berjäumtes nachholen) na-
lraditi, dohoniti eo (promeškaného). 6. (ein-
holen) vybírati peníze.

einführen přidej: 3. vsou(va)ti, vpraviti,
vstrěiti (eo kam); k I. 1. přidej: e-n Ver-
bächten ~ sebrati n zatknouti n odvésti
podezřelce.

einschießen II. přidej: 5. der Saft schießt in
die Flanzen ein míza se nalévá do rostlin.

einnintern III. 1. přidej: ukládati na zimu.

Heslo:

Eisarnika čti: Eisarnica.

U hesla:

Eisenbahnschienenwerk dej na první místo:
válcovna kolejnic.

Eisenbahnzugschranken dej na první místo:
tahaci zábrana železničná.

Za heslem:

Englischdeutsch čti: -pflaster n anglická
naplast.

U hesla:

Erdpriermen (za m bot.) přidej: feiner -pfriemen.

cthographisch za národoslovný přidej: ná-
ru dopisný.

Faience čti před slovy: majolík a kame-
nina mspr.

fegen III. (za %c) čti: N- místo: f.

Froschlöffel čti před: Alisma plantago ge-
meiner -leffel.

grünt (r. 10. zdola) čti: II. místo: I.

grünt II. 2. čti: a) a b) místo: 1. a 2.

Gurke za E₂₂ škrtni: a).

Hebel 2. a) čti: páka, klič, klička místo:
zdvihátko.

Hinterladungs... přidej: w: Hinterlade...

Hinterlader čti: (puška n dělo) místo:
(puška).

Hinterterticharte škrtni: vzdálenost mezi
četami.

Huhaberpapier čti: papír majetníku svědčici
místo: papír vlastníku svědčici.

inspiciieren II. přidej: dohlídka, dozor.

Za heslem:

Intereffenrechnung čti: -vertretung zastou-
pení zájmů.

U hesla:

Jfabelle II. čti: plavák (žlutohnědý) s bílou
hřívou a bílým ohonem místo: kůň hnědo-
žlutý s černou a bílou hřívou.

PROSPEKT.

Německočeský
SLOVNÍK.

Za pomoci četných odborníků sestavuje

Phil. C. Jos. V. Sterzinger.

Přehlíži

Prof. Dr. V. E. Mourek.

Při vší bohatosti literatury české třeba doznati, že v oboru slovní-
kářství jest chuda. Vše, co v příčině této bylo až do nedávné doby vykonáno,
jest, nepočítaje v to slovníky Jungmannův a Kottův, několik kapesních slov-
níků, jež po většině z různých příčin účelu svému daleko nevyhovují. jsouce
především jednak zastaralé, jednak příliš stručné, než aby dostačily všeobecné
potřebě.

Není pochybnosti, že řádné slovníky, tlumočící bohatství nejpředněj-
ších kulturních jazyků na jazyk český a naopak, mají pro rozvoj domácí
vzdělanosti převelikou důležitost. Nemožno však nedoznati, že následkem ne-
ustálého a těsného styku, v nichž řeči česká a německá vlivem okolností žijí,
žádného slovníka nepociítuje se pilnější potřeba, než řádného slovníka ja-
zyka českého a německého.

Slovník německo-český má za úkol položiti vedle všeho bohatství ja-
zyka německého jazyk český ve stejném rozsahu. Úkol řádného slovníka né-
mecko-českého jest tedy dvojí:

1. Slovník musí vyhověti těm, kdož hledají český výraz, jenž by jiná ztlumočil neznámý význam výrazu německého.

2. Slovník musí i těm vyhověti, kdož ke známému významu něme-
cného výrazu hledají neznámý výraz český.

Pokud se týče úkolu prvního, je zřejmo, že slovník musí býti spole-
hlivým a dokonalým rádcem všech, kdož překládají z němčiny aneb se za-
bývají studiem jazyka německého. Po této stránce bude tedy slovník důležitý
pro Čecha, obírajícího se němčinou.

Neméně důležitý je úkol druhý. Je zřejmo, že Němec, znající význam
své mateřstiny, chce-li jej česky stlumočiti, musí sáhnouti k slovníku německo-
českému, spolehaje bezpečně, že slovo hledané nalezne a že nalezené bude

správné. Ale i Čech, jenž dovede přemnohou věc pojmenovati jen po německu,
musí ve slovníku nalézti správné a zvučné slovo české, které je schopno na-
hraditi úplně příslušné slovo německé aneb jeho zkomoleninu.

Majíce všecko toto na mysli, odhodlali jsme se podati veřejnosti nový,
encyklopedický

Slovník německočeský

k jehož sestavení byly vyčerpány co nejdůkladněji nejlepší prameny řeči české, německé i řeči jiných v usilovné snaze, aby dílo stalo se vítaným a užitečným rádcem všem, kdož při studiu či při výkonech svého povolání k němu sáhnou. Jest v ném složen všechen materiál německého jazyka, pokud se slovníkové dá obsáhnouti, a okolnosti, za jakých se kterého výrazu užívá, vždy pečlivě jsou vyznačeny. Terminologie technická přispěním vynikajících odborníků jest tu zpracována v částě velice obsáhlou, jak tomu posud není při žádném slovníku. Touto částí vystupuje poprvé na veřejnosť technická terminologie česká všech oborů v jediném celku. Část grammatická jest v těsném styku s částí slovníkovou postavením přehledných vzorců skloňovacích a časovacích v čele slovníka a číslicemi při kazdém slové ve slovníku odkazujícími k příslušným vzorcům. Ve slovníku jsou vyčerpána slova, frase, přísloví a pořekadla německá z doby starší i z doby novější, jakož i cizí slova v němčině užívaná. Mistopis, horopis a vodopis zejména zemí koruny české jsou v díle zastoupeny tam, kde se výrazy německé odchylují od českých. Zároveň bylo přihlíženo i k moderním výrazům z oboru samosprávy, politiky a různých zařízení veřejných.

Vzhledem k tomu, že slovník na takovýchto základech založený a s takovou důkladností co do množství i jakosti zpracovaný stane se dílem pro literaturu naši i praktický život vysoce důležitým a že mimo to bude jedinym encyklopedickým slovníkem řeči české a německé, nadějeme se, že setká se s přízní všude tam, kde jeví se zájem o řeč a literaturu německou a kde pociťuje se potřeba spolehlivého rádce ve všech pochybnostech.

Veškeré školy a ústavy vzdělavací, knihovny veřejné i sou-
kromé, úřady státní i samosprávné, závody průmyslové, obchodní
a hospodářské a konečně všichni vzdělaní jednotlivci bez rozdílu stavu
a zaměstnání naleznou v novém slovníku dílo v každé příčině cenné a
užitečné.

Vznášíme tudíž k veškeré české intelligenci snažnou žádost,
aby nákladné dílo toto, v jehož vydávání uvazuje se jednotlivec, po
zásluze také mravně i hmotně co nejvydatněji podporovala a tím
ke zdárnému ukončení jeho v zájmu obecné potřeby přispěla.

Slovník německočeský bude vycházeti v sešitech po 40 kr. as ve
lhůtách čtrnáctidenních (celkem as 60 sešitů). Předpláceti lze: na 5 sešitů
zl. 2, na 10 sešitů zl. 4, na 20 sešitů zl. 8 i s poštovní zásilkou.

Nakladatelství J. Otty v Praze.

Hovorna redakce.

Od vydání 1. sešitu Slovníka došlo nás mnoho dopisů jevících upřímný zájem o nové dilo.

Zejména vítány nám byly pokyny směřující k zdokonalení slovníka, jimiž se milerádi budeme v budoucnosti říditi. Za všecky projevy tyto vzdáváme upřímný dík

Dovolujeme si opět ujistiti každého, že sebe nepatrnější doplněk, oprava a pokyn jsou nám vítány.

Také neupfráme nikomu právo kritiky, jen bychom si přáli, aby každý, než o něčem pronese soud, náležitě se informoval a srovnal slovník náš s velikými slovníky německými, se Sachs-Villatem, Sandersem. Grimmem atd. Potom by se nemohlo státi, jako se již stalo, aby se nám za nesprávnost vytýkalo, v čem jsme spravovali se nejlepšími dnes existujícími vzory. To platí zejména o vzorcích skloňovacích a časovacích, jež jsme — mimo imperativy sloves, které jsou z Willomitzrovy něm. mluvnice, pro něm. střední školy approbované — jinak beze změny vzali ze Sachs-Villata. Jak výslovně řečeno jest v naší prozatímní předmluvě, a o značkách quantity a přízvuku, jež jsou z téhož pramene a zakládají se na přesném stanovení komise, složené z vynikajících odborníkův a učencův německých.

P. T. P. Kar. Vr., kapl. v B. u Stř. Substantiva ženská patřící k i-kmenům píseme s tvrdou koncovkou st podle učebnice zavedené na českých školách středních, která dojista nepropaguje žádných „zbytečných a darebných novot a osekávání naší řeči“

Chif. A. J. Karlovy Vary. Na výrazy poštovní Vámi uvedené dojde. V oboru tomto přislíbil nám laskavé přispění p. pošt. rada Wanka.

P. T. J. Ch., kníž. 1. adí. Díky. Prosíme o laskavé zasláui slíbeného.

P. T. p. J. R, c. k. prof. ve V. Cizí slova v némčině uživaná budou ve slovník pojata všecka, aby étenářstvo bylo usetřeno potřeby různých slovníků cizojazyčných.

Opravy k 1. sešitu.

Heslo: abändern za 2 b) práv. čti nález změniti místo rozsudek zrušiti.

Heslo: Abend... čti bad n místo bad m.

Heslo: abhurten čti E₁₃ místo E₁₂

Heslo: abkarren za 2. čti považ místo povoz.

# Věstník literární.

## Novinky vydané nákladem J. Otty v Praze.

Anthologie z básní Jaroslava Vrchlického. Nákladem J. Otty v Praze. Vyšel sešit 1. Cena 15 kr. — Tedy Anthologie z básní Jaroslava Vrchlického. Mnoho se napsalo, že by bylo potřebí takové knihy, prvé přání, tušime, ovzalo se při letošní oslavě 40. narozenin slovutného básníka, a přání to čím dále, tím většího nabývalo ohlasn. Byly činěny různé návrhy, a hle, nyní básnik se chopil práce sám, aě, jak v předmulvě pravi, dlouho se bránil. Však obávaje se, že by si dokoliv mohl udělati pohodlné Anthologii z jeho spisů sám, a že by snad mohl nškoditi jeho intencím uměleckým, podjal se k žádosti nakladatele J. Otty sestavení této knihy. Vybřána je ze spisů od „Z hlubin“ až k „Moji sonatě“, ovšem s pominutím skladěb rozsáhlejšich. Prof. Albert v jubilejní brožuře v hlavních obrysech naznačil anthologii, a Vrchlický jeho soudu namnoze se přidržel. Neklameme se snad, domníváme-li se, že kniha tato uvítána bude srdečné a až i poučkud dychtivě po ni sáhne každý v obcenstva českého, kdo činí nároky slouti vzdělancem a národovcem. Jaroslav Vrchlický jest nejvěrši básník český a tudiž náleži i k povinnostem české intelligence, aby jeho spisy знаła, a aby Vrchlický zastoupen byl v knihovně každého. U Němču se slavnou dvojicí básniků Göthem a Schillerem setkáte se všude a kde u nás s Vrchlickým a Čechem? Anthologie umožní poznati Vrchlického v hlavních obrysech, nebo Anthologie tato podá nejrazivitéjší a nejlepší, co básník napsal. A kdo Anthologii si opatří, bude mítí Vrchlického v podstatných částech celého Knihu tato vyjde as v 15 sešitěch krásně úpravy. Před platití lze: na 10 sešitů 1 zl. 50 kr., na 15 sešitů 2 zl. 25 kr.

Potulky královny Mab. Básně Jaroslava Vrchlického. (Salonní bibl. sv. 86.) Cena 1 zl 20 kr.

Básník tuto knihu končí „Epilogem“, v němž praví:

> „Vim, barvy jsou zde bledší, než mým zvykem.“ Ale čtenář nepřisvědčí. „Potulky královny Mab“ jsou barev pestrých a sytých, z knihy vane vůně a teplo, nebo Vrchlický otevirá ji své srdce dokořán, jak cití, tak mluví. A kterak neodolatelně Vrchlický verši mluviti umí, přátelům poesie je známo. Učíňme jen zmínku o obrázcích „Tři divčí profilý: Tilda, Nevermore, Dceruška pana učitele“. Obrázky tyto vynikají pravdou životní, jemnou vroueností; krásná je kresba prostého kůru vesnického chrámu. Však přežítěte na příklad i báseň „Předměstí“ nebo „Květinařka“. Shle ládá se tu ovšem s kresbou jakoby sběrné načrtnuton, čtete zprvu lhostejně, ale na konec nežůstanete chladni.

> „Potulky královny Mab“ rozdělil Vrchlický v oddíly: „Postavy a postavičky“, „Ferie“, „Puk zpívá“, „Pohádky“

Na božích cestách. Román od Björnstjerna Björnsona. Z norského přeložil Hugo Kosterka Seš. 1. a 2. „Ottovy Laciné knihovny národní sešity 43. a 44) Sešit stojí 10 kr.

Dilo velké ceny literární. Kdo čet „Dědičti Kurtův“, zvědav sáhne po této knize. A již na počátku poznává Björnsona — jeho milý, zvláštní způsob vyprávění I zde na scenn vystupnje mládež. Ole Tuft, hoch samotář, ošetřující nemočně a v blouznivém náděni připravující se potaji na misionářství, jakož i divka Josefina získají hned na počátku sympathie čtenářstva. Kniha „Na božích cestách“ bude vítana všem odběratelům.

Romanticka škola ve Franckli, samostatná čáš slavučho Brandesova dila „Hlavní proudy literatury století devatenáctého“. Z dánšiny přeložila Anežka Schulzová. V sešitěch po 20 kr.

V druhém právě vydaném sešitě končí staf o Nodierovi, označujícím nejkrajnější bod fantastiálnosti ve francouzské literatuře let třicátých. Dále jsou stati o vlivech cizích a vlivu domácím na obrození literatury francouzské. Brandes správně oceňuje vliv cizi, ale míni, že hlavní zásluhu o obrození přece nemá cizina, spíše že ji má nález či opětné objevení národní veličiny o níž nikdo neměl ani tušeni. Jako na počátku nově doby popud k humanismu italskému dalo vykopáni prvyních soch, jež tak dlouho byly spočivaly v zemi, tak popud k poetické revoluci ve Francii dalo nalezení, sebrání a vydání básní André Chéniera v r. 1819.

Živy, časopisu při odnického, ukončen je právě vydaným 10 sešitami ročník III.

V úvodních článku sešitu tohoto pojednává prof Rašman o „moderním průmyslu chemickém“. Ze všech hmotný nížitek človéku nesoučích projevů ducha lidského snad nejžásněji vyvinul se v našem století průmysl chemický. V článku „Moderní průmysl chemický“ rozmach tento před čtenářem rozvinut velmi jasně a poutavě. Dále doporučujeme čtenářům článek dra. Lásky „O slunci.“ Veškeren náš život jak oběčanský tak i organický souvisí úzce se sluncem. Ono nas probozi za jitra k životu, a když do denní klopotné práci nastává nutnost odpočínku, tu uchylnje se opět v jiné kraje, aby dopřálo nám blahodárné tmy. Samo však neustává nikdy v práci své Zapadající v jedné končině, vychází v krajích jiných a tak od věků s přesnosti neomylnou vykonává svoji práci. V celé přírodě jest málo tak tajúplných, tak velevýznamných zjevů jako Slunce.

Kromě článků těchto jest v sešitě hojně zajímavých drobnosti a zpráv. Jsou tu také nekrology slavných zemřelych přírodozpytců v r. 1893.

Přehlídne-li nyní najednou čtenář ukončený tento ročník, shledá, že Živa poskytuje množství cenného poučení, a to ze všech oborů přírodních věd. První sešit nového ročníku vyjde 15. prosince t. r.

Listárna redakce.

Opatrné strážce správnosti německého textu prosíme snažuč, aby tím jisti byli, že v dile našem není obsaženo nic, co bychom nebyli z některého z uznaných velikých slovníků od Grimma, M. Heyne, Sachsa-Villatta, D. Sanderse buď přímo vyčerpali, nebo aspoň v nich doloženo nalezli. Látky jest o sobě příliš mnoho, a příliš nesnadno ji směstnati, aby naš napadnouti mohlo něco z vlastního přivymýšleti.

Samo sebou zřejmo, že vše, co jakkoli vypadá podezřele, uvažujeme se zdvojenou pečlivostí. Ale právě všelicos, co se nesprávným zdá, skutkem není nesprávno, a užívají toho Německu, vysoko povznesení nad podezření slavismů, bez všelikých výtek nebo rozpaků.

Také by nemělo se zapomínati, že slovník nikterak nepředpisuje, nýbrž jediné a pouze jen zapisuje.

Bylo by bolou zbytečností, kdybychom zde ukazovali k tomu, kterak snadno se kritisuje a jak nesnadno, ano nemožno jest se všem zachovati. Tak na př. jedněm se zdá, že z mluvy obecné přijímáme příliš málo, jiným, že příliš mnoho. My však tuto, jako všude jinde, vynasnažujeme se, pokud možná, uhoditi na zlatou stezku střední a jí se přidržeti.

P. T. p. A. Čt... a v Klat. Part. praet. jsou všecka pod hesly příslušných infinitivů, ab gesagt pod absagen atd. Substantiva verbální též: Abhöfung pod „abhöfen“ Abgleichstange str. 26. 1. loupec řád. 2. zdola.

Nákladem J. Otty v Praze

počalo právě vycházeti skvostné illustrované dílo:

KRUŠNÉ HORY
a
POOHŘÍ.

Dílo toto rediguje slovutný spisovatel Alois Jirásek.

S mnoha uměleckymi vyobrazeními.

Vyšel 1. sešit. — Cena 90 kr.

Od starodávných Loun západně počíná se území dávných Lučanů, žírná to krajina, čím dále k Žatci, k odvěkému svému středišti, tím úrodnější a výnosnější. Od Loun přes Postoloprty k Žatci je údolí Oharky jeden lub, jedna zahrada. Skvostný jest pohled, který se naskytuje našemu oku s kterékoli výšiny na jihovýchodě Žatecka na planinu tuto až deset hodin cesty dlouhou a taktéž širokou, zdobenou bujnou úrodou a posetou přečetnými a úpravnými osadami. V pozadí jejím spatříme vypínati se mocný, modravý val Krušných Hor, kdežto dále k východu řadí se homolovité kupy Středohorské. Nejúrodnější to snad končina širé naši vlasti — bohužel, že ode dávna již nepříznivým osudem nám vyrvaná a odcizená! — A líčením Žatecka započíná skvostné dílo toto. Již prvý sešit upoutá a zalíbí se krásnými vyobrazeními a zajímavým i poučným popisem.

Lze také předplatiti: na 5 sešitů zl. 4·50, na 10 sešitů zl. 9·50 i s poštovní zásýlkou.

Na ukázku 1. sešit račte žádati

buď v nejbližším knihkupectví aneb v

Listárna redakce.

P. T. p. O. F. Simmering: Pod heslem „abjezen“ str. 61. sloupec 1., řádek 1. 2. zdola. Každému příštimu dotazu ochotně vyhovíme.

Nákladem J. Otty v Praze

KRUŠNÉ HORY
a
POOHŘÍ.

S mnoha uměleckými vyobrazeními.

(Dílo toto jest samostatná část velikého monumentálního díla Čechy).

Vyšel 1. sešit. * Cena 90 kr.

Obsah prvého sešitu.

I. Text:

Jaroslav Vrchlický uvádí čtenáře nadšenou básní v krásné Poohří, bohaté úrodou i léčivými zřídly. Mnohé z těch půvabných krajin bývaly i jazykem naše; teď tu naše mateřština tězko zápasí o své právo. Mané vzpomíná na své pouti na velikého humanistu Bohuslava Hasištejnského z Lobkovic. Jehož laur básnický v „rodné půdě bez plodů zůstal“, a již poutá jeho píseň skutečnost těžkou otázkou dělnickou. Však v trud reflexí šlehne jako paprslek světlá vzpomínka na veliký boj našich předků u Chlumce a krásný zpev vyznívá vroucí důvěrou v lepší budoucnost naší národnosti i v těchto končinách nyní nám nepřátelských.

F. Bernau, důkladný znalec severních končin naší vlasti, vede nás nejprve krajinami bývalých Lučanů, od Loun přes **Lenešice** a **Postoloprty** do staroslavného **Žatce**, jehož polohu a památnosti vypisuje. Odtud navštívíme kostel v **Liběšicích**, pak **Ličkov** zajímavý zvláště svou nevšední branou, povšimneme si rodiště kronikáře Hájka. **Libočan**, a některých menších osad, jmenovitě starobylých městeček **Vilémova** a **Radonic**, abychom se pak zastavili na **zámku Vintířovském**.

II. Obrazy:

Ant. Levý: **Knižeci zámek v Postoloprtech. Románský kostel v Lenešicich. Náměstí v Postoloprtech. Stara městská brána v Žatci. Žatecké náměstí. Děkanský chrám v Žatci. Kostelík sv. Václava v Žatci. Dobřičany u Žatce. Ličkov. Kostel Liběšický. Libočany. Žabokliky. Kartony:** Brána v zámku Ličkovickém. Žatec od západu.

Račte žádati 1. sešit na ukázku.

Lze také předplatiti: na 5 sešitů zl. 450, na 10 sešitů zl. 90 — i s poštovní zásylkou bud v nejbližším knihkupectví aneb v

nakladatelství J. Otty v Praze.

# „ŽIVA”

## ČASOPIS PŘÍRODNICKÝ.

Redaktori:

Dr. Boh. Rayman,
prof. chemie na české universitě

Dr. Fr. Mareš,
prof. fysiologie na české univ.

### Ročník IV.

Vyšel právě

sešit 3.

s následujícím obsahem:

Cholera a disposice místní i časová. Podává Dr. Gustav Kabrhel, profesor hygieny při české universitě. — Některé obrázky jarní vegetace v Bulharsku. Podává J. Velenovský. (Dok.) — Rozhledy. O nejnovějších badáních geofysikálních. (Se 4 vyobr.) — O diamantu. — Védecké výpravy dra. šl. Drygalského do Grónska. (Dok.) — Směs. Nejstarší universita. — Život za nízké teploty. — Co stojí ruka. — Fosfor v ivém organismu. — Dámy a věda. — Nebeská mana z Diarbekiru. — Přirozený výběr u člověka. — Výroba lihu z rašeliny. — Fossilní příbuzní ptakopysků. — Zprávy osobní: N. I. Lobačevskij. — MUDr. Jos. Šícha — Emil Weyr — A. Salaba. — Zprávy spolkové. Spolek českých chemiků v Praze. — Rozhledy astronómické. — Ukazy na obloze. — Meteorologická pozorování z rozhledny na Petřině.

„Živa“ vychází nákladem J. Otty v Praze 15. každého měsíce (vyjma měsíce červenec a srpen) v sešitech o 32 stranách velké osmerky a předplácí se na půl roku 2 zl. 50 kr., na celý rok 5 zl.

Nákladem J. Otty v Praze
vychazi

## ANTHOLOGIE
z básní

### JAROSLAVA VRCHLICKÉHO.

Kniha tato bude obsahovati asi 300 básní a rozdělena jest v těchto sedm oddílů:

I. Vlast. II. Lidstvo. III. Příroda. IV. Umění. V. Láska. VI. Život. VII. Romance ballady. legendy atd.

V Anthologii podáno bude to nejrázovitější a nejlepší, co Vrchlický napsal. Vybrána je ze spisů od „Z hlubin“ až k „Moji sonatě“, ovšem s pominutím skladeb rozsáhlejších.

Anthologie vyjde asi v 15 sešitech skvostné úpravy po 15 kr. Předplatiti lze na 10 sešitů 1 zl. 50 kr., na 15 sešitů 2 zl. 25 kr. i s poštovní zásylkou.

### Dosud vyšlo 8 sešitů.

— Na skladě jest ve všech knihnppectvích jakož i u nakladatele. —

Žádejte na ukázku 1. sešit.

Nákladem J. Otty v Praze

vyšly následující

dějepisné spisy:

Úřad podkomořský v Čechách. Příspěvek k dějinám stavu městského v zemích českých. Napsal Dr. Jar. Čelakovský. Cena 90 kr.

Vypsání o mistru Jeronymovi z Prahy. Kronika o Janu Žižkovi. Podle starého rukopisu. Od Jar. Golla. 52 str. Cena 20 kr.

Děje i paměti Brandejsa nad Orlicí. Napsal Dr. F. B. Kadlčík. 360 str. Ve skvostné úpravě s 25 vyobrazeními. Cena zl. 3'—.

Vyrovnání s Uhry roku 1867 a 1877. Historickým úvodem opatřil dr. Ant. Rezek. Cena 60 kr.

Naše znovuzrození. Přehled národního života českého za posledního půl-
století. Napsal Jakub Malý. 969 stran. Cena 4 zl.

Zvolení a korunování Ferdinanda I. za krále Českého r. 1526 a 1527.
Napsal dr. Ant Rezek. 128 str. Cena 1 zl. 20 kr.

Sborník dějepisných prací bývalých žáků V. V. Tomka, vydaný na památku odchodu jeho z university. 148 str. Cena 1 zl. 80 kr.

Sborník historický vydaný na oslavu desítiletého trvání „Klubu historického“ 158 str. Cena 80 kr.

Sborník historický. Vydával a redigoval dr. Ant. Rezek. Ročník I., II., III., IV. Jednotlivé ročníky po 3 zl. 60 kr.

Obrazy z kulturních dějin českých. Napsal Jos. Svátek. Díl I. (315 str.)
Cena 2 zl. 80 kr. Díl II. (327 str.) Cena 2 zl. 60 kr.

Dějiny středověké. Napsal Fr. Šembera. Díl I. Od konce stol. pátého až po Karla Velikého. 568 str. Cena 4 zl. 60 kr. Díl II. Od Karla Velikého až do válek křižáckých. 708 str. Cena 5 zl. 50 kr. Díl III. Doba nad-vlády papežské a válek křižáckých. 768 str. Cena 6 zl.

Spisy Václava Vladivoje Tomka:

Novější dějepis Rakouský od roku 1526 až do roku 1860. 584 stran.
Cena zl. 5'—.

Příběhy kláštera a města Police nad Medhují. S mapkou. 268 stran.
Cena zl. 1'60.

Místopisné paměti města Hradce Králové. 60 str. S mapkou. Cena 60 kr.

Na skladě jak u nakladatele tak i ve všech knihkupectvích.

Nákladem J. Otty v Praze

vyšlo:

Motýlové (Lepidoptera).

ANALYTICKÝ KLÍČ.

Napsal Karel Steinich.

Část I. Motýlové denní i večerní. S 22 obrazy. — Část II. Motýlové noční, a to přístevníci. Se 14 obrazy. — Část III.—IV. Můry, píďalky a drobnušky. S 32 obr. 174 stran. zl. 2·—, kartonované zl. 2·20.

Na splátky

zl. 3·— měsíčně lze obdržeti

velkolepé dílo:

OTTŮV SLOVNÍK NAUČNÝ.

Bližší podmínky na požádání sdělí

Nakladatelství J. Otty v Praze,
Karlovo náměsti č. 34.

Právě vyšlo!

William Shakespeare:

Zkrocení zlé ženy.

Veselohra o pěti jednáních.

Přeložil J. V. Sládek.

124 stran. Cena 60 kr. (Sborníku světové poesie svazek 26.)

Na skladě ve všech knihkupectvích.

Právě vyšlo!

Nákladem J. OTTY v Praze

právě vyšel I. díl

velkolepého románu

Fedora M. Dostojevského

Ruská
knihovna.

Bratří Karamazovi.

Čtyřdílný román.

Přeložil Jaromír Hrubý.

„Bratří Karamazovi“

jsou nejvážnějším, nejdelším a zároveň též posledním románem
Fedora M. Dostojevského, jenž v něm s neobyčejnou silou vy-
kreslil soudobé společenské poměry ruské.

Vzav sobě za úkol protest proti nevěře, tèlesné bezuzdnosti a hrabivosti, Dostojevský postavil do středu svého obrazu rodinu Karamazových, v níž spojil nejvýznačnější črty doby.

Mistrovství v podrobnostech, složitost zápletky, velikost hlavních a charakternost podružných figur a bohatství zajímavých episod jsou hlavní přednosti velkolepé básně, kterou nakladatelství Ottovo právě předkládá českému čtenářstvu v překladu Jaromira Hrubého. Veliký literární a umělecký význam díla, jakož i obliba, které se nesmrtelné plody velikých ruských spisovatelů u intelligence naši těši, opravňují nás k naději, že i „Bratří Karamazovi“ naleznou hojně čtenářův v kruzích našeho obecenstva, jemuž slavný román tento co nejvřeleji dopo ručujeme.

374 stran. Cena zl. 1·50 kr., váz. zl. 1·80 kr.
Velinové vydání vázané zl. 2·50 kr.

## Studujícím středních škol.

Přehled dějin literatury řecké. Se zvláštním zřetelem k žákům středních škol sepsal prof. Gabriel Suran. 87 stran. 60 kr.

Q. Horatia Flakka vybrané básně. Pro česká gymnasia a četbu soukromou upravil a výkladem opatřil prof. Jos. Černý. Díl I. Ódy a epódy. Díl II. Satiny a listy. 320 stran. zl. 1·60.

Legenda o sv. Prokopu. Báseň Jar. Vrchlického. Pro studující středních škol k vydání upravil prof. Fr. Prusík. 140 stran. 54 stran.

Zkušebná duševěda pro střední školy. Sepsal prof. Jan Kapras. 153 str. zl. 1·20. (Schválena minist. vyučování.)

Dějiny církve katolické pro střední školy. Napsal prof. V. Guggenberger. 199 stran, váz. 1·20.

Katolická mravouka. Pro 7. třídu gymnasijní. Napsal prof. V. Guggenberger. 114 stran, váz. 90 kr.

Titi Livi, Ab urbe condita. Libri I. et II. scholarum in usum recensuit Robertus Novák. 124 stran. 50 kr. Libri XXI. et XXII. 116 str. 50 kr.

Objednávky přijímá každé knihkupectví, zejména však

Dvě novinky.

Alexandr Puškin:

Dvě novinky.

### Výbor menších básní.

Přeložila

Eliška Krásnohorská.

(„Sborníku světové poesie“ svazek 27.) 92 stran.

Cena 40 kr.

### È MORTA.

Básně Jaroslava Vrchlického.

Druhé, valně rozmnožené vydání.

64 stran. Cena 50 kr.

Na skladě ve všech knihkupectvích, rovněž v

MLUVNICE.

Mluvnice ruského jazyka. Sepsal Čeněk Šercl.
Část I. 236 stran. 2 zl. 40 kr. Část II. a III.
2 zl 20 kr.

Mluvnice slovinského jazyka. Sepsal J. V.
Lego. Druhé, doplněné vydání. 120 stran.
90 kr.

Učebná i cvičebná kniha jazyka německého
Pro školy měšťanské a pro vyšší třídy škol
obecných sepsal Jos. Auštěcký. Druhé, oprav-
vené vydání. 239 stran, váz. 1 zl.

Sbírka francouzského čtení. Pro měšťanské
i jiné školy sestavila Julie Emingrová. 144
stran. Kartonováno 1 zl.

Lehrbuch der böhmischen Sprache für deut-
sche Volksschulen von Aegydius Březina.
I. Theil. 95 stran, váz. 40 kr.
II. Theil. 192 stran, váz. 60 kr.
III. Theil. 267 stran, váz. 80 kr.
(Vys. c. k. ministerstvem schválené.)

K dostání ve všech knihkupectvích, zejména
však v

Frukar, Ad., Zeměpisné obrazy pro mládež česko-slovanskou. Folio. Seš. I.
Praha. Hrad královský. Cena 60 kr. Sešit II. Praha. Město. Cena 60 kr.

Herrmann, Emil, JUDr., O směnkách. Pro školy a ku všeobecnému poučení. Čtvrté, rozšířené vydání. 1892. 134 stran. 8º. 60 kr.

— Kurzgefasste Wechsellehre für Haus und Schule. 1873 144 stran. 8°. 60 kr.

Kneidl, Frant., Obrazy minci v Rakousko-Uhersku uživaných. Tab. I. 60 kr.
Napnuté na lepence aneb na lištách 1 zl.

— Münzen der Österreichisch-Ungarischen Monarchie. Tafel I. 60 kr. Napanuté na lepence aneb na lištách 1 zl.

Mollenda, Alois. Hlasatel povětrnosti. Stručný výklad veškerých proměn povětrnosti s praktickým návodem, jak poznati příští povětrnost. S 13 obrázky v textu. 1886. 8º. 74 str. 60 kr.

Nápisy do škol. Sestavil F. A. Zeman. Sešit I. (6 listů.) Folio. 50 kr.

Popp, Ant., Medaillony králů českých. Modeloval. 1891. Velikost 86×59 cm.
60 kr.

Emingerová, Julie, Sbírka francouzského čtení. Pro měšťanské a jiné školy sestavila. 8º. 144 stran. 1893. Cena kartonovaného výtisku 1 zl.

Steinich, Karel, Motýlové. Lepidoptera. Analytický klič. Část I.—IV. Lex. 8º 1983—85.

I. Motýlové denní i večerní. Rhopalocera. Crepusculariae. S 22 vyobrazeními. 1883. 52 str. 60 kr.

Motýlové noční, a to přástevníci. Bombyces. Se 14 vyobrazeními. 1884.
Strana 53—87. 50 kr.

III., IV. Můry, pídalky a drobnušky. Noctuae. Geometrae. Microlepidoptera. Se 32 vyobrazeními. 1885. Str. 88—174. 90 kr.

Úplné ve svazku. 1885. 174 stran. Lex. 8º. Brožované 2 zl., kartonované 2 zl. 20 kr.

## Pro střední školy.

Q. Horatia Flakka Vybrané básně. Pro česká gymnasia a četbu soukromou upravil a výkladem opatřil prof. Jos. Černý. Díl I. Ódy a epódy. Díl II. Satiry a listy. 320 stran. zl. 1·60.

Katolická mravouka. Pro sedmou třídu gymnasijsní. Napsal V. Guggenberger. 114 stran, váz. 90 kr.

Titi Livi: Ab urbe condita. Libri I. et II. Scholarum in usum recensuit Robertus Novák. 124 stran. 50 kr.

Titi Livi: Ab urbe condita. Libri XXI. et XXII. Scholarum in usum recensuit Robertus Novák. 116 str. Snížená cena 50 kr.

Bibliotéka mládeže studující, vydávaná péčí Ústředního spolku učitelstva středních škol českých. Serie II. Číslo I.: Legenda o sv. Prokopu. Básěň Jar. Vrchlického. K vydání upravil prof. Fr. Prusik. S podobiznou spisovatele. 1888. 12º. 140 stran. 54 kr.

Přehled dějin literatury řecké. Se zvláštním zřetelem k žákům středních škol sepsal prof. Gabriel Šuran. 87 stran. 60 kr.

Král, Josef, O scenerii řeckého divadla. 28 stran. 8º. 30 kr.

Král, Josef, *O tanci antickém*. 1884. 31 str. 8º. 36 kr.

Studnička Dr., Fr., *Algebra pro vyšší třídy škol středních*. S 12 dřevo-
rytinami. Druhé, skoro nezměněné vydání. 1879. 8º. 172 str. 1 zl. 30 kr.,
vázané 1 zl. 40 kr.

— Všeobecné tvarosloví algebraické, čili nauka o konečných i nekonečných součtech čili řadách, součinech a podilech čili řetězcích. 1880. Lex. 8º. 238 str. 3 zl.

Sully, James, *Nástin psychologie se zvláštním zřetelem k theorii vychova-
telství*. Se svolením spisovatelovým přeložil J. Škoda, c. k. professor.
1891. v. 8º. 496 stran. 4 zl. 60 kr.

Prášek, Dr., Justin V., *Athény. Črty cestopisné a vzpominky z minulosti.*
S mnoha vyobrazeními. 1890. Lex. 8º 392 str. 3 zl. 60 kr., skvostně
váz. 5 zl. 50 kr.

Pro vysoké školy české.

Durdík Dr. J., *Dějepisný nástin filosofie řecké*. 8º. Sešit I. 80 stran. 1892.
Cena 80 kr.

— *Dějiny filosofie nejnovější*. 1887. 426 stran. v. 8º. 4 zl. 40 kr.

Hanel, Prof. Dr. J. J., Říšské i právní dějiny německé. Se zvláštním zřete-
lem k zemím rakouským. Sešit 1., 2., 3. 1886—90. 288 str. 8º. Cena se-
šitu 90 kr.
Díl I. (Sešit 1—3) Cena 2 zl. 70 kr.

Heyrovský, Dr. Leop., *Instituce římského práva*. Úplné. Druhé, opravené a rozmnožené vydání. 8º. 1894. 560 stran. Cena 5 zl.

Randa, Dr. Ant., *O závazcích k náhradě škody z činů nedovolených, pak o úrocích dle rakouského práva občanského*. Páté vydání. 1891. 90 stran. v. 8º. 1 zl. 20 kr.

— *Soukromé obchodní právo rakouské*. Třetí, rozmnožené vydání, zření maje na uherský obchodní zákonník. Lex. 8º. Sešit I. II. 1894. 161 str. Cena 1 zl. 80 kr. Sešit III. 2. vyd. 1892. 151 až 291 str. Cena 1 zl. 80 kr.

— *Úvaha o vládní osnově akciového zákona, předložené r. 1883* sněmovně poslanecké. Přednáška, kterouž měl při installaci své za rektora c. k. českých vysokých škol Karlo-Ferdinandských dne 31. ríjna 1883. 8º. 12 str. 24 kr.

Storch, JUDr. Fr., Řízení trestní rakouské v pořádku systematickém. Díl I. Sešit 1.—3. 1883 až 1887. 8º.
1. Úvod, 1883. Str. 1—128. 1 zl. 20 kr.

2. Nauky všeobecné. 1887. Strana 129—256. 1 zl. 50 kr.

3. 1887. 257—396. 1 zl. 80 kr.

Úplné ve svazku. 1887. 396 stran. 8º. brož. 4 zl. 50 kr.

Šikl, dr. Heřman, *Držba dle rakouského práva v pořádku systematickém*.
Podle spisů a přednášek dra. A. Randy. 1890. Lex. 8º. Sešit 1. 88 stran.
Cena 1 zl.

Tomek, Václ. Vlad., *Novější dějepis rakouský*. Od r. 1526 do r. 1860. 1887.
8º. 584 stran. 5 zl.

— Též v sešitech č. 1.—11. po 40 kr., dvojitý seš. 12. a 13. za 60 kr.

Zucker, A., Prof. Dr., *Aprise a loial enquête*. Příspěvek k nauce o vývoji moderního rízení trestního. 1886. 8º. 102 str. 2 zl.

Nákladem J. Otty v Praze

právě vyšel:

BRUS JAZYKA ČESKÉHO,

který sestavila

komise širším sborem Matice české zřízená.

Vydání třetí, úplně změněné a rozmnožené.

432 stran.

Cena zl. 2-50.

BRUS

BRUS

BRUS

BRUS

BRUS

BRUS

BRUS

BRUS

Komise v předmluvě praví:

Nové vydání toto liší se od obou předchozích velmi podstatně. Veškery články byly namnoze úplně přepracovány a přizpůsobeny hlavně potřebě praktické...

Upravujíc nové vydání, komise hleděla všude přibližiti se mluvnici české, které nyní téměř všeobecně se uživá, totiž mluvnici Gebaurově. Vzdělávajíc toto vydání, komise držela se jaksi uprostřed mezi stanoviskem přísně konservativním a novotářským: trvala na stanovisku Jungmannově a Palackého, pokud se týče rozvíjení jazyka, a měla za hlavní pramen doby Veleslavínské, při tom však zároveň přístupna byla novotám mirným, jichž potřeba ukazuje se prodlením času a novodobým rozvojem literárním. ... Že při práci všimáno si novějších praci a kritik v oboru české filologie, rozumi se samo sebou... Novou úpravou vnější i vnitřní komise doufá, že se zavděčila hlavně praktickému užitku, jemuž Brus předevšim jest určen.

Hlas kritiky:

Z četných posudků uvádíme, co praví o vydání tomto „Komenský“:

„První vydání důležité knihy této vyšlo na světlo r. 1877 a téhož skoro roku na sklonku bylo úplně rozebráno. Vydání druhé, pořízené na sklonku r. 1881, prodávalo se až do letošního roku, v němž dočkali jsme se vydáni třetího, jež nad obě vydáni předešlá předči vhodnějším uspořádáním i bohatostí materiálu.“

Na skladé jest ve všech knihkupectvích jakož i u nakladatele.

DOJMY
Z PŘÍRODY A SPOLEČNOSTI.

ŘADA PRACÍ

JOSEFA K. ŠLEJHARA.

Každá literatura mohla by se honositi takovým spisovatelem jako je Šlejhar. Není v začáteích, je už hotovým, hluboce cítícím, dobře vyzbrojeným člověkem. o jehož krunýř lámou se bezmocné šípy a oštěpy, ať už otevřeně nebo potajemně proti němu házených rad a invektiv. Je svůj, tak samostatně svůj při vší své jednostrannosti a domnělé ztrnulosti formy, že je naprosto zbytečno, častovati jej výčitkami a dobře míněnými dotazy, proč není širší, rozmanitější, proč není také bílý, když dovede být černým, proč nezpívá také diskant, když tak známenitě ovládá hlubší polohy.

Najednou tolik domněnek, tolik starostí o něj a mohl přece být už dávno znám — od roku 1885 — bezmála po celých deset let a už před tím objevovaly se krásné jeho práce po belletristických našich listech a kdybychom jednou byli četli o něm čestnou nějakou zmínku v době, kdy toho mladý talent potřebuje nejvíce v zájmu nechápavého publika a stejně tak nechápavých redakcí! Zatím kolovaly dobře zaručené pověsti, že Šlejhar marné bloudí se svými rukopisy od stolu ke stolu, ode dveří ke dveřím a nikde nebylo tolik odvahy, nikde tolik porozumění pro mladou tu sílu, aby zavolána byla v přístřeší a aby se jí dostalo. Čeho se tak lehce a hravě dostává časem i nejposlednějším z posledních. Míníme souborné vydání jeho prací v knize. Čestná ta zásluha připadla Ottově firmě, bez ní bůh ví jak dlouho ještě by se byl Šlejhar potácel od jednoho prahu ke druhému, až by snad v něm zvítězila resignace: nechat všeho a starat se o věci vezdejší. Nakladatelstvím, „Hlasu Národa“ vydána byla posud nejlepší jeho práce „Kuře melancholik“ — a kdyby byl jediný časopis slovem pípuul o originelní té knížečce. — Nic. — Jen „Literární Listy“ přinesly delší studii o této publikaci, delší než byla Šlejharova knížka sama. Tam bylo s durazem a poprvé na něj upozorněno jako na talent prvního řádu, tam zcela určitě a bez ohledu bylo ukázáno na to, jak vzácná ta publikace byla na celé čáře umlčena, a přece ani to nic nepomohlo. Šlejhar byl znovu umlčen, zastrčen v zapomenutí. Teprv nyní, kdy vydána byla jeho sbírka nákladem vážené firmy Ottovy, začínají se trousiti referáty o něm a kritiky, ale i tu převládá jakýsi obledný, reservní ton. Nežádáme pro něho žádných opilých dithyrambů, žádných reklamních výkřiků, ale aspoň důkladné porozumění a těsnější přílnutí k tomu, co podává.

Nedivili bychom se, kdyby Šlejhar každého soudného člověka nechal v nějaké nerozhodnosti o svém talentu a ceně svých prací. Ale tu leží kniha, která náleží přímo budoucnosti. Tak je divná, tak originelní, tak rozhodná svým stylem, svým názorem na život, svým jazykem, vším, co tvoři jádro ryzího umění. Je pravda, obsah jeho praci je dost jednotvárný. Je to jedna, už z „Kuřete melancholika“ dobře známá struna. na kterou hude různé variace o bídě, nouzi, utrpení, hladu a lidské bestiálnosti, prázdnotě lidských

*) Tiskem a nákladem J Otty v Praze. 251 stran Cena 1 zl. 20 kr.

srdcí, krvelačném vykořistování slabších, bezmocných, resignaci se poddáva-
jících bytostí, ale to všechno, celý ten koncert stlumených i křičících zvuků
o jedné struně je tak mohutný, tak silný, tak procítěný, že přemůžete hra-
čkou pocit jednotvárnosti a zamyslíte, vžijete se cele v pochmurný jeho svět,
jenom když chcete. Není to svět celý, ale je to svět pravdivý se všemi svými
úděsy a hrůzami, se kterým se hryžou a nerovně zápasí jeho postavy. Úsvit
autorova slitování, aureola jeho bolesti rozkládá se nad hlavou každého toho
mrzačka, a nechybí místa, kdy autor sám vybíhá ze své knihy a lomí ru-
kama nad tolikerou bídou v rámci hýřivé a okázale se chvástající civilisace.

V tomto přilnutí Šlejharově k bytostem bitým, zdeptaným, ke zdi při-
máčknutým a rdoušeným v kostnatých rukou všech možných běd a odstrků
leží Šlejharova největší síla. — Ty tajné a hrůzné hlasy, kterými se podobné
protesty vysloviti dají, ovládá s mistrovstvím, kterému není u nás rovného.
Vnitřnímu tomu ovzduší odpovídá i původ i okolí volených osob, všechno
spěje jedním šedým bolným proudem a s ním převaluji se, mizí a znovu
se vynořují zmrzačelé údy lidských obětí. Není pochyby, je to souzvučná píseň
s velikým tím chorálem mocného umění, který doléhá k nám z dalekého Ruska.
Je sourodý tam s témi duchy a řeč jeho nese se sprázněnými zvuky Místy
činí dojem biblického slohu. Každé slovo se zrovna třese na povrchu pohnutím
zvířené duše. Slovo jeho silné, zdravé má na sobě stopy vnitřních těch bojů,
protestů a nářků, které kdy prodělalo jeho nitro nad světem a znovu prodělává
při psaní. Způsob jeho výrazu nedá se zařaditi do žádných mezí a do žád-
ných formulí, do žádných škol. On sám jimi povrhuje a zcela právem. Má
svůj svět, svůj způsob psaní, nepotřebuje receptů. Jen cit ho unáší a jen
citu zpívá svoje písně. Unášen tímto citem, veden halucinacemi svého nitra
neví ani, co píše, jen určitě tuší, co psáti musí, a diví se, když recensenti
shledávají v jeho pracích ty prosulé „hlavní myšlénky“. Nepotřeboval jich,
edbal o jich určení a kombinování mozkem; všechny a bez jeho vědomí
našeptal mu cit, ukázal mu vnitřní jeho zrak. A právě v této polo bezvědomé,
čistě bezprostřední jeho práci vidíme největší a pro budoucnost všechno překoná-
vající jeho sílu. Umění se nemůže chtít, to se musí cítit, nedá se formulovat,
dá se jenom dýchat. Základ jeho je v srdci každého umělce a ne v hlavě. A ne-
pochopí a neporozumí uměleckému dílu nikdo, kdo k němu nepřilne přede-
vším srdcem a pak teprve hlavou. A to pak jenom tak jako na vysvětlenou.
Stane-li se to, pak slova, věty — zdánlivě dost jednoduché a prázdné —
nabývají pro něho jiného života, jiného smyslu. Pak teprv styl začne být
stylem, mluva mluvou, prostá na pohled slova mluví k němu tisícerými ohlasy
nitra. („Babička“.) Zásluhou ruské literatury sem se obrací umění moderního
věku a na této cestě postaví se jenom umění po bok živého náboženství.
Tím, že sdílí s ním jeden mravní základ a na tom buduje, na tom soudí,
plevel odděluje od zrní a mluvou čistě konkretní, účinnou a silnou, protože
citem prohřátou a přesvědčením zmocněnou hlásá to, co lidem uniká v ab-
strakcích a dogmatických výlevech kathedry a tribuny všeho druhu. Velké
té budoucnosti umění nemohou se bránit ani ti, kterým svěřena péče a starost
o učení Kristovo. A úlohu tu vyplní umění tím dřív, čím dokonaleji a čím
hloub se ponoří do toho proudu, kterým se dnes po Evropě valí literatura
ruská. A slovanská, ryze slovanská vůbec. Část této úlohy padá na každého
jednotlivce v rozvoji literárním každého národa podle sil a možnosti. Část
této úlohy cítí patrně v sobě i Šlejhar — zase nevědomky, ale tím určitěji,
že tak cítí bezprostředně. I on hlásá jeden zákon všech a hlásat bude vždycky.
Je to podmínkou i následkem hlubokého jeho talentu, který jej nemůže zavést
na cestuzlou. A jsem rád, že mu na této cestě za svého života po druhé
stisknouti mohu ruku, tentokrát s tím rozdílem, že už nejsem sám. Se mnou
těší se jich víc na všechna shledání s ním v knihách následujících.

V. *Mrštík* v „Lidových Novinách“ 23. září 1894.

evropská Mont Blanc. Pak vydá se na západ, překročí zlatem bohatou Sierru Nevada
a spatří konečně nepřehlednou pláň. Tichého oceanu, až vkročí na skaliska Cliffhousu,
jež jsou lákavým divadlem San Franciska.

Ze zlaté Kalifornie odpluje čtenář s věrným svým tlumočníkem na lodi „Činč“
Tichým oceanem k ostrovům Havajským neboli Sandvičským, zakotvi v hlavním městě
ostrovní té říše, v Honoluluu.

Z ostrovů Havajských odpluje čtenář se spisovatelem do kýženého Žaponska, po-
dnes ještě jako tajemným závojem zakrývaného, ale všude již cizinci přístupného.

V nebeské říši čínského národa bude spisovatel čtenáři průvodčím po Šanghaji při
výtoku mohutného Jang-tse-kiangu a po čínském Babelu, jakýmž jest hlučný Kanton oby-
dlený na vodách i sousi, po britském Hongkongu a portugalském Makau, po Singaporu,
překročí s ním při východním pobřeží Sumaterském beze všeho hluku ekvator, ukáže mu
královnu indického moře, Batavii, a rajské kraje smaragdové Javy, sestoupí s ním, pro-
chodiv velebné pralesy spletené lianami a vonnými orchidejemi, do nitra samých kráterů
a jedem páchnoucích solfatarů, navštívi s ním poloostrov Malacký a sultanát Džohorský,
popluje Indickým oceánem k rubínovému Ceylonu věčně se zelenajícímu, zkřížuje jeho
čárná údolí a horské výšiny s posvátným Adamspikem, zajde do anaradhapurských džonglí,
kde v troskách odpočívají dávnověké památníky kultury staroindické dagoby zvané, za-
měří do slavných jindy měst jižní Indie, do Madury, Trichinopole a Tandzaru, z Madrasu
do Kalkuty a k nebetyčným Hímalajům, pronikne Indii na příč přes Indův nejsvětější Be-
nares, umění plnou Agru, Delhy, Džejporu, Ambir, stády opic oživovaný Achmedabad,
Barodu a Bombay s Elefantonem, zastaví se na vyprahlém Adenu, přepluje plné legend Rudé
moře, přibude do Kahyry, proputnje egyptské kraje a živ a zdráv dotekne se opět po-
svátné půjdy své vlasti.

„Cesta kolem světa“ bude spisem velice poučným a v pravdě vzdělavacím, jímž
původní cestopisná literatura naše nemálo bude zvelebena. Doufáme proto, že nový podnik
náš dojde přízně a podpory veškerého vzdělaného čtenářstva českého, jemuž „Cestu
kolem světa“ co nejvřeleji doporoučíme

Josefa Kořenského „Cesta kolem světa“ bude vycházeti v sličné úpravě s pře-
četnými illustracemi v sešitech po 30 kr.

Celé dílo vyjde ve dvou samostatných dílech, každý asi 20, nejvýše 25 se-
štítů. Přihlášky p. t. odběratelů přijímají všichni páni knihkupci, jakož i podepsané
nakladatelství.

Kořenského „Cestu kolem světa“ lze odebírati též v předplaceni:
na 5 sešitů předplácí se 1 zl. 50 kr. i s poštovní zásylkou

” 10 ” ” ” 3 ” — ” ”
” 20 ” ” ” 6 ” — ” ”

Sešit 1. zašleme ochotně každému na ukázku, kdo o něj požádá.

Nakladatelství J. Otty v Praze,
Karlovo náměstí č. 34.

Listárna redakce.

P. T. p. F. M., L. u B. Odpovíme dopisem.

Ústřední spolek českých profesorů

počal vydávati nákladem J. Otty v Praze

Českou Knihovnu zábavy a poučení.

Do moře rozmanitých sbírek českého čtení padá nová krůpěj touto Knihovnou. Spolek nechce, aby byla zbytečná, nýbrž vytkl jí úkol vážný a velký, a za tím bude kráčeti pevně a věrně. Slohem pečlivě nhlazeným, ladným a každému přístupným má potěšovati srdce i mysl čtenářovu ušlechtilou zábavou a je obohacovati věděním cenným a opravdu potřebným — co možná z oborů posud málo dotknutých.

Všecky vrstvy čtenářstva — a zvláště lidové knihovny — mají tu nacházeti knihy sobě přihodné a milé.

V České Knihovně do roka bude vycházeti 4—6 knih v cenách co nejlevnějších. Aby mládež studující snáze si mohla vše opatřovati, větší knihy vydávány budou v sešitech Právě vydaný 1. sešit obsahuje:

Sbírku pověstí historických lidu českého v Čechách, na Moravě a ve Slezsku.

Sebral a upravil August Sedláček.

Ceská Knihovna vycházeti bude v sešitech po 12 kr. a lze ji odebírati u všech pánů knihkupců, zejména však u podepsaného nakladatele.

K vůli pohodlí p. t odběratelů přijímá se též předplatné a sice na 5 sešitů zl. — 60, poštou zl. — 65, 10 1·20, 1·30.

Zároveň s posledním "sešitem" každého díla vyjde "totéž v samostatném svazku a prodávati se bude o sobě.

Brus jazyka českého,

který sestavila

komise, širším sborem Matice české zřízená.

Vydání třetí úplně změněné a rozmnožené.

432 stran.

2 zl. 50 kr.

„První vydání důležité knihy této vyšlo na světlo r. 1877 a téhož skoro roku na sklonku bylo úplně rozeebráno. Vydání druhé, pořízené na sklonku r. 1881, prodávalo se až do letošního roku, v němž dočkali jsme se vydáni třetího, jež nad obě vydání předešlá předč. vhodnějším uspořádáním i bohatostí materiálu.“

Objednávky přijímá každé knižkupectví, zejména však

ZLATÁ

Velký
obrázkový časopis
pro zábavu a poučení

PRAHA

„Zlatá Praha“ přináší básně, romány, novelly, humoresky, historické i moderní; članky dějepisné, přírodnické, kulturní, národopisné, cestopisné, zeměpisné, filosofické, aesthetické atd. atd.; feuilleton; úvaby a kritiky o útvarech umění literárního, výtvarného, hudebního i dramatického, zprávy o pokrocích v práci průmyslné a ozdobnické, hojnou směs drobnosti zajímavých z veškerého života současného kulturního i společenského.

Obrázková část „Zlaté Prahy“ je rovněž pestrá a zajímavá. Podobizny slavných a vynikajících mužův a žen, ve výběru nejpřisnějším, obrazy historické, genrové, krajinářské, vyobrazení zajímavých předmětů přírodnických i průmyslových jsou hojným počtem uloženy v každém čísle. — Obě stránky, slovesná i obrázková, hledí především k látkám českým i slovanským.

„Zlatá Praha“ vychází každý týden o 12 stranách velkého formátu se zvláštní přílohou insertní.

Předplácí se:

V Praze: Čtvrtletně 2 zl., pololetně 4 zl., celoročně 8 zl.

S poštovní zásilkou: Čtvrtletně 2 zl. 38 kr., pololetně 4 zl. 75 kr., celoročně 9 zl. 50 kr.

Sešitové vydání

(2 čisla v eleg. obálce) vychází každých 14 dní a stojí jeden sešit 33 kr.

Odběratelé dostávají za malý doplatek skvostné prémie obrazové.
Pro ně také určena jest za cenu značně sníženou

Knihovna Zlaté Prahy,

sbírka vynikajících děl z nejpřednějších literatur světových. Vychází ve lhůtách čtrnáctidenních v elegantních sešitech o dvou arších, pro odběratele „Zlaté Prahy“ za mírný doplatek 50 kr. čtvrtletně a 1 zl. půlletně. Pro neodběratele „Zlaté Prahy“ stojí sešit 12 kr.

Administrace „Zlaté Prahy“

(knihtiskárna J. Otty v Praze) Karlovo nám. č. 34.

Nové krásné dva obrazy

»Rozmysli si, Mařenko«

a

»Naše věrné milování«

od Adolfa Liebschera vyjdou skvostně v barvách provedeny jako

prémie

Sešit 1.

nového

XII. ročníku

Žlaté Prahy

na rok 1895.

Originály vzbuzovaly v Umělecké výstavě neobyčejnou pozornost svou svěžestí a krásou provedení.

*(Z, „Prodané nevěsty!“)*

Krásné obrazy ty jinak prodávati se nebudou. Zvláštní výhody té po-
užívaji pouze stáli odběratelé Žlaté Prahy na r. 1895, jimž dodány budou
jako prémie za mírný příplatek. Kdo by si přál zarámované, otstarají se
ochotně.

zasýlá se na ukázku

zdarma

každému, kdo za něj kor.
listkem požádá.

Předpláci se:

ročně zl. 8'—,
poštou zl. 9·50,
půlletně zl. 4'—,
poštou zl. 4·75,
čtvrtletně zl. 2'—,
poštou zl. 2·38

a lze ji odebírati buď
v každém knihkupectví,
anebo přímo z

administrace »Zlaté Prahy«

(knihtiskárna J. Otty)

Jen celoročním odběratelům „Zlaté Prahy“!

Nejkrásnější ozdoba každého bytu!

Sešit
20.

ein-dingen — Elementar—...

Cena
Preis 40 kr. = 80 h.

Německočeský
SLOVNÍK.

Dr. Jos. V. Sterzinger.

Přehlíží

Prof. Dr. V. E. Mourek.

Deutschböhmisches
Mörtelbuch.

Anker Wifwirkung zahlreicher Fachmänner zusammengefasst von

Dr. Jos. W. Sterzinger.

Revidiert von

Prof. Dr. W. E. Mourek.

Obr. v. a. nákladem J. Otty v Praze. — Druck u. Verlag von J. Otto in Prag.

Pokladnice všeho vědění lidského:

# Ottův Slovník naučný.

## Illustrovaná

## encyklopedie obecných vědomostí.

Ottův Slovník naučný jest „knihou knih“, která je s to nahraditi celou knihovnu. Nejdůležitější kniha pro každého!

### Dosud vyšly následující skvostně a pevně vázané díly:

<table><tr><td>Díl</td><td>I. Se 147 vyobr. v textu a 15 přílohami.</td><td>Skv. váz. zl.</td><td>8·50 kr.</td></tr><tr><td>”</td><td>II. ” 213</td><td>”</td><td>” 47</td></tr><tr><td>”</td><td>III. ” 170</td><td>”</td><td>” 9</td></tr><tr><td>”</td><td>IV. ” 204</td><td>”</td><td>” 15</td></tr><tr><td>”</td><td>V. ” 185</td><td>”</td><td>” 8</td></tr><tr><td>”</td><td>VI. ” 103</td><td>”</td><td>” 25</td></tr><tr><td>”</td><td>VII. ” 171</td><td>”</td><td>” 18</td></tr><tr><td>”</td><td>VIII. ” 195</td><td>”</td><td>” 17</td></tr></table>

## Podmínky

při odebírání „Ottova Slovníka naučného“ na měsíční splátky:

Ottův Slovník naučný může obdržeti na měsíční splátky každá osoba spolehlivá jistého postavení. Spolky a korporace mohou jen tehdy tímto způsobem objednati, když převezmou dva členové výboru osobní ručení. Podle velikosti splátek odevzdá nakladatelství odběrateli buď všechny díly Ottova Slovníku naučného v pevné původní vazbě najednou, aneb dodá prozatím pouze několik dílů a pokračování vždy v určitých splátkách.

Kdo se zaváže platiti:

* po 2 zl. měsíčně, obdrží hned první dva díly v původní vazbě;

* po 3 zl. měsíčně, obdrží hned čtyři díly vázané;

* po 4 zl. měsíčně, dostane hned pět dílů vázaných, a ve všech těchto případech odevzdán bude každý násled. svazek vždy po 2 ujednaných splátkách.

Kdo se zaváže ku pravidelnému splácení po 5 zl. měsíčně, dostane najednou sedm dílů Ottova Slovníku naučného v původní vazbě a další svazky vždy hned po vyjití.

První splátka musí býti zaslána současně s objednávkou aneb se dobere poštou; splátky další zasílají se prostřednictvím c. k. poštovního úřadu spořitelního, tedy bez výloh pro objednatele a zdarma se potřebný počet složních lístků při zásilce.

Na skladě v každém řádném knihkupectví, zejména však v

Nádherná typografická úprava.

Ozdobou každé domácnosti
jest právě vydané
nové, skvostně illustrované dílo
ALMANACH
ZLATÉ PRAHY
s kalendariem na rok 1895.

Nádherně vypravená publikace tato, uspořádaná redakcí „Zlaté Prahy“, obsahuje bohatý výběr vesměs původních příspěvků, mimo to pak celou řadu krásných vyobrazení od nejpřednějších našich umělců a

3 skvostné přílohy (2 barvotisky).

Cena díla jest vzhledem k nákladné, v pravdě umělecké výzdobě jeho poměrně velmi levná, stojíť výtisk

pouze 1 zl. 50 kr.

Ve skvostné původní vazbě 2 zl. 50 kr.

Veliké dílo přírodovědecké.

Zájem pro přírodní vědy člověku tak-
řka vrozený vzrůstá v nejnovější době po
celém světě každým dnem, a zejména ná-
rodové, již ve vzdělanosti nejvíce pokro-
čili, neustávají zájem tento také skutky
dosvědčovati. Důkazem nejlepším mohou
nám tu býti nesčetné ústavy pro pěsto-
vání přírodních věd, ať si to jsou již za-
hrady zoologické a botanické nebo pří-
rodnická musea a j. zakládané a udržované
nejen rozličnými státy, ale i nadšenými
jednotlivci, kteří v pozorování přírody
hledali a nalézali nejkrásnější duševní po-
žitek. V době moderní celý vzdělaný svět
pokládá znalost přírodních věd za hlavní
podmínku opravdového vzdělání, a litera-
tura přírodnická jakožto činitel v tom
směru nad jiné důležitý vzrůstá a množí
se téměř každým dnem o četná díla věde-
cká i prostonárodní, která docházejí nej-
většího rozšíření.

Zejména těší se veliké pozornosti vzdělaného obecenstva ona přírodopisná díla, která dle zásady: „názor — nejlepší učitel“ doprovází slovný výklad i případnými vyobrazeními.

Dílo Brehmovo, jehož druhé české vydání právě vychází v úpravě skvostnější vydání prvního, odpovídá všem požadavkům vzdělaného čtenářstva v míře tak vrchovaté, že nikterak nemůže býti na podiv ohromný ten úspěch, jakého dílo toto bèhem dvaceti let po celém téměř světě doznalo. Založeno na nejbedlivějším pozorování říše živočišné, nejvědčnějším to a také nejzábavnějším předmětu přírodnických studií, je takořka souborem životopisů jednotlivých živočichů, jejichž celý život od narození až do smrti stopován je co nejbedlivěji a líčen barvami tak živými a způsobem tak zajímavým, jak toho nalézti můžeme jen málo přikladů v celé světové literatuře. Určeno jsouc pro kruhy nejširší — tedy pro každého, kdo vůbec naučil se čísti — vyniká při tom vysokou vědeckou cenou, které ani po letech neztratí a která mu i pro budoucnost zajišťuje slavné jméno.

Co však dílu Brehmovu dodává zvláštní
ceny a zájímavosti, co staví je nad ostatní

spisy téhož nebo podobného rázu, jsou
četné, téměř ideálně dokonalé illustrace,
jež jsou nejkrásnějšími a nejvěrnějšími
obrazy zvířat, jaké posud malíři a dřevo-
rytci byly zhotoveny.

Mimo tyto illustrace vložené do textu obsahuje nové vydání Brehmova „Života zvířat“ i velké množství skvostných baravných příloh, jež i po této stránce pódávají co nejvěrnější vyobrazení popisovaných živočichů.

Vydavatelstvo pořádajíc toto druhé
vydání doufá, že skvostné a v pravdě
velkolepé toto přírodopisné dílo najde
v kruzích českého vzdělaného obecenstva
hojně čtenářů, čehož tím spíše lze se na-
dítí, ana ode dávna známa je láska če-
ského lidu ku přírodě a ke všemu, co
s ní souvisí.

Celé dílo vyjde v 10 svazcich,
mimo to vychází jako první vydání v se-
šitech po 60 kr. Celkem vyjde 126 se-
šitů. K vůli pohodlí pánů odběratelů při-
jímá se též předplatné a sice: na 5
sešitů 3 zl., na 10 sešitů 6 zl., na 10
sešitů 6 zl., na 20 sešitů 11 zl. 60 kr.
i s poštovní zásylkou.

Druhé vydání Brehmova „Života zvířat“ dostati lze v každém řádňém knihkupectví, zejména však v nakladatelství J. Otty v Praze.

Druhého vydání dosud vyšly:

Ssavci. Díl I. Přeložil prof. dr. Č.
Kotal. Se 139 vyobrazeními. 774 stran.
Cena 8 zl., skv. váz. 9 zl. 50 kr.

Ssavci. Díl II. Přeložil prof. dr. Č.
Kotal. Se 166 vyobrazeními. 652 stran.
Cena 7 zl., skv. váz. 8 zl. 50 kr.

Ssavci. Díl III. Přeložil A. J. Ber-
nard. Se 120 vyobrazeními. 808 stran.
Cena 9 zl., skv. váz. 10 zl. 50 kr.

Ptáci. Díl I. Přeložil prof. Fr. Ne-
kut. Se 139 vyobraz. 819 stran. Cena
9 zl., skv. váz. 10 zl. 50 kr.

Ptáci. Díl II. Přeložil prof. Fr. Ne-
kut. Se 146 vyobraz. 756 stran. Cena
8 zl., skv. váz. 9 zl. 50 kr.

Literární novinky

**Edip král.** Parodistická operetta ve třech jednáních s předehrou. Text upravil Dr. Aug. Nevšímal. Hudbu složil Karel Kovařovic. Přetruchlivé osudy nešťastného Oidipa krále, které ve známé tragedii své šřeký básník Sofokles lící těžkými, smutkem a zoufalstvím naplněnými verši, poskytly vtipnému humoristovi Aug. Nevšímalovi látku k parodii, která s hudbou Kovařovicovou právě vyšla nákladem J. Otty v Praze a dojísta získá si obliby v nejširších kruzích našeho obecenstva. Parodie tato byla, jak známo, lonského roku provedena „Hlaholem“ pražským při chvalně známé zábavě zvané „Pod deštníkem“, kterou „Hlahol“ každého roku u večer Svatojosefský pořádá a možno říci, že za celých sedm let žádná z těchto zábav neměla průběh tak rozjařující, úspěch tak pronikavý a ve všech vrstvách účastníků přímo nadšeně uspokojující jako tato.

Od vznešeného k směšnému, od vážného k rozesmávajícímu je, jak známo, jediný krok. Humorný librettista Aug. Nevšímal se ho odvážil s úplným zdarem. Obrátil truchlohru na ruby, za amputovaný dole kothurn nasadil nahoře čapku s rolničkami, tragicky rozjívené masky tak dlouho šimral vtipným svým brkem pod bradou, kysele navraštělou, až se rozchechtaly na celé kolo. Rozumí se, že k vyvrcholení nálady stejným, neřkuli větší dílem, přispěl komponista, jenž svou partiturou trefil obecenstvu teprv jak náleží do noty.

Pikantní rhytmy, vtipně vypředené nápady, smavé, do skoku rozehřávající melodie jsou Kovařovicovou specialitou. Veselá musa hudební nemá tou dobou nad něj šťastnějšího u nás pěstitele. V této skladbičce vyvřel jeho humor bujně, kypící vlnou parodující burlesky, která však nikde nevybočuje z mezí uměleckého vkusu.

Nepochybujeme, že práce předními silami pražského „Hlaholu“ tak šťastné do světa uvedená přejde vítaným dědictvím na naše pěvecké jednoty a družiny a stane se hudbou budoucnosti jejich přištích vese lých večírků. Podotýkáme ještě, že komedie tato je srozumitelná a pochopitelná každému, nepředpokládající u diváka žádné znalosti šřekých klassiků, tak jest jednoduchá, že její studování a scenování nepůsobí valných obtíží. Cena celého díla i s textem (partitura) obnáší 3 zl. 60 kr., text o sobě 20 kr.

**Spisy Ivana S. Turgeněva.** Svazek 4. „Ruská knihovna“, vydávaná nákladem J. Otty v Praze a redakcí J. Hrubého, přináší v nejnovějším svazku nové překlady z Ivana Sergějeviče Turgeněva. Nałézáme zde hlavně proslulý román jeho „Otcové a děti“ (přeložil Ignác Hošek), dále novelly „Žid“ (přel. K. Štěpánek), „Pětuškov“ (přel. Br. Herbenová), „Denník zbytečného člověka“ (přeložil K. Štěpánek), „Trojí setkání“ (přel. Lucie Trnovská) a „Dva přátelé“ (přel. P. Papáček).

Turgeněv jest bez odporu první veličinou mezi ruskými spisovateli let čtyřicátých. Sám pokládal se vždy plným právem za nástupce nesmrtelného Puškina. Ale při všem vlivu, jaký Puškin nepopíratelně měl na Turgeněva, tento dovedl vypracovati svůj zvláštní, turgeněvský sloh a jako zakladatel umělecké novelly ruské zůstavil po sobě hlubokou stopu v literatuře a nemalý počet více méně šťastných napodobitelů.

Jeho sloh vyniká především měkkostí a něžností tónů. V uměleckém ohledu chválí se zejména jeho krajinomalby, v nichž vylíčena jest věrně a poutavě příroda středního Ruska. Ale mimo to Turgeněv jest též pravým

Pokrač. na 3. str. obálky.

mistrem v líčení a analysi „něžného citu“, tak že ne bez důvodu bývá
nazýván „pěvcem lásky“.

Jsa prost všech předsudků, stojí též jako svobodný myslitel v čele
belletristů let čtyřicátých. V tomto směru právě román jeho „Otcové a děti“
vzbudil na Rusi svého času nemalý rozruch, neboť Turgenév zahloubav se
zde do ruského života, podal filosoficko-sociální studii o novém hnutí mysli,
jež vlivem západu proniklo v šedesátych letech na Rus a vedlo k pověst-
nému nihilismu. Turgenév poprvé zde uvedl toto slovo do literatury.
Rozumí se, že netřeba zvláště doporučovati nový svazek prací Turgeně-
vových přizni obecenstva. Sáhne po něm s dychtivostí každý, ať hledá
v literatuře milé a ušlechtilé pobavení, anebo ať pohlíží na literaturu jako
na hlubokou a vážnou analysi života.

**Výklad zákona obecního.** Sepsal Frant. Schwarz. Třetí, opravené a valně rozmnožené vydání. Sešit 5. Cena sešitu 50 kr. Nákladem J. Otty v Praze. Vedle těch, kdož v oboru samosprávy působí, sešit tento nemálo bude zajímati zejména naše rolníky, obsahujeť dva pro hospodáře nad míru důležité zákony a sice zákon ze dne 29. února 1880, týkající se ochrany domácího dobytka před nakažlivými nemocemi vůbec a zvláště za mezení a udušení nejčastěji se vyskytujících nemocí zvířecích, jež jsou: slintavka a kulhavka, sněť slezinná, plicní nákaza dobytka hovězího, ozhřivka, neštovice ovcí, nákaza koní plemenných, prašivina koní a ovcí a konečně vzteklina; dále pak zákon z téhož dne a roku, jenž se týče zamezení a udušení pádu dobytka. Oba zákony jsou velmi obšírně rozebrány a jasně vyloženy, jakož i opatřeny řadou praktických poznánek a pokynů, kteréž by měl znáti každý držitel dobytka. Důležito je v tom směru poučení o opatření, aby nakažlivé nemoci nebyly vneseny do obvodu, aby se nerozšiřovaly a dusily, dále zvláštní předpisy o jednotlivých nemocech, poučení o náhradě za zvířata zabitá, poučení o desinfekci a o příznacích všech shora uvedených nakažlivých nemocí počítajíc v ně i pád dobytka. Sešit tento na novo dokazuje, jak důležito je, aby Schwarzův „Výklad zákona obecního“ došel u nás co největšího rozšíření a je zejména nezbytno, aby byl v knihovně každého obecního úřadu a ovšem také každého hospodářského spolu. Upozorňujeme opětně na dílo toto a doporoučíme je občanům našim co nejyřeleji.

Velkého časopisu přírodovědeckého „Živy“, ročníku V., vyšlo již čís. 2. Kdo stopovati bude list za listem obsah tohoto sešitu, bude mile překvapen bohatým a poučným obsahem, jak následuje: Ondřej Vesal, zakladatel moderní anatomie. Napsal Dr. O. Schrutz. (Se 4 vyobr.) Dokonč. — Rozhledy. Chinin. — O denní, roční i azimutální variaci meteorů. — Zur Kenntnis der s. g. Halleflinten des nordöstlichen Smalands. — Über archäische Ergussgesteine aus Smaland. — Změny fosforence při velmi hlubokých teplotách. — Zjevy světelné při krystalisaci. — Novější studie o sopečné činnosti naší oběžnice. (Dokonč.) — O vztahu magnetismu pozemského k činnosti slunečné. — Z dějin vědecké vzduchoplavby. — Směs. Historie explosivých látek. — Euphorbia pulcherrima. Výtěžek rtuti v Rusku. — Zvolný pohyb hromadinek. — Formol — konservující prostředek preparatů. — Krokodilí posada. — Příprava pitné vody z mořské. — Pokroky v průmyslu sklářském. — Nejnižší temperatura zasvícení kovů. — Rozhledy astronomické. (S vyobraz.) — Úkazy na obloze. — Meteorologická pozorování z rozhledny na Petříně v Praze. (S vyobr.) — Literatura. — „Živa“ vychází redakcí professorů dra. Boh. Raýmana a dra. Fr. Mareše 15. každého měsíce (vyjma červenec a srpen) v sešitech o 32 stranách velké osmerky a předplácí se na půl roku i s pošt. zásilkou 2 zl. 50 kr., na celý rok 5 zl.

# Literární novinky
vydané nákladem J. Otty v Praze.

Epické básně Jaroslava Vrchlického. Třetí, nezměněné vydání. Nákladem J. Otty v Praze. Cena 1 zl. 30 kr.

Dnes, kdy jméno Jaroslava Vrchlického stojí před celou Evropou v řadě nejzvučnějších a nejslavnějších jmen literárních, kdy jeho plody stávají se v překladech hledaným majetkem veškeré současné intelligence, zdá se skoro zbytečno doporučovati našemu českému obecenstvu třetí již vydání jeho epochálních v českém písemnictví novějším Epických básní. Psal je genius v plném rozkvětu a v mohutném, posvátném sebevědomí svých orlích sil. Úchvatná malebnost, výrazná plastičnost, silná, živá dramatičnost pojí se v nich s neodolatelným vzletem a vznešeným nadšením myšlénky. Hrdé, vroucí výkřiky utlačené svobody, opravdový, unášející zápal pro osvětu, mocné, velikolepé výbuchy titanských vášní — to vše zní, volá, bouří v nich s hlubokým, vysoce originelním a skutečně básnickým pojetím, formou ocelově pružnou, démantové lesklou, hudebně vábnou, energicky sytou, svůdně sugestivní, formou, které v naší literatuře není rovno. Nejkrásnějším svědectvím pro nedostižnou cenu „Epických básní“ je zajisté, že mnohé z nich staly se takřka populárními. Kdo by neznal čarovně příšerný „Pohřeb Alarichův“, zpěvnou, rozkošnou „Jarní romanci“? velebně hroznou „Korunu“ a jiné, nezapomenutelné, nedocenitelné? Jsme přesvědčeni, že toto třetí vydání „Epických básní“ nebude vydáním posledním, že naše české obecenstvo okáže i tentokráte svůj vyspělý smysl a vážné porozumění pro pravou poesii, pro pravé umění, že zaslouženým úspěchem odpoví básníkovi k nadšené horoucnosti, s jakou plní vznešené svoje poslání.

Ottova Laciná knihovna národní. V právě vydaném sešitě 7. počal vycházeti jeden z nejčtenějších a opravdu nejpůvabnějších románů velikého románopisce anglického Ch. Dickensa, nazvaný Děd a vnuk (Martin Chuzzlevit). Je málo zábavných, a to v plném slova smyslu zábavných knih, o nichž by se dalo právem říci, že jsou skutečně pro život užitečné, vysoce poučné a mravně vzdělavací, jako to lze říci o románech vnímavého Dickensa a v první řadě o našem „Dědu a vnuku“. Život ve své pestré a nekonečně rozmanité složitosti, ve svých směšných, podivných, i až k slzám bolestných a hrozných rozmarech, ve svém širokém, mohutném a pádícím rozvlnění zachycen je tu stakovou vášnivou a samorostlou silou, s takovým vroucím, hluboce cítěným, neodolatelným zájmem, že čtenář všecky ty komické i pohnutlivé příhody, ty veselé i smutné scény mocně prožívá znova, že se cítí mezi živými bytostmi sobě rovnými, s nimiž se raduje i truchlí, jimž se posmívá, nad nimiž se zamyslí, nad nimiž se rozpláče. A co je v dnešní literatuře věru vzácné, zde přelévá se do čtenáře vřelý, zušlechtující zápal pro dobro, prudký, upřímný odpor vůči zlu: ony ctnosti, ony city, jimž život lidský stává se teprve životem krásným, jsou tu zobrazeny s takovou přesvědčivou láskou, že se člověk mimovolně povznáší k mravním ideálům své vezdejší jsoucnosti; a naopak zločin, nepravost a neřest zahrnuty jsou takovým opovržením, že se je člověk naučí po jich zásluze nenávidět. O jemném smyslu, jejž má Dickens pro malicherné, neškodné, buď směšné, buď dojemné, slabosti a křehkosti naší považy, dalo by se mnoho psáti. A o jeho ostrém satyrickém péru nejlépe poučí čtenáře šlehy, jež v „Dědu a vnuku“ věnuje Americe. Vydavatelstvo „Laciné knihovny národní“ dobude si jistě všestranného uznání v kruhu svého odběratelstva, dávajíc mu do ruky knihu takového významu a takové ceny. Číst a opět číst, zde platí do slova básníkova rada: spojovati užitečné s příjemným. „Ottova Laciná knihovna národní“ vychází v sešitech o 64 str. a stojí sešit pouze 10 kr. Doporoučíme sbírku tuto opětně čtenářstvu našemu co nejvřeleji.

Velkolepé dílo cestopisné počalo právě vycházeti s názvem

JOSEFA KOŘENSKÉHO

CESTA KOLEM SVĚTA.

Málo komu z krajanů našich podařilo se shlédnouti takový̆kus světa, jakým prošel vynikající cestovatel český ředitel Josef Kořenský na své pouti vykonané r. 1893—1894, která trvala téměř 300 dní a na níž obešel celou zeměkouli.

Vypluv z přístavu Bremského Kořenský přístal nejprve v přístavu newyorském na březích svobodné Ameriky, kterou prošel napříč.

Po tříměsíčním pobytu na půdě americké Kořenský odplul na lodi „Čína“ Tichým oceánem do Zaponska, pravého pozemského to ráje.

Odtud vedla jej cesta do Číny, na Malaku, ostrovy Javu a Ceylon, dále do Indie s nebetyčnými horami Hymalajskými, načež propluv mořem Indickým, Rudým a průplavem Suezským dostihl břehů moře Středozemního, odkudž vrátil se do vlasti, uraziv celkem asi 50.000 kilometrů.

Nesčetné zkušenosti, jakož i dojmy na velikolepé cestě této nabyté, Kořenský způsobem svéžím a velice poutavým ličí nyní ve své „Cestě kolem světa“, vyzdobené řadou skvostných vyobrazení, kterou doporoucíme každému, kdo rád se pokochá ličením dalékých krajin a jich přírodních krás.

Kořenského „Cesta kolem světa“ vychází v sešitech sličné úpravy a stojí sešit 30 kr. Celé dílo vyjde o dvou dílech as v 60 sešitech.

Niagarský vodopád „Cave of the Winds“.

Právě vyšel sešit 6.

Pro pohodlí p. t. odběratelstva přijímá se předplatné:

na 5 sešitů 1 zl. 50 kr. i s frank. pošt. zásilkou

” 10 ” 3 ” — ” ” ” ”

” 20 ” 6 ” — ” ” ” ”

Žádejte na ukázku první sešit!

Nové illustrované vydání

Povídek, arabesek a humoresek

SVATOPLUKA ČECHA

počalo právě vycházeti v nádherné úpravě v sešitech po 30 kr.

Svatopluk Čech náleží k oněm šťastným umělcům. kteří se stejně skvělým
zdarem umějí básniti veršem jako prosou. Vedle svých znamenitých
skladeb veršovaných Svatopluk Čech vytvořil celou řadu dokonalých prací
prosaických, jež dávno již staly se oblíbeným čtením české intelligence. Ob-
ibu tuto získaly si zejména líbezností a gracií, kterou každá slovesná skladba
Čechova proniknuta jest až do nejjemnějších záhybů a která milým kouzlem
svým jímá mysl čtenářovu a naplňuje ji oním blahým požitkem, jenž má svůj
pramen v každém zdařilém díle uměleckém. A tato líbeznost nevyhledává pro
sebe předměty v neznámých krajích a časích, neztrácí se v nadpozemských
mlhovinách, nebloudí v labyrintě planých myšlének, neprchá do světů nemož-
ností. Přes všechnu svoji přebohatou fantasii Svatopluk Čech všude zůstává
na půdě reální, nevzdaluje se nikde od přírody, neřku-li od možnosti. Odtud
onen pocit uspokojenosti, jejž povídky jeho v nás vzbuzují a to i ty, které
jsou rázu allegorického. Vidíme všude lidi se známou tváří, ve známých po-
mérech soukromých, se známými snahami a skutky, se známými radostmi a
útrapami. Péro básníkovo vodí nás po skutečných cestách života, ani nezna-
menáme, že ukazuje nám pouze plody jeho obraznosti; takový opravdový život
září ze všech jeho postav, takový svěží a jasný vzduch vane všemi příběhy,
které nám kreslí jeho ruka. A ten zdravý, ušlechtilý a milý humor, jenž nás
ovívá ze všech Čechových povídek! Tak může psáti jen, kdo zná život v nej-
pravdivější jeho podstatě a kdo má dosti básnické síly, aby i nejdrsnější a
nejžalostnější jeho stránky umírnil a ozdobil lahodou umění a nejsměšnější
zjevy jeho aby oděl rouchem vábné. krásy slovesné.

Jsouce přesvědčeni, že mistrovské práce Čechovy zasluhují toho plnou
měrou, aby vešly v známost co možná všech vzdělaných vrstev našeho obe-
censtva, odhodlali jsme se uspořádati

nové illustrované vydání

Povídek, arabesek a humoresek

od Svatopluka Čecha.

Nové vydání Čechových povídek vycházeti bude v sešitech skvostné úpravy s původními illustracemi V. K. Maška. — Cena sešitu 30 kr. — Na 10 sešitů předplácí se 3 zl. i s poštovní zásylkou.

Právě vyšel sešit 1. a zasýlá se na požádání na ukázku.

Vzhledem k vzácné umělecké ceně prací těchto jakož i k oblibě, jíž
slavný básník u čtenářstva našeho se těší, doufáme, že „Povídky, arabesky
a humoresky“ setkají se s hojnou přízní českého obecenstva, jemuž je co
nejvřeleji doporoučíme.

Na skladě má je každé knihkupectví, jakož i

# Nakladatelství J. Otty v Praze

vydalo mimo jiné následující spisy:

## Slovníky, encyklopaedie.

<table><thead><tr><th></th><th>zl. kr.</th></tr></thead><tbody><tr><td><strong>Slovník francouzsko-český.</strong> Sestavili dr. Jan Herzer a Čeněk Ibl, profes-<br>soři středních škol. 1892. Vychází v seš. o 40-48 str. ve lhůtách vol-<br>ných a bude ukončen asi ve 40 sesitech. Cena sešitu</td><td>40</td></tr><tr><td>Lze předplatiti: na 5 seš. zl. 2.—, na 10 seš.</td><td>4</td></tr><tr><td>Díl I. A—G 967 stran</td><td>8 40</td></tr><tr><td></td><td>vázaný 9 70</td></tr><tr><td>Desky na jednotlivé díly po 80 kr., poštou</td><td>90</td></tr></tbody></table>

### Slovník naučný, Ottův.
Illustrovaná encyklopaedie obecných vědomostí.
Vrchní redakci tohoto díla vedou: z university: z filosofické fakulty prof. dr. Fr. J. Studnička, z juridické fakulty prof. dr. J. Čelakovský, z medicinské fakulty prof. dr. Em. Maixner, z vysoké školy technické prof. J. Šolín. Obor fakulty theologické zastupují pp.: Th. dr. Klem. Borový, Th. dr. Fr. Krásl.

<table><tbody><tr><td>„Ottův Slovník naučný“ vychází v sešitech o 40 až 48 str. Cena sešitu</td><td>36</td></tr><tr><td>Pro větší pohodlí pp. odběratelů přijímá se též předplatné a sice:</td><td></td></tr><tr><td>na 10 sešitů</td><td>3 60</td></tr><tr><td></td><td>poštou 3 80</td></tr><tr><td>na 20 sešitů</td><td>7</td></tr><tr><td></td><td>poštou 7 30</td></tr><tr><td>na 30 sešitů</td><td>10 50</td></tr><tr><td></td><td>poštou 11</td></tr><tr><td>Desky na jednotlivé díly po</td><td>80</td></tr><tr><td></td><td>poštou 90</td></tr></tbody></table>

### Dosud vysly ve svazcích:

<table><tbody><tr><td>Svazek I. (Seš. 1.—20.) A-Alpy. Se 174 vyobr. v textu a 15 obr.<br>příl. 1888. (970 str.)</td><td>7 20</td></tr><tr><td></td><td>vázaný 8 50</td></tr><tr><td>Svazek II. (Seš. 21.—45.) Alqueire-Ažušak. S 213 vyobr. v textu<br>a 47 obraz. příl. 1889. (1146 str.)</td><td>9</td></tr><tr><td></td><td>vázaný 10 30</td></tr><tr><td>Svazek III. (Seš. 46.—65.) B-Bianchi. Se 170 vyobr. v textu a 11 obrazov.<br>přílohami. 1890. (946 stran)</td><td>7 20</td></tr><tr><td></td><td>vázaný 8 50</td></tr><tr><td>Svazek IV. (Seš. 66.—87.) Bianchi Giovini-Bžunda. S 209 vyobr.<br>v textu a 15 obrazov. přílohami. 1891. (1026 str.)</td><td>7 92</td></tr><tr><td></td><td>vázaný 9 22</td></tr><tr><td>Svazek V. (Sešit 88.—106.) C-Čechůvky. S 8 přílohami a 185 vyobr.<br>v textu. 1892. (894 str.)</td><td>6 84</td></tr><tr><td></td><td>vázaný 8 14</td></tr><tr><td>Svazek VI. (Sešit 107.—128.) Čechy-Danseur. S 25 příl. a 103 vyobr.<br>v textu. (956 str.) 1893.</td><td>7 92</td></tr><tr><td></td><td>vázaný 9 22</td></tr><tr><td>Svaz. VII. (Seš. 129.—151.) Dánsko-Dřevec. S 18 příl. a 171 vyobr.<br>v textu. (958 str.) 1893.</td><td>8 28</td></tr><tr><td></td><td>vázaný 9 58</td></tr></tbody></table>

<table><tr><td>Svaz. VIII. (Seš. 152.—175.) Dřevěné stavby-Falšování. Se 195 vyobr. a 17 příl. 1894</td><td>8 64</td></tr></table>

<table><tr><td>vázaný</td><td>9 94</td></tr></table>

<table><tr><td>Slovník zdravotní. Prostonárodní praktická kniha poučná. Red.: MDr. Chodounský, prakt. lékař, prof. české university Pražské, a MDr. Tho- mayer. praktický lékař, prof. české university Pražské. 1888. (445 str.) Lex. 8°.</td><td>5 60</td></tr></table>

<table><tr><td>Též ve 14 sešitech po 40 kr.</td><td>6 90</td></tr></table>

Filosofie, vychovatelství,
učebnice a pomůcky školní.

<table><tr><td>Auštěcký Jos., Učebná a cvičebná kniha jazyka německého. I. vy-dání. 1887. (295 str.) Cena.</td><td>90</td></tr></table>

<table><tr><td>kartonované</td><td>1 06</td></tr></table>

<table><tr><td>— Učebná i cvičebná kniha jazyka německého. Pro školy mě- štanské a pro vyšší třídy škol obecných. Druhé, opravené vydání. 1892. (239 str.) Váz.</td><td>1 —</td></tr></table>

Vynesením c. k. ministerstva duchovních záležitostí a vyučování ze dne 15. dubna 1892. č. 7240. připuštěna k vyučování pro školy mě- štanské s českou řečí vyučovací.

<table><tr><td>Brus jazyka českého, který sestavila kommisse, širším sborem Matice české zřízená. Třetí, úplné změněné a rozmnožené vydání. 1894. (432 str.)</td><td>2 50</td></tr></table>

<table><tr><td>Březina, Aegydius, Lehrbuch der böhmischen Sprache für deutsche Volksschulen. I. Th. 8°. 1885. (95 str.) váz.</td><td>— 40</td></tr></table>

<table><tr><td>— II. Theil. 8°. 1887. (192 str.) váz.</td><td>— 60</td></tr></table>

<table><tr><td>— III. Theil. 8°. 1891. (267 str.) váz.<br>(C. k. ministerstvem vyučování schválena.)</td><td>— 80</td></tr></table>

<table><tr><td>Černý, Jos., prof.. Q. Horatia Flakka vybrané básně. Pro česká gym- nasia a četbu soukromou upravil a výkladem opatřil. Díl I. Ódy a epódy. Díl II. Satiry a listy. 1882. (XVI., 320 stran.) 8°.</td><td>1 60</td></tr></table>

<table><tr><td>vázané</td><td>1 85</td></tr></table>

<table><tr><td>Čítanka pro školy rolnické a zimní hospodářské. Péčí velesl. zemského výboru král. Českého sestavili: J. Tomeš, Václav Plánský, Karel Šatra, Alois Mollenda, Josef Fráňa. Se třemi mapami a obrazy v textu. (318 str.) 8°. 1893. Váz.</td><td>1 60</td></tr></table>

<table><tr><td>Durdik, Dr. J., Dějepisný nástin filosofie řecké. 8°. Sešit 1. (80 str.) 1892</td><td>— 80</td></tr></table>

<table><tr><td>— Dějiny filosoife nejnovějsí. 1887. (426 stran.) v. 8°. I. díl</td><td>2 —</td></tr></table>

<table><tr><td>— II. díl</td><td>2 40</td></tr></table>

<table><tr><td>— Úplné ve svazku</td><td>4 40</td></tr></table>

<table><tr><td>— Karakter. 3. vydání. 1890. (112 str.)</td><td>— 60</td></tr></table>

<table><tr><td>— O Kantově kritice čistého rozumu. 1882. 8°. (22 str.)</td><td>— 25</td></tr></table>

<table><tr><td>— O letorách. Rozprava psychologická. 2. vyd. 1880. (52 str.) 8°. Sníž. cena</td><td>— 20</td></tr></table>

<table><tr><td>— O modni filosofii naší doby. 1883. 8°. (32 str.)</td><td>— 30</td></tr></table>

<table><tr><td>— O pokroku mravnosti. 1884. 8°. (35 str.)</td><td>— 40</td></tr></table>

<table><tr><td>Dvořák, Dr. Rudolf, Číňana Konfucia život a nauka. Díl I. Život Konfuciův. 8°. (64 stran.) 1887.</td><td>— 60</td></tr></table>

<table><tr><td>— Číňana Konfucia život a nauka. Díl II. Nauka Konfuciova. (89 str.) 1889.</td><td>— 80</td></tr></table>

<table>
  <thead>
    <tr>
      <th></th>
      <th>zl.</th>
      <th>kr.</th>
    </tr>
  </thead>
  <tbody>
    <tr>
      <td>Emingerová, Julie, Sbírka francouzského čtení. Pro měšťanské a jiné školy sestavila. 8º. (144 stran.) 1893. Cena karton. výtisku</td>
      <td>1</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Frumar, Ad., učitel, Zeměpisné obrazy. Pro mládež českoslovanskou pořádá. Sešit 1. a 2. Folio. Seš. 1. Praha. 1881, 8 obrazů a plán hradu s vysvětlujícím textem</td>
      <td>—</td>
      <td>60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Seš. 2. Praha. Město. 1882. S 8 vyobr.</td>
      <td>—</td>
      <td>60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Guggenberger, V., Dějiny církve katolické pro střední školy. 1888. (199 str.) 8º. Váz.</td>
      <td>1</td>
      <td>20</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Katolická mravouka. Pro sedmou třídu gymnasijuí. 1885. (114 str.) 8º. Váz.</td>
      <td>—</td>
      <td>90</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>C. k. ministerstvem vyučování schváleny.</td>
      <td>—</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Hess, Theodor, Nauka o měřických útvarech rovinných, jich kreslení, užití a význam. S dodatkem: O měřických útvarech prostorových. Pro žáky prvé třídy škol středu ních. S 12 tabulkami, s 213 motivy a mnoha vyobrazeními v textu. 1881. (79 str.) 8º. Sníž. cena</td>
      <td>—</td>
      <td>30</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Jedlička, Josef, Stejnozvučná slova česká. Příruční knížka ku cvičením mluvnickým vůbec a pravopisným zvláště. Ku prospěchu škol obecných. 1876. (50 stran.) 8º. Sníž. cena</td>
      <td>—</td>
      <td>10</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Kapras, prof. Jan, Zkušebná duševěda pro střední školy. 1884. (153 str.) 8º. (Schválena c. k. ministerstvem vyučování.)</td>
      <td>1</td>
      <td>20</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Kneidl, Frant., Obrazy mincí. v Rakousko-Uhersku užívaných. Tab. I.</td>
      <td>—</td>
      <td>60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Napnuté na lepence neb na lištách</td>
      <td>1</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Münzen der Oesterreichisch-Ungarischen Monarchie. Taf. I.</td>
      <td>—</td>
      <td>60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Napnuté na lepence aneb na lištách</td>
      <td>1</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Kovář, Dr. Em., O škole mladogrammatické. 1885. (42 str.) 8º.</td>
      <td>—</td>
      <td>40</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Lego. J. V., Mluvnice slovinského jazyka. Druhé, doplněné vydání. 8º. (120 str.) 1893</td>
      <td>—</td>
      <td>90</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Leibnitzova monadologie. Přeložil Dr. Jos. Durdík. 1884. (62 str.) 8º.</td>
      <td>—</td>
      <td>60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Livi Titi, Aburbe condita. Libri I. et II. Scholarum in usum recensuit Robertus Novák. 1890 8º. (124 str.) Sníž. cena</td>
      <td>—</td>
      <td>50</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Aburbe condita. Libri XXI. et XXII. Scholarum in usum recensuit Robertus Novák. 1890. 8º. (116 str.) Sníž. cena</td>
      <td>—</td>
      <td>50</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Masaryk, Dr. T. G., Blaise Paskal, jeho život a filosofie. 1883. (40 str.) 8º.</td>
      <td>—</td>
      <td>40</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>O hypnotismu (magnetismu zvírecím). Rozprava psychologická. 1881. 8º. (50 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>40</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Počet pravděpodobnosti a Humova skepse. 1883. 8º. (48 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>50</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Theorie dějin dle zásad T. H. Bucklea. 1884. (56 str.) 8º.</td>
      <td>—</td>
      <td>50</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mikeš, Fr. O., Strážce jazyka českého. II. rozmnožené vyd. 1874. (104 str.) 8º. Sníž. cena</td>
      <td>—</td>
      <td>20</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Míry a váhy, Nové. S kratičkým poučením o zlomech desetinných. Sepsal F. M. S tabulkou. X. vydání. 1876. (40 str.) Sníž. cena</td>
      <td>—</td>
      <td>06</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Mollenda, Alois, Hlasatel povětrnosti. Stručný výklad veškerých proměn povětrnosti s praktickým návodem, jak poznati příští povětrnost. S 13 obr. v textu. 1886 8º. (74 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nauka o pěstování rostlin hospodářských. Ku potřebě především škol rollnických i hospodářských škol zimních a za příruční knihu pro rolníky vůbec péčí velesl. Výboru zemského království Českého upravili: Fr. Bauer, L. Burket, A. Hevrdle, Ant. Půhoný, A. Nádvorník, Fr. Cicvárek, R. Purghat. Díl I. Část povšechná. Se 161 vyobrazeními. v. 8º. (178 stran.)</td>
      <td>1</td>
      <td>20</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>

(Pokračováni.)

OTTŮV
SLOVNÍK NAUČNÝ.

Dosud vyšlo 8 svazků.

Díl I. A-Alpy. Se 174 vyobr. v textu a 15 obr. přílohami (970 stran.) 7 zl. 20 kr., váz. 8 zl. 50 kr.

Díl II. Alqueire-Ažušak. S 213 vyobr. v textu a 47 obrazovými přílohami (1146 str.) 9 zl., váz. 10 zl. 30 kr.

Díl III. B-Bianchi. Se 170 vyobrazeními v textu a 11 obraz. příloh. (946 str.) 7 zl. 20 kr., váz. zl. 850.

Díl IV. Bianchi-Giovini-Bžunda. Se 209 vyobr. v textu a 15 obraz. příl. (1026 str.) 7 zl. 92 kr., váz. zl. 922.

Díl V. C.-Čechůvky. Se 185 vyobrazeními v textu a 8 obraz. příl. (894 str.) 6 zl. 84 kr., váz. 8 zl. 14 kr.

Díl VI. Čechy-Danseur. S 25 příl. a 103 vyobraz. v textu (956 str.) 7 zl. 92 kr., váz. 9 zl. 22 kr.

Díl VII. Dánsko-Dřevec. S 18 příloh. a 171 vyobr. v textu. (958 str.) 8 zl. 28 kr., váz. 9 zl. 58 kr.

Díl VIII. Dřevěné stavby-Falšování. Se 195 vyobraz. v textu a 17 příl. 8 zl. 64 kr., váz. 9 zl. 94 kr.

Lze obdržeti též na měsíční splátky.

Bližší zprávy podá každé knihkupectví, jakož i

(Pokračování.)

<table><tbody><tr><td>Podlipská, Žofie, Příklady z oboru vychovacího. 1874. (70, 85, 70 str.)<br>Sníž. cena</td><td>zl. kr.</td><td>60</td></tr><tr><td>Popp, Ant., Medaillony králův českých. Modeloval. 1891. Velikost<br>86×59 cm.</td><td></td><td>60</td></tr><tr><td>Sedláček, Jos., O váze. Se 34 obr. 1875. (58 str.) Sníž. cena</td><td></td><td>10</td></tr><tr><td>— Rozpravy o směnkách. 1875. (114 str.) Sniž. cena</td><td></td><td>30</td></tr><tr><td>Studnička, Dr. Fr., Algebra pro vyšší třídy škol středních. S 12<br>dřevorytinami. II., skoro nezměněné vydání. 1879. 8º. (172 str.)</td><td>1</td><td>30</td></tr><tr><td>Studnička, Dr. Fr., Všeobecné tvarosloví algebraické, čili nauka<br>o konečných i nekonečných součtech čili řadách, součinech a podílech<br>čili řetězcích. 1880. Lex. 8º. (238 str.)</td><td></td><td>3</td></tr><tr><td>Sully, James, Nástin psychologie se zvláštním zřetelem k theorií vychovatelství. Se svolením spisovatelovým překládá J. Škoda, c. k. professor. 1891. v. 8º (496 str.)</td><td></td><td>4</td></tr><tr><td>Šercl, Čeněk, Mluvnice ruského jazyka. Část I., II., III. Lex. 8º.<br>1883—84.</td><td></td><td>4</td></tr><tr><td>I. 1883. (236 str.)</td><td></td><td>4</td></tr><tr><td>II., III. 1884. (196 str.)</td><td></td><td>2</td></tr><tr><td></td><td></td><td>20</td></tr></tbody></table>

<table><tbody><tr><td>Šercl, Čeněk, Z oboru jazykozpytu. Díl I. 1883. (561 str.) Lex. 8°.<br/>Sníž. cena</td><td>2</td><td>50</td></tr><tr><td>Skoda, P. Jan Karel, O vychování národním. II. vydání. (48 str.) Sníž.<br/>cena</td><td>—</td><td>06</td></tr><tr><td>Šuran, Gabr., Přehled dějin literatury řecké, se zvláštním zřetelem<br/>k žákům středních škol. 8°. (87 str.) 1892. Cena</td><td>—</td><td>60</td></tr><tr><td>Švejstyll, Al., Dýchánek. Zpěvník pro dům, školu a vycházky. S nápěvy.<br/>1873. (100 str.) Sníž. cena</td><td>—</td><td>30</td></tr><tr><td>Vlach, Dr. Jar., Dějepis obecný pro nižší třídy škol středních. Díl I.<br/>Starý věk. Se 47 obr. vazané</td><td>—</td><td>70</td></tr><tr><td>Zába, Dr. Gustav, Pyrrhonismus. Rozprava o pochybování filosofickém.<br/>1890. v. 8°: (107 str.)</td><td>1</td><td>20</td></tr><tr><td>Zahradník, Dr. K., Prvé počátky nauky o determinantech. Pro vyšší<br/>střed. školy. 1879. (48 str.) Sníž. cena</td><td>—</td><td>20</td></tr><tr><td>Zeman, F. A., Nápisy do škol. Seš. 1. (6 listů.) Folio. Cena</td><td>—</td><td>50</td></tr></tbody></table>

Přírodní vědy.

<table><tbody><tr><td>Archiv prací z oboru techn. mikroskopie a zbožíznalství. Vydal prof.<br/>Ant. Bělohoubek. Svaz. I. se 13 litografovanými tabulkami. Lex. 8°.<br/>(132 str.) 1880<br/>Obsah dílu tvoří práce dvanácti spisovatelů.</td><td>4</td><td>50</td></tr><tr><td>Bauše, Boh., O původu ssavců. 1889. 8°. (36 str.)</td><td>—</td><td>40</td></tr><tr><td>Bělohoubek, Ant., prof. Úvahy o droždí vinopalnickém. S pěti ta-<br/>bulkami litografovanými. 1877. V. 8°. (128 str.)<br/>— Studien über Presshefe. 1876. 8°. (24 str.)</td><td>3</td><td>50</td></tr><tr><td>Brehm, Dr. A. E., Život zvířat. První vydání.<br/>Díl I. Ssavci. Přeložil prof. dr. Č. Kotal. Svazek 1. Se 139 vy-<br/>obrazeními v textu a 18 obraz. přílohami. Lex. 8°. 1882. (744 str.)<br/>skvostně vázaný</td><td>8</td><td>50</td></tr><tr><td>D. I. Ssavci. Přeložil prof. dr. Č. Kotal. Svazek 2. Se 166 vy-<br/>obrazeními v textu a 15 obraz. přílohami. 1887. (652 str.)<br/>skvostně vázaný</td><td>7</td><td>50</td></tr><tr><td>Díl I. Ssavci. Přeložil A. J. Bernard. Svazek 3. Se 120 vyobraz.<br/>v textu a 21 obraz. přílohami. 1890. (808 str.)<br/>skvostně váz.</td><td>9</td><td>50</td></tr><tr><td>Díl II. Ptáci. Přeložil prof. Fr. Nekut. Svazek 1. Se 139 vyobraz.<br/>v textu a 18 obraz. přílohami. 1883. (819 stran.)<br/>skvostně vázaný</td><td>9</td><td>50</td></tr><tr><td>Díl II. Ptáci. Přeložil prof. Fr. Nekut. Svazek 2. Se 146 vyobraz.<br/>v textu a 18 obraz. přílohami. 1888. (756 stran.)<br/>skvostně váz.</td><td>8</td><td>50</td></tr><tr><td>Díl II. Ptáci. Přeložil prof. Fr. Nekut. Svazek 3. S 93 vyobraz.<br/>v textu a 19 obraz. přílohami. 1891. (717 stran.)<br/>skvostně vazaný</td><td>7</td><td>60</td></tr><tr><td>Díl III. Plazi. Přeložil prof. dr. Fr. Bayer. Svazek 1. Se 117 vy-<br/>obrazeními v textu a 15 obraz. přílohami. 1885. (558 str.)<br/>skvostně vázaný</td><td>6</td><td>50</td></tr><tr><td>Díl III. Obojživelníci a ryby. Přeložil prof. A. Bayer. Svazek 2.<br/>Se 100 vyobraz. v textu a 11 obraz. přílohami. 1889. (456 str.)<br/>skvostně vázaný</td><td>6</td><td>50</td></tr></tbody></table>

<table>
  <thead>
    <tr>
      <th></th>
      <th>zl.</th>
      <th>kr.</th>
    </tr>
  </thead>
  <tbody>
    <tr>
      <td>Díl IV. Hmyz. Přeložil prof. L. Duda. Svazek 1. S 275 vyobraz. a 20 obraz. přílohami. 1889. (798 str.)</td>
      <td>8</td>
      <td>40</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>skvostně vázaný</td>
      <td>9</td>
      <td>90</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Díl IV. Korýši, červi, měkkýši, ostnokožci, láčkovci, prvoci. Přeložil prof. J. Novák. Svazek 2. S 332 vyobrazeními v textu a 16 obrazovými přílohami. 1890. (623 str.)</td>
      <td>6</td>
      <td>60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>skvostně vázaný</td>
      <td>8</td>
      <td>10</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Na jednotlivé díly pevné vkusné původní desky hnědé s kož. hřbetem. Brehm, Dr. A. E., Život zvířat. Druhé vydání s kolorovanými obrazovými přílohami. 1890. Lex. 8°.</td>
      <td>1</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Vychází v sešitech po 60 kr. a celkem vyjde 126 sešitů. Předplácí se na 5 sešitů 3 zl., na 10 sešitů 6 zl. i s poštovní zásylkou. — Ceny úplných svazků brož. i vázaných jako u vydání prvého. Desky na jednotlivé svazky vydání druhého po</td>
      <td>1</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Čelakovský, Ladislav, Dr., O chlorofyllu. Úryvek z fysiologie rostlin. 1881. (64 str.) 8°.</td>
      <td>—</td>
      <td>50</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Fleischer, Ant., Krátká rozprava o lýkóžroutech čili kůrovcích. 16°. (40 str.) Snižená cena</td>
      <td>—</td>
      <td>06</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Hromátko, Frant., Síla elektrická a výkony její v lidské službě. 1872. (35 str.) 16°. Sniž. cena</td>
      <td>—</td>
      <td>06</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Jettmar, Jos., Dusíkaté hnojení a jeho význam v hospodářství polním. (146 str.) 1889.</td>
      <td>—</td>
      <td>60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>— Rukojeť praktického hnojaření, čili návod, jak má rolník upravovati různá hnojiva a jak jich upotřebiti ku zvětšení svých sklízní. (69 str.) 1889.</td>
      <td>—</td>
      <td>40</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Květ, Dr. Jar., Poučení o choleře. Pro širší vrstvy napsal. 8°. (64 str.) 1893.</td>
      <td>—</td>
      <td>36</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nightingale, Florence, Miss, Kniha o ošetřování nemocných. Z anglického přeložila Paul. Králová. 1875. (188 str.) 12°. Snižená cena.</td>
      <td>—</td>
      <td>50</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>vázaná</td>
      <td>—</td>
      <td>90</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Seydler, Dr. Aug., Rozhledy v oboru mechanických věd. (56 str.) 8°.</td>
      <td>—</td>
      <td>50</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Steinich, Karel, Motýlové. Lepidoptera. Analytický klíč. Část I.—IV. Lex. 8°. 1883—85.</td>
      <td>—</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>I. Motýlové denní i večerní. Rhopalocera. Crepusculariae. S 22 vyobrazeními. 1883. (52 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>II. Motýlové noční, a to přástevníci. Bombyces. Se 14 vyobrazeními 1884. (Str. 53.—87.)</td>
      <td>—</td>
      <td>50</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>III. IV. Můry, píďalky a drobnušky. Noctuae. Geometrae. Microlepidoptera. Se 32 vyobr. 1885. (Str. 88.—174.)</td>
      <td>—</td>
      <td>90</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Úplné ve svazku. 1885. (174 str.) Lex. 8° brož.</td>
      <td>2</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>kartonované</td>
      <td>2</td>
      <td>20</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Šafařík, prof. V., Stručný přehled dějin chemie. (16 str.) 8°.</td>
      <td>—</td>
      <td>20</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Vejdovský, prof. V., O bakteriích. S 2 obrázky. 1882. 8°. (36 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>40</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Zeithammer, L. M., Chmel a jeho pěstování. Vyňato z „Pražsk. Hospod. novin“ S 15 vyobr. (162 str.) 1891</td>
      <td>—</td>
      <td>50</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Zenger K. V., prof., O nové soustavě světové na základě elektrodynamických zákonů. S 25 vyobr. 1890. 8°. (59 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>50</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>(Pokračování.)</td>
      <td></td>
      <td></td>
    </tr>
  </tbody>
</table>

(Pokračování.)

## Cestopisy, zeměpis.

<table><thead><tr><th></th><th>zl. kr.</th></tr></thead><tbody><tr><td>Guth, Dr. Jiří, Lémanské silhouetky. Illustrovali Ferd. Engelmüller a Artuš Scheiner. 1893. (103 str.)</td><td>1 50</td></tr><tr><td>Skv. váz.</td><td>2 50</td></tr><tr><td>Holub, Dr. Emil, Kolonisace Afriky. A.: Francouzové v Tunisu. Vzhledem na výzkum a civilisaci Afriky. 1882. (16 str.) Lex. 8°</td><td>— 40</td></tr><tr><td>Kolonisace Afriky. B.: Angličané v jižní Africe. Vzhledem na výzkum a civilisaci. C.: Věc domorodců afrických. 1882. (43 str.) Lex. 8°</td><td>1 —</td></tr><tr><td>Sedm let v Jižní Africe. Příhody, výzkumy a lovy na cestách mých od polí diamantových až k rece Zambesi. v. 8°. (1872—1879.)</td><td>5 —</td></tr><tr><td>Díl I. Se 140 vyobrazeními a s mapou. (528 str.) 1880.</td><td>6 50</td></tr><tr><td>Skv. váz.</td><td>6 50</td></tr><tr><td>Díl II. Se 158 vyobrazeními a čtyřmi mapami. (596 stran.) 1882.</td><td>6 —</td></tr><tr><td>Skv. váz.</td><td>7 50</td></tr><tr><td>Druhá cesta po Jižní Africe. Z Kapského Mésta do země Mašukulumbá. 1883—1887. v. 8°. S 200 pův. vyobrazeními a s 2 mapami. 1890. Druhé, lacinější vydání. Díl I. (576 str.)</td><td>4 30</td></tr><tr><td>Skv. váz.</td><td>5 50</td></tr><tr><td>Díl II. (680 stran.) 1890.</td><td>4 80</td></tr><tr><td>Skv. váz.</td><td>6 —</td></tr><tr><td>Skvostně původní desky po</td><td>— 80</td></tr><tr><td>Holub. Dr. Emil, Illustrovaný průvodce po jihoafrické výstavě. 12°. (80 str.) 1892</td><td>— 20</td></tr><tr><td>— Illustrter Führer durch die Südafrikanische Ausstellung. 12°. (93 str.) 1892.</td><td>— 20</td></tr><tr><td>Kahlik, Dr. Frant., Australie ve světle výzkumův. Stat z dějin zeměpisu. Se 3 mapami. 1888. (112 str.) v. 8°</td><td>1 30</td></tr><tr><td>Kořenský, Josef, Cesta kolem světa. S množstvím vyobrazení. Vychází v sešitech po</td><td>— 30</td></tr><tr><td>Celé dílo vyjde ve dvou částech, každá asi 20 sešitů. Předplácí se: na 5 sesitů zl. 1.50, na 10 sesitů zl. 3.—</td><td></td></tr><tr><td>Prášek, Dr. Justin V., Athény. Črty cestopisné a vzpominky z minulosti. S mnoha vyobrazeními. 1890. Lex. 8°. (392 str.)</td><td>3 60</td></tr><tr><td>Skvostně vázané</td><td>5 50</td></tr><tr><td>Sborník, Zeměpisný. Lex. 8°. Ročník I. 1886. Redaktor dr. J. Režábek. 578 str.)</td><td>5 —</td></tr><tr><td>— Ročník II. 1887. Redaktor dr. J. Režábek. (578 stran.)</td><td>5 —</td></tr><tr><td>— Ročník III. 1888. Redakce: prof. dr. Fr. Augustin, prof. dr. Ot. Feistmantel, J. J. Kořán, prof. dr. J. Palacký, prof. Jar. Zdeněk. (452 str.)</td><td>5 —</td></tr><tr><td>Jednotlivé sesity po</td><td>— 45</td></tr><tr><td>Schweiger-Lerchenfeld, Am., Na východě. Obrazy děje-, země- i národnispisné. Na jazyk český převedl Vojtěch Mayerhofer. S 200 obr., mapami a plány. 1885. (730, OXL str.) Velká 8°.</td><td>8 10</td></tr><tr><td>Skvostně kart.</td><td>8 80</td></tr><tr><td>Sláma. Frant.. Průvodce po Slovensku. S mapkou a 19 vyobr. 1889. (107 str.) Váz.</td><td>1 20</td></tr></tbody></table>

["Sláma, Frant., Vlastenecké putování po Slezsku. Obrazy národnípisné, historické i kulturní z Rakouského i Pruského Slezska. 1886. (584 str.) Vel. 8°. Brožov. . . . . . . . . . . . . . . .

<table>
  <thead>
    <tr>
      <th></th>
      <th>zl.</th>
      <th>kr.</th>
    </tr>
  </thead>
  <tbody>
    <tr>
      <td>Durdík, J. Dr., Tóma ze Štítného, praotec filosofie české. 1879. (34 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>25</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>— O velikém hvězdáři Koperníkovi. 1873. (48 str.) Sniž. cena</td>
      <td>—</td>
      <td>06</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Dvorský, Franz, Neues über J. Kepler. Mit 21 Beilagen. 1880 (44 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>10</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Sniž. cena</td>
      <td>—</td>
      <td>10</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Kráľ Ferdinand Dobrotivý. Stručný obraz života a působení jeho. IV. vydání. 1875. (16 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>10</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>König Ferdinand der Gütige. Kurze Darstellung seines Lebens und Wirkens. III. Auflage. 1875. (16 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>10</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Frejlach, Dr. Jos., Christoforo Colombo. (64 str.) 1892.</td>
      <td>—</td>
      <td>40</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Goll, Dr. Jar., Quellen und Untersuchungen zur Geschichte der böhmischen Brüder. I. II. vel. 8.</td>
      <td>3</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>I. Der Verkehr der Brüder mit den Waldensern. Wahl und Weihe der ersten Priester. 1878. (140 str.)</td>
      <td>1</td>
      <td>80</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>II. Peter Chelčický und seine Lehre. 1882. (98 stran)</td>
      <td>1</td>
      <td>20</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>— Vypsání o mistru Jeronymovi z Prahy. Kronika o Janu Žižkovi. Podle starého rukopisu. 1878. (52 str.) Sniž. cena</td>
      <td>—</td>
      <td>20</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Hradecký, H. H., František Palacký. Stručný nástin jeho života a působení. 1876. (16 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>10</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Chytil, Karel Dr., Petr Parlér a mistři gmündští (41 str.) 1886</td>
      <td>—</td>
      <td>40</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Jedlička, Otakar, Jan Žižka z Trocnova. Stručný nástin životopisný. 1875. (44 stran.) Sniž. cena</td>
      <td>—</td>
      <td>06</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>— Jos. Jungmann. Obraz jeho života a působení. 1874. (48 str.) Sniž. cena</td>
      <td>—</td>
      <td>06</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Kadlčík, Dr. Fr. Břet., Děje i paméti Brandejsa nad Orlicí s podobiznou Karla staršího ze Žerotína a četnými původními illustracemi. 1886. vel. 8º. (360 str.)</td>
      <td>3</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Košut, Dr. Jar., Hâfiz. Jeho život a jeho básně. 1881. (45 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>40</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Koula, J. prof., Přispěvky k historii hrnčírství v Čechách. Vyňato ze „Zlaté Prahy“ r. IV. S 22 vyobrazeními. (42 stran.) 1887.</td>
      <td>—</td>
      <td>36</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Kráľ, Josef. O scenerii řeckého divadla. 1888. (28 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>30</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>— Nálezy Schliemannovy v Tirynthě a Mykenách. Se 4 vyobr. 1880. (48 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>40</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>— Archaeologické nálezy na ostrově Kypru. (46 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>45</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>— O tanci antickém. 1884. (31 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>36</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Malý, Jakub, Naše znovuzrození. Přehled národního života českého za posledního půlstoletí. 1884. (970 str.) Lex. 8º. Snižená cena</td>
      <td>4</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Patera, Ad. v. Tadra, Ferdinand, Das Buch der Prager Malerzeche. (Kniha bratrstva malířského v Praze). 1348—1527. 1878. (97 stran.) Snižená cena</td>
      <td>—</td>
      <td>40</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Petrů, Václav, Obrazy ze života starověkých národů. 1875. (123 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>30</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Podlipská, Žofie, Anna Náprstková. Životopisný nástin. S podobiznou. 1875. (40 kr.) Sniž. cena</td>
      <td>—</td>
      <td>10</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Rezek, Dr. Ant., Geschichte der Regierung Ferdinand's I. in Böhmenv. I. Band. Ferdinand's I. Wahl und Regierungsantritt. 1878. (174 stran.)</td>
      <td>1</td>
      <td>50</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>— Zvolení a korunování Ferdinanda I. za krále Českého (1526 a 1527). 1878. (128 str.)</td>
      <td>1</td>
      <td>20</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Sborník dějepisných prací bývalých žáků dra. Václava Tomka. Vydaný na památku odchodu jeho z university, klubem historickým v Praze. 1888. (148 stran.) Lex. 8º.</td>
      <td>1</td>
      <td>80</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Sborník historický. Vydaný na oslavu 10letého trvání „Klubu historického“ v Praze. Za redakce zvláštní komise klubovní. 1882. (158 str.) Sniž. cena</td>
      <td>—</td>
      <td>80</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Sborník historický. Redigoval Dr. Ant. Rezek. Roč. I.—IV. 1883—86. (423, 388, 380, 380 str.) vel. 8º. po</td>
      <td>3</td>
      <td>60</td>
    </tr>
  </tbody>
  <tfoot>
    <tr>
      <td colspan="3">(Pokračování.)</td>
    </tr>
  </tfoot>
</table>

(Pokračováni.)

## Dějiny, paměti, životopisy.

<table><thead><tr><th></th><th>zl.</th><th>kr.</th></tr></thead><tbody><tr><td>Sborník, Slovanský, stati z oboru národopisu, kulturní historie a dějin literárního i společenského života. Redaktor Edvard Jelínek. Ročník I. 1881. (184 str.) vel. 8°.</td><td>1</td><td>40</td></tr><tr><td>— Ročník II.—VI. 1882—87. (646, 646, 668, 590, 572 str.) vel. 8°. po.</td><td>4</td><td>80</td></tr><tr><td>Svátek, Josef, Obrazy z kulturních dějin českých. 1891. 8°. Díl I. (315 s ran.)</td><td>2</td><td>80</td></tr><tr><td>Díl II. (317 str.)</td><td>2</td><td>60</td></tr><tr><td>Šembera, Frant., Dějiny středověké. Od konce V. století až do konce XV. století. Lex. 8°. Vycházeji v sešitech po</td><td>—</td><td>50</td></tr><tr><td>I. díl. 1881. (568 str.)</td><td>4</td><td>60</td></tr><tr><td>II. díl. 1887. (708 str.)</td><td>5</td><td>50</td></tr><tr><td>III. díl. 1891. (796 str.)</td><td>6</td><td>—</td></tr><tr><td>IV. díl. Vychází.</td><td></td><td></td></tr><tr><td>Tomek, Václ. Vlad., Novéjší dějepis rakouský. Od r. 1526 do r. 1860. 1887. 8°. (584 str.)</td><td>5</td><td>—</td></tr><tr><td>— Příběhy kláštera a města Police nad Medhují. S mapkou. 1881. 8°. (368 str.) Sníž. cena</td><td>1</td><td>60</td></tr><tr><td>— Jan Žižka. O sepsání životopisu jeho pokusil se. Se světlotiskovým vyobr. 1879. 8°. (228 str.) Sníž. cena.</td><td>1</td><td>20</td></tr><tr><td>— Johann Žižka. Versuch einer Biographie desselben. Aus dem Böhmischen übertragen von Dr. W. Prcházka. 1882. 8°. (246 str.) Sníž. cena</td><td>1</td><td>50</td></tr><tr><td>— Místopisné paměti města Hradce Králové. Připojena mapka. 1885. 8°. (68 str.)</td><td>—</td><td>60</td></tr><tr><td>Tůma, K., O Jiřím Washingtonu, zakladateli svobody americké. 1872. (64 str.) Sníž. cena.</td><td>—</td><td>10</td></tr><tr><td>Z let probuzení. 1873. (380 str.) Sníž. cena</td><td>—</td><td>60</td></tr><tr><td>Zelený, V. V., Tomáš Pešina z Čechorodu. Životopisná studie 1887. 8° (178 stran.)</td><td>1</td><td>50</td></tr><tr><td>Zoubek, Fr. J., Život Jana Amosa Komenského. Na oslavu třistaleté památky jeho narození. Vydáno z pozůstalosti spisovatelovy, péčí besedy učitelské „Budeč“ na Smíchově. K tisku upravil Dr. J. V. Novák. 1892. Lex 8° (288 str.)</td><td>2</td><td>40</td></tr><tr><td>Celkem 6 sešitů po 40 kr.</td><td></td><td></td></tr><tr><td>Žižka z Trocnova. Jan. S obrázkem. 1870. 8°. (15 str.)</td><td>—</td><td>10</td></tr></tbody></table>

## Práva, politika, sociologie.

<table><thead><tr><th></th><th>zl.</th><th>kr.</th></tr></thead><tbody><tr><td>Beneš, Jos., JUDr. O kupeckých poukázkách. 1881. (18 str.)</td><td>—</td><td>20</td></tr><tr><td>Bráf. Albin, Dr., Studien über nordböhmische Arbeiterverhältnisse. 1881. (162 stran.) Lex. 8°.</td><td>2</td><td>—</td></tr><tr><td>— Almužna a mzda. 1883. 8°. (32 str.)</td><td>—</td><td>30</td></tr><tr><td>— Dvě nutné opravy. (Právo domovské. Pracovny donucovací.) 1884. (71 str.) 8°.</td><td>—</td><td>60</td></tr><tr><td>Čelakovský, Jar., JUDr., Reorganisace zemské školní rady pro království České. Příspěvek k rozřešení národnostní otázky v Čechách. 1880. (28 str.) Lex. 8°.</td><td>—</td><td>45</td></tr></tbody></table>

<table>
  <thead>
    <tr>
      <th></th>
      <th>zl.</th>
      <th>kr.</th>
    </tr>
  </thead>
  <tbody>
    <tr>
      <td>Čelakovský, Jar. JUDr., Reorganisation des Landesschulrathes für das Königreich Böhmen. Ein Beitrag zur Lösung der Nationalitätenfrage in Böhmen. Mit 3 Beil. 1880 (34 S.) Lex. 8°.</td>
      <td>—</td>
      <td>45</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Čižek, K., Trestní právo policejní. 1882. (390 str.) 8°.</td>
      <td>3</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Deutschland-Oesterreich oder Russland. Eine politische Studie von einem Westslaven. 1887. 8°. (112 str.)</td>
      <td>1</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Foršt, J., Nový zákon o ubytování vojska ze dne 11. června 1879. (80 str.) Sníž. cena</td>
      <td>—</td>
      <td>10</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Goll Jar., Dr., Vznik anglického parlamentu. 1878. (30 str.) 8°.</td>
      <td>—</td>
      <td>25</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Hanel, J. J. Prof. Dr., Říšské i právní dějiny německé. Se zvláštním zřetelem k zemím rakouským. Sešit 1., 2., 3. 1886—90. (288 stran.) 8°. Cena sešitu</td>
      <td>—</td>
      <td>90</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Dil I. (Seš. 1—3.)</td>
      <td>2</td>
      <td>70</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Herrmann, Emil JUDr., O směnkách. Pro školy a ku všeobecnému poučení. Čtvrte, rozšířené vydání. 1892. (134 str.) 8°.</td>
      <td>—</td>
      <td>60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>— Kurzgefasste Wechsellehre für Haus und Schule. 1873. (144 S.) 16°.</td>
      <td>—</td>
      <td>60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Heyrovský, Leop. Dr., Instituce římského práva. Úplné. Druhé, opravené a rozmnožené vydání. 8°. 1894. (560 str.)</td>
      <td>5</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Jonáš, K., Žena ve společnosti lidské, zvláště v Anglii a v Americe. 1872. 12°. (132 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td></td>
      <td>vázané</td>
      <td>1 50</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Kaizl, J. Dr., Vyrovnání s Uhry r. 1867 a 1877. Historickým úvodem opatřil Dr. A. Rezek. (Zvl. otisk z „Athenaea“ roč. III.) 1886. v. 8'. (75 stran.)</td>
      <td>—</td>
      <td>60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>— Náprava rakouské měny. 1890. (55 stran.) 8°.</td>
      <td>—</td>
      <td>40</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Pavel, Kryst. M. z Koldýna, Práva městská království Českého a markrabství moravského spolu s krátkou jich summou. V. vydání, upravil Josef Jireček. 1876. (XXXII., 510 str.) 8°.</td>
      <td>5</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Nejedlý, Dr. Julius, Zákon proti lichvě, ze dne 26. května 1881. 171 str.) 16°. 1882. Snížená cena</td>
      <td>—</td>
      <td>60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Palacký, I. Dr., O samosprávě Anglické. 1881. (46 stran.) 8°. Snížená cena</td>
      <td>—</td>
      <td>60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Pavliček, Dr. Ant., Směnka a chek v evropském zákonodárství Studie srovnávací. 1884. (165 str.) 8°.</td>
      <td>—</td>
      <td>1 50</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Randa, Dr. Ant., O závazcích k náhradě škody z činů nedovolených. pak o úrocích dle rakouského práva občanského. V. vydání. (90 str.) v. 8°</td>
      <td>1 20</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>— Soukromé obchodní právo rakouské. III. rozmnož. vydání, zření maje na uherský obchodní zákonník. Lex. 8°. Sešit I., II. 1894. (161 stran.)</td>
      <td>1 80</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Sešit III. 2. vyd. 1892. (161 až 291 str.)</td>
      <td>1 80</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>— Úvaha o vládní osnově akciového zákona, předložené r. 1883 sněmovně poslanecké. 8°. (12 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>24</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Rieger, Dr. Fr. Lad., Řeči a jeho jednání v zákonodárných sborech. 8°. Část I.—IV. (Sešit 1.—21.) 1884—87 po I. 1884. (214 str.)</td>
      <td>—</td>
      <td>30</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>II. 1885. (204 str.)</td>
      <td>1 50</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>III. 1886. (312 str.)</td>
      <td>1 20</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>IV. 1887. (243 str.)</td>
      <td>2</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Úplné ve svazku. 1888. (973 str.)</td>
      <td>1 50</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td></td>
      <td>6 20</td>
      <td>—</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Saller, Fr., Zákon týkající se upravení stavebních živností ze dne 26. prosince 1893. (Ř. z. č. 193.) Do českého jazyka přeložil a poznámkami opatřil. (37 str.) 1894.</td>
      <td>—</td>
      <td>36</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>

zl. kr.

Saller Fr., Gesetz betreffend die Regelung der concessionirten
Baugewerbe vom 26. December 1893. (R. G.-Bl. 193.) Zusammengestellt
und mit Erläuterungen ergänzt. (43 str.) 1894.

— 36

Schwarz, Fr., Výklad zákona obecního ze dne 16. dubna 1864 pro
král. České. Spolu vysvětluje se ríšský zákon o právu domovském ze
dne 3. prosince 1863 a zemský zákon v příčině opatřování chudých ze
dne 3. prosince 1868. Připojeny jsou: Vzory k úřadování a podávání
v záležitostech obecních a okresních a ukazatel věcný. Praktická kniha
pro úřady, hodnostáře a úřadníky samosprávné, právníky, správy velko-
statkův a průmyslových závodů a občanstvo vůbec, obsahující vedle roz-
boru zákonů zde jmenovaných zásadní rozhodnutí vyšších orgánů samo-
správných, úřadů politických a soudních, c. k. správ. soudního dvoru
a c. k. ríšského soudu v oboru, spadajícím do správy obecní a okresní.
Díl I. Žízení obecní a řád volební v obcích. Druhé vydání. 1883.
(LXII, 970 str.) v. 8°.

8 —

(rozebráno).

vázané 9 60

Třetí, opravené a valně rozmnožené vydání počalo právě vycházeti
v sešitech o 64 str. po 50 kr. ve lhůtách volných. Celkem vyjde as 18
sešitů.

Schwarz, Frant., Dodatek k I. vyd. výkladu zákona obecního pro krá-
lovství České.

(Do konce r. 1878.) 1880. (128 str.) Snížená cena

— 50

— Na obranu obecní samosprávy v království Českém. Politická
studie. 1875. (26 str.) 8°. Snížená cena

— 15

Storch, JUDr. Fr., Řízení trestní rakouské, v pořádku systemati-
ckém. Díl I. (Seš. 1.—3.) 1883 až 1887, 8°.

1. Úvod. 1883. (Str. 1—128.)

1 20

2 Nauky všeobecné. 1887. (Str. 129—256)

1 50

3. 1887. (Str. 257—396.)

1 80

Úplné ve svazku. 1887. (396 str.) 8° brož.

4 50

Šikl, dr. Heřmann, Držba dle Rakouského práva, v pořádku syste-
matickém. Podle spisů a přednášek dra. A. Randy. 1890. Lex. 8°.
Sešit 1. (88 str.)

1 —

Šolc, JUDr. Jindř., Národnost a její význam v životě veřejném
1881. 8° (488 str.)

3 —

Tůma, Karel, O boji národa amerického za samostatnost. 1872.
(82 str.) Sníž. cena

— 6

Zákon, nový, o kolcích a poplatecích ze směnek, účtů, zástavních listů,
poukázek atd. ze dne 8. března 1876. S výkladem od praktického
právníka. 2. vyd., 1879. (37 stran a tab.) Sníž. cena

— 10

Zucker, A., Prof. Dr., Aprise i loial enquête. Příspěvek k nauce
o vývoji moderního řízení trestního. 1886. 8° (102 str.)

2 —

## Literatura a kritika.

Athenaeum. Listy pro literaturu a kritiku vědeckou. Rel. prof. Dr. T. G.
Masaryk. Lex. 8°.

Ročník I. 1884 (300 str.)

5 —

II. 1885 (340 str.)

5 —

III. 1886 (464 str.)

5 —

Brandes J., Hlavní proudy literatury století devatenáctého.
Romantická škola ve Francii. Autorisovaný překlad dle druhého
rozmnož. vyd. Z dánštiny přel. Anežka Schulzová. (515 str.)
Těž v 11 sešitech po 20 kr.

2 20

(P. kračování)

(Pokračování.)

## Literatura, kritika.

<table><thead><tr><th></th><th>zl.</th><th>kr.</th></tr></thead><tbody><tr><td>Durdík, Dr., Josef, O poesii a povaze lorda Byrona. Druhé vydání. 1890. (180 str.)</td><td>1</td><td>—</td></tr><tr><td>Krásnohorská, Eliška, Obraz novějšího básnictví českého. Pokus o charakteristiku umění básnického za posledního čtvrtstoletí. (Výňatek z „Čas. Musea království Českého“ roč. 1877.) (40 str.) Rozebráno.</td><td>—</td><td>20</td></tr><tr><td>Mourek, Dr. V. E., Přehled dějin literatury anglické. 1890. (150 str.) Vel. 8°.</td><td>1</td><td>20</td></tr><tr><td>Taine, H., O podstatě díla uměleckého. Upravil Dr. Tyrš. (64 str.) Sníž. cena</td><td>—</td><td>20</td></tr><tr><td>Tyrš, Miroslav, O slohu gotickém. Podmínky historické. Myšlénky konstruktivní. Rozbor esthetický. 1881. 8°. (38 str.)</td><td>—</td><td>36</td></tr><tr><td>Rozhledy paedagogické po literatuře českoslovanské. Péčí ústředního spolku jednot učitelských v Čechách. Redaktoři: A. Frumar a Jos. Klika. 1885. 8°. (542 str.)</td><td>—</td><td>460</td></tr><tr><td>Vrchlický, Jar., Giacomo Leopardi. 1880. 8°. (37 str.) — Odpověď na kritiku překladu „Božské komedie“, kterou napsal do „Hlídky literární Jan Šolc. Příspěvkem k dějinám české kritiky. 1890. (16 str.)</td><td>—</td><td>30</td></tr><tr><td></td><td></td><td>— 10</td></tr></tbody></table>

## Divadlo.

<table><tbody><tr><td>Almanach Matice Divadelní. Pořádali J. V. Frič a J. L. Turnovský. K slavnému otevření Národního divadla. 1881. (196 str.)</td><td>1</td><td>20</td></tr><tr><td>Goldoni, Karel, Pamela. Dějehra ve 3 jednáních. Představena poprvé v Mantově r. 1701. Z jazyka vlaského převedl A. J. Vrťátko-Benátský. 1887. (98 str.)</td><td>—</td><td>40</td></tr><tr><td>Jirásek, Al., Kolébka. Dramatický žert o třech jednáních. (67 str.) 1892.</td><td>—</td><td>50</td></tr><tr><td>Otec. Drama o 3 jedn. (50 str.) 1894.</td><td>—</td><td>40</td></tr><tr><td>Vojnarka. Drama o 4 jedn. (76 str.) 1891.</td><td>—</td><td>50</td></tr><tr><td>Krajník, Mir., Jan Roháč z Dubé. Historické drama v 5 jednáních 1880. (104 str.) Sníž. cena</td><td>—</td><td>30</td></tr><tr><td>Mrštík Al. a V., Maryša. Drama v 5 jednáních. (100 str.) 1894</td><td>—</td><td>60</td></tr><tr><td>Nový, Antonín, K., Žižka pod pantoflem. Původní komedie o jednom jednání. 1882. (109—196 str.)</td><td>—</td><td>16</td></tr><tr><td>Srb, Ad., Upomínka na slavnostní otevření Národního divadla. 1881. (36, XXXII str.) Snížená cena</td><td>—</td><td>10</td></tr><tr><td>Štankovský J. J., Kronika divadla v Čechách. 1882. 8°. (108 str.)</td><td>—</td><td>60</td></tr><tr><td>Šubert, Fr. A., Národní divadlo v Praze. Dějiny jeho i stavba dokončená. Obrazy kreslili: M. Aleš, V. Hynais, K. Janda, J. Koula, B. Kutina, E. K. Liška, K. Liebscher, J. V. Mrkvička, J. Mauder, J. Mukarovský, B. Roubalík, J. Sakař, J. E. Štibral, J. Šikanedr, J. Tulka, Fr. Ženíšek a jiní. Jménem sboru pro zřízení Národního divadla v Praze vydal J. Otto. Se 197 vyobrazeními v textu, se světlotisky, 18 kartony a 27 původními iniciálkami. 1884. Fol. (372, 62 str.)</td><td>15</td><td>20</td></tr><tr><td>skvostně vázané</td><td>18</td><td>80</td></tr><tr><td>Tesař, Lad., Uprahu nového Národního divadla. 1881. 8°. (1 arch)</td><td>—</td><td>20</td></tr></tbody></table>

Veselý. J. O., Šelma sedlák. Komická operave 2 jednáních. 3. vydání. 1885. (40 str.) ... 20

Windera Maxmilian, Feuilleton. Veselohra ve 4 jedn. 1870. (54 str.) ... 50

Zprávy o činnosti divadelních ochotníků v Čechách i na Moravě. 1882. (64 stran.) ... 40

## Hudba.

Bendl Karel, Skřivánčí písně, s textem od Josefa V. Sládka. Sešit I. 1888. Lex. 8º. (22 str.) ... 90

Seš. II. 1888. Lex. 8º. (23—44 str.) ... 90

Edip král. Parodistická operetta ve 3 jednáních s předehrou. Text upravil Dr. Aug. Nevšímal. Hudbu složil K. Kovařović. Úplný klavírní výtah (partitura) ... 3 60

Text ... 20

Pivoda, Frant., O hudbě Wagnerově. 1881. (46 str.) 8º. Sníž. cena ... 10

## Časopisy.

Besedy lidu. Obrázkový časopis pro lid. Redaktor Aug. Eng. Mužík. Vychází dvakráte měsíčně ve formátu velkého 4º o 1½ archu. Jednotlivá čísla po 6 kr., poštou ... 07

Předplatné na půl roku zl. — 75, poštou zl. — 90, na rok zl. 1·50, poštou ... 1 80

Ročník I. úplný (290 stran.) 1893 zl. 1·60, vázaný ... 2 60

Ročník II. úplný. (290 stran.) 1894. 1·60, vázaný ... 2 80

Skvostné desky po ... 65

Knihovna Besed lidu vychází v sešitech 42—54 str. objemných každých 14 dní a předplácí se na 10 sešitů ... 60
Odběratelé Besed lidu mohou se předplatit zároveň s Besedami lidu a tu na poštovné ničeho nepřiplácejí.

Posel z Budče. Týdenník vychovatelský pro národní učitelstvo v Čechách, na Moravě, ve Slezsku a na Slovensku. Vychází každou středu. Ročník XXV. Odpovědný redaktor Ludv. Strahl.

Posel z Budče jest téměř nejlacinějším týdenníkem vychovatelským. Předplácí se na půl roku zl. 1·25, pošt. zl. 1·50, na rok zl. 2·50, pošt. ... 3 —

Roč. XXIII. a XXIV. úplný po ... 2 50

Pražské Hospodářské Noviny. Časopis věnovaný veškerým odvětvím a potřebám hospodářským. Red. Josef Dumek. Vycházejí vždy 15 a posledního každého měsíce (à 1 arch). Folio. Předplácí se na půl roku zl. 2—, na rok i s poštovní zásylkou ... 4 —

Ročník I. až XIV. v snížené ceně po ... 2 —

Samosprávný Obzor. Časopis věnovaný správě politické a zvláště samosprávě. Orgán Jednoty samosprávných úředníků obecních a okresních v království Českém. Řídí Frant. Schwarz. Vychází měsíčně mimo měsíce srpen. Ročník I—XV. 1879 až 1894. 12 čísel (à 2 archy). Lex. 8º po ... 4 80

Předplácí se na celý rok i s poštovní zásylkou ... 5 —

Zlatá Praha. Obrázkový časopis pro zábavu a poučení. Red. textové části Ferd. Schulz a obraz. Vil. Weitenweber. Folio. Vychází týdně každý pátek v číslech o 12 str. se zvláštní přílohou insertní, a též čtrnáctidenně v sešitech, skládajících se ze dvou čísel týdenních ve skvostné barvotiskové obálce. Jednotlivá čísla prodávají se po ... 20

sešity po ... 33

Od ročníku X. počala též vycházeti každých 14 dnů zvláštní románová příloha pod názvem „Knihovna Zlaté Prahy“ v seš. ve formátu 16º o 32 stranách. — Jednotlivé sešity po ... 12

zl kr.

<table><tbody><tr><td>Na „Zlatou Prahu“ předplácí se: čtvrtletně zl. 2·—, půlletně zl. 4·—, celoročně zl. 8·—. Poštou do zemí říše rakousko-uherské čtvrtletně zl. 2·38, půlletně zl. 4·75, celoročně</td><td>9</td><td>50</td></tr><tr><td>Do Srbska: čtvrtletně zl. 2·63, půlletně zl. 5·16, celoročně</td><td>10</td><td>12</td></tr><tr><td>Do Německa: čtvrtletně zl. 3·—, půlletně zl. 5·94, celoročně</td><td>11</td><td>60</td></tr><tr><td>Do Ameriky, Anglie, Bulharska, Dánska, Francie, Italie, Norvéžska, Ruska, Rumunska, Skotska a Švýcar: čtvrtletně zl. 3·—, půlletně</td><td>6</td><td>—</td></tr><tr><td>celoročně</td><td>12</td><td>—</td></tr><tr><td>Na knihovnu „Zl. Prahy“ doplácí se čtvrtletně z. —50, ročně</td><td>2</td><td>—</td></tr><tr><td>Ročník I.—XI. úplný lze obdržeti. Ročník I. (1884) zl. 9·—, váz.</td><td>11</td><td>30</td></tr><tr><td>Roč. II.—XI. po zl. 8·—, váz.</td><td>10</td><td>30</td></tr><tr><td>Skvostné původní desky na „Zlatou Prahu“ s plátěným hřbetem</td><td>1</td><td>30</td></tr><tr><td>s koženým hřbetem</td><td>1</td><td>50</td></tr><tr><td>Na knihovnu „Zlaté Prahy“ na každý svazek zvlašť po</td><td>60</td><td>—</td></tr><tr><td>Veškeré premie k „Zl. Praze“ vydané lze dosud obdržeti za naznačený doplatek. Viz „Obrazy“.</td><td></td><td></td></tr></tbody></table>

<table><tbody><tr><td>Živa. Časopis přírodnícký. Redakce: Dr. B. Raýman, prof. chemie na české universitě, Dr. Fr. Mareš, professor fysiologie na české universitě.</td><td></td><td></td></tr><tr><td>„Živa“ vychází 15. každého měsíce (vyjma měsíce červenec a srpen) v sešitech o 32 stranách velké osmerky a předplácí se na půl roku</td><td>2</td><td>50</td></tr><tr><td>na celý rok</td><td>5</td><td>—</td></tr><tr><td>Ročník I. až IV. úplný 1891—1894 po zl. 5·—, váz. po</td><td>6</td><td>—</td></tr></tbody></table>

V komisi:

<table><tbody><tr><td>Sborník České společnosti zeměvědné. Pořádají Dr. Jos. Frejlach a Dr. Jin- drich Metelka. Ročník I. Vychází v sešitech o 64 str. lex. a předplácí se pouze na celý rok</td><td>4</td><td>50</td></tr></tbody></table>

Obrazy a podobizny.

<table><tbody><tr><td>Brožík Václav, Mistr Jan Hus před koncilem Kostnickým k smrti odsouzen. Velká fotogravura. Velikost 95:72 cm za doplatek</td><td>2</td><td>—</td></tr><tr><td>poštou</td><td>2</td><td>25</td></tr><tr><td>Zasklená v rámci vyřezávaném</td><td>7</td><td>50</td></tr><tr><td>Bedna na zabalení účtuje se po</td><td>1</td><td>80</td></tr><tr><td>— Svatební poselství českého krále Ladislava Pohrobka ke dvoru krále francouzského Karla VII. Tiskem na tuhém kartonu provedená rytina. Velikost 92:58 cm za dopl.</td><td>1</td><td>—</td></tr><tr><td>Corregio de Antonio, Svatá noc. Obraz provedený tiskem na silném kartonu ve formátu 50/66 cm</td><td>—</td><td>60</td></tr><tr><td>Dvě dívenky“. Dva obrazy v barvotisku provedené 50:39 cm. Po</td><td>—</td><td>40</td></tr><tr><td>Dvořák, Fr., Obrazy: Víra, Naděje, Láska. Fol.</td><td>—</td><td>40</td></tr><tr><td>Hetteš, Jos., Ferd., Král Jiří z Poděbrad tasí meč proti nevěrnému sluze svému, papežskému legátu Fantinu de Valle, na dvorském sjezdě v Praze dne 14. srpna 1462. Velikost 80:65 cm.</td><td>1</td><td>—</td></tr><tr><td>Zasklený v rámci vyřezávaném čís. I. zl. 3·40, čís. II. zl. 4·40; bedna na zabalení tohoto obrazu</td><td>1</td><td>—</td></tr><tr><td>Hynais, Vojt., Zmenšená reprodukce plakátu jubilejní výstavy</td><td>—</td><td>20</td></tr><tr><td>Jansa, V., Mojžíš na Hoře Sinai. Velký skvostný obraz na vídeňské akademii výtvarných umění počtěný Fügerovou medailí. Velikost 78:61 cm.</td><td>1</td><td>—</td></tr><tr><td>Zasklený v rámci vyřezávaném čís. I. zl. 3·40, čís. II. zl. 4·40; bedna na zabalení tohoto obrazu</td><td>1</td><td>—</td></tr><tr><td>Liebscher, Adolf, Hej, Slované! Krásný, světlotiskem provedený obraz dle původního kartonu. Velikost 78:61 cm</td><td>1</td><td>—</td></tr></tbody></table>

(P. kračování)

(Pokračování.)

## Obrazy a podobizny.

<table><thead><tr><th></th><th>zl.</th><th>kr</th></tr></thead><tbody><tr><td>Liebscher, Adolf, Kde domov můj? Velký původní obraz jako protějšek<br>k Hej, Slované! Velikost 78:61 cm.</td><td>1</td><td>—</td></tr><tr><td>Poštou jednotlivě každá z těchto premií 1 zl. 20 kr.; zasklená<br>v rámci vyřezávaném číslo I. 3 zl. 40 kr., číslo II. 4 zl. 40 kr.,<br>bedna na zabalení premie zasklené účtuje se po</td><td>1</td><td>—</td></tr><tr><td>— Jan Žižka před Kutnou Horou. Barvotiskem dle původního obrazu<br>velice zdařile provedený krásný obraz. Velikost 83:43 cm.</td><td>2</td><td>50</td></tr><tr><td>Napnutý v rámci černém, skvostném</td><td>6</td><td>50</td></tr><tr><td>Bedna na zabalení zarámov. obrazu účtuje se po</td><td>1</td><td>20</td></tr><tr><td>— Liebscher, Adolf, „Rozmysli si, Mařenko.“ „Věrné naše milovaní.“<br>Výjevy z „Prodané nevěsty“. Dva protějšky, barvotiskem dle originálů<br>velice zdařile provedené krásné obrazy. Velikost 75:50 cm. Jeden<br>obraz po.</td><td>3</td><td>50</td></tr><tr><td>poštou</td><td>3</td><td>75</td></tr><tr><td>Napnutý v rámu zlaceném</td><td>7</td><td>50</td></tr><tr><td>v širším</td><td>8</td><td>50</td></tr><tr><td>Bedna na zabalení zarámov. obou obr. účtuje se</td><td>1</td><td>50</td></tr><tr><td>— Z „Prodané nevěsty“: Dva protějšky.<br>Rozmysli si, Mařenko... na silném kartonu (černý tisk).</td><td>—</td><td>60</td></tr><tr><td>zárámované</td><td>2</td><td>50</td></tr><tr><td>Věrné naše milování... na silném kartonu (černý tisk).</td><td>—</td><td>60</td></tr><tr><td>zárámovaný</td><td>2</td><td>50</td></tr><tr><td>— Liebscher, Karel, Jaro, Léto, Podzim, Zima. Folio</td><td>—</td><td>40</td></tr><tr><td>Němejc, Aug., Beznadějná láska. Skvostný barvotisk. Velikost 69:92 cm</td><td>3</td><td>—</td></tr><tr><td>poštou nefrankov.</td><td>3</td><td>16</td></tr><tr><td>Napnutý ve skvostném 10¹/₂ cm šir. zlac. rámci</td><td>8</td><td>—</td></tr><tr><td>v 12¹/₂ cm šir.</td><td>9</td><td>50</td></tr><tr><td>Bedna na zarámovaný obraz k dopravě na venek</td><td>1</td><td>50</td></tr><tr><td>— Podobizna prof. dra. Josefa Emlera. 1884. Provedena tiskem na vel-<br>kém kartonu 43:64 cm</td><td>—</td><td>40</td></tr><tr><td>— Jeho Vel. císaře Františka Josefa I. 1890 Provedena tiskem na<br>velkém kartonu 66:50 cm</td><td>—</td><td>50</td></tr><tr><td>— Jindř. Fügnera. 1891. Provedena tiskem na velkém kartonu 66:50 cm</td><td>—</td><td>40</td></tr><tr><td>— Adolfa Heyduka. 1885. Provedena tiskem na velkém kartonu 43:54 cm</td><td>—</td><td>20</td></tr><tr><td>— Jana Kollára. Provedena tiskem na kartonu ve formátu 50:66 cm</td><td>—</td><td>40</td></tr><tr><td>— Jana Nerudy. Provedena tiskem na kartonu ve formátu 50:66 cm</td><td>—</td><td>40</td></tr><tr><td>— JUDra. Jindř. Šolce. 1888. Provedena tiskem na velkém kartonu<br>48:37 cm</td><td>—</td><td>40</td></tr><tr><td>— knížete Adolfa Schwarzenberka. 1889. Provedena tiskem na velkém<br>kartonu 66:50 cm</td><td>—</td><td>50</td></tr><tr><td>— biskupa Strossmayera. 1888. Provedena tiskem na velkém kartonu<br>60:59 cm</td><td>—</td><td>40</td></tr><tr><td>— Mirosl. Tyrše. 1891. Provedena tiskem na velkém kartonu 66:50 cm</td><td>—</td><td>40</td></tr><tr><td>— Jarosl. Vrchlického. Provedena světlotiskem. 1884. 35:27 cm</td><td>—</td><td>40</td></tr><tr><td>Slabý, Fr., Cyklus čtvero ročních počasí: Jaro, Léto, Podzim,<br>Zima. Akvarelly ve skvostné envelopě. Formát 46:63 cm</td><td>3</td><td>50</td></tr><tr><td>Obal</td><td>—</td><td>20</td></tr></tbody></table>

["Věšin, Jaroslav, Slovácká svatba. Světlotiskem provedená. Velikost 65:50 cm. . . . . . . . . . . .

<table>
  <tbody>
    <tr>
      <td>Paleček. Ročník IV. I. půlletí. Red. A. Nevšímal. S 271 illustracemi. 1875. (208 stránek) 4º.</td>
      <td>60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>— Ročník V., VI. rozebrán.</td>
      <td></td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Památce Karla Sladkovského. Vydala beseda „Sladkovský“. (Pamětní illustrovaný list.) 1884. (4 str.) Sníž. cena</td>
      <td>10</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Plán definitivní zemské jubilejní výstavy v Praze r. 1891. Formát 28:39 cm. Cena</td>
      <td>03</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Povodeň v Čechách. Se 37 obr. 1890. Lex. 8º. (64 str.)</td>
      <td>40</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Průvodce po zemské jub. výstavě v Praze. Se stručným popisem Praby a okolí. S mnohými vyobrazeními v textu, barvotiskovým plánem výstavy a plánem města Prahy. Druhé, značné rozmnožené vydání. 1891. (134 str.) Sníž. cena</td>
      <td>10</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Sokol Americký v Praze. Slavnostní spis, bohatě illustrovaný v barevné obálce. III. vyd. 1887. Fol. (24 str.)</td>
      <td>36</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Stránský, A., Co je metr? Praktické tabulky ku převádění starých měr a vah na nové a naopak. II. vyd. 1875. Sníž. cena</td>
      <td>04</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Ueberschwemmung, Die, in Böhmen 1890. Nebst einer histor. Skizze d. Karlsbrücke in Prag. (48 str. s 50 pův. vyobr.) Lex. 8º. Cena</td>
      <td>04</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Upominka na den sňatku Jeho Cís. Výs. korunního prince Rudolfa. (Otisk z časopisu „Budečská Zahrada“.) 1881. Lex. 8º. (1 arch.)</td>
      <td>16</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>V čem záleží tresť Pravoslaví? Malý katechismus Pravoslavné víry v otázkách a odpovědech. V upomínku na slavnostní vysvěcení pravoslavného chrámu v Praze dne 16. srpna 1874. Z ruského přel. A. D. 1874. (16 stránek) Sníž. cena</td>
      <td>05</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>

Doplňky.

<table>
  <tbody>
    <tr>
      <td>Colombiova, Markýzka, Vánoční povídka (Pomni na zadní kola.) Z vlastiny přeložil Gustav Ždárský</td>
      <td>06</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Cossa, P., Nero. Drama o 5 jednáních. Přeložil B. Frida. 1894. (118 stránek)</td>
      <td>60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Čapek, K. M., V třetím dvoře. Román z pražského života. Illustroval A. Scheiner.</td>
      <td>2 10</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Čech, Svatopluk, Povídky, arabesky a humoresky. Illustrované vydání. Illustruje K. Mašek. Vychází v dvouarchových sešitech lex. po Celé dílo vyjde as v 25 sešitech. Předplácí se: na 5 sešitů zl. 1·50, na 10 sešitů zl. 3·—.</td>
      <td>3 60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Česká knihovna zábavy a poučení. Vydává Ústř. spolek českých profesorů. Pořádá F. Bily. Č. I. „Sbírka pověstí historických lidu českého.“ Sebral a upravil Aug. Sedláček.</td>
      <td>1 —</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Dickens, Charles, Výlet parníkem. Humoreska.</td>
      <td>06</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Dvě anglické humoresky. Přel. F. R. Zahradský</td>
      <td>06</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Göthe, W., Ifigenie v Tauridě. Činohra v 5 jednáních. Přeložil L. Quis. 1894. (94 str.)</td>
      <td>50</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Herrmann, Ig., Drobní lidé. Črty ze všedního života. Druhé pozměněné vydání. 1893. Řada II.</td>
      <td>1 60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Jelinek, Ed., Honorata z Wišniowských Zapova. Zápisky z rodinné korrespondence a vlasteneckých vzpomínek. 1894. (89 str.)</td>
      <td>60</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Leskov, N. S., Dvě povídky. (Zvíře. — Starý genius.) Z ruštiny přeložil K. Štěpánek.</td>
      <td>06</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Margueritte, P., Tobolka. Novella.</td>
      <td>06</td>
    </tr>
    <tr>
      <td>Moore, Thomas, Lalla Rookh, část I. Přeložil Dr. F. Krsek. 1894. (103 str.)</td>
      <td>50</td>
    </tr>
  </tbody>
  <tfoot>
    <tr>
      <td colspan="2">(Dokončení.)</td>
    </tr>
  </tfoot>
</table>

Sesit
Geit
31.

Handlungs... — Hellebarden...

Cena
Preis
40 kr. = 80 h.

Německočeský
SLOVNÍK.

Dr. Jos. V. Sterzinger.

Přehlíží

Prof. Dr. V. E. Mourek.

Deutschböhmisches
Mörterbuch.

Unfer Mitwirkung zahlreicher Fachmänner zusammengestellt von

Dr. Jos. W. Sterzinger.

Revidiert von

Prof. Dr. W. E. Mourek.

Tiskem a nákladem J. Otty v Praze. — Druck u. Verlag von J. Otto in Prag.

(Dokončení.)

## Doplňky.

<table><thead><tr><th></th><th>zl. kr.</th></tr></thead><tbody><tr><td>Ouida, Milostná povídka. Z frančtiny přeložil Fráňa Staňkov.</td><td>06</td></tr><tr><td>Píseň o Rolandu. Přeložil Jos. Kubín. 1895. (176 stran.)</td><td>80</td></tr><tr><td>Richepin, J., Povídka z cirku. Z frančtiny přeložil J. Hladík.</td><td>06</td></tr><tr><td>Stanický, N., Sirotci. Povídka. Z ruštiny přeložila J. B. Koppová.</td><td>06</td></tr><tr><td>Svoboda, Frt. Xav., Náladové povídky. 1894. (462 str.)</td><td>1</td></tr><tr><td>Šlejhar, Jos. K., Dojmy z přírody a společnosti. 1894. (251 stran.)</td><td></td></tr><tr><td>Váz.</td><td>2</td></tr><tr><td>Tever, F., Povídky. 1895. (351 str.)</td><td>70</td></tr><tr><td></td><td>váz. -- 90</td></tr><tr><td>Turgeněv, Ivan Sergějevič, Otcové a děti. Román a různé povídky. Přel. red. J. Hrubý. 1895. (429 str.)</td><td>1</td></tr><tr><td>Twain, Mark., Humor. črty. Z angl. přeložil Ivan Schulz.</td><td>06</td></tr><tr><td>Verdaguer, Jacinto, Sen sv. Jana. Přel. P. S. Bouška. 1894. (83 str.)</td><td>40</td></tr><tr><td>Verne, Jul., Zimní pobyt v ledovém moři. Přeložil J. H. S 8 obrázky a titulním vyobrazením. Čtvrté vydání.</td><td>40</td></tr><tr><td>(Vydání ve sníž. ceně 30 kr. rozebráno.)</td><td></td></tr><tr><td>Veselé historky ze Severu. Povídka o strašidlech. Hliněná kukačka. Už je jich mnoho. Náhrobní kámen.</td><td>06</td></tr><tr><td>Vetti, O. S., Kusjižního nebe. (Překlad z novořečtiny.) 1894. (237 str.)</td><td>40</td></tr><tr><td>Vrchlický, Jaroslav, Básně epické. III. vydání. 1895. (179 str.)</td><td>1</td></tr><tr><td>(Vydání ve snížené ceně 80 kr. rozebráno.)</td><td></td></tr><tr><td>— Nové zlomky epopeje. Básně. 1894. (250 str.)</td><td>2</td></tr><tr><td>Winter, Zikmund, Ze staré Prahy. Histerické obrázky. 1894. (227 stran.) Váz.</td><td>2</td></tr><tr><td>Z dětského světa. Dvě povídky z ruského. „Pan“ Skorochodov. Prokletá sláva.</td><td>06</td></tr><tr><td>Zola, Em., Povodeň. Povídka. Z franc. přeložil Jan Rain.</td><td>06</td></tr><tr><td>— Za živa pohřben. Z franc. přel. Jos. Bartoš.</td><td>06</td></tr><tr><td>Z pobratimských luhů. Dva obrázky z chorvátštiny. Jankovo vězení. O svátcích.</td><td>06</td></tr></tbody></table>

Nákladem J. Otty v Praze

vycházi

RUSKÁ KNIHOVNA.

Dosud vyšly:

Spisy hrab. L. N. Tolstého:

Sv. I. Dva husaři. Kozáci a jiné povídky. Cena zl. 1·50, váz. zl. 1·80, vyd. vel. váz. zl. 2·50. — Sv. II. Rodinné štěstí. Sevastopol a jiné povídky. Cena zl. 1·50, váz. zl. 1·80, vyd. vel. váz. zl. 2·50. — Sv. III. Dětství, chlapectví a jinošství. Cena zl. 1·50, váz. zl. 1·80, vyd. vel. váz. 2·50. — Sv. IV.—VI. Anna Karenina. Román. Cena zl. 3·70, váz. zl. 4·60, vyd. vel. váz. 6·70. — Sv. VII. Smrt Ivana Iljiče, Zpověď, V čem je má víra? Cena zl. 1·50, váz. zl. 1·80, vydání vel. váz. zl. 2·50.

Spisy I. S. Turgeněva:

Sv. I. Lovcovy zápisky. Cena zl. 1·50, váz. zl. 1·80, vydání vel. váz. zl. 2·50. — Sv. II. Rudin, Jarní vody a jiné povídky. Cena zl. 1·50, váz. zl. 1·80, vyd. vel. zl. 2·50. — Sv. III. V předvečer, Šlechtické hnízdo, První láska. Cena zl. 1·50, váz. zl. 1·80, vel. vydání váz. zl. 2·50. — Sv. IV. Otcové a děti. Pětuškov. Denník zbytečného člověka. Troji setkání. Dva přátelé. Cena zl. 1·60, váz. zl. 1·90, vel. vyd. váz. zl. 2·60.

Spisy F. M. Dostojevského:

Sv. I. Zápisky z mrtvého domu. Cena zl. 1·20, váz. zl. 1·50, vyd. vel. váz. zl. 2·20. — Sv. II. Chudí lidé a drobná povídky. Cena zl. 1·50, váz. zl. 1·80, vel. vyd. váz. zl. 2·50. — Sv. III. Bratři Karamazovi. Čtyřdílný román s epilogem. Překládá J. Hrubý. Sv. I. zl. 1·50, váz. zl. 1·80, vel. vyd. váz. zl. 2·50. Sv. II. zl. 1·20, váz. zl. 1·50., vel. vyd. váz. zl. 2·20. Sv. III. zl. 1·40, váz. zl. 1·70, vel. vyd. váz. zl. 2·40.

Spisy N. V. Gogola:

Sv. I. Mrtvé duše. Cena zl. 1·50, váz. zl. 1·80, vyd. vel. váz. zl. 2·50. — Sv. II. Večery na dědince blízke Dikaňky a Revizor. Cena zl. 1·30, váz. zl. 1·60, vydání vel. váz. zl. 2·30. — Sv. III. Mirgorod, Novelly, Arabesky. Cena zl. 1·50, váz. zl. 1·80, vel. vyd. váz. zl. 2·50.

Spisy L. J. Saltykova:

Sv. I. Pání Golovlevi. Cena zl. 1·20, váz. zl. 1·50, vyd. velín. váz. zl. 2·20.

Spisy A. F. Pisemského:

Sv. I. Rozbouřené moře. Román. Díl I. Přeložil V. Mrštík. Cena zl. 1·, váz. zl. 1·30, vel. vyd. váz. zl. 2·. — Sv. II. Rozbouřené moře. Díl II. Cena zl. 1·, váz. zl. 1·30, vel. vydání váz. zl. 2·.

Veškeré tyto spisy lze dostati v každém knihkupectví.

Právě vyšel

7. sešit V. ročníku přírodnického časopisu

„ŽIVA“

Redaktoři:

Boh. Raýman,

Fr. Mareš,

profesor chemie na české universitě, profesor tysiologie na české universitě.

Obsah 7. sešitu.

Psychofysika. Pojednává F. Mareš. — Rozhledy. O drápech obrat-lovcův. — Přenášení síly. (S vyobr.) Pokrač. — Barvy a bar-vení. (Dok.) — Jak vznikají monstra a dvojčata zárodků živo-čišných. — Psychologie zástupů. — O tak zvané „quadrille des centres“: — Směs. Ženy a věda lékařská. — Lid opouští ven-kov. — Fauna arktická. — Zuby jeseterů. — Krev zmijí. — Energie výbuchů sopečných — Literatura Česká akademie. — Až na konec světa. — K. J. Bergh, Vorlesungen über allgemeine Embryologie. — Rozhledy astronomické. Úkazy na obloze. — Meteorologické pozorování z rozhledny na Petříně v Praze. (S vy-obrazením.)

„Živa“ vychází 15. každého měsíce (vyjma měsíce červenec a srpen) v sešitech o 32 stranách velké osmerky a předplácí se na půl roku 2 zl. 50 kr., na celý rok 5 zl.

Račte žádati na ukázku 1. sešit.

Předplatné přijímá každé knihkupectví, jakož i

Nakladatelství J. Otty v Praze,
na Karlově náměstí č. 34.

Některé terminy technické.

(Pozn. Podáváme tímto svým pánům čtenářům odborníkům příležitost k zče-
škování terminů odborných a příjmeme k uveřejnění každý jednotlivý termin. Jména
pp. zasilatelů pak uveřejněna budou na konci II. dílu.)

Kaff-ziegel m (termin stavitelský).
~fensler n (termin stavitelský).

Kahl-leiste f (termin stavitelský).

Kaiser-auszug m (termin mlynářský).
~dat n (termin stavitelský).

Kalk-eftrich m (termin stavitelský).
~krebs m (termin stavitelský) [zedn.].
~leiste f a) (termin stavitelský).

b) (termin pokrývačský).

Kalt-guss m (termin slevačský).

Kamin-abdeckungsplatte f (termin stavitelský).
~blech n (termin stavitelský).

~einsfassung f (termin stav.).

~fries n (termin stav.).

~gitter n (termin stav.).

~hals m (termin stav.).

~haube f blecherne ~h. (termin stav.).

~hinterwand f (termin stav.).

~hut m (termin stav.).

~klappe f (termin stav.).

~laden m (termin stav.).

Kamm-eisen n (termin kamenický).
~fasse f (termin kolářský).

~gruber f an Wassermühlen (termin mlynář-
ský).

~hebelbrett n am Seidenwebestuhle (termin textilni).

~holz n (termin textilni).

~los a (termin tesařský).

~maschine f (termin textilni).

~schneidemaschine f (termin hřebenářský).

~schraube f (termin textilni).

Kamm-maschine f (termin textilni).

Kampf-welle a) (termin mlynářský).
b) (termin tesařský).

Kämpfer m (termin truhlářský).

Kämpfer-gestins n (termin stavitelský).
~linie f (termin stavitelský).

~pfeiler m (termin stavitelský).

Kampher-ölbaum m (termin chemický).

Kampher-sauer a: faures Æthyloxyd (termin chemický).

~sauer a: faures Salz (termin chem.).

~säure f (termin chemický).

~weinsäure f (termin chemický).

Kannen-maschine f (termin textilni).

Kant-beitel m (termin kolářský).

~schwellen f pl (termin stavitelský).

Kanten-ring m (termin tesařský).

~schiene f (termin železniční').

~stich m (termin ženských ručních prací).

Kapp-fenster n (termin stavitelský).

~gut n

Kappen-fläche f (termin stavitelský).

~gewölbe n (termin stavitelský).

~klein m (termin stavitelský).

~ziegel m (termin stavitelský).

Kapsel f (Gefäß zur Aufnahme der Porzellan-
waare während des Brennens) [termin kera-
mický].

Kapsel-ständer m (termin keramický).

Karden-fetzer m (termin textilni).

Karnies-bogen m (termin stavitelský)

~eisen n, ~hobel m (termin stavitelský).

~leiste f (termin stavitelský).

~stahl m (termin stavitelský).

Küse-kitt m (termin keramický).

Kasten-blau n (termin textilni).

~damm m (termin vodního stavitelství).

~gründung f (termin stavitelský).

~schleuse f (termin vodního stavitelství).

Katt m (termin textilni).

Kattun-nadel f (termin textilni).

Kahe f O (zed.) [Werkzeug mit Haken zum Nieder-
reißen von Gebäuden].

Katzen-balken m (termin stavitelský).

~kopf m (termin zámečnický).

~ohr n (termin stavitelský).

~schlippe f (termin stavitelský).

~treppe f (termin stavitelský).

Illustrovaná díla vydaná Lrrt - ústřihy.

Praze.

Albieri, **Stráž na Rýně**. Románový příbory. Cena 2 zl. 90 kr., váz. 4 zl. 10 kr.

**Album Chittussiho**. Napsal Karel B. Máčka. Mílnosti slavného českého krajináře. S 38 skvostnými obrazy Antá vázaného výtisku 4 zl. 50 kr.

Aleš Mikuláš, **Sirotek**. Národní píseň s 60 lety. Cena 1 zl.

**Almanach Zlaté Prahy** (s kalendářem) na r. 1. a 1895. Nádherně vypravené vydání s původními ilustracemi. Cena 1 zl. 50 kr., váz. 2 zl. 50 kr.

**Cesta po zemích východních**. Napsal korunní princ Rudolf Rakouský. S původními illustracemi. Cena 10 zl. 50 kr., váz. 14 zl.

**Čapek, V třetím dvoře**. Román z pražského života. Illustroval A. Scheiner. Cena 2 zl. 10 kr., váz. 3 zl. 60 kr.

Doré G., **Bible katolická**. Díl I. Starý zákon. Díl II. Nový zákon. Cena 57 zl. 60 kr., váz. 69 zl. 60 kr.

Doíć G., **Bible evangelická**. Starý zákon. Cena 36 zl. 80 kr.

Flammarion C., **Konec světa**. S vyobrazeními umělců francouzských. Cena 2 zl. 40 kr., váz. 3 zl. 90 kr.

Guth, **Lémanské silhouetty**. Illustrovali Engelmüller a Scheiner. Cena 1 zl. 50 kr., váz. 2 zl. 50 kr.

Heyduk A., **Na potulkách**. Bísně s illustr. Cena 1 zl. 40 kr., váz. 2 zl. 60 kr.

Holub E. Dr., **Sedm let v Jižní Africe**. Příhody, výzkumy a lovy na cestách. Díl I., II. Oba díly 11 zl., váz. 14 zl.

Holub E., Dr., **Druhá cesta po Jižní Africe**. Z Kapského Města do země Mašukulumbů. Díl I., II. Oba díly 9 zl. 10 kr., váz. 11 zl. 50 kr.

Kaminský B., **Různé panstvo**. Studie a povídky. Velínové vydání. Cena 1 zl. 26 kr., váz. 2 zl. 20 kr.

Kraszewski J. I., **Záhuba pohanů na Litvě**. Román s illustracemi o slavného malíře Andriolliho. Cena 1 zl. 20 kr.

Prášek J. Dr., **Atheny**. Črty cestopisné. Cena 3 zl. 60 kr., váz. 5 zl. 50 kr.

Rutte Eug. Mir., **Švýcarsko**. Potulky turistovy v údolích i na horách. Cena 10 zl. 80 kr., váz. 13 zl. 30 kr.

Sláma Fr. Dr., **Vlastenecké putování po Slezsku**. Obrazy národopisné, historické i kulturní z Rakouského i Pruského Slezska. Cena 5 zl. 40 kr., váz. 6 zl. 60 kr.

Schulz Ferd., **Šlechtické novelly**. S obrazy od Adolfa a Karla Liebschera a Vikt. Olivy. Cena 2 zl. 50 kr., váz. 3 zl. 70 kr.

Schweiger-Lerchenfeld Am., **Na Východě**. Obrazy děje-, země- i národopisné. Cena 8 zl. 10 kr., váz. 8 zl. 80 kr.

Sokolová V., **Veselé hlásky**. Verše pro milou mládež s barvotiskovými obrázky. Cena 2 zl. 40 kr.

Škába K., **Masopust v Soběslavi**. Historický román, illustroval V. Oliva. Cena 1 zl. 20 kr., váz. 2 zl. 20 kr.

Štolba Jos., **Americké povídky**. S původ. illustracemi. Cena 3 zl. 60 kr., váz. 4 zl. 80 kr.

— **Na skandinavském severu**. Črty z výletu do Švédska, Norska a Dánska. Cena 3 zl., váz. 4 zl. 20.

— **Prales**. Obraz ze života amerických Indiánů. Illustr. V. Oliva. Cena 1 zl.

— **Za polární kruh**. Črty z výletu do Švédska. Cena 2 zl. 10 kr., váz. 4 zl.

Šubert Fr. A., **Národní divadlo**. Dějiny jeho i stavba dokončená. Cena 15 zl. 20 kr., váz. 18 zl. 20 kr.

— **Z českého jihu**. Místní, krajinné a historické obrazy. Cena 3 zl. 30 kr., váz. 4 zl. 50 kr.

Vrchlický Jar., **Legenda o sv. Prokopu**. Báseň. Illustrovali Ad. a Kar. Liebscher. Cena 5 zl. 40 kr., váz. 7 zl.

Sešit 35. Kaff

jagdbar — Kalmus.

Cena Preix 40 kr. = 80 h.

Německočeský
SLOVNÍK.

Dr. Jos. V. Sterzinger.

Přehlíži

Prof. Dr. V. E. Mourek.

Deutschböhmisches
Mörtelbuch.

Anker Mitwirkung zahlreicher Fachmänner zusammengefasst von

Dr. Jos. V. Sterzinger.

Revidiert von

Prof. Dr. W. E. Mourek.

1845

Posudky časopisů

o spisech nákladem J. Otty v Praze vydaných.

Německo-český slovník. Za pomoci četných odborníků sestavuje
Ph. Dr. Jos. V. Sterzinger. Přehlíží prof. dr. V. E. Mourek. Sešit
1.—30.

Ačkoliv němčina není nám dnes již bohudík branou k ostatním litera-
turám světovým, nemůžeme podniku tomu upříti náležitého práva i zásluhy.
Tolik zajisté jest nepochybno, že nám Čechům — do nedohledné snad
budoucnosti — bude velký slovník německo-český povždy aspoň tak po-
třebným a užitečným, jako slovník kteréhokoliv jiného jazyka evropského,
přes to, že si ve příčině politické musíme důtklivě přáti, aby se u nás něm-
čina v žiyotě stávala méně a méně potřebnou.

Ottův „Slovník německo-český“, založený a sestavovaný dle nejlep-
ších vzorů a pramenů, bude (soudě dle části dosud vyšlé) dílo nevšedně
pilné a důkladné. Ve příčině povšechné stránky formální je slovník celkem
pojat a prováděn velmi zdařile a šťastně. Vytýkáme zvláště jeho pří-
kladně praktickou zřetelnost a stručnost. Je tu ovšem celé množstvi
zkratek a jiných znamének vysvětlovacích; ty však jsou vesměs tak pří-
padně voleny, že nebude asi nikomu těžko, aspoň nejpotřebnější z nich
v brzku si zapamatovati. Zkrátka obrovská rozsáhlost slovníku, zejména
pak jeho vědecká přítěž nebude podstatněji vaditi nikomu ani tehdy, bude-li
slovníka chtít užiti pro rychlou potřebu všední, nevědeckou.

Ve vnitřní své hodnotě má dílo, jak redakce v prospektu slibuje.
vynikati těmito hlavními přednostmi: 1. „Bude obsahovati všechen materiál
německého jazyka. 2. Poprvé vystupuje v něm na veřejnost technická
terminologie česká všech oborů v jediném celku 3. Přihlíženo bude i k mo-
derním výrazům z oboru samosprávy, politiky a pod. 4. Konečně budou
v něm obsažena všecka jmena cizí, jichžto se v češtině ať z potřeby, ať
zbytečně užívá.“

Pokud jsme dosud vyšlou čášť dila prohlédli a pokud zvláště také
ve vševědném názvoslovi troufáme si rozsuzovati, myslíme, že redakce ve
všech těchto čtyrech momentech činí opravdu, seč její síly býti mohou.

Tisková úprava díla jest vzorná.

J. Hd.

„Nár. *Listy*“ 9. srpna 1895.

M. J. Lermontov: Básně. Ve Sborníku světové poesie vyšla tyto
dny krásná kuiha: druhý díl básní M. J. Lermontova v překladě Fr. Tábor-
ského. Díl ten obsahuje výbor lyriky Lermontova od r. 1833 do r. 1837; z vět-
ších básní epických nalézáme zde nový překlad „Hadži Abreka“, „Bojarina Orši“
a nesmrtelné „Pisné o caru Ivanu Vasiljeviči, mladém opričníku a smělém kupci
Kalašnikovu“; k nim vybrał Táborský nová, u nás neznámá čísla. „Z veršovaného
románu ‚Saška‘“ a povídku „Důchodňová“.

Lermontov lyric v obou svazcích překladu Táborského ukazuje tvář našemu
čtenářstvu ne dost obvyklou. Nám je v pojem lyriky lermontovské shrnut bez-
nadějný smutek a hluboká melancholie, příštćí z poznání bezáčelnosti životní,
osamělosti básníka v černém, tupém davu (dle tehdejší mluvy), výčitek minulosti
a bázně před budoucností, melancholie nevyléčitelného spleenu, mrtvé lásky a sta
pobitých nadějí. Takového ukončeného, ale jeduostranného Lermontova, jak si jej

tradice čtenářské upravily, nám předvedl celkem překlad A. Dardíkův ve staré „Poesii světové“ a tak se běžný u nás obraz jeho zakotvil.

Kdežto překlad starší šel za myšlénkou, ukázat Lermontova v jeho vlastním, individuálním vyvrcholení, Táborský pokročil tím, že ukazuje celý vývoj jeho. Tim se arci idea o Lermontovu mění, překladatel zde má mnohem rozšířenější a nevděčnější úluhu. Rozšířenější tak, že musí hledět i k tém stránkám naturelu básníkova, které se nevyhranily úplně, zejména k přírodnímu a malebnému smyslu, k humoru Lermontovu; nevděčnější, že musí předvádět básně, jmenovitě mladší, které nedosti vyvinutým vlastním rázem, imitací a nevědomými vlivy cizími blednou před básněmi let posledních, kde Lermontov promluvil nejen o pročtených leč o protrpěných bolestech ryze po svém, a kde z hluboké duševní krise byl by se vyzdravěl k výši jiné, kdyby ho nebyla jako muže sedmadvacetiletého zachvátila puškinská smrt v souboji. — Mluvíme zde posud jen o lyric.

V té ukazuje se nám už méně silně, než v dile prvém překladů Táborského vliv cizí: Goethův, Schillerův, Byronův, ale dosud značně. Leč vlastní Lermontov, Lermontov posledních let do r. 1841 už vrhá své stíny. Z duše mladého důstojníka, jenž ještě takřka včera nebyl si vědom svého poslání (skyrnilť své péro i necudnými písněmi, psanými pro své kamarády ve zbrani!), dýchá kvašení, tu oheň, tu re-signace, výčitky chvíli hořkého zamyšlení nad utracenými lety a stále silnějí, stále živěji těžká, nevyplenitelná předtucha brzkého konce; básník frivolních písniček a více méně vyčtených vznětů mladistvé své tvorby předchozí najednou byl vy-bouřen výstřelem vražedné pistole francouzského hejska d'Anthésa, která zmařila velkého ducha Puškinova; od toho okamžiku jakoby si byl Lermontov jinak vědom svého úkolu a zárovečn jakoby sotva si to uvědomiv, už byl pochopil, že mu nezbývá mnoho času a že už i jeho dnové jsou sečteni. Od smrti Puškinovy, která vztrhla jeho básnický hněv k proslulé odě na smrt básníka a vyhnala jej na rok na Kavkaz, už se ukazuje ono podivuhodné předcítění vlastního konce, které tak houževnatě se stupňuje v básních z let posledních, až ve známé, čarokrásné „V poslední žár, v dolině Dagestana“ dostupuje výše přímo strašlivé vise.

Z lyryky tohoto svazku zejména jsou hodny pozoru „Na smrt básníka“, kde po zvěsti o skonu Puškinově vyháral ze srdce Lermontova záštiplný, vášnivý plamen vzteku proti všem, kdož smrt velikého pěvce zavinili, plamen, který v polovině náhle knižetem směle unesenou, vydá se za cílem dlouhaletých skrytých myšlének: zabije Lejlu, uťatou hlavu její zanese nešťastnému otci, sám však neujde trestu: v ho-rách najdou po roce dva mrtvé: Bej-Bulata a neznámého soka jeho, bludného Hadži Abreka. Báseň trpí brutálností, která ani leckde není motivována (proč za-nesl státou hlavu starému otci?); surová romantičnost mírněna je pouze pěknými malbami z Kavkazu.

Epická báseň „Hadži Abrek“ je ponurý zpěv na motiv krevní pomsty; Čerke s Abrek chová v srdci tajemnou zlobu proti vrahu svého bratra, knížeti Bej-Bulatu; když pak starý kmet Lezginec vybízí mladé bojovníky, aby přivedli mu dceru. knižetem směle unesenou, vydá se za cílem dlouhaletých skrytých myšlének: zabije Lejlu, uťatou hlavu její zanese nešťastnému otci, sám však neujde trestu: v ho-rách najdou po roce dva mrtvé: Bej-Bulata a neznámého soka jeho, bludného Hadži Abreka. Báseň trpí brutálností, která ani leckde není motivována (proč za-nesl státou hlavu starému otci?); surová romantičnost mírněna je pouze pěknými malbami z Kavkazu.

Poněkud nesouvislé zdají se nám stance vybrané z fragmentu „Saška“. Obdiv Moskvy, vítězkyně nad Nápoleonem; stesk nad ztrátou přátel, které život rozvál; účtování se životem a vážné pohledy do věčnosti, vůči níž vše lidské je pouhá marnost, velcba života v přírodě dál, daleko od lidí, jichž básník nenávidí pro jejich platnost, nudnost, prázdnotu, ziskuchtivost — toť asi myšlénková trest hořkých, prudce vychrlených a nespokojených veršů těch.

Puškinským humorem se vyznačuje romanticky zahrocená, maloměstská idylka „Důchodňová“; ve „Věnování“ básník beze všeho doznává, že lne teď k Oněginu, avšak ne pouze rozměrem. Tu jsou čistě puškinské stance s pointovým žihadlem, veselé, ironické obraty, shovívavá výše, s jakéž hledí na drobné, směšné hrdiny, jakož

na všecko šosácké, maloměstské hemžení a živoření. Huláni vjeli do městečka. Jaký poplach v dámském světě! Jaké strasti lásky najednou přikvačily na paní důchodňovou, ženu plesnivého karbaníka, Avdótu Nikolajevnu, když naproti ní začal ji pohledy vzývat smělý a vypočítavý šabsrotmistr; už dojde k pozvání, už k vyznání lásky na kolenou, jež důchodňová nepochopitelným způsobem hrdě odmítá, překvapení z náhlého příchodu mužova, který však zambouří oči, ano znova důstojníka pozve na bál a ke kartám; vášnivá hra, v níž konečně důchodní vsadí na poslední kartu svou vlastní ženu, aby mohl zase vyhrát všecko prohrané jmění. Vyhrál! Ale žena jeho, táž, která při tête-à-tête nemohla a nechtěla vyslyšet uboheho šabsrotmistra, teď, uražená do duše, metá svému muži snubní prsten a ve mdlobách dává se unáseti do hostince, do pokoje hulánova... Městečko má novou kapitolu své skandální kroniky.

Na ležerní básni je význačný lehký, podkasaný styl, nonchalance vypravováni, graciosní nedbáui o postup, o zápletku, o úměrnost — celkem interesantní lříčka vážného ducha, jenž ze svých těžkých dum v rozmarné, vzácné chvíli zdá se zazpíval po cizím, aby ukázal, že lehce ovládne cizí lyru.

„Bojarin Orša“ je třídílné malé drama nešťastné lásky dcery vzácného bojara a mladého otroka Arséna. Milovali se tajně, závist intrikánského pohádkáře Sokola (výtečná pohádka jeho!) vyzradila jejich lásku, oba byli podezřivým otcem v noci překvapeni: otrok jat a k soudu spoután, zpronevěrná dcera uzamčena ve své komnatě, jejíž klíč otec vlastní rukou vyhodil oknem do vln Dněpru. Z vězení vysvobodí Arséna věrní soudruzi, v daleké cizině setká se jako bojovník vzbouřené Litvy v zuřivém zápase se starým Oršou; Orša umířaje na oko odpustí milenci své dcery, vybidne ho, aby bez meškání k ní jel, neb ona ve starém domě „nic nejí, nespí, ždá, jen ždá, zda milého přec uhlídá“. A když Arsenij bodaje koně do krve dorazí do starého domu, vyřítí se po známých schodech, nožem otevře rezavý zámek zamčených dveří: na loži vidí místo milované děvy směs bílých kostí, srdce vyjedené červy, žlutou lebku s přilíplými vlasy. Strašné setkání! Zdrcen vidí před sebou prázdný život budoucí, a sám, bez cíle, trudu, myšlení odchází, buď si kam buď, v noční mu, kde sníh zavěje jeho stopy...

Nejkrásnější, přímo velkolepě prosté je poslední číslo, slavná bylina caru Ivanu Vasiljeviči, mladém opričníku Kiribějeviči a smělém kupci Kalašnikovu. Zde je každý verš sám o sobě kus práce mistrné, jednotlivé pasáže ve své krásné, mohutné jednoduchosti okouzlující. Jaké je vylíčení hříšné lásky mladého opričníka ke vdaně ženě, mladé kupcové Kalašnikové! Opričník omlévá a churaví tlakem vášně, celý svět ho mrzel; neodolává své touze a na ulici zhanobí cudnou ženu, která se v kostele opozdila; zdrcená hanbou žena úpěnlivě prosí muže svého za ochranu, mladý Kalašnikov odhodlá se k veřejnému zápasu před hrozným carem, zabije opričnika a nechtěje vyzraditi tajemství, proč tak učinil, hrdinně podstupuje smrť na popravišti. Zde kotví idea básně: mravně vysoko stojící měštanský člověk vítězí nad zhýralým dvořanem, na jeho straně je právo, on je pravým obhájcem cti své a pravým rytířem, pevným a rozhodným do poslední vteřiny u špalku katova.

Báseň tato je neobyčejný výšleb, tím neobyčejnější, uváží-li se, že ji napsal jinoch dvacetitřiletý. Rytmus, obrazy, jednoduchá stavba, lidovost dikce — to vše stojí samo o sobě za zvláštní studie a činí z této byliny rejoriginálnější, nejdokonalejšť výťvor Lermontův.

Co však pro nás znamená mnoho: Taborský ji předvedl klasicky. Nebylo by lze lépe ji vystihnouti — to myslime dostačí ke chvále. Rytmus lermontovský, tak nesnadný svým zvláštním rázem, je zde podán s veškerou hudbou; vlny jeho jsou zde, vlny tytéž, ale beze všeho násilí; tepna tohoto bohatýrského rytmu v originále i v překladě bije stejným tepem. Zde vidět je, že má báseň velkého básníka překládat zase jen jemnocitný básník a za druhé je tu vidět, jaké lásky a svédomitosti i takový pravý básník musí býti schopen, aby z cizí poesie nedělal ledabylé výtvory vlastní, jen nadepsané cizím jménem. Zde je vidno sebezapřeň, potlačení vlastní individuality, láska, porozumění a krušná trpělivá práce — odtud jenom mohl vzniknouti překlad tak dokonalý.
„Čas“ č. 29.