Del p[rem]et e del w[om]dament del canall
m

D[la] guara e doctrina
del canall
m

Com se ceu teme canall
soue e edat se. m. a. ny's
fins a. by.
m

En qu[ui]na manera ne
en qu[ui]m temps dareu
erba al canall soue e
m. a[ui]s fins en. b.


Com se ceu teme canall
se. by. a[ui]s en ffus
m

D[la] belle[s]a que lo canall
auer
m

Deles bonvarts que lo canall ceu auer
m

Deles leges[se]s del canall
y

Deles aule[s]es del canall
y

Com tenoreu lo canall
en guerra
y

Com tenoreu lo canall
en pau
y

Deles p[ell]s deles canals
e primer de la color que
dien baig
m

D[la] color q d[ien] cast[ur]
y

D[la] color q d[ien] morzil
lo ho negre
m

D[la] color q d[ien] zuhan
y

D[la] color que d[ien] f[ru]
ana ho f[ru]
y

D[la] color q d[ien] f[em]os
y

D[la] color q d[ien] u[no]
pe[ze]mpo
y

D[la] color q d[ien] u[fr]io
f[au]no
y

D[la] color q d[ien] blan[ch]
y

D[la] color q d[ien] u[fr]io
cu[re]no
y

D[la] color q d[ien] u[fr]io
zuha[n]
y

D[la] color q d[ien] u[fr]io
pal pa[do]
y

D[la] color q d[ien] alar[za]
y

D[la] color q d[ien] cast[ur]
pe[ze]mpo
y

D[la] color q d[ien] bayo
y

D[la] color q d[ien] pel
d[or]gent
y

D[la] color q d[ien] tordi
ello
y

D[la] color q d[ien] ad[ze]bru
y

Del canal u[no]p[]h[on]
corre myllor ne qu[ui]n es
y

Del cast[ur]p[]h[on] corre
myllor ne qu[ui]n es
y

Del morzello ho negre
p[]h[on] corre myllor
y

Del Ruan p[]h[on] corre
myllor ne qu[ui]n es
y

Del ad[ze]bru p[]h[on] corre
myllor ne qu[ui]n es
y

Del cauall cendoros phon
corre myllor ne quin es

Del cauall zucro peſſyo
p hou corre myllor ne
quyn es

Del zucro ſaupno p hou
corre myllor ne quyn es

Del cauall blancp de na
tura p hou corre myllor
ne quyn es

Del zucro curdno per
hon corre myllor ne qu'n
es

Del alaſan p hou corre
myllor ne quyn es

Del Rucro zuan ho zo
ſiello p hou corre myllor
ne quyn es

Del zucro palpado per
hon corre myllor ne qu'n
es

Del caſtamp peſſyo p
hon corre myllor ne
quyn es

Primo CELS WONS ſempa
le blanchs

Dels mals ſempals bla
uchs

Dels remolms WONS

Quals ſon los mals
remolms

Dels affiena ments dels
caualls, e primo dels bo
quymols

Del cauall qui ſesten ſo
bre lo ſie

Del cauall qui tria lo
ſie e nos bol aturar

Del cauall qui's met en
torn es gira sobre lo
ſie ho brida

Del cauall qui da tort
en lo ſie e no bol ızn
ala part dretu

Del cauall qui's tem
cela bocha

Del cauall qui tria de
pits

Del cauall qui a lo coll
moll

Del cauall qui nos bol
en cullz en la brida
e voltar lo cup

Del cauall qui's gira
tot sobre lo ſie

Del cauall qui a bones
barres hies mal en ſie
nat

Deles malalties arı
naturals com acciden
tals e la conapena e
cura da quellas

A Infladura de cauall
quis fa en lo costar del
cauall p esponava
Du nes Infladures qu's
fan als caualls en les
cuypes hi en los braffos
Menar la color de foch
que aui lo cauall
A cauall qui ha febra
P tornar pel la hon ne
fal al cauall
Dta malaltria quis ffa
als caualls en los brahons
Dta malaltria que hom
du fisfola
A cauall qui paſſe pa ſluy
p fer tornar del pel ne
gra blanch
Amoradura de cha za
bios
Dta malaltria que dien
pol mo la qual ſe ffa en
lo genoll del cauall
Dta malaltria que hom
espondra quis ffa deras
lo genoll
Dta malaltria que hom
du ſebros
Dta malaltria que hom
du pata
Dta malaltria que hom
du esampalladura
P mina p confortar tota

33

Abistra qia adues

Abistra qui a fort espo
nada

Abistra alçansada/per
uevigues

En guent p raca

Per aristella ho rompa

Per aristella altra

Per guanarro

P guanarro sobre corona

Per endauatura

Abistra q per lo veure

Abistra q no pot hormar

Abistra q caen los cabo
lo zela choa

Altra p fer reyer tote
cabels

Lauament de cam

Per gorir costera ou
wordi hon que sia

Mirui ferit ho sobre
muy e leuar color

Per gorir de afiche

Deles sachmes quantes
fon ne p ques fan cuf
cuna en fon loch

Quantes fon les muces
dles contz el cauall ne
en quin tempe muten

De bena de cauall qui
es tresuenat

Agreupament de fanch
ma

De trecamet de costela

De bratonada q agen
dada al cauall en algu
na part el còre que no
fia atouat

Per traure ferra que
fia romas en alguna
part el cauall

De costellada q sia dada
al cauall en loch hon aia
polpa q sia dat de tall

Del cauall q reseb cors
en lo pla ola, anqua ho
ota curva ho en altra
lof el còre e de omaria

De puyalada q donen
en lo costat el canal q
atoua e de tota punta
de que sia atouat

De tronch ho affut ho
esfma

De cauall qui cauia souy
nt en lefuble

A estencan fluys de fon
ch de plagua de cauall

Dele cuchs quis fan en
lo uentrell el cauall

Per fer caure cuchs
hon se bulla que lo ca
uall los ava

De espafìne qui de als
caualls

Lo ciaiment no loy endma ne la natura molt meyns
Emes avant q los cuaallers an anar tots armats del
cap tro mis als peus e an aportar armes offenues e
assò p deffendre e offendre los hencimiche ayi com aque
ls quj son mur e deffencio del poble. E com tan gran
carrech de armes adur no puguen en apeu coue necella
riament que basen acauall e mes p afer differencia del
cualler. Lo qual fi es vertaderament cualler e tingi
lo dier orde de cualleria p les rahons que antiguamet
fforen trobats los cuaallers e ayi com an eyeritatr los
bons romans e altres cuaallers antichs e algunes de nos
trie temps es gran raho aia tan gran differencia dels
cuaallers ala gent popular que ells basen acauall e los
altres apeu. E p so los cuaallers antiguament wher
que la pus necessaria cosa que aia obs lo cualler eu
lo von volgueren e orwonaren que lo dit von prengues lo
nom el cualler fs es que fios nomenar cuall car ayi so
fferie nos por obrar sens forch ayi fet darmes nos pot e
yeritatr sense cuall. Per que coue necessament.
atot cualler e home darmes saber quatre coses. La
primera saber ben cualeor. La segona saber coneder
la bona talla del cuall e les bondats e les aulees. La
terfisa saber lo ben teme e ben pensar. La quartu fa
ber coneder lur malalties e curar aquelles en les
gueries no uan tostemps ab lo manescul de pp. Et nil
cins por venir al cual que fi no es ben actorregut sen
pora. E si lo cualler peit son cuall en guerra e
altia non pora auer peit tota la maior part del eyera
c la cualleria. Per que yo manuell dies maior
tom del molt alt e poderos pincep e dictorios senpor.
Rey con alfonso Rey dazago et d bull fer un libre de
cualle p mostiar als iouens cuaallers e gentils homens
Los qual p pocha edat no saben als qual mostiare la

gran part d'ta praticha e d'ta coneyenza dels cuuals e de
lurs malalties e gran part dels cures de aquels. Lo qual
libre compaïtsch en ydij Capitols. Lo primer capitol
tractara de la creacio del cuual. Lo segon del comdame
nt del cuall. Lo ters capitol quines ne quantes pon
les belles dels cuall. Lo quart capitol dels leges
e aules del cuall p tal que mls sen sapian guardar
Lo. v. ſi/a com se deu temp e penſir cuall pue. E com
lo cuall qu PAS de. v. amps en ſd. Lo vi capitol es dels
pels quantes pon aquels quij p dret nd se poen nomenar
Lo vij capitoll es dls affienaments dls cualls. Lo vm.
quals pon los tons ſempals e quals los mals. Lo. vm quals
pon los tons ſemolms e quals los mals p ator ffet darmes
po ne dels blanques ne dels ſemolms quij noy dona ſſe ſſa
be en ſobre tot es lo poez de deu mas diſ' ho per aquels
qui poren esmet. Lo. ſ quals pon les malalties natu
rals e les cures. Lo yf quales pon les malalties acciden
tals e les cures. Lo yf dels ſunchpes quantes deu
eſſ/ m en quin temps p confſuuar ſampt al cuall. Lo ym/
quar dareu e rba m en quin temps ne fins aquant m d
e acuall pue e acuall well. Lo. ym com tindreu lo ca
uall en guerra e com en pau. Lo. yb dels naffres dels
cualle e les cures. Lo yb com deu eſſ ferrat lo cuall

O cauall deu eſſ engendorat de guarra ho astello
que ſla bo e de bon pell. E ſi no aya malalties na
turals en les cames m en les mans m peus e que ſia de
bella talla e ſens nengun mal bia al no a am mal ne
gu tant ſembla ne reſagua al pore en les bondats m
en les belles m en la talla m en lo pell e ari p lo con
tray. Aori que come quij Wol auer bona rasa ho casta
de cualls que ſobre tot ſert lo guarra ho astello que ſia
bo e bell e de bon pell. Lo guarra ho astello deu eſſ ben

gua roat que no fla crafut ne fla souent caualcut ne dava
derrera les eugues ne les tria fmo al temps tel caualar
e que no fla magre ne maſſa gras ne maſſa well cor ſi
tot aſſura ab maior wolentut ſa costura ala eugua e
mſls cobira tot lo cors cella e maior ſement eſrampa
e maior cauall en gendorara en lo uentra de ſa mare
e ſapiau que lo cauall en tal temps deu eſſ en genrat
que fla nat en temps couyuent de moltes ertes p[ro]co
la mare com m[ſls] paſturara mes let pora donar al fil
e maior ſustancia. T[am] lo cauall ſela ſua natuytut
auant es nodit tot dia en gran abaſtamet ertes, les
carns daquel ſfan pus ſermes e lo cors ſba pus gran
e ab maior[ſe] formas. E com la mare ſempreyara no
fla molt groſſa m[ſ] molt magre mas t[ing]ua lo m[ſ]tga
car ſi era groſſa la greyea de dms lo cors eſtreyera
les ſormes del ſtill e lo cors que nos pora exemplar
e ſi era molt magre no pora dar abaſtament de no
duament al ſtill e p[ro]ſo faria lo cauall magre e ſieuol
F[am] en apres com vendra lo temps del peyer fla en l[of]
xe montayes e de pedres p[ro]co que lo cauall quant neve
ra e age trobat l[of]p xoregos e de montayes ſian les
bngles p[ro]ſforte e pus ſermes e p[ro]dures plus de les
montayes en lo eamet de ſa wouentut. E d[ur]g[ut] q
en l[of]p de monts les carnes del cauall ſfan m[ſ]lors p[ro]
trebal del ſuent montar e deuallgr car la natura obria
en aſſo pus p[od]erofament. E d[ur]g[ut] q lo cauall deu
eſtar ay[ut] ſins a dos anps/e no mes auant p[ro]ſo quar
puys lo cauall paſſat lo dos anps a ja eodt de caual
cor la mare ho altre eugua e ſiu ſeva guaſtar fla
xel tot car en lo cors ſa ſſebliria e pendrien inſimit's
mals. E m[po] yo atorſ que ſien bones paſtures lo
tema hom en t[ro] agues t[res] anps/e que nop agues
eugues ſmo altres cauals maior e pus for[t] ſe ſeria

cæ maior Bistergaria p[ro]çom layre e la Æsena e la erba
li daria gran alegria e gran orgull d[ur] e gran fampur
en esferal les cames e los peus se farien sens negun en
teament.

Del p[ro]mment e del comamert del c[am]all

I
D[ec]auall ceu eſſen laſut ho liguat laugerame
nt e ſuau ab las gros e fort d[el]ana p[ro]com la
lana es malla mes que negunaltira cosla d[el] que corda po
guessen ſter. C[it]e lo cauall ceu eſſen laſat e p[res] en te
mp[es] ſſeſſe e nuuol e car ſi en temps culeut era p[res] lo
cuall d[el] asſo no es acſtumat e p[la] brauca e ſaluatgia
ſi moſt se treballaua porua auer agreunamente d[el]os me
bres e d[el] ſon cors. C[it]e com laureu p[res] e auia en ſon
cop la raſma ab lo cembre que ſla fet d[el]anem aiau vn
altre cauall e acompayau lon car tot ſemblant Wol eſſa ab
ſon ſemblant d[el] ſla natura e p[ro]ſa manat car p[us] ſeg
ur nestera. C[it]e ops quey aiau gran diligenza que
quant lo tmoreu en leſtable quel ligueu a cos zemalls
car ſi teneaua la... i. que romangua en lalte[re] q[ui] ab
tos los teneaua es ſoltraua ans quel p[re]ngueſſu pen
tre d[el] porua guastn en p[ar]et ho en canto p[la] ſua gra
brauca. C[it]e eſtigua tota hora ab altu cauall tro m[us]
li pas la gran ſaluatgia e p[ro]raho oſta compayia lo com
d[ador] ſi pora mils acostar p[ro]car e maneyar lo car ne
cessar es que ſouent ſla m[enc]iat gentilment ab la ma
tocant h[ui] totes les p[ar]itices del cors. C[it]e empo c[ues] lo
cuall nos ceu hom acostar arauatudament p[ro] que no
ſespant e p[le]ſpentar p[en]dren al[gun] diſi e al[gun] mal
noſriment tal que d[esp]uys n[ot] ne poria hom traure mas
ſuaument e bona lo toſe hom p[ro]tot lo cors en t[ro] que ſla
comdar. C[it]e ſouent leuaro h[ui]e les mans e los peus e

dar lieu ayi co fi la lieu afferrar. E ayi com dit e ans tel termm dels dos anys nos deu prendre en es massa ten ore/e p fi tendrea wendrien li moltes malalties ales eu mes/e les bngles non fi an tan bones. //

## Dela guarda e contrina del canall

En après bos h matreu lo ffe ho la brida e que
no ſia fort ab terballera de ſimola/e traureu
lo el estable/e tornar leu ab vn maml/e puys gentilme
nt estriyolar leu/e tornar leu ben affieguar ab lo ma-
nil la cara/e lo cors/e lo ventre/e les cames/e al far h
eu les mans/e los peus/e batreu los hi ſount ayi com
ſi ferrauen/e tmoreu lo ayi arenchar bna gion esto
na/e acup duns dies bos lo traureu de cila/ p les regnes
en après aureu vn bordo de ſella/e matreu loy ab vna
ſingla bltriera/en après homphren vn ſach darena/e ma-
treu loy telfe/e ayi poch a porſ metreu li la cella ab lo laſ
e acap dalguns dies bos lo caualcreu tot gint ſene fer h
e nugs/e temu lo ben affegurat quant laureu caualour
En après bos lo manareu alaygua ab vna bergua en
la ma/e nous culſaſſu espons/e temu lo al mayt e al
wſpre en aygua corrent ho ſalada la mpat de mya ho
ra a nant a mont e auall cer laygua corrent p ſi gra
ſieza h reſtriep les cames/e los mruys e rete que ma
les vmos nop dauallen. E ayi mateys los es bona la
ygua ſalada p la ſequetat qui es en ella. E laygua
hon lo cauall deu eer akeurat deu eſſ molla e vn poch
ſal maya/e torbada/e que estigua reposada ho corregi
ſuan cor aygua daytal manera p la mollea e groſſa/
de ſi mateya es calda e rete ſuſtancia. E p cert auau
que les aygues quant pus fizes ſon/e pus corrents

tant ſon pus contraires al nozment tel cauall e no teu
tant. C E ſi lo cauall no teu abundamment no pot auez
abastament de carn. C Es gran poffit lauar ſouen la bo
ca tel cauall de part de dins e ten ſtrougmar aquella ab dom
ffort e ab ſal car tempran la borſa e tonah apetit de men
tar e de beure. C Quant li comenſareu a dar ſiada dau
lay porſ aport car lo uentrell no nes veat e ſi maſſa lm da
ueu gustat loyſieu. C E ari maneyant com deſſe e dit
uos lo poriayareu. C E guardau no li tonaſſeu gens deſ
ſons nel correguſſeu ne ffort lo trotaſſeu ſtine que aura/
complits. m. anys e dali auant porſ aport lo meteu en
lo trotar puys en lo galopar puys en lo correr. C Car
ſi abans de aquest termyn lo correu tots los molts deſ
pelles deſe cames ſe ſanchtraeuen e p[ro]b pert gran part
ota ſforſa deſe cames elis ſin moltes maſelties. C E ſe
irraſteu a cap de poche de deſ que laureu cauallout ab ſſer
ros molts prims e noh ſaſſau dolar les mans ſmo fort porſ
e noh ſaſſau de comens molts ſtremper les ſferradures e
guardau al ſferrar no li ſeffeu enuge car pendria duu q
puys nols ne prieu lanſar. C E ſapiau que quant pus
joue es ſerrat lo cauall ataut a les bngles pus molles/
car anant les mans ſens ſterres en gran pouent noore
ip[us] les bngles pus ſforte e p[us] grans. C

Par tie beguaces lamp teu hom ſanchmar lo cauall
p temz lo en ſamtat oſa dena tel coll car aqueſ
ta reſon atot lo cors. C la primera ſanchma es en la
prima uera. C la ſegona en leſtui. C la terſa en lorto
bre. C la quarta en luern e caſtina ueguada no tra
gau guayre ſanch. C E guardau no ſanchneu cauall
molts joue ſi per nesſeritut nou ſupreu hi en eſpecial de
les p[yll]aces car no an res tant los ſaſſa p[eteri]adors. C

Com le deu temr cawal joue de edat de tres
anps fins en lis

Cauall joue de tres anps fins a dy se deu temr en al
tra manera que no fa lo que es de dy anps cuant
prmerament lo cauall joue hom li deu metra lo fie qu
ant lo fol fia yit e triacu lo cel stabla/ e fi es dierw me
treu lo en loch hon aia bon ress e fi es destu en lorf q
fia fiesth po en quin temps se bulla fia guardat dapie
car iy calt cel estable e fi lapre li dauq en wormar ha
e li porua fer altres destiempaments. A prés que lau
reu arechnat tornau lo ab vn manl net/ e puys estripo
lau lo puau ment/e quant laureu ben estriyolar a doft
re bon arbitre tornau lo atorquar ab vn manl la cara
e lo cap e tot lo cors e les cames. E guardau tora ve
guada de no estriyolar lo sellar o lo cors del cauall. Car
atendreys lop e fan fi matadures pus toft. En apr
es que asso aureu fter al lau li les mans/e loz peus e ab
vn banyo de fhuo esfuraules h. E fter tot asso aiau vna
vergua verda e al cap cela uergua meteu h mel effulay
tose guar azes azes e puys ab la uergua affeguah la cara
e tornau lap affer zose guar e tornau affeguar la cara
e lo col e asso ffaireu vna stona. A soffueiy al cauall
affer li pore la pahor dela cara/en tant que molt conti
nuant li asso tot torn p continuaco lo cauall vendra en
punt que fi deu lances non aura pahor po torora li an
au en gryant lo baſto affins que fia tan gros com vna la
nva. En apres quant tot lo demont dit aureu fer
mateu h la cela e caualcaulo ab vergua en la ma e al
cualsoz affegurau lo be/e quant laureu caualcat noł

mogau tro nus que atau aobat les regnes be e les faltes
cir afb es bon costum que hom los dona. E puys mo
ueu lo cauall suaument e ixiu de cula e manaulo apetit
pas per tal que aprengua conar e portauli la ma bay
ya bis largo e laugera p tal que aprengua de portar
lo cap bay la hon lo sol comenga. E sguers afb que
fi va ayi ab lo cap senfiena mflor e woltur mfls lo coll e
pra pus fanch ala ma. E caualcau p la vila dnal
tona paflant p los lochs hon mes brogit se ffusa e mes
gent hi tiault e quant ffa esculffat bn poch traheulo
alaygua e dauih atura e puys meteu lo en aygua a
mont e aygua auall e puys apas e ayil temju dna bo
nastona e traeulon e temju lo segur ayi fora laygua
fme que bn poch se fia estorreguda laygua e afbs ffa
p tal que p la fiedor staygua los mruis se fon enoure
pyr e fi molt lo septauen alepir staygua ffet hieu bem do
lor en los mruis. Afo el retepar bal molt a strenfes les
males humors teles cames e ffals eyuguar los mruis e
auiteles molt a ensempar de ben bresiar. En apres
anau ws ne acasa e arregnau lo cauall e leuau h la ce
la e ab lo maml torcau h lo dos e cugauh les cames e
preneu aygua fieda e lauau h les mans e los peus e
cyugaulces h ab bn maml e temu lo ayi dnal stona.

E mentre lo cauall estura aregnat leuau h lo lit e agru
nau ho be e apartau ne be lo temps en apres meteu ne
lo cauall e dauli la fluada e fla totora maytudacha mgf
tordi e mgf daue na car lordi de regna de ualencia es mo
lt ffot ayi que la blanca dela auena lo tempra e h ffa
les mans temprades. Car lordi de civilia e de moltes
altres parts es molt mflor e de millor digestio p adar a
fbles que no es lo dafi de regna de balencia. Molte
hia que al cauall joue donen pocha cuada. Car fi es de

tries amps no lm daran smo almut e mig ho poch mes e
am que memps dient que lo molt menyar fan deuallar
vmos e de cendments ales cames e que cauall joue no deu
eſſi gras. T la qual cosa am par q amen car dna des
cos es neceſſaries que bon cual ceu auer ſes que aia
bona força e vntut e la pus amſguable e pus vntuo
ſa cosa que pot menyar ſi es ordi e auena e ſi en te
drea lo cauall es creat ab poch menyar e ſſebla cove q
retir al cuament tota ora car lo criament es lo ſto
nament e ſi ab poa força ſe cua ab poa força estara
totora be es ber que cauall joue no deu eſſi gras agras
a gran diſſerenza per que vos dareu a cauall joue
de tics amps. ſins en. m de dos al muts e mig ſins en
ties lo dia po ſegons la granaria del cauall affegmt
ho inpuant. T car aſſo li dara gran força e vntut
e p la vntut e força que ſentira alſza mils los bra
nos es portara pus donoſament e correra ab maior
vntut. T e ſi when que prongua maſſa cirs a uolſte
deyares tolen h abans cela palla q cela cuada/e te
mulo mes enſſenat que no ſſleu e paſſeiau lo mes
car aril poreu trempar e no h ampuasſeu cela cua
da. T car ia abn labrer que ruau li donau be ame
par p tal q ſia pus ſobrer e aſſa mes força arı mate
ys ho a neceſſary lo porto. T e apres q auem mes lo ca
uall en leſtable ho la hon la ueu amerie aureu loy
ben neteyat del ſems arı com dit e/e la cuada h au
reu dada ben garbellada hi eſcombrada de pedres/e
quant aura acabada la cuada aureu h ja leuats los
worſdes ola palla quj ola nst hi ſeran romas e dauh
palla ſſeſcha que ſia garbellada e ben deueryada ab eſ
pes garbel p tal que ſblament la terra e lo pols mſcha
e puys quant bos ſſeu omat ſteneu li la mytat kell

ffems que te en la mít p tal que si de dia se volia gitar qs gite e quant ſia en leſtable torau lo ſouent e manetau lo
p tal que pda via. C Po nol auenſeuauqnuar en leſtable
car ſon anuioſes e uenen ala fi al uia de morioe qui es
pilloſa euil cosa. C Quant vendra en la wſprada dno
ra ans tel ſul poſt en affienaulo e traeculo deſſora en la
regnaor e leuaulti po lit e eſtriyolaulo e torcaulo ke e
meteu h la cella/e anau alaygua po nol reſteiuu de ues
pre en apres caualcau lo p villa tro nſ miyora de mt ar
aquella hora los es a ells pus eſpauentabla p la eſtire
tur cela mít he p lo traull deles gens e deles lums e poen
la pahor e la pharonea dela ara. C En apres tornau lo
acafa e leuau h la cella e torcau lo ab lo manl ay com
du he e meteu lo en laſtabla mas no alla hon li deneu
ſer lo lit mas en altra maniadora e aqui li dau ſuiava
e ſeu h lo lit e eſtigua lo lit fet dnora o mes ans que lop
metau per tal que ſia paſſada la brator del fems ar ayo
ſta wvigues/e altres Infladures en les cames. C Tot
cauall joue de. m. amys en ſus cone q tores ſmanes en
duern lo gualopeu vn gran tiet e asſo ſeu en loch are
nos ho blan ho entre terroſes ho la hon a cart, ho erkes
eſpmoſe e gien lo ſouent aceſtre e almiſtre e asſo p eſ
pay de miya leugua e quant mes hna en dies mes h re
xrau lo cers asſi que quant lo cauall aura. b. amys ho
dagu en ſus lo pugau galopar dna leugua ſi neceſſari es
C E ſeu li ſouing ſalter ſiquie e tot ſalt trobat car molts
es neceſſaria cosa al caual e li es gran bellesa/e moſtra
gan trempament e lo caualler neſtupa de gran wega
des de pill no deneu eſterament al cauall tels eſpons
tro ſus a paſſats. m. amys car asſals hom pore tel carr
er e tel cor e asſals reberar la coa e tots los aemes caua
lle traues ho ſſon p molts eſtar los tels eſpons en touct
C E guarau uos que cauual joue ſfms a. b. amys not cor

nóp entre car fíbia pillos de cestemprar se/e leyaulo ben
sullor en lo ffancif e futzetar que fara. E aamp d'un
mes mecreu li lo ffie e triaculo defforia en la regnavor e
aquif estripolaulo e nedeiau lo be ola gran futzetar que
tendra del fanch e romendra ab nouel pell. E pufs
feu tempi lo fferir e fferrau lo. E quant fba fferrat
nol tregau en cara daquelle om Jorns. ho y de cula mas
en aquel dia comenfau h adar fiuada/e dau lay poch
a poch so es lo primer iorn mfg almut cur te lo uentir
effbla teda erba/e fi mes im donaucu empatyar lo phia
Mas pufs caini iorn cireuulay affi que als om Jorns
li aiau tornada fa reno. Dor porio de m affis en
mij amys/ a obe ab erba de almut e mfg en fües de fua
da apres que aureu tornat lo cauall ala fiuada tza
eu lo tots maytms alapagua/e rebeiau lo dna gran efto
na. E lo porio quant menpa erba nol ceu hom ge
lopar/ m corder de tor lestiu/ m campnar ne tot treball
li fíbia dampnos/e pue toft lis curreguarien dmoe e mal
en les cames que en negun altre temps. Dareu ffia
rarge trolle se comenfa en dureyr e ffer aresta ffoit
en laspigua/e pufs de lalffas qui es ya de dos feguahos
ho de tres hi es bo e dau im affis mfg any setembre/ pu
ye pufs poch a poch toleu lop/e dau h palla noua/ la
qual ia aura pour la calentura ans que li leueu la
erba al cauall fanch nau lo tres deguates. La pri
mera deguada ceu eft fanchmat api com dit e. E la fe
gona en abrill ala cefeyida ho alentiant de mafg so es
teles yllaces. E la terza quant li leuareu la erba
e aquesta fia tel coll. Car la primera fanchma q
li aucu ffera teles yllaces appfita que lo cauall qui
menpa palla te los budels eſtete/e la fanchma eyam
pla/e ſta h millor yillada e costat po tota hora que vos
fanchareu teles yllaces en lora que laureu fanchnat

teueu lo al reterig dlaygua e laygua que li sobre les fi
nchmes e temju lo ala affins que la Sanch fi aitancada
ho dna gran pessà. C la regona Sanchma val p tal com
la erba zemou e somou totes les dmos males del cors
e Sanchnant lo deles yllades la Sanchma tria les dmo
rs e met millor costat. C tar li uols la regona Sanc
ma Sanchnau del coll les vmors carreguarien deris lo
coll e fer fi a carreguat dauat. C la terfi Sanchma
es necessaria del coll car lo cuall a purguat porina
deles males dmos no estin tan justaces com ffraven ne
fon en tan gran quantitat. C el Sanchma del coll
es Sanchma que val atot lo cors e li males humors bis
romases en nenguna parte del cors la dita Sanchma
les ne traura e lauons. C Romm lo cuall fi e net
ari deles Sanchmes com tela erba.

Com le deu temr canal de lis amys en lus

Auall qui passa by amys ho daqui avant hi
centra ja en dies wos lo deueu temr arregnat
don poch de mayti e altra poch de wespre e deueu lo passe
a mayti e wespre altre poch. C Deu eft tret al camp
totes semanes dna volta e deueu lo galopar en torn
la mytat de mya leuga poch mes ho menys e al cap del
cors en torn msgr tret de balesta wos li daueu dar dels
eſpons que correga atot anar e quant ſieu al cap del
cors aturau lo gentilment e ſiy aura bifties ſeu lo en
traz e wiz p elles. C Egrau lo e contornau lo atotes
mans. C E puys dſtuaucau e affegau hi la cara e pe
Mrau lo ari vn poch. C E puys cauucau e al caual
car nol auſeu que altrui wos tinguia les regnes e quat
ſereu ſobre ell a medgurau lo affins queus ſereu ben aco
bat e asſo ſerueys molt ſereu en derrout en vnabre

gua / e I'optofament amieu acuallor e fno ama aquest-
veu es matia en torn al caualcor he noy podieu montar
fierieu masfa empetyat. No ducu donar erba tro
fus al mig amp coresma ho da quyl anant e temu lo yb
yorns en lestable en la fangua / e toleu li la cuada elo
beure. y. Jorns. e puys tornau li la fua / e lo beure po
ch a poch. Dau li erba de dia e de mt tro fus a yb o a
xy de juliol e la palla es la benguda podeu im dar de/
mt e de dia ab erba. E la en agofit no ducu dar er
ba fmo en la festa per restrefar. Dot cauall quyl
entra en dies la erba h es dampnofa mes que jffito
fa or la erba atendreys la carn e tol la fforfa e aten
dreys los muis. E mi fon aborrasfats de uerigues-
ho de fobre ofles e daltres de candoiments doblas po enter
ra hon a moltu erba coue que hom ne de alguna por
ha en lestu ayi com damont e dit. P d'os efguarts
lo primer p tall com lo cauall la fent e fi no mempa
deleyff e ffamagreys. La fegona que la palla deffi
es polffosa hi en borma / e la erba en fane yr. A yb
e ayx agofit ducu lay leuar. E ducu lo fynchmar
quant h dareu la erba deles pillates e quant lay lua
reu fanchnau lo tel coll mentre mempara erba traeulo
a tart al cap de yb en yb ho xy Jorns. e no li ducu lar
ch cors mas en les mairnates e kffirates li es molt bo
lo palleyar. E de mayn reke par lo en aygua corret
car molt es lo p restrenper h les males dmors deles eu
mes.

O la belle sa q lo canal deu auec

O cauall duc auec lo cap molt fech e defornat
e lo fiont ampla / e los bls grans e apits en fo
ra e les felles planes / e no gens grosses e lo fobre bls juff

Par e reborit per affora les orelles curtes e aguces e dretes e no gens pempades les barres primes e molt feses e gran fieu de bna alaltia e en les gualtes pocha carn les narius molt amples e que dms h ueva hom uer mellor. C la bacha ben fesia e lo morro deus pus larçs quel dessus e ab pocha carn. C lo col ceu ecr prim e larch e woltat p amont ample des les spalles e ques baya aprimant fins al cap e quant sia al cap que sia molt prim. C los dms no molt larchs ne espefts e que pien blans e prims. C E que aia les espalles om ples e larguas e formes de carn e los pits amples e ivits per affora e recons ab canall p ming. C lo goles ampla demostrant lo de partiment deses espalles. C lo cellar ho dos curt e pla e no sia voltat p amont in p anal. C E lo lomaia pla e ampla e acanalat. C les costelles aia amples e largues. C lo costat recon e am but. C lo ventre recon e gran p amaguat dms les col telles amesuradamente. C les villades grans e ampl es. C les anques planes e amples e cuicom cargues ab canall pel mg e gran tier de nuu a nuu. C les cuys yes groses e larges e ab molta carn bays dms e deffo ra la choa baya e forma ab gros mastia e piou cabels larchs fins aterra e que p negunes sponates no la mogua e que la porta estreta dms les cuyes. C lo les aia iput p affora. C les guarres largues dretes e am ples. C los braffes pien ab groses brahons. C E los ge nols amples e destornats e plans. C les canyelles dretes e amples e fens neguna carn mostrant tots los miruis e venes. C lo trauador molt curt ab molte ca bels deras. C los braffes quant lo canall esta junt fi en molt pus amples de. J. alaltre xemunt des los bra hons que no pauall des les mains les corones pmes e pelotes. C les mains hes negres grans e retons ece

part de dme molt ffonnes e desfarnaces. I lo talo ample
e pla. //

Deles bondars a lo caul deu auer S

Et bon cauall primerament/e principal car a
no es lo affonamet de sa bondat deu esser ben en
frienar e leal e affienar se ab tota natura de affiene e
que aia la affienamet fferm/e amig coll e deu portar lo
morro dauall entre los pites/e lo col mig palm lump deu
tastier suenyp la bruva molfrant ne plaſſ/e deu saliue
par amefuravament. E que sia do affienar e den
cellar/e de fferar deu auer bona cara e fferma que
no ſespant de res/m de nenguna cosa/ que m ab armes
m ab als q li sia feta. Deu estar ſegur al caual
car/e nos deu moure tro ſſ/ lo caualauctor ſes acobat. //

Gran pas e larger deu auer en camp/e printat curt
e tot preat be deu ſaber tiotar larch e curt/e pla. I Co
rier deu molt e no maſſa aftet/m atrochs/e al corner
molt better dauant e xtras/e la choa tesſi/e fferma ben
planrada en diet les cupes/e deu dur lo cap alt amefu
radament ames de mig coll. I Car es mes pſitos e
reſeb mils layre/e no es tan pillos de caure/e va pus bd
deu ben ſaber aturar quaſ lo caualauctor ho whoa/ no pas
ſoptat mas en bn tranch ho en dos/ nul temps deu ſfer
continenga de aturar ſe quant corre mas que molſte
q nuques deu aturar. I Deu ſe ben gnar atores ma
ne e alt no pas en bn tranch car es pillos de caure de
costat/mas en dos tranches deu esser ſu grava/e aſſe es
pus ſagur e pus bell. I Quant hom lo uol contornar
en bn carrer ho plaſſa deu ſe contornar ab lom bn
poch alt e ab grans tranches e lauges. I Per ho quant
hom lo corre en camp no deu gens lomeriar mas molt

planament e virtuosa car contendre ab lo cuall e ablaz
nes poch dan pora hom afer alenemich/ deu Saber ten gua
lo par larch e curt/e p montades/e auallates e longua-
terra deu auer molt alezr per molt que hom lo corre-
gua no deu molt buffar ne molt Inflar/m deu infllar
les pillades/m deu moltuar. Axi mateys a nere
sary Saber saltar vnampla sequila e vna paret alta-
que li to fins ala lucha. Deu afer molt brau quat
hom li cona deels fions faient la obra que hom vol ses
torbament e quant hom lo volza sagur que fa sagur
tomamnt ab la cara braua e zoncant e les narils d'
flaces/e blerres mostrant vermelor zedms. E fill
tempe sagur aces deu alsar la vna ma aces lalta mo
strant que es prest. Deu relmyar aueguades e
assp celit e p argul ce cor no pas p mulles ho zon
no dalbarda/m altres bistres mas per co q he dit car
alegrua li es aquil caualta com lo cuall se mostra
ay alegre hi argullos deu ess molt fimple en lesta
ble ay apbones com asaltres bistres deu ten beure
e ben menpar la cuada no molt glotament mas q
be la masterd banpant la vn poch ab la fua salua
car lauons mostra que troba gran pler en lo mempar
molta palla/e deu molt iaure/e aferm zorme/e deu
femtar a mesuradament e couyment ment hormar
po nul temps deu hormar quant lo caualler lo cuall
da car aueguades sen pora esdeuener smestre. Deu
ester regur en lo cap si lo caualler cau del cauall e
pil leva solt nos deu moure dalli hon lo leyara per
res. E deu ess te gran treball deu mempar al to
ble mes que quant folgua, la cella no deu anar
auant/m atras per molt que treball

Deles leges e deles aulees del cauall

po pallar men he lumariamet car comuna
met tor hom les coneys po dir ne p awilar

ne aquels qui començen apnoure de caualls
Auall leug a gran cap e molt carnut les ho
relles penyades lo front estret los valls fiondos
e riches les celles grosses/ lo nas zedon e carnut/ les
narius molt yques perita locha e molt fionstoa/ e gro
nes barres/ e pp la vna de lalta/ lo roll cvert e molt-
ampla e molt gros ues lo cap e ab gran gorga fem
tessus molts dms e curtes lo goles prim e lo cellar
ben larch hi estret e panto lo lom estret e larch e ab
pocha carn les anques curtes e atretes e alt coat la
choa que porta alta e torta e lo maste prim e ffeble
e ab poche cabells e curtes les cuyes escalares e ab
molt pora carn les guarres primes e corbes e guar-
rutes los braffes ab prims brahons e richs genols e
les rampelles carnuces e los treuallons larche e fens
cabells les corones grosse les mans honoares hi estre
tes/e planes los talons estrete ho ventre molt gros e
ben cagut p auall les costelles primes e curtes la pl
lava molt curta e alfada/e q ala molt pel e larch en
lo cors.

## Deles aules que lo cauall ha

O cauall auoll primerament es muler e tran
li gran goig los roins dalbarda e quant los
es pp saltels dessus/e quant los es de luny zelmyals e
trau lo membre. Es mal de caualcar car met se
en torn vol mordre e ab affamp hi monta hom porta
lo cap alt e carreguat al afie. Te la locha eyuta.

e bbera e la lengua glosa/e quan es enffienat te la def
fora la bcha. Les barres la ues lo cap met les oms
lo coll ayich pas e mal tiet e ab gion bascha corre e ab
lo cap baips e agrans tranchs dentant la choa es dur
dels eſponts/e moltes leguaces quant lo volzeu correr
repropia que no Wol igr/espa.m. ho. b. parells despona-
xes gras amortze les cames da quell quil caualca lan
ſa despuys ab dn jeu ho ab dos ſalta en alt puys torna-
atras. Quant se pien acorrez corre ayi com da
mont e dit e tira alesquerra/e altra dieta quant be
li ue/nos Wol aturar p te que li faſſau affins quel cor-
lop du/. E quant ſa tura ab lo cap alt e tort ala-
ona part quant hom Wol descaualcar lanſa ſi temu p
les regnes aremet ſe p mordre ſi lo caualler cau del
cuall retorna desſu ell/e firlo ab les mans hi ab los
peus es mal de nſſenar/e den cellar/e molst mal deſſer
rar que fine ab congreyp ho derroquant lo nos leya aſſer
rar. En leſtable nos leya aſſtar aſſer lo dit es mo
lt brau atores biftes/ rozegua los toguals mempa pocha
cuada/e affenda molst Souij, rozegua lo ſie he la cella ſi
lay lipau de pp deſſerres Soumit p poch que tieball de
li la ſmglà en les pillaes te gran peptura/ ſua motr
e a gros ale quant trota li cizen los buxels. Pert
wel tor lo menpar p poch que tieball. /

Araus vul moſtar com midreu lo cauall
en guerra/e com en pau car quant Sou
en guerra nos la ueu obs lo/e podreu hi
fluar en tot lals/e en pau temu per Wol

tre estar e delit e auen lo mester que sia
gentil e delitos e sras

Permerament dre com tindreu lo cauall en gue
pra ho que aiau zerel. Dos fareu p lo mayn
tot torn paſſiar al cauall en tre anar e wem mipa
leugua/e quant ſſa tornat temu lo dnaltona areg
nat e puys dau h ſuada que ſia mtrudenchá car
lordi de regna de balencia es fort e la dna temprial
e no li doneu tanta cuada com poria menpar/empo
temprau lo en aquesta guisa que ſi podia acabar.
bal muts de cuada que no lm dneu ſmo. mj. e ſmon
podia menpar ſmo. mj dau lm tres/e ſi no podia
menpar ſmo tres dau lm dos e mjs affi q toſtemps
ne pógues menpar mes q no lm dau p tal que quat
ne tiebalareu lm dneu tanta com ne pora menpar
E ab aquel millorament de cuada que li dwareu pa
ſara be lo tieball totes ſemanes lo traeu dos wega
des al eamp e gualopau lo vn gran tiet/e ſeu li ſal
tar ſoump ſiques e parets bayres en necessarj es al
cauall de houm de zerel ſaber ſaltar gran ſalt trobat.
Prencu estepa blanqua/e meteu los brots en dna cal
dera ab aygua e bulla tant troſſa laygua ampua lo
ters/e quant ſſa affeda da questa aygua lauau les.
mj. cames al cauall tro ſſa alt/e aſſo ſareu de part de ue
ſpre. A llo estrey molt les mpuys/e leua molt canſa
ment e custame nt/e dna gran leugera al cauall el
reſſua de molts deſſendiments deles cames. Dos de
guades la ſemana meteu dna de al muſtuda de al hol
tes ab dna pocha de lauor de edra en la cuada car ſo
bones a wim/e ſfan ton ale. E dau totes ſemanes

zauens ab les ffulles al cauall. I Gardau uos no do naffeu al cauall res rupt/η abzuratge negu fimo lay gua dara car lals ffà porc laleal cauall ala leugúria

I Ex tempi wortre cauall gros que no pœ la le/ne la leu geria. I Ex tempi aiau zael de beleyo dnes. yn ho yb e meteu les en dna calezra ab aygua e coguen ben tat tro flus laygua fla ampiuada p lo ters que les zaeis fien blanes. I Lauons meteu dms aquella aygua ab les zaeis vn al mut wori/e cogua tor en fempes tant tro nſ lordi alguns grans comenſen eſtatar/e lauons le uau ho del foch/e cobriu ho e estigua dna gran pessi cu bert e puys leuau ne lordi/e deneyau lo be que noy romà gua negun tros de zael car dampnola ſſia ſm menya ua e meteu lo al ſol ayuguar/e quant ſſa exut estoyau lo e tots torns a mayti e auelspre metreu daquest ordiu vnal mosta meſtada ab la cuada q li dazeu. I E aſſo continuau dms dos ho tres meſſos e deureu com engreipre za ſens que no pora lo ale m la laugera. I E ſi fempre molt dau li del gra oſta vmaſſe auguages meſtat ab la cuada car aſſo restienp molt. I ſſeu navar ſoumt lo cauall/e paſſar groſſa aygua ſi en loch ne ſſereu car molt es neceſſari car be a lo cauall natural ment ſab navar continuamet quaſ es en lo cirs torbas e aſſo p que nou a pratieat/e ari mateuy quel torba lo quil uualor e lo aſſe. I E quanx woldreu anar cam ans que nol enſieneu p lo mayn dau h vn pa remular ab di. I E aſſo apſita primerament a anayguamet e ſi lo cauall es neſſiat no h pot demir eſpaſſne neli vſ fal lo cor per les naffies/ne p lo pordiment de la ſanch e ari mateuy campna pus alegre e pus eſtoſcat de may ti/e de wipre tenju lo bona eſtona aregnat. I Acauall de hom de reſel no li deu hom donar erba fmo p ſobres de gran neceſſitat de calor nſo es en lo juſp hi en lo jo

liol vn poch de cesta car la erba affa pore al cauall la fflor
ga e lo corner e lo ale e no pot ben treballar.

Com se den temir lo cauall en temps de
pau p delit h p estat

D cauall quant hom lo te p delit e p fôn eftur
du eſſi gras e delitos dos fareu var diemn al
cauall de marti akurarge ſo es taliyna e meteu hi vn
poch de ſaffia e vn poch de leuat tant com dна toronge
e vn diere de mel e vn poch de ſaffia e vn poch dol e de
tot aſſo dau lm tant com ne wha. E puys dau h myſ
almut de cuada. E quât aura adabada la cuada
enſienau lo e trateu lo en lo loch hon no h do ayre e ſſeu
lo ten eſtripolar e ten torquar e neteyar les mans de
part teoms e puys leyaulo apu dна eſtona arechnat
E quant lo iorn ſba cult ſo es deues les. y hores me
nau lo al akurazor po nol moguau de fôn curt pas no
pas ab molſo car molſos deſtroueyen los caualls els deſ
tempren que quant los aureu affienats e p ventura
ab affamp vendra vn molſ quj no ſabra e corner la e
guaſtarha la bocha e h affira pendra molte mal diu hi
en aſſo la demes gent nop guarda e ayſ guaſten los
caualls. E wos ſi temu vn ſfil de poch dies p ferlo
aumenar e auear de cauel car comprar h eu vn roa de
x. ho yr Aflorms. ho puentura de. yy ho de yl hi ente
neu que es prou. E lo molſo quj no ſateu qui es m
de quj ſba ſfill ne quant eſtara ab dos aucas de cauel
car en lo wostre cauall quj p ventura balza. cc. ho ſſſ
Aflorms e dequj en ſus e guaſtal uos p que diu que
wostre cauall quant pria alayqua ho en altra loch at

caualque hom quin lapia/e qui non te quin lapia/e quinmes dal que legua en cuisa. Aza tornant en lo ffet ot cuall en wes les. y. hores ell sia menat en layga ayi sw dit/e. E ans que legua ffeu lo paſſyar vn poch plo ſol cor lo ſol lo zereea molt el ſſa ben teura puys apres lo teura paſſigſ vn poch/e ſia tornat acuſa/e quant ſia en la regnador ſeu lo ben torquar ab vn manl la cura e tot lo cors puys alſau li les mans e los peus. E guar dau ſi aura preſa nenguna pedra e puys ſeu les h leuar ab largua affeda de les corones auall. En apres leuau li lo lit tot ſno qualque myſ palm/e que roman gua ken pla/e puys meteu ne lo cuall/e dau h cuada e leuau h la palla ſta mt paſſada/e ſia ben teneyat lo pre ſe pre/e dau h m de affesqua acip duna estona que li aureu dat la cuada p tal que no leyv la cuada p la palla. Qu ant vendra en la desprada ws lenſienau el traureu el eſtriyolareu ke e ken torcar e estigna vna bona estona ar regnat/e lauau li les mans e los peus ab apgua ſteda he eruguar puys meteu lo en leſable/e dau h apgua ab vna pocha de farma de centeno per ſo que mils legua e laygua no ſia eſtalfuda ar pillos es lo cuall de torgo quant continua de teu re ne de mempar res cult. E puys al despre apres de ſopar mudau lo dali hon esta en vna menyadora alta e ſeu h lo lit car quant lo cuall esta alla hon ſe ſſa lo ht la brabor e la cilor del ſfempo los ſan als cualls wyigues/e altres deſſendiments en les ca mes. E quant lo lit ſia ſſet ali hon esta lo cuall torcau lo ke ab vn manl/e dau h vn ball daygua ab ſſa rma/e ſi auer ne poreu de centeno. Molts dien q no deu hom dar aleura al cuall duern ſmo vna weg uada lo torn. Duth que ban en rats ar noy veig raho nenguna que bona ſia ſi dien que ſſa ſſet leyau ho al woler del cuall/ cor ſmo a ſet no teura/e vna deles coles

pm

qui mes engruyra lo cauall fi es lo molt teure.

*E* apres denetau li la menpadora/ e dauh palla fiestha/ e meteu lo en lo lit.

*E* tores Semanes lo xeueu traure al camp de maprimade/ e galopar lo vn pod/ e dor h teles espons larche vn tret ho despuys grau lo acasuna ma/ e contor nau lo.

*E* lesteu nol traftau al camp fmo de yb Jorns e gran mapti.

In manera com dareu erba al cauall ne quardia la e dura.

*E* com Wolreu en gruyar lo cauall ala fi del libre ho posare hon trobareu de moltes meneres de potarges den gruyar e tots esfimentats.

*E* dor li eu da quell ho daquels que ben vist ws fera e daquels que lo cauall mils menpara car de fent ws dich que tots los potarges quu ala fi del libre fon esfruts tots fon esfimentats e tots fon bons a en gruyar lo cauall.

*E* po am aqui engruyen en breu temps/ mas no dura molt la carn am qui la guyen engrupar/ po dura molt la carn mas qui bol en ruyar cauall come tot primerament quell en fanefta el deneg de worm e de tot mal entech que tngua dins lo cors erz altrament ninqua engruyaria que ares vimgues.

*E* la mane ra denfampz los cauals/ e dells abcuratzges en los capi tols avant hon parla teles medecines ho trobareu.

Araus vil dir dels pels dels cauals qua nts fon aquels qui p dret no le poden nome nar car alguns pels in a q prenen part de dos ho de tres in aquels q uertaderamet

hom nels por nomenar diu los hom entre pels car fon de

motes pels

Dela color que dien blanch

A. decolor dien blanch p que es color de neu
aquest no a dauer negun sempall en si los
dms deuen esser pochs/e la choa compnal/e les sexos liſes
e blanes com asfeda/e que teuallen eguals fins al cap.//

Dela color que dien rucio cardeno

A. Ý. color es roſto cardeno p que es en dos co
los que prien part en blanch hi en blau hi es
mes blau que blanch e aquest deu auer lo talo del peu es
querre derias blanch e los dms/e la choa que li teualle
fins en terra.//

Dela color que dien rucio ruan

A. Ý. color es rucio ruan ay que prien part
en dos colos en blanch hi en zua e p asſo le di
en rucio ruan. C E deu auer aquels ſempals mateys
que a lo ruan.//

Dela color que dien rucio palpado

A. Ý. color es dura rucio palpado p que es en
tre dos colos en blanch hi en blau/e a en si dms
sempalls tan grans com dobles dor/e a dauer aquests
sempals vna estela pocha en lo ſfront e lo peu esquere
terias blanch e la miya curtiella del altre. C E la choa
e los dms no moltes ne totes complides tro al cap.//

Dela color que dien alatza

A. ymç color es alatzana hi es ayi nomenat en
pren part de dos colors de baig e de cestamp e
mes cestamp que baig. E deu auer aquests senyals.
vnastela pocha ab dna lista que li dauall ales naris e
ab dos los peus derrera blancs e la ma esquerra fi
ns amys trauador e los ams molt pochs e los cubelles
tela choa pochs e liſes que dauallen afms al ſol.

Dela color que dien cestamp pesenyo

A. ymç. color es cestamp pesenyo hi es dit per
que es entre dos colos p que prien part de ne
gre e de cestamp e mes negre que cestamp e p als es
dit cestamp pesenpo.

Dela color que dien vanyo

A. ybç. color es dita vanyo e deu eſſi daza co
lor de palla ho de lambre. E deu auer los di
us e la choa e les cames tores negres deu auer dna ve
na negra del goles afms ala choa ample com lo dit por
mes ho menps. E aquest es dit dret vanyo e la
gent no faken nomenen als cestamp dars bayos pus
los when betats e de color daza e non ſon car gran
differencia a de vanyo a cestamp dar e de bonoat a
bondat.

Dela color que dien pel dargent

A. ybij. color es dita pel dargent e p bos nomena
ayi que a color dargent bront'e deu esser tot
blanch sens nengun pell negre e la blancor deu auer
color dargent ayi com dit es. C E deu auer los dms
e la choa e les cames afms als gmols tot negre e deu
auer beta tota negra del goles afms ala choa daque
ft pell ma pochs hi es molt bell pell.

Dela color que dien tordiello

A. ybni. color es dita tordiello e p bos nomena
ayi com en la color sembla a bn ocell qui a
nom tort. C Lo bertader tordiello deu esser lo core tot
negre tot Embriat de piques blancues hi en los dms
hi en la choa alguns pels blancos. C los qui no sabe
guayre de pels nomenen als zains rucio esturs et al
nomena tordiello que no sab que les. C Car da quel
tes bertaderes tordiellos ma pochs e pon molt bons cua
lls e de bon pell.

Dela color que dien adzebru

A. ybni. Color es dita adzebruno aquesta color
re sembla molt anayo pero no es tan dar com
es entre castany dar e bayo a la beta e los dms e la
la choa los mes negres e les cames po a la beta molt
pus ample quel bayo hia en lo goles hi en les espal
les molts pells negres en les lo coll.

dures. E troba gran anug quant lagua li dona en les
pillas al corer e per afo landsi auguates coses.
A requests canals zucos pesempos son molt bons e comunament
tots los demes prouen be e molt leals e efferstes hixen ben
affienats e diuen molt. car no son delicats mas la gent
los amore iyen p tal com casfun any semblanquer ien tro
mas son tots blancs.

## Del canal rucio Sammo p hon corre millor ne quin es ?

Drauall zucio Samno corie be per quin loch se
bulla e monta e deualla millor lo recost que al
tie cauall e ua be p tota esfessura asf es p que a bones
ones e bon cuyr e bon cor e ua millor que altre cauall p
matral. Aquests canals iyen molt bons, e de gran cor
e de gran tieball po los demes son mals en la bocha e fi
de luz natura son mals en enfienar forit atart los en
ffiena hom ne per adob de bocha ne p mudament de bru
tes ne de ffiens mas lo que iy be en la bocha es millor que
tot altru. E si hom pot esfienempr en cauall sauy ben
enfienar nov a millos canalls entre tots per a grans a
affiers.

## Del canal blanch de natura per hon cor re millor ne quin es ?

O cauall blanch de natura per aienall ho p loch,
blan ha mester gran pruiment dels esfons e de
vergua e deu lo hom esfrasar de pedregual e de carrera du

ra p'raho que a les dngles molles e tendres hi es dur els
espons daquests cauals blancs de natura ne pyen pochs de
bons car fon dehears e escoresnats e duris dels espons ke es ber
que fon molt gentils de caual car p' cuat e fon pus gentils
pagenets que per caualts.

Del canal rucio cardeno per hon corre
millor ne quin es 8

I

D cauall rucio cardeno corre ke p' carriera dura
per raho que a les dngles bones a lo cupro gros
e no tem los espons. Aquests cauals fon foros de gentil
pell po fon duris dels espons e fon molt pillosos des mulles

Del canal alezam p' hon corre millor
ne quin es 8

D cauall aletzan corre ke per qual loch dullaup
raho que a bones dngles hi es de bon car saluant
p' varra ho p' esfessura p' raho que a lo cupr prim.
Aq  
uests cauals fon molt pillosos de destemprar se en pus b  
ump sa nayguen que tots altres car fon molt delicats de  
natura e temen molt dcent effier e nespenal quant fon  
luats e fon molt pillosos des mulers e no fon molt dentu  
rosos en batalles.

Del canal rucio ruan ho rosiello p' hon
corre millor ne quin es 8

Lo cauall rucio.

los mals p atot fet darmes po sobre allo
e tota cola es lo sufimt podr de deu. Car
de aquestz senyals ay molts que noy guarden/e mo
lts quey guarden e la pus esgura vía es zemetieu
adeu qui es sobre tot po daquests senyals parlare p
aquels quey guarden. / Et ne pmeramet dels lons
/ senyals blancs

K mera ment lo peu deras esquerra que lia blanc
es ben senyalar e los dos peus deras blancs es
lo e tors los quarta peus blancs es lo po los tres peus bla
nchs los dos deras e la mia esquerra ho diera sen millos
po torra lusta p la cera blancha e que daual torora diera
sen toquar a cella e que daualll afins al morro es bona ab
que aia lo peu esquerra blanch ho ab dos ho los tres holos
quatre. C una estela en lo ffront e que no li dauall e que
no aia zdes en lo morro blanch es bonafilo peu esquerra de
dras es blanch. /

Ara dire quals sen los mals senyals blanchs
dels mals

A na estela blancha en lo ffront e que no li dauall
e que nala bna baiys en lo morro es mal cin af
so es dit transtrauat e sen mal uenturoses. C la man dre
ta blanqua e que en los m. peus no aia blanch es molr
mal senyallat e molr mal ventos en bregua. C les dos ma
ns dauat blanques e que los peus no len blanche es mal
senyalar en cara que aia la. 1. peu deras blanch e les dos
mans blanques no es lo cin tostempz deu auer mes bla

nch deras que devant. La man dieta blanqua e lo peu
esquerra blanç, e los altres dos negres es mal senyalat en
aquest es dit triesterauat. E ayi es triesterauat fi te
la part esquerra blanqua e lo peu diet p qual se bulla q
sia la. 1. otra laltia es triestereuat en les cames hi es
molt mal senyalat e piyor triestereuat en les cames q
no en la cira. La cella e la pistapan blanqua del caual
es molt mal senyalat e piyor en quara que li dauall
lista p la cira e li prengua la cella e la pestaya es mal
senpallat. De. yy. pels en sus blancs que lo caual tm
gua en la cira ho en les cames fin ton senyal ho mal
segons vmen piques blanques en les illa ces ho en lo co
res mostren que lo cauall a ton cor po molts myen falles
e reppis.

## Dels remolins vns

O remoli que te lo cauall amys coll pp los dms
es molt bo e venturos en armes. E si della
altra part en diet daquell ne te altra bal mes fil te mes
auant de mgs col ders lo cap tan be res lo po no val tant
com amys coll. Remoh. 1. ho dos pp la choa wes lo ces
es bo hi es senyal de roa lauger e ab ton cor. Remoh
dauall lo coll entre los pite e lo cap es lo. Remoh en
lo fiont es lo.

## Quals son los mals remolís dels canals

O remoli qui es en diet lo cor es molt mal e mal
venturos en tot fet darmes e fin te en casti
costat en diet lo cor es la piyor. Los remolins quis fin
en diet dels pollos yp lul son molt mals e aquests nome

nen los castellans guayes zemolms en los pus fon mals
fino los naturals. Remoh ho zemolms en lo ventre so
mals. Remolms en les cuives fon mals. Remolms
en los cuives brahons hi en los braffes fon mals. Bor
zemoli que lo cauall se puftua impar es mal exceptats
los remolms naturals.

## Dels affrenaments del caual e primer vire del boquimol

Si lo cauall fera boquimol deuèu lo en terorar
le ffeu li traure los efzatils de zael e les dues
vens apres deles qui an nom fobre palles e a planen
li les barres affi que noy romangua hos mal efiant.
E preneu ferres cants e torrau li be les barres e tall
au li los mpris de la part zeffora qui van fobre les bar
res e no temau res car no paſſen pill. E estigua en
leſtable. rr. ho ryr Jorns que no li meteu ſie ne bruda
e puys paſſat lo dit temps meteuli una bruda ſeta en
aſſta maña. qanom bruda de dos
ca noſ pms ma
paſſats b ho by
lo e meteuli la
e ayi la deuèu
meteu li barbe
delas
plana e los ci
ca aquesta barbellera es la pus blana. E quan la
bocha ſla ben goruda podeu lo ben galopar e corner. E
tots maytms dauli migs al mut de cuada en vn banch
pla ab la bruda en la bocha car masteguant la cuada
la bruda dona h en la bocha e pert la pahor de la bruda

questa brida e aie
les cames longues e tornades
e aco p'raho que nol destrieuen
molt al solp. E pures q'ffera
endreſſat finos troba guarie
be ab aquerra brida meteu lm
onaltia pus ſfort.

Del canall quiſ sita tot sobre lo fire

O canall quiſ corregua sobre lo ſſre e molt mes
quar lo aremeteu ceu le porar en los braſſos.
E aquest tal desſompon molt lo canalcudor e li ſſi ſoue
ont perdre los estreps e nesſerial quar es armat. Ana
quest aynt raheu li les bares be/e tillau lm molt e me
teu lm aquesta brida affeta ayi
e aia les cames longues e ſia la
mes laugera q'por eu p q'fatraueſ
cha/e meteu li vna corda en les
cames dta brida/e liguan lo en dna
biga queſtigua baya affi q li corregu
be lo cap e ayi leſt yolew tot iorn e
estigua ayi onaſtona/e posau li.

mel en lo ſſre quant lo enfienareu e gitauh vna pocha
de ſal en la bocha la brida mentra trint les triyolareu
E quant lo canalcareu portaui la regna cenes mig col
p'raho que no li leix bappar lo cap/e quel port tota
ueguada dret e no li ſaffau mal tro ſus ſia guarit.

E quant ſia endreſſat meteu li aquella brida que en
tengau ques deya ben trobar.

xym

## De cuquas

O cuquas ſestue p auentura al cauall e come ſa als pirs ho entre les cuyes en torn deles borons e cuaalla ales cames e ſtalles Inflar e ſay mol tes naſſes lo qual deu m ho cuquas de moltes males hu moris ſengenra de lond temps auſtaces. E deſu ys aquella mala humor bassen a dna glanola que a caſur caual d'mtre caſtuna part dels pirs. Ena turalment corre dalli entre les cuyes hi en torn deles borons e dona dolor e corre duna part e daltre als elz urs e ales bmos com tot ſemblant naturalment Wol ſon ſemblant. E com les humors ſon correguxes p los di ts lochs Inſſlen la glanola los pirs e les cames. E com les cames ſon Inflaces de part xeras e de la part xenant cove que les bmos lo cuyr les curns de les ca mes ſtallen ſompre e ſtallen cariera o forats p hon hif cha la poodoura deſſora e ſi hom li bawre tota la hu miditar part p los lochs damont dits cur es costuma de les bmos la dna tria laltra

## Cura

Om hom ſeu en los pirs hi en los borons les glanoles que conequa que ſinſſen ho reyen mes que no an acostumat. De contment deu hom a leuyar lo cauall de la dna acostumada de l coll de ſanſ nar. E deles benes acostumades de la dna part dels pirs e de laltra, ho dels costate. E traeu li tanta ſa nd, ſins que ſia affeblit mol p aquella molta lanch q

li traureu e Ren les humore burdares couimentment.

Et daqui avant passau li sedemp als pite hi en les cupyes
p tal que trien affi les bmos e obriz los a carrera p iyn
ne. Car la dolor dela glanola hi a trades les bmos

Car p los lochs quis dolen ien los espute e les bmos. E
coue que hom mogua lo sedemp segons que es acoſtumat
que p lo moument del sedemp correguen les bmors aqui

Effals hom un ſforat ales glanoles e ari les bmors deſſus
dites no an poxer de deuellar ales cames ari com deſſus
es dit. E ſapiau quels ſedemys nos teuen moure ſmo
a dos dies paſſare despuys de marte/e de deſpre los deu hom
moure tots torns dos homens ſi cauſen caſtruna beguadi
quels mouran e de cames a perch apoch lo cauallch hom

Et daqui auat ſſalla hom triéballar lo caual hom molt e q
guart hom que no meng erba ſmo de prat p tal q reten
gua ſa ſfora car menpar moltes erbas les bmors e lo
uerme ſſa rezer. E

E repos de mit en loch ſterch. E
ſi aquella glanola ho verm en cira p la ſanch q li au
ras triera e p los ſeamps no mnua e par ho torora que
esta en vna corrent dumors e p mmen mes les cames e
les cupyes lauors gentilment aquella glanola ho aquel
verm tragual ne hom. Primerament trench hom lo
cupr p londh e la carn tro ſus hom tropia lo verbe e les
glanoles e traguel hom e ab les bngles deſtarnar ho en
tro que tropia hom lo dit uerbe ho glanoles e ab ſterro e
ab lanreta tan ſblament les glanoles ne tragua hom e
ab les bngles en torn en torn deſturn les hom e arrand
les ne tel tot ayri com mils veura que ſalla ſter p ſto q
tel verme nop romangua res. E

despuys que lo verme
e les glanoles ſeran arendades prengua hom estopa
ben neta e mullar la en blanch dou e omplu ne la naffa
E despuys deneig hom la naffa que nor romangua eſto

pa. 1. Empto ſi la naſſia es als pirs p amor del vent ligua li hom couine ment. 2. E despuys estiga ayi q hom no la guart. fins atres dies daqui auat la guart hom tres deguaces lo die mudant li la estopa mullada en oli e en blanch dou meſtat. 3. Empto laua hom primer la naſſia ab vn ſoit tebe e ſaffa hi hom aquesta cura ſins a bmj dies. 4. Ena pres lau hom dos deguaces lo die la naſſia ab vi vn poch tebe e meta hom en la dita naſſia e estopa tallada menut e que hom la enbold, en poluora la qual ſtarets ayi. 5. Priengua hom culs duna e mel p egual e la mel ſia daza e meſtau la ab la culs tant troſus ſen puſcha ſer bna ſoguassa e meteula acoure al ſorn e estiguay tant troſus ſia ſeta com acirbo e de asſo ſſeu na poluora e posau m tot iorn tro ſus la naſſia ſia cu zada e daqui auat caualch ho hom tot iorn ayi com ta mont es dit. 6. En caray ha altra medeina molt bona e asſo trau lo verme millor e pus ſanamet/so es que pri merament trench lo cupr per lond e tota la cur in tro que aua trobat lo verme ayri com desſo e dit puys prengua hom realguar ben picar/ lo pes de tres dmes por mes ho memps ſegons la quantitut deles naſſies e esma mpau ne primerament ſobre lo verme e despuys posau li guip p so que lo realguar no puſcha izir lo qual real guar menyara tot lo verme dms vnj iorns deſpuys que ſera menyat vs caſtun iorn daquella cura del traure del verme ayi com dit es/e les. b. mors nos poen restie myer m pessequar que en qua za dauallen ales cupyes bmors p so que dit e ey a ſtorats e beyigues poques pre ngua vn ſerra ab cop reon/e coheu aquelles beyigues e aquelles naſſies ab lo dit ſerro. 7. Empto primera ment cogua hom aquella bna maestia que es als pirs te traues e ba al loch de verme entro als peus. 8. E despu

ys que ſtan cu yts los ſforats deles cuipes ayi com dit e git
au hi la caus dina dos beguazes lo torn. E tolgan hom
primerament lo corment dels ſforats lo corment del ſfere
F Et si p lo uerme la cama zomera Inflada acorreu hi
api preneu ſangoneres/e posau les entorn de la Infladou
ra deles cuipes empo racu primer lo loch dla Inflazura
e tmgua estela tota la cama. E despuyr que aureu
treta la sand ab les ſangoneres tanta com ne puscha
tir ſieu empastre ab vmagre e ab creva blancha bateu
ffort en ſemps/e de marti e de wſpra tmgua les cames/
en aygua affeda e allo ſieu cufu die en tro que les cuipes
ſien tornates primes. Aueguates ſefteue que p lo ta
llament del verme ſe ſtan p lo cors del cauall moltes na
ſies especialment al cap/e ſtan gran Inflament al cap
del cauall/e ſtan li ipr dmors de les naruls amanera dy
gua/e anaquest diu hom verme que vola.

H extra cura p la damont dura malaltia preneu tres
puys duna erba que h dien ıſtillat/e tres de gra
moma/e dina rael de raue/e picars ho en ſemps ab aygua
de pou ho de cua p ıſo que ſeffenp/e dats ne atoura al ca
uall/e prenets tinta remava/e cals dina/e fito fieth e
bna pocha de mell/e ſieu ho tot en ſemps com affarmes e
meteu lm sobre tors los ſforats e ſi ſon pichs creiveu los
li ab dn zahor/e allo ceueu ſer dos beguazes lo torn tro ıſo
la malaltia ſla guarida. E m la malaltia ſera entre
los hoſſes ho en los muſſes/ mas ſi es en loch carnos ayi
com en la popa m illor es latons ſforadar lo cupr plondy
ab dn zahor/e leuau lm tota la malaltia ayi com damot
e dit e metreu sobre la talladura lempastre damont dit e
cremau li la naffia ab dn ſfore talent. E apres que
ſera creat metras lm deſus en dn empastre ſer apy.

Tioneu farina d'or e de renteno e touels d'us e d'na erba
que a nom gremoma e ben picat tot auff damont dit en
sempse homplurs lm los aforats que sien tots plens e men
eu hi sffie molt meteu hi bn ferre calent p cafti aforat
e al ters torn lauau li les naffies ab vn ffort e puys me
tieu li delfus la poluora ola fenta del hom.

DEV hom guardar que lo cauall qui a cuquas no efti
gua ab altres bistres cer auff es malaltia ques pegua de
bna bistia alaltia hi es cosfa ferta.

E8 mester que lo cauall qui ha cuquas no tinta fems
en feftable cer la calor del sempse li es contrariosa al mal
e no li doneu molt amenpar fino p foftemment.

## Dela malaltia que hom apella verme ho cuquas uolador e la cura

S

AC Ontra lo verme volable quis fa en lo cap del ca
uall auftan fi dmors coruptes es neceffau
traure aquelles aquelles deffore fanchiant lo dab dos les
wnes del coll cer allo de de fiedor. C E fi lo verme volable
fe torna d'na malaltia que hom diu xamoro que ſeuent ſe
torna aquella quant plaren de camoro ho onem. C Eſte
ues que aquella glanola qui es ale pite eſta pres del cor
aueguades creve molt ffort p les dmors que corren en aqt
loch ayi com damont e dit e no ſon eſtampades ples ca
mes/e aquel inflament e glanoles tornen en poſtema
ſeria maſſa agieuyar lo cor. C E aquella malaltia per
dret no ſe deu nomenar antitor.

Et tempo les glanoles p lo sedem nos amnuauen feu la
manera del cuquas arrancant les hom la naffia del esti-
angol se guareirs ari com la naffia de cuquas que damo
nt e dit ho ab la poluora del real guar se poden estrenper
ari com damont e dit. Et súpiate que la poluora del re
alguar a qual se dulla tallament de carn ho rompedu
ra de carn, la posa hom si dimche no es menyada coul
nent ment. Et tempo com hom posa lo real guar sens
mesura malla menpa la carn. Item pendias dna er
ba quis ffa estesa p terra hi a les fulles largues hi estretes
e granola de graners blancs hi en calsun gia ya vn pa
let a manera de lengua bouna po a la ffulla quautomer
pus ampla daulin daquestes fulles amenpar al cauall
Es es ental punt que no pufta malteguar. Daulti
del Puch e ab ceu guarza car asso es prouat e tan les dal
apiones qui an esquanenta.

## Della malalna que dien adames

Na malaltria se ffa als caualls que nomenen
adames e ffus de slobres abundament de sanch
ay alguns homens que fenen lo cupr ab vn coltel p lo
corp ala ffa del coll e graten hi ab la punta del coltel ho ab
les bngles e traen li vnes glanoles ques ffan atots los
cauals naturalment. Asb es colà de gran pill e no
xe nengun guariment saluant ventura.

## la cura

P
Rimerament ws sanchnats lo cauall ola de
na capdal quj de p lo coll e traeu li bona quan

titur de Sanch. Et Sanchnau lo bn poch duna bena qui es
dios lo morro delfus/e duna bena grossa qui es desots la
lengua/effeu li bn poch tallo dos al cnp baiys dta choa
e cobriu lo cauall duna affalava ho duna ruberta/e pa
nyau lo apetit pas. Et al vmi Jorn Sanchnau lo de
la bena del coll/e tracu lm. cos. tt. e de gran temps a
questa malaltia no pora auer poder en ell.

Dela malaltia que hom diu torco qui
ue per lobres de Sanch

A torco que de Sbres de Sanch coneix hom co
no li jnften les yllaces lo remey daquesta ma
laltia/es que hom Sanchne lo cauall dab dues les benes
tel coll/e aleuia hom ab dos les benes/e cobrell hom efa
menat en cestre p la regna apetit pas molt/e no men
pa m begua res trofus la dolor li fia passava.

Dela torco qu ue al cauall per frecor

En cara seffà altra manera de torco dms lo cis
del cauall qui de affeodor que reseb p estar en
loch que flado avre ascanalt ho p estar alayre suat ho
p metral suat en lestable/e p estar en estable molt affet
e que vent li do. Aquesta torco li fa jnfflar les yllaces
e lo ventre Etffal gitor/e leuar se los remeys p la za
mont dita malaltia Son aqueste. Prmerament dos
loffareu cobrir ab dna affalava/e ffer leu passear agia
pas impa hora/e despuys a vn hom qui aia la ma prima

ffer li eu tallar les bngles/e vnter la ma ab oli e ffer lay
eu metra p lo ces e que l'm traſque la fenoa/e ſi no a ou
nat ſer leu primar en vna daquestes guifes. (Prime
rament alau vna canela de ſera prima e vntau la do
h/e salpicaula de pebre molt/e meteu lay p lull del men
brie amunt e leyau lay api bnaſtona/e ſi aſſo no h ual
alau pells de pentenill de dona/e meteu lo ſi aſſo no li ual
alau pells p lull del menbre. (E m p aſſo no orma alu doſſelles de amelles mollas/e ſi de mollarz no podu
auer deles altres/e moleu les be quantitat de mnya eſu
della/e ab vn ſfort dau l'm aleura. (E quant aura
horimat ſſeu h la beurarge ſeguent. (Primerament
alau b'n wermell/e compnis molts e baratualua e algara/
ua/e ſſempta de colomps/e ſſempta de lop/e ſſempta da
ſe ſecha/ po que laſe mempa palla e oli/e tot aſſo ſia mo
lt e deſtemprat ab lo bi e ſia mes al ſſoch/e de vn boill he
leyau ho del ſſoch/e quant aura pout la ſieor que ro
mendra mes ſrier que talent alau vn corn/e ſſeu alſar
lo cap al cauall/e tel damunt dit beurarge dau ne dos
corns al cauall. (E ſi molt fort a la dolor dau l'm tres
e mentre aquest beurarge ſe aſſera paſſig toſtempa lo
cauall/e alau vna erba que a nom alſſas/e meteu vna
calteza al ſcho ſens ayqua/e api en eyut cailſui d'me
la calteza lalſas/e quant ſera cail ſſa vyau lo dentie
tel cauall tel dit alſas/e los cofairs e lo lom e puys co
briu lo deſa manta. (E ſi p tot aſſo no h paſſa ſſeu
li vn cesteu de di e de compnis/e dohi/e dault'm daqueste
cesteus dos ho trees. (E m p tot lo damont dit no h
paſſa la toſuo alau vn gran munt de ſfemps/e ſſeu hi
vn gran dot al mſg/e lanſau hi lo cauall/e cobriu lon
tot eyceprat lo col/e lo cap/e eſtiguay af'ms que ala ben
puat/e puys traeu lon/e cobriu lo be de alſaffates e eſt

gua en loch cult e no li coneu amenpar lmo poch e molt poch
abeuza e lo que tegua fla argua telea ab mel effirma/e bn
raig dol/e bn poch deuffia/e april temu dos o tives torns apri
es que la dolor li flza pallada puys poch apoch tornaulo en
lordonar acostumat.

## De torio qui ue p sobres de menpar ordi

N cura hi a altra torgo qui de de sobres de menpar molt ordi e lo cuall costipas e dona h dolor. E quant los de p menpar altres coses molt mes de oret, e afto porta al cuall inflament de ventre e de villages e esta molt dur que ab pena esta de peus. E aquest inflament dona li dolor e fal basir. E los zemeys daquesta dolor malaltia son aquestes. E primerament alau malues e brancha orfima e mal coratge e violas tot afto p egual qutitat e cogua tot en semps en vna olla e mestau hi bo na quantitat dol/e fal/e fago defforment e tot fla mestat en semps e cogua e quant flza cupt leuau ho del poch e qua nt aura pour la talentor dau ne crestri al canal e lo ca uall estigua mes alt dotras que deuant quant loy dizeu p tal que dava le p los buells. E quant tendra lo crestr i en lo ventre tapau li lo ses ab estopa en guisa quel re tingua bona estona/e puys ab bn bafto zedon pas hun hoz duna part e altra del altra/e vontau h lo ventre ab oh fla affeguat ab lo dit bafto p tor lo ventre molt p tal que li re blamfcha lo costrenyment que te dins lo ventre. E pu ys que lo ventra flza ten affeguat cuallau lo rubert duna fla flada a poch pas vna gran pesd tro sus aua gitar lo crestri e dela replecio que te dins lo ventra.

yxdm

De woro q de p sobres de retemmet dorma

A
la altra dolor se fa ho fengendra al cauall de bo
bres de retemment dorma quant vol ormar e no
pot ho nof leyen ormar de que lm de gran dolor en la ueri
gua e de qui lm dona gran torzo fens afflament dillades
ne de ventre po affa afflament en torn la verigua del ca
uall p lond e fa gran mal als afflanchs del cauall e en af
fo dit hom torzo dorma.

Pez dar remey ala desluis dita malaltia pendreu duralia porritaria/e morella roquera/e raels desparechs/e raels de bruch p eguals parts e metreu ho tot en aygua a coure e quant fa cuyt aiau vna bona ampla e longua roument ment e posau ho calent en torn dla verigua del cauall e li gau la dita bona sobre lo dors ayi com wureu afflaffar.

E asb que afflau pus souent poreu. En apres duitau. Ws les mans ab oli e traeu li la verigua e bonament fi gau lay reflestant souint doli. E puys picau bn poch de pebre e aloe e ab lo dit pus perit dla ma dreta meteu lm dms lo forat dela verigua hor mes preneu bn poch de ca nes e cœu les bn poch ab oli e meteu lm ayi mateiy dms lo forat dla verigua. E asb mateiy val molt fi lo cauall malalt lo leya hom anar solt ab altra bifia p lestable p la qual cœu cœu que pire. E sapiau que la pus derre za metgia del cauall ples dolors/e torçons damont dites e que molt proffita que him los ley anar solts ab eugua e p la voluntat de austra se ab fa natura fessora hi ell ne cobre totes fes affores po asb es lo derre remey que deuen ffr.

aquell loch giten ne lur malaltia/e ayi tot torn lo tempu so
bre les pedres/e tempu lo cubert ab drap de li/e guarit se ho;
de darh mempar/ne atura/e sej res nostigua al sol/e blau
li asso tro que sia guarit. E sapiau que la dira malaltia
no nou als canals jouens ans los bal ar/ les dmore que
corren ales cames les cupyes e les cames los ne enguye

## Dela malaltia qui ne al canall al polmo
e hitanquen los forats

Ma malaltia accidental seffu al canall al polmo
que li tanqua als forats del dit polmo dins per
la qual opilano lo canall appenes por reipizar ayi com
dauria/ mas seffu yn gran sutflament zelze narits e gran
barament zels ffanchs. La qual malaltia laugera met
resdyeue agrans canalls p dar hi gran treball ho forpat far
les wnes del polmo son tantrades p lo fomment ques sef
zel greys p lo treball.

## Cura

Os remeys daquesta malaltia son aqueste que
hom don al canall coses caldes p ffer li fondre a
quell greys qui re tanquats losfforats del dit polmo. /
Prieneu grotfle/m onfes e de nous noſtrades altrés tries/e
de muferia carupna e com/e ſement de ſenoll en maior
quantitat que deles altrés coses/e tot asso ſia picat e aiaw
bimblanch/e meteu hi tot lo damont dit/e ſia ben batut
en ſemps. E aiaw rouels vous en maior quantitat e
vn poch de ſaffia/e tot ſia destemprat en ſemps en lo bi

e fla mes en on corn de tou/e ffeu algnr lo cap al cauall ayi
com ſe deu ſſer/e del dit beurarge dau lm on corn o dos e
tingua lo cap alt p gran espap per tal que ſen en uui tot
la beurarge/e que non lanſe res en apres menaulo en deſ
trie p les ſechnes apertir pas/e apoch eſtant ſla rnauleat tot
gint p tal que eſcorpo be lo beurarge p tal que no pulſcha
gitar p la borha/ E bal mes que no menge vn dia edna
mt p tal que lo menpar/e lo beura no h empars la obria

Al ſegon die menpa erbes nouvelles ho ſtilles de campes ho
de falzer/ ho diltra coſta fſietha ſegons que trobor ſe pugua

E p[ro]g que p la fiedr de les erbes ſe rompa la calor de dme

E ſi la malaltra es de porch temps guarua p aquesta da
mont dita cura. Tras ſi es antigua fiedch ſla jncura
ble pero aueguaces hi troba hom remey ſo es affaber que
la .j. e laltra dels fanchs cogua hom ab ſterres culent
amanera de cieu en per lo ffoch los durs fanchs ſe m[n]
en. E ayi mateiye li faneu les narils p londh en pus
laugerament tria affi layre el leppa anar

Dela malaltna qui ue al cauall accidental
ment quan tria los mruis es fa pg londhs

N cura es altria malaltna que a lo cauall accidental
ment la qual tria los mruis/e ſtills pus londhs p
los menbres aueguaces ab Inflament/e ayi que el tria
tan ffort lo cupr que apenes por hom pendre ho estremper
e ba, ayi com affanchſus. E ayi aueguaces li ploren los buils

E aſſeſene com lo cauall es ſanchſus ho molt culent/e pu
ys lo met hom en leſable molt fleet ho ventos e ayi li de lo
trament dels mruis/e langors de menbres lo tenen e/lem

barguen que no pot anar e aquesta malaltia apellen alguns
enffustep.

## Cura 8

La qual malaltia por hom ari accorrer ari com-moltes beguades es estar puar primerament lo meta hom en loch calent. E prengua hom algunes pessres bunes ben calentes, e pos les en terra deus lo ventre del cauall. Enpero pringua hom primerament vn drap gros de lana alongea del cauall e pus ampla e meteulo deus lo cauall e tingual ari vn home de custrina part en manera q la mollar del drap romangua sobre lo cos del cauall e despuiys poch apoch souent esfampant aygua cal da sobre les peores en tant que tota la fumostat prenga lo cos del cauall e ffeu ho tant tro ffus los menbres del cauall binguen en flor. E puiys cobriu lo ab lo drap de lana be. e tingual homffort entro que la flor se depor tescha. En apres que aquesta eshiba fba ferra pendre ts manteigua calenta e ab olí ho ab altria liquor e ffiegau les cuyes e los mpruis del cauall. E preneu palla defforment e allíces e ffeu ne ffendra e mestlau la ab la de cotto damont dita e vntreu im les cuyes e los mpruis e na calffat en guiffa queu puscha fostemp lo cauall e hom no parteftcha lo cauall tel loch calent/e que vs rotora coses calentes tro que na tornat en lestament que fblia esfr/

Dela malaltia que fa delle quar e amasta
ir lo cauall 8

En cira lis ffu altra malaltia al cauall dms lo cors
quil delfeche e la magreirs ffient la ffenda molt
puent ayi com affenda tome/e nollen se ffer vermens en
la natura/del cauall/e ffan ffen de blanchs e de vermels. /
la quall cota nesbene al cauall de gran magrea/e de poch
menpar e de gran estulfament de cors e lo cauall no pot
en gruipor laugerament/e no podent pendre carns coul
nents. Aquesta malaltia apella hom estalmat. //

## Cura:

La qual malaltia deu hom dar coses ffedes e hu
Empdes tempiadament./ les quales coses ne giten
la sequestat de dms e humpitut lo cors ffassa hom de como
de ss que drie priengua hom erba violaria paradaza que
vol on morella roquera/e curnera/e malues p egual qu
antitat/e coguen en Temps e mestdau hi sago dordi curnet
ment/e com ffa cut colau ho ab vn drap e despuys en la de
como dta argua mateu mantegua e tagua muma en bo
na quantitat/e fa tot mestlat pups alau vn cesterj e
de tot lo damunt dit dau ne lo cesterj al cauall teceu tem
piadament/e quant mes lo tendra dms lo cors mes li ual
ra. C e p affo lo uentie e los budels tornen humits/ e
li tot la Requetat. Enapres ffeu h la teuratge segue
nt. Mau rouels dous/e fassa/e, on de uioles/e de bon bi
blanch tot ffortment batut empe quyp aia tant tels ro
uells dous com de tot lals/ e pups alau vn corn ho dos ar
ja bal mes/e meteu lo en lestable sol/e no menge m le
gua de dos iorns/e apres daffo donau amenyar lardons
de poch ator Son plafer ar pl la gran ffam que aura
menpara los lardons/e com los aura mempatz ho poche
ho molts dau li ateura/atot Son plafer e mestdauh ffatu

na dori abeura arbitre. De puys que aura couvert met
bupdat lo ventre deu zete la matnia e fza en lestimet pri
mer. Entre les altres coses que menpara dau h forme
ut ab dya pocha de fal e lardons cuyts sequats al sbl ho
en alt luch. E dau lm blamet mg al mut a maynt
e nng al despie, empo ms de beura/e que lo forment
fia cuyr. Car cuyr nodreip molt e molt compleix lo
cors del cuall/e lenguiya molt.

De la malaltia que fa brusir los buels del
cuall e li fa sitar la fleuma crua ♭

Et als cuualls dya malaltia dms lo cors quels
ffa brusir los buels/e ffu al cuall mal son gr
at sitar la fleuma tota crua/ e daza ayi com aygua
e ffal iviz tant souint que tot quant menya en poch
e spay tot ho buyda e nayi que si hom no lm acorre a
penes dallo que menya li romendua zes en lo cors
E asso fesene com lo cuall menya molt ordi ho daltu
bianda molta sar lo ventrell nou pot coure/e destem
pres. E li esene ayi mateys quant hom lo ffa ca
mnar molt cuyrat. E ayi mateys quant haura
menpat molt horoi e apres beu aygua molt fieda e
que hom lo corregua molt hol gualope/e puys laygua
resfampa p los buels p lo correr/e asso fesene ayi ma
teys p gran efflament del cors del cuall/e p asso ve
li gran dolor al ventre que apenes se pot tempr en les
cames/e asso apella hom en regeat.

Cura ♭

li tor die peiyer e iles poques car lo cauall que abaypa lo mp
en terra gran ptida dumors li iyen p les naruls en ca
ra bal ala malaltia damunt dura lo ffum d'un tros de drap
cremat ho bomub neyit cremat qui dol dir lo cuch que ffu
la ceda e naquel crema hom/e aquel ffum li entra p les
naruls ffins al llyuell car auff dissol les dmors antigues a
justares. <ins>En auff mateixs bal vna bena de li liguada</ins>
al mp d'un balto estretament e puiys fla vntada ab fa
bo seramesch/e que hom la li meta p les naruls fuaume
nt aptment com m pora entrar. <ins>Car auff ffu buydar</ins>
la mala dmor del llyuell. <ins>Po aptall malaltia en los de</ins>
mes es incurable.

## De la malaltia q hom dum freede de cap

Et nowara hia altra malaltia ques ffu p tot lo mp
del cauall dmuerfalment el ffu estornudar e h
ffu tos e li estienp la guarframela e h jnfflen los vils
e aueguaces lo ffu plorar els hi ffu jnfflar. <ins>En auff fes</ins>
due laugerament quant hom met lo cauall talent en
lestable e despuys lo trau hom soprosament al vent. //
E aueguaces p altrres ffiedors resdue laugerament e
p altrres occassons don voue que lo cauall tusa. <ins>En auff</ins>
pert gran partida de fon beure e de fon menpar anaque
ita malaltia dum hom freede de cap. //

## Cura

Oue que hom fots les barres li to borons deffors
soptriment p tal que les dmors que p la fiedor
fon conegudes ques bawren deffora. e que hom li meta
sedemps deus les barres p tal que lo sedemp ffusa anre

ra per hon usque les vmors.

E lo canall isquero rotora tunga

cubert lo cop ab lana/e que hom li pos souent mentegua/
en tie les horelles/e que hom les li affich souent/effort.

Anaquesta materra cola dal oli de lor anaquesta guisa
ws metieu en lo mos dla brida drap ho estopa te enboli
cat e vntau ke lo dit drap ho estopa ab loh del lor e puys
entfiennau lo canall/e que legua ab loffie.

Anaquesta

mateira malaltia val/e obra ke saupna liguada ab lo dit
mos deffie/e que la mantegua.

Ari mateiys hi val

fforment be cupt/e que hom lo pos en vn sach tant cuitt
com lo pora soffir/e posau loy sobre lo cop ten hguat en
ayyi que zeba lo effum p les narils/e p la tocha e que-
menge de gra fin vol.

En aquesta materra cola dal

en caria mes lo fforment ffet ab de corder duna erba qui
a nom peliol/e que zeba lo effum p les narils ari com dit
es empo cobre li hom lo cop primerament en asso mate
irs bal que prengau dna bena ampla de li e que la dn
teu ab sabo morisch/e ab vn baſto gentil ment que ſla
liguada e meteu lap p les narils amont tant com en
traz pora rahonablament/e puys traeu lap/e lo canall

esternudara/e aquest esternudar li ffura buydar les narils
daquelles males vmors que ſon en lo ceruell.
En ca
ra mes hi val mantegua meſchada ab oli de lor/e puys
poſar loy en tie les narils/e que hom lo guait de cosſes
ſchieds ſſaient li vſar cosſes caldes/e que legua rotora apga
cupta calenta.

Dela malatna ques ſſa als canals als uls

A

Wguages ſestèue que la damunt dura malaltia ho
affieda de cop ho vmors ſemogudes corriu als vills

e ſtan lo ſuent lagrimeyar/e aueguades ſi ſſa dна cola bla

qua amanera de nuuol e gran blanquesa p tot p les quals co
les lo cuuall nos pot beura ayi com fol. //

## Cura S

Les quals malelties dona hom tal cura ho cures. En lo començament si los blls lagrimegen fieu h vins temporis en lo front prenent vn ffust qui anom libano e maistech tot puut en eguall pes/e blanch dou ten picut/e batut e meteu ho sobre dna bena de drap de h que sia ampla ve. m. dits/e de longuesa aia tant com a duna part e alta veles barres passant p mige del front/ e zaeu li los pollos/e e lo front/e ala meteu leftienpector/e tinguia tant leftienpe der tro sus los blls se leyen tel lagrimeyar. E com hom ne volia leuar leftienpector leuau lon gentilment ab apagua ca da ho ab oli. A Anasb matey dal en cara sanchinar lo dab des les wnes maestries duna part e daltza qui son dms lull e quardaura yrit prou sanch fes vn empastre de pegunta/e posa loy sobre la schildma culdet. E si los blls seran esturats pza ho dalguna cola ho plo cadarn pos li hom esturalletes. m. durs ceius los blls e dms los blls seprilment ab cano duna pocha de fal truta. Eempo siv a pany ho tel en los blls ho affeist hotel alau os de spia e ras de borla/e fall gema tot p egual e prou lo seprilment/e ab vn cano buffant metent lin en lull dues weg uates en lo die. A Anaquesta cola ball ayi matey sal ten t da meestlada ab affemta de luert/e meteu h ab cano buffant pe meteu ho ayi meesturadament que no sen veestuescha lull e si lo pany ho la tella es wela bitau lo dos ho ties beguates abans ab greys de gallma. A Anasb mateiys dal poluora dla avui ana/e poluora de ffeimpra dom langada en lull. //

## Del canal qui es ferit en lull S

Si lo canal

N la borcha del cauall se ffa vna malaltia que dien
barbes/e nair dins la lengua/e ffa poche grans
com aEURons/e de sa color/e ffan se de austament du
mors/e ffan al cauall pire lo menyar/e creyzer lo beu
re/e ffa estar trust lo cauall deuen se tallar tot arii com
la ffruicella deffus nomenada/e ffiguar ab aquelles ma
texes roces

Dela malalna ques fa en les lengues
del cauall qui ha nom peanya S

Les cauales se ffa dна malaltia en la lengua la
quall daualla ales mans e als peus p la qual
taho li dien peanya e aquesta color se ffa p sobres va bò
tament de fanch e de ffeuma podrida/e daualla ples de
nes ales bngles/e planyen sen. E ceu se guorir ari
traeu li la lengua deffora e raeu h ab vn coltel/e siy a
algun gra traeu loy ab la punta del coltell e anassro
neivereu lo gra qui es en la lengua qui es pus blancf
que no bl/ e fon los grans ari com mill e daquella color
e allo ffet pendreu dна vena negra qui va fots la len
gua p mgt tallau lay al traues/e fanchnau lay com mes
poreu. E preneu vn fferre agut tel gruirs del dit-
menouell/e fforadau h la lengua de part apart mich p
mgt de la vena dos dits mes amunt dta fanchma. E feu
li tallar les bngles de tots les quatta peus en manera
que no usque fanch/e preneu feu de cubro/e regualau hm
E aiau fago e fal termella e meftlau ho tot ab lo feu e
bolui ho tot en dна olla en manera que no sia dar/m
esfes e meteu hm en tores les. my. foles dels peus e me
teu hi estopa deffus puys fos draps en manera que les

Ses so beguen tot. E allo feu tres beguades lo die e m.
de mt/ e allo continuau dament feu tres dies. E sli per
allò no curaua traeu li les tanelles de tots los. m. peus
e meteu li deslus estopades mullades en oh e gitau hi fa
rma de forment deslus. e allò feu tro mìs na guarit e
ffeu les ffons ddes mans/e dls peus vntar ab blancs
tous batuts/e gitada la scuma/e enfons e pegunta molt
e tot en dna vntau loy tro mìs que na fa.

Ola malatna quis fa al canal en la bo
cha per sobres de Sanch aque dien lem
pastre ho paladas ho fana

Alo es dna malatnia que ffa en la bcha del cuall
en tre les dens. Aquesta malatnia ve p mol
ta Sanch. E coneirs la hom ay que sembla lo pale
dar estulons/e en midis del palezar pp les dens se ffa dna
malatnia rola Inflada ala qual dien ffaua p tal com es
api com dna ffaua. E quant a aquesta malatnia lo
cuall no pot menyar ans quant prien la cuada misf
masteguada le leiya cuura. Lo remey dall es aque
ft que aiau bn fferre que na lard/e al cap witar/e ta
lant/e que na ben calent/e meteu lo sobre la ffaua dn
cus de coltell/e trauffort affins ales dens/e arancau hi la
ffaua/e lexau lon be Sanchinar/e puiys aiau vmagre e
fall/e ben poch de sago/e affegau hiu be la plagua e la bo
cha/e fi no a solament fìno paladas affegau los hi ab vi
nagre/e ab fall dn Jorn dos o tres beguades/e sli p all no
lis bayen Sanchneu lo en tres ho en quatre parts arv

e affe ues tres ho quatre beguaces lo dia ho en cara mes.
Item anass damont dit ball such de consell e dell apit e al
tra tant de feria com de sagui bell e vn poch te vn blanch
e ce oli e que bulla tot en temps e mestlau hi fferma de
fforment e com feria tot cuyt posau ho tot fobre la Infla
dura de les barres.
Item mes hi bat such de consell ab
mell hi ab mantegua e ab oli p egual mesura tot cuyt-
ab fferma de fforment e pos ho hom deffo lo mal ayi co
tut es.
E mi lo mall deles barres se ffa de algun tronch
ho espma ffeu h aquella cura que ffeu al cuall ffert de
tronch ho despma ho daltre ffult e mi la Infladura se poz
eys e fi ffa materia la hon aura maior auistament de
materia choets ho ab vn ferre agut p tal que nisque la
mala humor e podridura e daqui avant vntau ho dos de
guaces en lo die ab mentegua.
E mi sen dureseip la ma
laltia choeu lay be ab ferres cults e fi la barre Infla p
mal que li apa fet la barbellera vntau loy tot jorn dos de
guaces ab dina de corio que tenen los esferies qui a nom
hialtery e mestlau hi dna porch de grisia que affol gua
rza.

## Dels canals qui en rabien

A malaltia dels canalls qui en rabien se ffa tms
lo cors com apostema.
E primerament se co
gria en lo cap e daqui festen p lo cors e va les lo gor e
quant mes fi arista mes li creys la rabia.
Prerneu
argila de la pus ffort que poreu trobar e gitau la en ay
gua e quant feria temprada picau la be e meteu la en
dna pell ab ffort bmagre e puys embolrou lm tot lo cap
tro ffus ales naruls suluant que li leveu tots los vils de
cuberts e les orelles e meteu li desus dna pell de molto

ab lo pel dme e fobre ella vn f feltre ho vn drap gros en ma
nera que li fue lo cnp. E quant veureu que la fuor li
fla espeftada, leuau lop e meteu lm altre e alsffeu tres
vequades Jorns. η. vequades lo Jorn/e quant fza guarit
lop conevereu quant no veneyara/e que veura tantost

Dela malaltia que hom dui worm

orm es duna malaltia ques ffa alle cuaals p mo
lts cullds. E pmerament se ffa p gran reft
fiedament es ffa tel pols de la Muaada quant no es be por
guada es ffa tel pols de la cuaada palla. Es ffa tel ftem
ps quant li fain lo lit e a pols en la hteza. Els ffa en
lestu quant ba p cuny e corre molt e dmplen li les narul
ls de pols e los bills e quant cenuallen tel noli torquen les
naruils nels bills e quant cenuallen tell noli torquen les na-
rits de pols e los bills e quant cenuallen e aquest es mal
worm. E p worm li pufflen les cuyes e los bottons e les
illaces e ffaits bonys p lo cors e p les cuyes e p aquelles
durellons aueguades los my apgua grogua vermola
e enaquest ayral dien worm raml e aquest esffort pu
los fmo es ten acorregut e preft.

Cura de worm raml

Anofnau lo cuaall deles benes maestres e tra,
leu lm tanta fanch com dawall dos dne. E bi
lo cuaall fera eguallat tracu lm. m. luires. En fe
ra de mp. cens tracu lm. η. luires e emprva. E fi es
magie. J. luira/e quant aquesta anofma fera feta

A feu li d'na olla daquestes còles. T. Primerament men
tegua de uacques ho de ouelles e. v. onfes de feu de rono
nada de molto ho de cabro e oli delues d'na lura, sagi
de porch well. v. onfes. mel. m. liures. als. m. onfes. vi
myst. quanter. alfolbes. j. d'na al mostu. compis altra
almosta. e moleu so qujes de molza. e soneu so qujes
de affma. e picau los alls e mechtau ho tot en semps. e
bulla tot en d'na paella. eleyau lo tot atebear en ma-
nera quel cauall ho puscha teura/ e dau loy abure en
tres beguades. La primera beguada dau lm. m. me
lles e atres jorn. d. mesles e als altres tres jorn. y
mefures. ay que quant los. d. jorn sean complit
que sia tot begut lo damont dit teuratge

Aneurasse p norm

Rimerament aiau leuat e mel e alfolbes e fa
gui, e aiau d'na calera e hompliu la daygua e
meteu la alffosf e com lapgua aura pouva la frieror me
teu hi les còles dessus duttes e dessèu ho be e quant sia
dessèt meteu hi vn poch de saffia e dau ho abura ala
bisita tors maptins e meteuli en la cuada vnes poques
dalfollés e de lauor sedra. E mi li comenfa a yn p
les narils lo worm tors maptins ans que li deneu la
bauratge ffer leu anar apesturar al prat e fi molt
wormepa vntau hi les barres e la gola de sagi e continu
au loy tro que sia guarit e pendreu estopa e enhórar
neu lo ffe ho brida del caual e puys aureu oli de loy e
vntar neu ke lastopa. E puys aiau ampo e salpi
cau ne ke loli e enffienau lo/e estigua ay ab al olla
gran pesta enffienat arreencnat a mapti e auespre

e que legua ab aquell ffe.

## beurarge per worm p fort que sia 8

Rimerament preneu mya luira de figues bla
nques/e mya luira dalffolbes/e vna bnfa de ba
taffalua/e altra de ragualia/la qual sia be marteffa
llada. E sia tot mes en vna cultera ab vn quanter
e migf saygua/e cogua tant tro que mknua dos dits he
vn poſſe/pups dau h aquest abeuratge p tres dies ta
nt quant na cobra en vn basset de barber. /

Pres del quart Jorn ſia presa mya onſa de
maſſis/e mya de gingibre/e mya de canyella
e migf quart de ſaffia/e vna onſa dalſam/e altra de
pia darguant/e altra de blanquet/e tot aſſo damut
esſut ſia ben picoſt/e poluoritſat caſtu p ſi/e alau.j.
olla noua/e meteu hi vi dermel que ſia bo tro en qu
antitut de vna gran taffa/e en la dita olla ſien meſes
dos onſes de mantegua/e ſia fofa/ab lo di ſobre lo aſſes
e quant ſera fuſa tota deguada menant ab vn baſto
ſien hi meſes tores les poluores damont dites ab lo
vi en ſemps ab lo vi en ſemps/e que ſien ben menaces
e meſtades. Cyes auant preneu ſla argua del p
mer beuratge de les figues e meteu ne en la ditta ol
la atreſtant com del vi. E com tot aſſo menant ſia
tebu en manera que no pugues aſſer mal al cuall ſia
pres lo cuall ſegons acostumen aſſer los manerſals qu
ant donen los beuratges ſo es colat ab cordeta ab lo cop
alt e ab vn corn dar h eu lo dit beuratge recomplimt lo
corn tro que ſia tot acubat tant com en lola naura

e com lo cauall aura tot aſſo begut Ma h ſter bon ht en ma
nera que ſi wha Jaure ho pugua ſter aſſon pler. <ins>C</ins>
puys apres. <ins>om</ins>. Jorns ſien preſes mya cortena vous
ab la cloſcha e ſien remuillats en vmagie entro ſien
ben blans. <ins>C</ins> E altra beguada ſia collat lo cauall lo
cap alt e ſien li dats los dits ous la dn apres lalte.

## Per Wurm

Jau dn almut de ſforment e meteu hi dna gr
an manada de Jupuert e cogua tot en ſemps
en dna caldera ab aygua rint to mis lo ſforment Ma
ben cupt e preneu dna al muſta cada mayti de ſorm
ent ab dn poch de Jupuert e ſi non vola menpar me
teu lop en la cauada/e dareu lmeutre moltes beguades
dns dos almuts.

## Per Wurm

Tem dna erba qui anom corm ceruy quis ſta
en prats tota estesa/e la aſſulla largua/e tiepa
da ben lauada e ben denepada es bona dar los ne cada
mayti..

## Per Wurm

Tem mes aiau dnes dos pmpes/e meteu les a
coure/e quant ſfan migſ remades meteu les
en dna caldera en guſa que no la crema e meteu la
al cauall en manera que begua p les narls aquell ſum
e aſſo li continuau. b. o by Jorns..

## P Wurm

arosteu ala carn ab dn dit ho ab dos e quant ifa ffiet la
j. ffere prieneu laltra/e aſſe ſeu tant tro q li aiau effet
teure tot aquell vntrument/e quant ſera ben eyut p la
calor del ſtoch vnter leu altra begava ho dos ho tres ans
quel canall ſe leu. C E ab aſſo ſe molera laſpalla/e ſi la
carn es ſolament caſtada ab aſſo li leuareu la caſtadu

//ra

Acolp de la spalla del canall

C E jus lo colp de la espalla dos hi affareu dn afforat
conuient p tal que las dmors qui ſon escomogu
tes mſquen/e bal al loſf hon es lo mal que p aquel afforat
uſquen/e pupe premereu ſoumt la impfladura que mſ
que aquella mala dmor. C E moueu lo canall aporch
pas p tal que les dmors correguen p aquel loch. C E
daqui auant ſeu hi eſtrictoy en aquesta manera. //

C E prieneu pegunta/e en ſens/e maſterh/e dn poch de ſa
nch de drago aprant empo e pegunta com de tores les
altres coſes/e ſeu ne poluora/e ab la pegunta affuſa meſ
dau ho tot/e calent ayi com mils ſoffir ho pora poſau
damont laſpalla p tot lo mal eſtes. C E en apres ef
topa menut tallada hi poſau damont. C E mi p aſſo no
guareiys dau li ſedenys. C E mi p tot aſſo no gareiys
ſeu li aquesta qui es la terra/ raeu h tota laſpalla
ab ſtoch.

C Am molts qui ſon vberts en los pits e pot los hom coney
yer quant ban per pla que giten los braſſos vberts mes
que no ſolen/e quant los poſen en terra giten los ayi
com quils metia en torn. C E com cœualla coſta val
elles wol wblar als agitur atolp ayi com ſie cremaua

e mes que quant p[ra] c[sta] ball do[ras] del bras que tiran de
part de[mus]. E aquesta malaltria de al c[wall] p[robres] de
gran c[arrech] que porta que porta ho p[er] gran jornada q
ffassa ho p[er] correr c[sta] ball, ho p[er] gran e[leneguament]
que ffassa dels bra[s]s en sand[ho] en l[ofat] semblant c[sta]

## Cura S

Citau li dos f[emps] ho dos ortiguas c[ir] mes valen
quels f[emps] li sen meses la hon d[eu]n so es
entre la[spalla] e los pits en d[iet] del tou. E mentre te
dra los d[its] f[emps] ho ortiguas ff[eu] lo p[ass]ar z[ada] m[a]
ti p[ques] f[er]m sobre los bra[s]s e que f[er]onregua la fle
uma e la mala humor qui f[es]feta en los pits/e mereu li
bna cubierta de part d[u]nant que li sobre tots los pits e
les espalles que vent ne f[ied]or no h[+]e]ntria c[ir] la f[ied]or
li ff[ia]rnia molt gran tan que h[+]e]ntria r[ia] p[les] naffres.

## Altra S

Citau lo c[wall] en terra e torinau li lo ventre en
p[us] e ff[eneu] h[+]o c[uy]r tant com la ma en l[on]f
entre lo pits/e les espalles. E ditrau w[os] la ma ab oh e
mereu la p[ara]quella ff[enadura] en tre la[spalla] e les costel
les/e trobar ho en tot ple de ff[leuma] e de l[ims] e porch apo[
tracu] no tot tro que entendreu que nor romangua res
e com a[s]f[era] f[er]t p[ien]eu sal e b[mag]re e oli e p[egunta]
e en sen[es] molt/e f[agui] de porch que fla ball/e bolui ho tot
en b[na] olla/e qu[at] f[era] b[oll]it aur[eu] vn ambut/e mereu
loy p[er] la ff[enadura] e tingua lo[]p[er]na estona p[tal] que li
entra la p[egunta] en tria la espalla/e les costelles/e puys
costre lo[ys] e lexate h[+]e]nprall p[er] hon man.

Dela malalna que dien alueras 5

La malaltria que dien alueras se ffa p matge e laquesta es la pipor que vol on mesell. E ar fi p grat se vn cuall ab altre e com teuen en aygua corrent si aquell qui te lalueras esta cessus teuent e lal tra deus. E p metre lo ffe d'un cuall asaltre quep/ aia de les baues affresques. E en cerra ques troba que ni lo cualler bfa molt de cualler aptal cuall aluera nat ques pegua a ell la malaltria. E maiorment en lestu quant sua lo cuall. E en cerra dien q mozz qu'il pensa en estu es pillos que nos pegua a ell la ma laltria p lo ale e p quel cuallqua suat.

Cura 5

Sanfnats lo cuall dela vena del cap e traets dos liures de Sanch/ e daqui a.p. Jorns Sanfnats los en los brassos dos mans deus la justament dels pits veles benes primorpalls e tracu hi altres dos liures de Sanch. E acup dels di Jorns Sanch nau lo en les cuyes da questes mateires benes vn fforch sobre la garra e traets im dна лура e imtya de Sanch. E quant a questes tres Sancfmes aureu ffetes auad dна erba que dien belles que tostemps esta verda en estiu hi en jump e ala ffulla redona pino que a vn poch lo cup agut e pie neu nagui bell e sffie e mal e piciu ho tot en fempse vn tru ne tantes beguaces les clapes afins que fesforze lo cuiro/ e ffeu o tantes beguades trofus que depau q bim gua lo pel de ma r color. E preneu Sanch de lebra e

bntau l'm laluerarſ ſouent e ſobre la ſanſ lanſau hi pols ve
ſfenda com que ſia ten ſanſ e ſemada/e ſequau ſfulles de
cols/e moleu les/e guales e que ſhan la ſimra e ſfenda de
gall ma ſequa/e molta/e e tot aſſo ſia aſſa poluora e gi
tau lm deſſus lalurarſ. E ari mateyrs preneu ſanſ
orenetes del primer mu/e vntau lm ſfort les daſes
e pendreu mel e cals/e ſal/e ſſeu ne poluora/e tota/ dega
da que luntareu tela ſanſ veles orenetes meteu lm
deſſus.

## Altra Cura §

Reneu let de letrea maior/e daquella vntau
ne totes les daſes cel aluaraſ tres dies ar
rea caſtrin die vna volta/e apres posaſt los tres dies vn
tar ho eu ab oli deſtemprat ab mel/e aſſarma metre pel
e ſſa gour.

## En cara altra §

Reneu guales e let de letreta mayor/e figues ſe
ques albaſs ten groſſes e rouels dans/peguales
parts/e tot ten piuat e deſtemprat ab bmaſre blanſe ben
fort. E pups ſia tot tant menat tro ſus que torn a
yi com enguent/e alau let de letrea vermella. E vn
tau ne cuda blanatura tres deguades. E apres vn
tau les ab lenguent damont dit tot join dos deguades
tro ſus ſen croſſe/e pups quant la croſſa ne ſera le
uada vntau li les daſes ab oli de aſſeprat ab mel e ſer
lia metre pel.

## De la malalna que dien larna ho romva §

Ies canualles se ffa vna malaltia que dien sarna
ho rompa/e fas p moltes rahons. La primera
p sobres da bundancia de sanc e gratas tant tro nus
que se rorya e ni fa crosta/e esten se p tor lo cors.

## Cura de la rompa

Sanfnau lo canall tela vena del misf del coll e
traeu h. n. ho. m. lures de sanc tata begua
da guardant se evat e na affolla. E preneu vna
erba qui a nom velosa/e sffie/e sagui well/e mull e mesd
au ho tot p quant e picats ho molt be/e puys/e puys
temu lo canall al sol/e quant sera calent vntau lo mo
lt affort tres ho. m. dies arreu/e canura tota la crosta
e puys vendra lo pel.

## Daltra manera de sarna

Etra natura hi a de sarna quis ffa alls canualles
de males vmore/e comenfas after durolons p
lo cors e iy ne aygua

## Cura

Sanfnau lo canall tela uena capel qui es al
misf del coll e traeu h. m. lures de sanc e
p casun dels boms metreu h vn fferre calent tro vn
dit al traues p que alunt uscha laygua/e vntau lo al
sol ab la vellosa e ab les coses que riguen en la cura da
mont e pendreu pols e de rals e metreu ne en cada
remadura que fureu.

xxxxii

A p[ro]au bmagre ffort mes[]fat ab orms de Jnfant e ab
suf[re]z caragols e dntats lon anass[] mateys dal
lutarg[ir] pirat e t[en] batut ab bmagre e ab dn porf do[hi] e po
sau l[oy] d'amont lo pru[ment].

Anass[] mateys dal vna lauor qui anon au[for]bi t[en] md
ta, e mes[]lada ab oli e que s[]la t[en] esp[es] e dntau lm be
lo pru[ment]. m. ho. m[]. dies arreu.

En cara mes per rompa

Ren eu s[]fulles de baladre que s[]enffresques e me
teu les en d[]na olla noua plena daygua/e bulle
aqui tant t[ro] que lapgua torn ala ter[]sa part/e puys
g[ir]au ne les s[]fulles/e atau sagui de porf des[]salat/e s[]la ll[]o
ffregit/e g[ir]au ne la c[rem]adura/e p[riene]t c[era] noua
blan[fa], e lo broi tel baladre/e meteu lo en d[]na c[ass]ola
e tot as[]d damont dit/e bulla tot en s[]emps molt. I E com
aura molt bollit leuau ho del fforf/e leyau ho reffiedar
e daquest enguent dntau ne la z[om]pa t[ro] llus s[]la guor[ut]
E dau al c[au]all de. y. en. y. dies d[]na fru[clla] de lentil
les crues/e c[on]nuau as[]d vns dos mes[]ds car molt val
ala z[om]pa/e pru[ment].

O[la] malaltia que hom d[ui] enredre[]met

E[sc]n red[or]ament es d[]na malaltia que d[]e al coll
del c[au]all en los m[]uis e dona li gran d[]olor en
tant quel s[]fa e[st]ar tot en red[or]at ho ert que nos por-
grar aneguna part ne bayyar ne al[ff]dar lo cop ne po-
ria prendre la vianda de terra s[]mo quant jau e ab gra-
affam. I Aquesta tal malaltia es[]tue al c[au]all p[ro]s[]bres
de gran carref en les esp[alles] ho de gran seque[]dar que
a en los m[]uis.

## Cura

Om teu pendre los dins tel cauall/e trar los mo
lt amont tant com poreu/e alau bn aft de ferre
prim/e que fla molt talent/e aforatau h lo cupr tel roll de
part apart/e guordau no toras als mpris. I E ari teueu
aforadar en. v. lors al lonf del roll/e de aforat aforat-
teu auer. m. dits porf mes ho me me. en castrin forat
meteu bna corda de canem ho de li ho de ferres de cauall
ota choa e no fla molt prima. m molt grossa. I E deu
les hi temr. rd. dies. e lo cauall que stigua en lors ben
calt.

## Caual enapguat

As als caualls bna malalnia que dien enavga
dura/ ho enapguament. I E alf w al caual
en molres maneres ffo es p lezar los molt beure en vn
solv/e quant de esfalfat el pafla hom p avgua e no lm
leiva hom beure ho p liar lm beure malla. I E en m
ra quant a corregut ho affeta tornada ho de esfalfat e
abeural hom pp ola posada hon a alfBIornar. I E per
tempr puat/e levar lo en cafa affeda fens ruberta neguna

## Cura

Anfnau lo cauall en los terços de toros les. m
fames/e nol leyau menyar/m beure tro que
Ma guorit. I E na pres teu bna gran cultera de ren
drada e pendreu les allaflés dels alls/e palla dori e ro
gua be ab la rendra/e quant fera ben cupt metieu lay

xxyxyb

gua en dna baſſma ho cougua en dos homens tots nuſ en
pampes prenguan caſtu vn manil/e mullen lo be en la
cenora/e baten ne ſtort los braſſes/e les cames/e los putes
e les spalles. E puys quant laureu ben batut emboh
cau h los braſſes/e les cames ab la cenora tro ſus als ge
nols/e ceteras ales corbes/e alſo ſeu tries dies arreu/e al
tercer die dar h eu dna pocha/de palla/e apres dna po
cha/de taluyna de ſego E puys dar heu vn almut da
uena/e poch aporſ lyneu h crierent la dianda en ma-
nera que no ſia tanta que h pugues tornar la malal
tia car ſi en vn celp h tornauen lo menpar rezuaria
de ſia malaltia e ſenua pus diſtirill de guoriz po ab tor lo
que ſori la primera deguada guorria la ſegona. Ny
molts homens que com lo cauall es anayguat que h
donen abeura molt vi/e ſan lo eſtor enſſienat ab lo
cap alt vn die e dos. E am daltres que dhen cauada
en dimagre lo h en totes les. mi. ſoles cels peus ben
calent com mes ho pora ſoffir/e alſo tries ho mi. wega
tes lo die. E am daltres quel ſandhnen en les bones
cel migſ cels trauados/en tots los. mi. peus. E ay
daltres quels ſandhnen cels talons en tots los. mi. pe
us. E am daltres que h meten vn aſſize per lo me
huc eſtraen hın dnapguaſſa grogua. Notes aquestes
cores no ſon molts pſiroſes/ ne de gran guaſſe e p ſoo
ho diſ ay que po ne trop ſes millor mi tan lo com
lo aſſet de la cenorada api com damont e dit. E am
daltres quils ſan vn ſexeny al cap del coll a. h. dits
tel collalla po no pſitta molts.

Altra cura per canal quiſa naygua ſo
uent.

tusles de vni dermell e meteu hi les. m. coses damont di
tes e puys meteu ho en vna casse abonn e puys colau
ho be e ab vn corn dau ho abura al cunall enayguat e
deffer, fera guorit e no h cal ffer als.

Dela cendrada ffen lo estar en testadal en guisa que
nos pulcha giter e dau h poef amenpar e abura so es vn
poef da beurarge ab farma e priene femta dom affesa-
tant com vna toronya e meteu lay en lo mos tel ffie
e deus meteu li estopa embolirada e ligau lay ab fil
e meteu lo ffie al cunall e tingua lo rap alt en guisa
que maste guant maste guant sen en vii la dita femta
e ab deu guorra. E picareu tantes felles que misfa-
mya esfuxella de luf e ab vn corn dau loy abura ans
que no h metau la femta.

## Alra y canal qui s'amay sua souent

Allats o lastats hi les tenes de tores. m. cames
e puys priene sal e affegau la en oh e meteu
im en les naffies de la esuenadura e no se nay guara.

## Canal amayguat

Os ffurets traure lo cunall fera lastable e pen
dreu lo p lo bras dret e temu lo dreu aquef
tes paulles. Alia sanyatinka alsa lo peu e ba e asso
dreu tirs beguaces e puys al sar hi eu tant lo peu que
ffia al ventre del cunall e apin ffareu acastuna cama
tel canall e ab deu guarra.

Hic es una malaltia quis ssa dawstament dumos
te am se. m. colos. 4 La primera es vermella. /
La. II. es blanca. La. III. negra hi es que sens pels crey
sobre lo cupro, amanera de estigua madura, e p asso h dion
firs. E sras p sobres da Justament de sanc qui es en
tre carn e cupro/e si lo firs se demostra molt ample al cap
preneu yn tres de cupro/e fes hi yn fforat recon en mgs/
tamam com lo cap del firs. e meteu en trel cupr flora
dat el cupro del cauall argilla ben ffort, e ffarma ben far
nuda/e aiau manzuno ben pirat e meklau ho tot en
femps/e fes ne ffogalstes tan grans com es lo firs/e me
teu les sobre yn ferre calent e quant fera ben calenta
la choqueta meteu lay sobre lo firs/e premeu la le men
tres fera calent e puys quant fia fueda polau im vnal
tra tro que lo firs comens enblanquir. E aquestes co
ses se poen afer duna erba qui a nom mastura e neys
en aygua hi es tot apral com creyxens mas ala ffulla
menor e tanchada en torn. E apyi mateps ho poeu
fer deforpe de noguer wert/e fes ho api com dit es e ta
llau lo firs be ala rael del cupr tenfes/e lepau ne be igr
la sanc e apres cobru la plagua de pols de rals dima e
de pols de terra/e quey estigua ben grossete deffus la pla
gua/e ciemareu lo firs ab yn ferre calent tro que plega
ala carn dima. E si lo firs neyera sobre npry ho sobre
la punta de la espalla deu ho hom ciemar fauament ap
yi que noy toqueu ab ferre que faria mal/e apres pen
dreu la ftema calent del wltor ho de gual/ho de colom ab
sab pirat e meteu loy sobre lo firs/e hgaui loy be/e estigua
aux des dies. E apres dasso bntar loy eu dna beguada
lo die ab enguent calent que anom pantamron/e ab mel
calent tro pia guarit. E deu esf guardat lo cauall en
manera que nos pupya lepar la plagua ms mul ab ay

xrrrbn

gua affreda tro a. v. Jorns. T. E puys prendreu vn fil de cedae
bna ferda de choa de cawall poro que nof la arostat a eu
gua/e torfEU los ab dos en Temps/ e hguar neu lo ffet pp
tel cupr fans e quant saffluyara estreper leu be bna be
guada ho dos ho. m. tro ques caygua p. fl. C. E si ney al
tra beguada tallar leu apres ola corn vina/e metreu h
dna pocha dargila ab mel bollent deffus/e guarvereu que
no lm caygua en lo cupro fims/e a pocha dora leuats
ne la mel e meteu lm daltra talent deffus. C. E si les al
tres Son pregones en la cawr ayri guoria/ e si molte ff
fes li nayren affets Sonfyar lo cawall bna beguada en
lo coll e altra deles pillates regons laffortalefa ne ekat
en que fera lo cawall.

## Alra p. fichs S.

quella sobre Aluitat ola cawr ffins al cupr tal
hom faniament/ e fi nor a lorf de mryus ab
fferres calents ffins ales raels choeu lo be. T. E si es mp
uies preneu raelguar lo pes de vn tary/ e poſtru lo deſ
ſus regons mes ho memps cer lo realguar corromp tot
ayr com ffot/e deſpuys quels aureu arreuncate homp
liu lo dot deſtopa mullada ab blancf ou tro al ters
die/e guarzau lo bna beguada lo die/e mudau hi eſto
pa. T. E puys aiau aiau cale vina/e altrestant mel
hi encorporau ho/e remau ho al ffot/e daquella poluo
ra meteu ne en la plagua ab eſtopa menut tallada
hi en bolirada en la poluora/e asſo ffen dos beguaces
en lo die/e tota hora lauau ab vnffort vn poch tebou
T. E ſi realguar no poſzu auer preneu cale vina tres
drachmes/e altre tant de ros de bota e dorpment e dos
drachmes de bert eſtur ken poluoritzat/e mesedau ho tot

c meteu lm. η. ho m. ho m. deguaces tronsus que les ra
cels cels affes sien ives ho totes corrumpues e lauau
torora la naffia ab dmagre/e aquesta poluora no es tam
ffort com realguar empo sapiau que nop neyzeran pele
fino atart.

Alta per fuchs

Renau soffe e pebre/e realguar e poluora tel
bert/e palite/e argent vii aytant de. j. com
caltre/e abans de metzelm fia lauat lo affe ab dmffort
que fia bo.

O'd malatna q dien radupollo

Aduicollo es dна malatnia que wl dn Infladura
ampla/ e a color vermella/e pren lo cuyr e la
tarn ten pregon/e ab gran color que a en fi lo cauall
e guras e bolcas hi esten fe ab gran color. E ms fa
en les naffies hi en les Junctures cels mpris e al cors
e adeguaces ques ffan fens altra malatnia/e ffas en
los loys hon les humors ceuallen. Aquest mal nos
deu toquar ab fterre en lo comenfament quey iye les
bmos e aquesta color p que no sen agreuge m ceftha
color en aquel menbre en ques fa/m en los altres quj
estan pp dell/e p que no cauall ales entramenes/m fa
fa morir la bistia denu h hom polar algunes coses p ame
far e reffieftha/e aſſo dntant ab enguents affeſſe e hu
mpt/ cnr tal Infladura neiys de moltes humors/e ſing
mes que ſeforren de les benes afalgun menbre qui es
naffiat ho en alguna part del cors. E despuys quel
menbre ho aquel loſ/ hon esta no pot gitar teffora/m

xxxvbm

mudar aquel poderment ſta aquesta malaltia/e ſſa ſego
ns la qualitat/e natura de les ſmors que mes regnen/
al cors. <ins>É</ins> Aquestes malalties atart poenz gorir ſi hoz
nop a bona diligencia/e ab gran ſubtilitat no ſi cuyta
hom/e ab ſubtils medicines.

## Cura

In coue primerament traure ola ſanc que es
molr meſtava ab aſſeuina/e traue la li p lo
contrar ayí que ſi la malaltia ſera ola part diera tr
aureu im xela esquerra. <ins>É</ins> E ſi la malaltia ſera el
tore an jus ſamynau ols menbres alts. <ins>É</ins> E ſi lo mal
ſſa als menbres pus alts œueu ſamynar als menbres
pus baps. <ins>É</ins> E ſi p ventura la inſtadura ſera de long
temps/e la calentura ſera reſſermada e la color muda
da/e la ſmor esſa/ hi es opleguada en ſemps de ſon
hen lo ab vn ſuſt tan tro que meſha la ſam dara.
<ins>É</ins> E p reſſedar/e molliſitar aquestes inſtadures
ho altres ſemblants œuen h ſer aptal empastre <ins>pe</ins>
treu bna erba que a tres nomes enſilita. <ins>É</ins> Lo primer
nom es morron el ſegon creon/ e lo ters ſencteu/e al
ters que h dien cart benept/e tots aqueste nomes ſigm
ſſiquen bna roſa/e neips ſobre les parets. <ins>É</ins> Penoreu
daquesta erba. ¡. penta hi en ſens amarſ/e cel altre
blanc/e picar leu en ſemps ab rouelle xus/e ſagu e
ſal/e ſarma de ſforment/e meſtar ho eu tot en ſemps
e metreu lop tot calent en lo lop hon a lo mal. <ins>É</ins> ſta
reu vnaltia empastre <ins>É</ins> Penoreu. m. meſzes poques
de Puc dapi't/e n. de vi'e j. de ſagu aſſeſt deſſallat el
non aucu regualau lop/e iyr na la ſal/e meteu hv
mrya meſura de mel cua/e ſarma de ſforment he

rpprdbm

mesdhar ho tot en ſempe tro que ſia eſſes. E mi es jnſſla
dura posaſt lop calent/e M es naſſia affiet. E ſi es aſſla
dura affers lm dn altra empaſtre/e toſra h la color E ſia
lo cupr trencaſt penoreu porros menuts tallats e tallar lo
ſeu les raſes/e mesdhar le ſeu ab ſagu e posaſt lo ſieu ca
lents deſſus.

Del cauall qui es molt dels loms ho es lomar

E
y molts caualls qui an mal/e gran dolor en los
loms/e diu los hom es lomat/e aſſols de p zaho
que venen ſuats es reſſrezen/e quant hom hi cauall ſa
xtras algun hom armat ho molt ſtappurſ ho altra gra
carregua. en les anques ho quant hom li leua la cella
muat/e no h met res deſſus quels deſſena del apre e apy
entrels hi la aſtector e les dmors en los loms/e en los
oſſes de dms/e col ſe deſe lomps apy com ſils hi auien es
claſſats/e quant hom ho lo bol gizar de traues aſſa les
anques ſinſe aterra. E tante h de aquesta malal
tia p gran esleneguament que aſſa deſes rames deſtras
ho quant es molt ſoue que h meten gran carref/ ho
p mala cella ab mal baixo ho p montar ho deuallar col
ta ab maffa gran carref. E cauall es lomat no pot
be paſſar apgua/e quant esta hen eſtable esta molt
eſtes deſes rames deſtras que ſembla pont. E quant
lo bleu gizar en neguna part aſa mala contmenſa
del lom/e gras ab affamp.

Cura

Heu lo sancnar de part de dms de les cuyres deles
uenes capitals dos mans sobre guares/e traeu
Im dos luires de siny/ e puys pendreu salua hi edra/e ti
mo/e ploma de pardu/e sal/e coureu ho tot en di/ lo pus
ffort que trobareu/e quant ſia cupt nullau vn manyl en
aquell vi/e bateu Im be los loms/e lo di ſia ton calent o
lo preu boſsir. E com lau reu calèpat ay/ com dit e
metreu h les erbes calentes sobre los loms/e aſſo ſareu
dos ho tres beguades lo die hi en la mt ay/ mareu e tingu
ſayyat en manera que quant h liuou la. ¡ laltie h po
reu.

## Amal de loms

En cora hi a altra malaltra que be als loms del
cuall/e ſau h gran dolor als loms/e als zoyons
e tria los mpris dels loms/e dels zoyons continuament
lo qual curis hi esdeue p sobres de sobreſtuitat de males hu
mors. E we p affedor ho p gran carrey ho p malla gra
treball en ionent ho p les guises que en laltre capitol e
dit. E a tantria dolor que ab gran affimp/e ab gran pe
na se pot zegir ola part de tras en les cuyres leuar.

## Cura

Hareu raure tots los loms del cuall. E na pies
preneu pegunta/e affoneu la hi en dna pelleu
ſia estesa a longea dels loms. E prieou goma e peg
unta gregua/e gualbanum/e en ſens/e masteſ/e sancf
de drago/e gualla e tot p egual pes/e ſia tot picat e cer
nut e tot mesplat metreu ho deſus la pegunta damont di
ta e esculfau ho vn porſ de nans. E tor aſſo damont
dit ſo es la pegunta/e les poluores ſia mes sobre lolom

en los vionous tel cauall. E non leueu la dura pípma
tiollus pí l mateya sen comens aleuav.

## Ultra cura per loms

Ren eu bna erba qui a nom consolda maior e w
lumar memsum/e gualbanu memcu tot als es
goma/e aiau pegunta grega/e masteſe hi en ſens/e ſanc
ce drago/e ſancf de cauall affeſſa ho ſecha den ſens e ce maſ
terſe e de pegunta grega tant com ce tot lals e ſia ſlknut caſ
ou pí ho tot en ſemps. E aiau blancſs tous e meſtiau
ho tot en ſemps. E meſtiau hi bna quantitat de ſirma
te aſſorment/e ce tot als ben meſtlat/e ben eſſes meteu ho en
bu tios ce drap tan gran com los loms/e meteu loy deſſus
e temu loy arı vns dies.

La terzera meteoma qui es tels loms ſles que ab ſterres cale
nus li cogaui los loms pí laryſe e pí traues.

## Quant hyn los de lamqua de ſon loch

En caras ſſa altra malatna al cauall p deſaſtre q
parteip/e mou lo rap oſa anqua de ſon loſe. Chy
ſteues lauge rament quant lo cauall corre al giar lop
tat. ho p gran eſlenegament que affa daquella cama ho
com prem lo peu bers terra tort/e aueguates ſi ſembar
raſſa lo peu deſias ab lo dauant hi ſi ſencabestra tel peu
deſias ab lo dauant/e bascha molte p deſembara ſaſſar ſe.

## Cura

Ezrocau lo cauall/e posau h lo peu te part de dms
oſa cuypa te en nus pp los lotons e posau h ſter

mament lo peuffins que ffafla cuirit los de lanqua car la
uons fera Empal que es tornat en fon loſe tallats hi la
maestra vena oſa cuira airi com ja e dit en altres loſs.

## Alra cura s

Et ſmfflara la carn ſobre los oſa anqua ffeu hona
ortigua ho ſforat couſuent ſots lo rap oſa anqua
ptal que les bmors qui ſon eſforregudes al loſe tel mal p
la color eſforregua. Et premets loy ſouent p[ro]tal que
pus toſt miſcha aquella mala bmor. Et moueu lo cauall
apoſ pas p[ro]tal que les bmors correguan en aquel ſforat
e daqui auant ffeu hi eſtutoy en tal manera. Et prieu
pegunta e en ſens e maſtere de vn poſe de ſanc[de] drago ay
tant empo[ſe] de pegunta com de totes les altres coſes/e ffeu ne
poluora/e meſdau ho be ab la pegunta ſſuſa e tot meſdar
poſau loy caſent aptant com ſoffir ho pora/e poſau loy en
lo rap de la anqua p[ro]tot lo mal eſtes. Et apres eſtopa ma
nut tallada. Et alguns hi poſen borra/e ſan hi vn ſeey
en lanqua. Et aſſo mateirs val. Chi es lo derrer ſem
ey que ab ſferres caſents li coguen lo loſe malalt oſa an
qua ſſaent li raells de lo[n]oſe de traues car lo ſſoſ natur
alment restremp[us] les bmors.

## Del cauall aquin creys molt la fanch s

Quant la ſanc[de] creys molt al cauall aſſo ſon los ſen
pals ab que hom ho pot conewer. Lo primer
Empal es qués Wol molt gratar. Lo ſegon que li put mo
lt la aſfempta. Lo teres que ſa la orma vermella/e espe
ſa. Lo quart que te los vils ſangupms/e terbols e plorols

Lo. v.

Lo. v. que li neren buanpes p lo cors/e vnes poques dimfla dures/e aquelles inflaures sent hom ab la ma cor no les pot hom beure/e p los pels. Lo. vi es que menya me nys que no sol. E si aypals senpals cemostra com dit es teueu sanchnaz lo cauall dela wna del col segons la ffir ma/e la ecat del cauall. E sì es ffort/e a v. awys ho mes treu li. m. luures de sinf. E sì es afflae e joue vna lui ra/e mya. E sì es de. m. dens. n. luures/ e sì no li ffeu alf'd aura moltes malalties de dimerkes maneres. E ales vnes daquelles malalties dien sazerma qui es en la arm ja afferrada en lo cuy. E altres li dien farna ho zoyna. E quant pren lo cuy ay tal malaltia no co rromp tan Solament aquell cauall mas tots los altres bi fhes qui lony temps estan ab ell car la vn cauall pren la malaltia del altre tant Solament fis griaten ab les cen ts hi fis fieguen la. j. ablaltre ho estan en temps reuent layre. la. j. del altrie qui es corromput car layre es ffort cova p mudar. E car lo cauall de sì es de calda e de hu mena completo.

Quant lo cauall menya massla finada
es costiba e finfla s

A p. molts caualls qui mengen molta cuada e no
la poen e smoke/e inflen aquest aypal. Aau
j. lura doli e vn terras tetit de affin bi/e juyuert ben pi
cat/ e agrimonia/e vergua de porcy ben picada e tot aflow
meteu ho en vn corn/e dau lop abeure e guara. A ltria
manera prenguen dos homens vna fippya grossa e pren
gua la vn a vn cap/ e laltre alaltre/e meten la h dous lo
ventre/e meten la ffort ment amont hi auall p lo ventre

en manera qui wol alfar lo cauall a en ffus. I com als
sba ffet aureu vn hom qui aia la ma prima/e que la fun
te ab oli/e metalay p lo ses/e traguan tota aquella ffem
ta ho corrupso que pora/e temu lo cauall vn die ho dos q
no menge/ iij tegua.

## A canall qui a rampa S

El molts caualls quels prien dна malaltia q dien
rampa/e quant los prien affuls estendre les ca
mes e nos poden moure/e quant se mouen leuen la ca
ma ayi com fi del tot neren affollats hi es ffort enuyo
sа malaltia/ hi en lorf hi en cors pora vemp al cauall
que serua gran pill de quil caualcas. I ay caualls a
qui dura dна pessà/ altres afins amags/ die/e altres tot
lo die/e altres dos ho tres beguates/e ffals en les cupres
teras. I prieneu dна rabsa/e fi al cauall li ve la ram
pa dela part dela cuira diera/ ho dela esquerria daquella
part hon h venza daquella ffeu dura dta rabsa. I e
te aquel caldo que myria ab vn corn dau ne abeura al
cauall/e pendreu los offes dela rabsa/e posar los eu en
bo cabestre en manera que pres no h coryguen que me
tre los tmdra no h pora vemp aquel mal.

## Del canal qui te la natura deffora ho
menbre q no la sen pot tornar S

En molts caualls que traen la natura deffora
e no la sen poden tornar p zaho del esfaltame
nt quels fan les cugues/e les mules quan ven ab el
les/e no poden cullir en fi effan fi dergues blanques

Dels canalls qui son ab por ventre he
molt estrets de costat :

E p molts canalls qui son molt estrets de costats / e ab molt por ventre en manera que li traballen ne corren costa en llus la singla los de ales pillaces / e que es gra pill al canalcador hon es mester dar hi remedi. Pendrea lo canall / e menar leu a dna rulera dayga corrent / e quey aia tant de affons que h cobra la mitat dels costats ho mes. E sancjnau lo tela dena copdal qui de p mig / dels costats vns / e dos palms e dna ma apres dta singla en wes la pillada. E quant sja sancjnat mateu lo tantost / en laygua en ma nera que li cobre les sancjmes / e istan tanta sanc / q bast a. m. tt. e daqui a. y. dies feu li altra sancjma en ajs ta guisa. E aorp daltres. y. dies feu li altra aytal / co les damont dites empo no lm trafau. fmo. j. lura / de sa ncf / e tota leguada enaygua. E lerau loy estar vnalto na / que h entra laygua p los forates / dta sancjma. E to tora feu les sancjmes dab / dos los costats. E na pres. dau h abeuratge / e menparas trils que h eramplen los. budels e h ffusen mete costats. E enquests leuratges e poratges trobareu ala ff / del libre hon parlare dengra.

Acual qui femta molt :

yyyn

Erau lluesffresques / e fmo / de seques / e mereu les en aygua e bulla dos ho tres buls / e daquella ay gua feu ne abeuratge al canall e dau lm coda mayt / e af so ortnuau dne. yyy. jorns. E mateuhi en la cuada / dna bona al mosta / de grans de vmaça / e afo mayn e de fpra rotora que h doneu cuada / cor afo es cofa / q estrem / molt

Del cauall qui a mal wres §

A
p molts caualls qui an mal wres que quant suen
ab la cella deffet los jnfla lo wres e daquj wenen
les matradures e aſſo los we p gran ſſebleſa de cuyro del
tors don cove dar hi zemey.

Cura §

Reneu lo cauall e raeu h tot lo wres tant com
te la cella. C E quant laureu ras preneu bi
nagre pegunta/e sal e ſuia e oli e ſagu jell e ſoffie
tant de la. j. com del altre. C E bolui ho tot en vna pael
la e preneu bnas mordaſſes/e merau les al cauall e qu
ant bollia tot lo damont dit aiau vn maml de lenſe
mullau lo en ſo que bollia e ſſiegau lon tant trio que
tot ſia desſes la pegunta/e tot lals hi eſtigua apy.y.
dies.e tro als.yb dies auant bntau loy caſtun jorn ab
oli tekeu. C E ſtins que. yy. dies ſlen paſſats nol cauall

Dela malaltia que dien corn ques
ſa en lo wres del cauall §

quel

A
lls caualls ſe ſſa vna malaltia que dien corn q
uol on carn affollada/e que mo leua lo cuyr hi
endureys ſe api com acorn/e ſſas p que la corn ſe ma
ndha/e aſſo p gran carregua/e jnflas/e ans que ſia la
jnflaodura abaiyada ſan deſencellar calent lo cauall e
jnfla h/e com lo wres es jnflat/e ne es vbert cauallque
lo cuprnodament/e treballen lo. C E ab la ſuor eſculſas
lo wres que nol leiren eſtar ab la cella tro ſia reſſedat

En cara ue aquesta malaltia p altra manera p zaho dels
pels dla esquena que son molt lonys e apiloten se ab la
fluor. E apy mateir se fa p alguna altra durca en la ce
lla ho que la cella li vingua ampla e li baya rodant ho p que
lo caualcador va tort en la cella. E p co deu hom leuar
la cella al cauall e bura fly a res daft, m alguna pitpla
dura, e si ma deu hom prendre aygua fieda, e batza li ab
la ma ans ques zeffier e tornar li la cella e estreper lo
molt ffort e leyau lo estar, tro fa zeffierat. E afd li feu
os ho ties beguaces lo dia. Tar si aquesta malaltia ve
p treball e esten se ffort p lo dres e p los costats e anans q
aquestes os malalties fien guaides pafta gran tieball
lo cauall.

## Curia

Raeu li la Infladura e fly a fforat rapmau lo li
menut p que isque la famy qui es ristava, e pr
es de lons temps deueu la fieguar ab aygua calent molt
E pendrou apit e euols e cart que dien benept e courers
ho en Temps. E ab aquesta aygua fieguar leu le. E
p que li mpuec la famy pendrou vn empastre fet del apit
e dels euols e dels brots del famy e ab fagui picats ho tot
en Temps e metrou loy delfus tot calent. E foyreu bual
tra empastre. Pendrou lo fuf del cart benept abffau
na defforment e ab ous metrou ho sobre la infladura ab
vn fferre calent e posar li ets vn drap de h ho de canem
tan ample com los os duts e metrou loy en torn della In
fladura. E pendrou vn tres de fagui de porf e regualar
loy eu delfus afflamant sobre los fforats e lo drap leuar
loy eu tantoft e caualcau lo tant tro que fue e si mester
hi es pendrou aquel fagui mateir cupt e ffos e vntau lm
les plagues ab vna ploma/e afd que es de maior ffortale

Si aquest fagu que altre e vntau lon tant trofus ques pus
cha arrencar lo mal. E si lan acualzar leyau li tempa
stre e quey estigua prim e aſſo ſeu tro que ſia gout. E
apres quel ver ſia ſora homplui h les plagues restopa
ben picada dna beguada lo dia.

## Mes p. com e. altes matadures

Et nos com totes les malealties del dos del cauall an
comenſament omfladura p[ro] al comenſament
com euu contrastar en tal guisa. D'antost com hom de
ura al cauall inſtar en nangun lorf del cors racu lop de
comtment. E da qui auant ſeu li tal empastre com dne
preneu ſarma de ſforment ſnuoda e meſtiau la ab bla
nch dou e ſia mes ſobre vn tros de drap de li. E poſau ho
ſobre la inſfladura be estes e acup de dos jorns de quel ne le
uareu no lop leuauſe p[ro] ſorſa ſino lo pus ſiau que poreu
E quan[te] no aureu leuat e when quey a materia ho poſ-
tema apuſtada trencau li lo cupi gentilment ab vn ſter
re talent ſta part deual la inſfladura tio ſus miſha lo p
out. E pups temu li neta la plagua e meteu li coses p
curar. E en caras ſan deſtarnadures ho rompoureſs del
cupi ſobre lo dos p[ro] ſobres de gran carregua ho p[ro] home qui
bage mal ſobre la callallayi com dit e ho p[ro] altre occuſo ho
p[ro] vn mal que ſi ſſa qui a nom carbondel o qual ſe ſſa per
ſobres ſuittat de ſamp napent en lo dos lo qual ſe deu ra
ure tot en torn. E pups meteu hi tores jorns pols de cale
bua ab mel meſtada ap[ro] com en lo capitol del cuquas e
dit ans que ves li metau lauau lop ab vi talent ho ab vi
nagre. E guart hom te lo cauall de metra h la cella
entro quel mal ſia cupat. Empo en quin lorf ques
ſſaſſen les inſtadures en lo dos totora les deu hom raui
re e despuys ab lempastre qui es ſter ſta ſarma de ſfor

ment meſtat ab lo blancſ ou ſeu ho apri com damont es dit
Ajas en totes plagues ho malalties ho esmoaments cupta
te deu hom paſar aquesta poluora que aza dne. I're mur
ta ſercha e gualla picada. E naſſo mateys val drap de li
tremat. ho cupro adobat cremat ho feltre cremat. E en ra
ra mes. hi val podridura de ſuſt antiquament podrida.

F

Po ſapiats que ſobre les poluores damont dutes la poluora
dela cal ab mel conſolda la carn hi es molt bona. Aue
empo que hom hi pos les poluores damont dutes ho deu
hom primerament lauaz ab vi calent ho ab vinagre.

F

E m neyen pells mortiſcants apres tel ayrament de la
carn valen hi cloſes daual lanes ho tartuga cremada
ho ſeda vella cremada tot pient e meſtat ke ab oli E
ſapiats que ſal ſuſa e vinagre hi es bona e reprem e co
pumeys la inſtallura e lo durs.

F

## Alra cum p corn quis ſa en lo durs

Reneu ſulla de col e ſagui de porſ que ſia well e
picau ho tot en ſemps e meteu loy ſobre lo cupr
emeteu li deſus la cella hol bardo estret p tal que pie
ma la medeſma. E en caria mes hi val eſtrauſa ho
maluy ab lo ſagui picat hor en cara mes ſendra calenta
meſtada ab oli. E en aſſo mateys val ſempta come ſtret
cha. E mez ſagui ab ſal menida e ab oli tot meſtat
E ſapiau que lo cupr so es lo corn tot ne cau ſi hom lo m
ualca ab la cella/e que hom li aia primerament poſat al
gun menyament deles damunt dutes coles/e remoure
ſoum les metgies en cara arrenat lo cupr e quant lo
cupr ſha arrenat la naffia ſla emphia destopa menut
tallada hi en bolrada en cals ab mel po primer lauau ho
ab vinagre ho ab vi teſeu. E aſſo ſeu dos beguaces lo
die en tro que ſia ſoldat hi en cuprat. E guardau wo

P

F

F

nepver la fistola fi es mortifiruda es quant la naftia pufa
en torn/e ques romp dms. I Equant ffa mortifiruda
teu lo hom guariz ayi com altres naftes. I E fi la
ffistola fe ffa en loç carnos. ffalla hom ayi com en la
tura del cranc.

## Acaual quis paſſeya fluys

L cauall quis paſſeya fluys p wertura ho p dolor
despalles ffeu lo lauament seguent/ pienceu
los capſellons tendres ota eſtepa negra/e del romer/e
deles olmarces/ e del lor/e en mamilla/e roſes/e mereu
ho en bna caldera ab vi/e bulla vn poç/ e leuau ho del
ffor/ e quant ffa tebeu lauau ſin te les espalles/e los
pits/e los brassos. I e pienceu vn lanſol ho bna mantu
e tota la flustancía deles erbes ſtirau les hi en les espal
les hi en los pirs e brahons/ e tringau dos/ ho tirs forns
I e puys ffeu ſm altra ueguada del cels9 dit lauament
e anſo ffeu tres ho quarta veſuades/ e zetefmar ſa que
no li tornara/ de gran temps. I E mi puentura lo corrou
en lo uespre que laureu corregut paſſeyau lo be ans al
metau en leſtabla/ e quant ffa ben desſuat merrou loy
E ffeu li la ſenorada wollida en apsua/e ffeu hi ten ba-
tre les espalles/e los pirs/e los brassos. I E al marni p-
neu zorortes de palla dordi/e affegau ſin te les spalles
tro ſus ſia ben eſualſat. //

## P fer tornar del pel nesre blanc

I acu al cauall aquel pel que te anaquel loç que
luoleu fer blanc e puys rapmau lo menut,
e puys pienceu realguar e mel ſuſa/e ſia tot mel mat
en ſemps/e puys ontareu allo qui ffa rapmat/e apres

Dela malaltia que dien polmolo qual se fa
en lo genol del canall

Olmo es bna malaltia, quis ſa en lo genoll del ca-
quall per rolpe e jnflas lo genoll ſmo li acorreu
tot e bmples de bmos/e apleguen ſe en bna e fis pol
mo. E aquesta malaltia mentre es arguassa guareys
ſe api. Pendreu bna lanceta de barter/e metreu lap
tro en lo mis/los del mal/e despuys traureu ne aquella
arguassa. E apres metreu li bn pos de bert ſur/e tm
gua lor ſms armg/dia/e puys lanau loy ab oli tekeu p
raho que mupra lo berder, e asſa p raho que estat la
wypqua/e que no ſi pugua endoure nenguna arguaſ
ſa. E premu oli de lmos/e btrau h tres beguates lo
die lo genol. E ſip aura ſet polmo pendreu bna lan
reta/e metreu lap api com tels es dit/e menar la eu
en torn lo cuyr/e los/e p tal ques zompe lo polmo/e p
raho quel puſſa desaſtar la mederina que li metra
hom tels. Eempo guardant tota beguada q no h to
quen en lo ſons. E pendreu ſal e oli/e pegunta e
ſeu/de rabro/e bmagre/e ſagui de por/ vel/e arena/e
bolui ho tot en ſemps en bna paella ho caſſa. E aps
rapmau be lo genol. E pendreu bna mordassa e au
reu bn drapas de h ho de canem/e metreu ho en la
pegunta que ſa ben calenta/e batreu h be lo genol ab
asſtro que ſia despes e estigua api tro. bmj. dies e dels
x. dies auant metreu lo en argua caſtu die bna woltra map
ti altra auerspre. E quant ſza exut ab oli fiet btrau
h lo genoll.

Dela malalna que hom diu estendia quis

fa d'etras lo senol en lo whlesaor d'a cam a

Os pendreu curagols e leuar los heu o'ta doftfa
e picar los eu be e ayi picute metreu los sobre
la spundia e metreu hi fa bena dess/e a'ft grimuareu al
guns dies car de re it agols guorra.

Dela malalna que hom diu sobre hors ?

Les caualls se affa d'na malaltia que dien sobre hors
de esceues p moltes guises car am quils se p natu
ra del pare car quant lo pare ha sobre ors de moltes lega
des que lo affill na e li sembla en alo ayi com li retrau en
la color ho en la bellefa ho en la legea ho en altres malalti
es que reffemblen los affils als pares. Et ari mateirs se
ffa de colp daltr cauall ho de colp de pedra ho de fust ho de
molt gran treball que li donen mentres que es joue p al
so a guarit hia moltes rures hi en moltes guises.

Cures per la damont d'a malaltia ?

Rimerament raeu lo sobre ors e raymau lo etra
deu ne prou sanc e puys alau ne pegunta sal e
oh e feu de cabro e en sens e bmagre e sagui de porq
dell e arena e bolui ho tot en temps en d'na pacilla e qu
ant aura bollit bateu im sobre ors. Et ap daltres q
quant lauran raymat que prenen d'na comma de porq
eleuen ne tot lo greys hi entre tallen o'ta part del gre
pye e meteu hi molta fall menuda e posau la h sobre los
e hguen la h ab d'na pauen a e tinguan la h api tres di
es e tres mite e acap dels tres dies bnten lo h ab oh te
beu ab d'na ploma e tingau lo/ tot die al reberg o'ta ap

Aquestes son les raymadvures e no venen ari be
agua. Qas p de rayguar lo e que guorescha
be preneu tres ous/e meteu los rouels en lo forf men
tre los rouells sen duriran bos traureu lo sobre os e
raymar leu vn porf e pandreu la vn rouell ari cale
nt/e polar loy eu dessus e estreper loy eu ab dna bena
e lepar loy eu bnaftona/e quant fba. ffiet leuau loy
e meteu li lalte be ralent en aquesta manera mateu
ya/e ari ho ffeu de tots tresbe. E aſſo ffet raymau
ho altra beguada/e pendreu realguar e vert ſur tot
en dna/e polar loy eu deſſu hi estigua ari ben liguat
tro a y. dies/e de.y. dies auant tinguen lo al rebegf
dla aygua. E equant fba eyut btenen loy ab vn porf
toli tekeu. En apres en terrorau lo raall en ter
ra e liguat ab dnes cortes de lana e pendreu agua
ſteda e bampar li eu molts lo sobre os/e pendreu ferzos
calentes en manera que ſien blanſs/e meteu loy ſo
bre lo ſobros en manera que no ti aroſtes duna pol
ſada/e cambiareu los ferzos ſuent tro que ſe purp
lo pel/e quant fba eyut paſſau h altra ueguada los
ferros ari com dit/e entro que ſe xurſ/ lo pel. E ſſeu
ho ari moltes beguaces entro que lo pel p li ſen ray
gua/e romangua lo ſobros net ſens pel. E deſpups
raymau lo ſuent e ſonfo. E ſonf nau lo. E equant
ſba deſſanpnat pendreu lo vert eſtur/e lo realguar
e meteu loy deſſu hi estigua ari. y. Jorns/e guaroau
que no ſo memps nes mull en nenguna guila/e deſe
x. dies auant rada dia meteu hi del realguar dos be
guades. E equant ipna dla aygua temu arena fß
nuda/e meteu lap deſſu/e quant fba eyut meteu h oh
ffiet deſſu. E equant fhan los. On. dies complit hi
yna lo ſobre os entegre deſſora la rampella e roman
dra lo ſforat/e lauars lo h ab vi/e prenets ſemta de

hom fera e pлюurtada/e gutau lay cessus/e wendra lo cupr
e la carn ayi com ceu.

Altra mediana per alobre ors

Renets yn ou cupt en lo caliu/e meteu lo zouel
tur com pus calent poreu sobre lo sobros/e ffay
yats lo e assoffarets dos veguades lo die tro que lo so
bros na cessat/e pufs darhets cessus lo sobre ors zalles
de effos/e James no tornara.

Mes per alobtors

Remu orms/e meteu hi fal de compas dna lui
za hi estiguþ tant la fal en los orms. Æms que
les orms sien pedruts/ e ab aquels orms arekeats tots
Jorns amayn e bespre batets lìm lo sobros. Æ apres h
guats hi damont estopa de canem/e asso continuau. Yb.
Jorns.

En cara mes per sobros

Aeu lo sobre os solament tant com te e no pus
e pufs preneu estopa/e ffeu ne dna grossa esto
pada e al mis/ ola estopada ab lo der ffeu hi yn clot tan
gran com es lo sobros. Æ pufs preneu eufforbi molt
de destempraup lo ab mel e romangua eskes/e de asso meteu
ne dms lo clot ola estopa/ e pufs meteu ho sobre lo sobros
enguisa que leufforbi no torp en la canpella fmo folame
nt en lo sobre os, e ffaiyau loy cessus ab dna tena de
lens ho ab dna fmo/sa ten freta en guisa q nos puma
callar auall m anar en fa/m en la/ e tmgau yn Jorn
naturall comtant hora phora. Æ pufs reffrestau h

tel dit euforbi en la guisa damunt dita/e alsd ffeu p'tree.
ho. m. Jorns tro fus lo sobre os ne ffla affora car tot lo ou
pr e lo fobros ſe c'tpo dreys e roman la cawella neta e
lusa. Œ pufs lauau lop ab orme ho ab di. Œ apres
tel lauament lansau hi cals bina/e alsd ffeu tro ſus ſla
cuprat po meteu h al coll costelles ho temu lo en guisa/
que no ſo memps car gran pruyga los tona ayi com ſt
ab affor era cupt alsd es ſtat ben p'uat eu alau p'ofa ce
rita.

En cara mes p sobre os

Raeu lo fobros/e pufs alau vn tros de cuyro e ffeu
al mgs vn afforat en guisa q ſla tan gran com
es lo fobros/ e pufs meteu lo dit cuyro deſſo lo fobros per
guisa q eſtigua dms lo cuyro. Œ alau aparellats. m.
ho. b. naps cupte en braſes ayi com ſt hom los volia me
nyar/ e partir lo nap p mgs ayi molt calt meteu loy
sobre lo fobros/e pufs ſtreycu lo be ab vna bena en guisa
que ſla ben ſtret. Œ com entendreu que ſla ſtret met
eu m altra p la guisa damont dita e ayi ffeu. b. ho. dy.
veguates tro ſus atant que dos conegau quees deſſaſſa.

Œ pufs alau ja pirat ſagu de poro/ ab ſülles ce ſiguera
En apres metreu ho sobre lo fobros en guisa que no toſ
en laltra cuyro ſla cama p'mo remar lop hia/e pufs
ſtreycu loy be ab vna bena. Œ al ters jorn zegoner
yeu lo/e reſſieſtau h lempastre e ayi ho ffeu ſins a. domj
Jorns a rreu/e guarra puada roſa es e la bena ſla affor
eſtreta/e ceu ſe jnſtar lo genoll.

Atra per sobre os

A derrera mecerma p guour sobre os es lo ſtort
nos penderen lo cawall e enterrorar leu en bona

lusera ab corces de lana/e tmoreu los offerres alffor/e ffureu
ralles sobre lo sobros de lare/e de traues amanera de gra
elles/e fi lo sobros liza molt gros d'me rafun capro dareu
on bote deffor/e guardar leu que no lo menge ne lo grat
e p dubte de affo meteu h al coll costelles deffust/o comastel
e april temu paftare trenta Jorns despuys que liza ja pp
de cuyrat tots maytins meteu lo en lo regeyst de laygua
e ayi mateys de part de wispere ly a romasa alguna/
plagua quant eyra de laygua len Sau h cals d'wa e gu
arauu rotora que no lo meng/ tro sia ben guorut.

## De la malatna que hom diu lata

Laata es bna malatna quis fa en la cama tel cuual
hi es totaraytall hi feta de allo mateys que es
fet lo sobre ors acceptat que es rofa quis fa plana e fes
ten p lo bras/e fi es pp la junctura esten fe affins alt hi
entretien p la junctura/e fa dobre lo cuall la lata fe
guareys ab tot lo ques guareys lo sobros fmo que h de
uen dar bna ralla deffor damont ella/e altra dauall p
tal que no festengua.

## De la malatna que hom diu eſcapelladura

Na malatna festeue als cuuals que h vien eſta/
nelladura e dol on tant com les campelles deſe
trauados ſon deſunctares d'nes daltres. E affis affo do
lo cuall corre p pedregual e poſa la ma en ba e corre
ſenſe les campelles e luyen ſe la bna de laltra. E ayis
ſa com corre reſoſt emg/ ho porrera dura/ ho quant
met les mans entre dos biguce/ ho entre dos pedres/ ho
entre altres roſes ſemblants. E aquesta malatna ſe
gareys ayi com dauall d'ne.

## Cura

Neu hi la quartella e raymaula e desangnau
la com mils poreu e priene farma de formet
cremada e alum e en sens e erchenet e pegunta e vidre
molte arena ben trova e blancs tous e baters ho be ta
ut que fassa corretya e posau h aquesta pipma en torn
del trauctor e desus estopa e estiguay tant trof ella sen
caygua pí mateya. E raymau lo trauctor e desangn
nau lo. E prieneu alquira e omagre e feu de cubro e
en sens e sal e senora e arena e sagui well e bolu ho
tot en dna paella. E prieneu eines morvasles/e puys
ab en estopall mullats ho ayi com bull e reberats loy ala
hon es la malaltia tantes deguades trof sia despes e
estigua arí fins a. y. dies e guardau lo de mullar e que
lo cuaall no so puysta gratar ab la borcha/e daqui auat
meteu lo cava die al rabegy ola aygua. E equant sa
exut bntau loy ab un pox coli prienent una ploma de
guallma e ab aquella loy bnteu gentilment.

## Pimma per confortar tota la Infladura quæ falla en les cames del caull

Rimerament pendreu senç de drago e ch er
ommp e rafna e ensens e master e cera noua
e oli e pegunta gregua e celaltria pegunta/e súa de
fforn e greys de cubro. E prieneu ho tot en temps/e
meteu ho tot en temps/e meteu ho tot en dna olla/e cí
fera tot delfet aiats un baſto ab estopa/e prenets de al
so ola olla/e bntats lon be/e puys aiats borra e maters
lm dament/e leyau loy estar. Omç. dies/e gurra be.

## P. confortar los muis dels cames del

Lauor de li eeba marma e cer pentina e zac de malua e tot
assd de egual pes ho mesura e mevdau ho tot ab smupa de pe
ruf bella e puysc e mevdau ho tor en temps/e coga be. E
puys bn por calent posau lm sobre lo mrzj ab dna bena de
h ampla e de assd meteu lm dos beguades lo die.

+

Na so matey dal eeba cremada ab lombruc de ter
ra e ab caragols e ab mantegua tot mevdlat co
gua tant tro sia ben espes/e despuys apy com lla conegut
vntau lo mrzj. A E sl la consedoura dla cama es bella lan
nau lo dela bena acostumada quj jau en tie la junctura
e lo peu dal las de dms e desffora/e despuys fflastap hom les
metgres damont. E sl les mezcrines damont dites no h
balien lauos zagua hom lo mrzj de tores parts/e fflasta
li hom esfractory de pols bermella e dalbun dou e desfuri
na apy com ja e dit lu/ ho hom ho ab drap de canem ho
de h plonc/e ab lo damont dit esfractory/e hol ne leuez fmo
a cap de .bm. dies passats e despuys ab alguna calent ro
sa leuau ne lesftery e vntau li lo mrzj ab alguna bn
tosfa cosfa. E sl assd no ball cœu lo p lars/e p traues
car assd es lo derrer remey/e lo millor po ffau hom com
pus derrer pot car lo fflor esta leig en les cames del
cauall e lflor hom p so mezcrines sl fens forf sc pora ga
ur tempo ano poder guarur aquest es lo derrer remey
com dit e.

## A Inflavura de mirni

Ren eu suy dapit e fflarma defforment lbniza
e blanc dou e vmagie e mevdats ho tor e pas
dats ho sobre la infflavura tro sia desmflat. E sl assd

pffetament nou d'esta preneu tio amys canter de orins de
pfsna e. n. onfs de fal gema e n. onfs de fal de compas e
cals e mereu ho tot en los orins de estigua. m. dies e. m.
mrs a la farena/e tornara dar/e ab asb que fera dar-
leuats ho tots dies bna beguada.

## A l'alemadura de mrui §

Quant lo cauall se aconsegueys lo mrui e h infla/
e moltes beguaces sen col reymau gentilment
la infladura en guisa que no toqueu al mrui e deuau lo
desarar en por. § E apres harau. j. guall bel e feneu
lo p les espalles e passau loy sobre lo mrui Inflat apri eu
lent ab tores ses entramenes e tmgua loy dos dies en
apres preneu rails deuols e picau les ab dna pocha de
mel o de mantegua/e rails dala cuyres en argua tant
tro que pian mols e de tot asb afeu ne empaftre e hgaui
loy sobre la aconfegeura/e preneu. n. cullerades de
lagu. e. j. de mel e altra de fal. e. j. tafta de vmaie e
oh de. j. e tba q ha nom falzia. e en. j. stopoda de rane
o de h mestats ho tot en semps/e posau h aquest empas
tre sobre la consengujoura. j. beguada lo die tio que se
partescha la dolor. E n p tot asb no guareys ab or
cemau h la ancaladura fuptilment en tal manera
que no tos al mrui. E pendreu lo cupr cel porq bell
e quey ay'a greys/e hguar loy eu ten talent d'esth la pn
fladura/e si puentura trencha lo cupr o enOURAFLIFa
p zaho d'els empastres que aureu mes sobre lalcansadu
ra en tau lo ab anguent que ha no pantompro/e ontar-
leu ab mel e ab mantegua tekea en semps mestat per
egual.

## D'la malatna que hom din aristella §

L. pm

las als caualls bna malaltia que dien aristella e al
començament fas amanera de farna·entorn
la corona dta ma·ho del peu del cauall'e puys esten se per
les venes en fues e les corones auant'e ix ne bna ay
gua grogua e pelen li les cames e li hom noy acorre mo
tan li fins ales guarres alt eufflen h les cupres e als
fla de males humors hi es malaltia que tostemps puya
ari en higuern com en estu.

## Cura

Reneu luch deffues tendres e fal e meſtats
ho tot/e ſteguats lon molr ab aff. E puys
pendreu lo fem molr tut'e gitau lor ſobre tot aff
que cuma e guardau h les corones. E puys pendreu
alü e en ſens e pegunt e diore molr e fal e ſharma de
ſorment e ſharma toroi e vontau h ab mel lo mal e
tespups meteu h deſſus les poluores damont dites cal
cun jorn. η. ſteguades tro que ſla guarit. E ſi molr
es carreguat daquest mal tallau li les venes primnpale
teles. 1η. cames les acostumades de tallar.

## Altra cura p aristella S

Reneu enſumpa de porſ/e vert ſur orpment
e aptant de mel clara com de tot lals/e tot en
femps meſtat/e picut e cogua en trio que ſla esſes
e meſta hi vn porſ de cule vna/e menau ho tant tro ſla
enguent/e daquel enguent vn porſ calt meteu hi tot
jorn dues beguades tant ſolament h vontau les creba
tes. E guardau lo torora de ſanc/e de ſemblants co
ſes/e daygua e ſapiau que lenguent no h teu hom po
ſur ſobre les rabrases entro que ab di les hi avaue

L. ymj

leuques/e despuys ben eruguaces. Anaquesta cota mate
ya val que hom fere/ffortment les crebasses ab orins d'm
fant. En cara mes hi val que hom tmgua lo cauall de
mayn/e de bespre en aygua gran estona/e afa h fiza gran
remep/ de guarir posant li deles mertges damont d'ues
Empe la piau que lenguent ota ensunpa/e del vert priz
molr le consolda les crebasses/e constreny.

## Alna per aristella

Renpu oli de olues/e leyin/e xabeteu ho ke e lauau
ne be lo loy hon te lo mal dos ho ties dies pufs pre
neu vmagie ten ffort e or piment e fregau ne lo loy
hon es la dura aristella. E quant tota aquella zomya
ne fla amada aiau fentra de por/ mafte que fla fiefifa
de afa lo continuats de freguar/e duntar e guarra.//

Po en aquest mal hi en tote femblants es lo tallar les
tienes ans que hom li ffaffa altres mertges ho meden

Dla malalna que dien raça

//nes

A ma malaltra se ffa en la corona ota ma ot ca
uall hi en los peus d'eras que dien raça e ffais
de requedat ota bngla/e p correr p carrera ffort e peore
guosa hos ffa p anayguament ho p fesfaonament.

## Cura

Renau dos esfurpres la. j. tan gran com laltra
hi esfalfau los be/e ayi calente meteu los en la
corona/e traueffau la raça ffais que tor/ al dui e le
rau lo ayi estar. b. ho by. dies/e puys d'errorau lo cauall e
calffau los esfurpres e remau les raças en guisa que
la bna cremadura se tor/ ab laltra port de jus ayi que fa

justen les onces remeures ab les autres tant fins que pleguen al vui. Et raeu ne aquella vngla de mis quadra da com vn dau/e aquestu tofsi fin al maistre. E trantost-mateu h dme realguar/e tngualoy vn dia/e vna mp. //

E puys raeu lo lm ab oli tekeu. E puys auau vna bla qua de plom tan gran com la vngla/e mateu lay en aquel loy/e ligau loy ab. hun drap prim p que no if que. E puys preneu aquestes coses deuis esfrutes/e fer neu enguent.

Preneu feu de sabro. m. dmes e alum. v. dmes e apostolis e de manton. v. dmers/e Sera. v. dmers e tores les coses que fan affondreffoneu/e les que fan a mohe moleu e cerneu les tant tro que les trobeu blanes quant les tocareu. E puys meſtiau ho tot en vna e meteu ho abulln en vna paella e quant ſza bullit me teu ho en vna eſtudella de terra/e leyau ho pendre que ſia enguent. E de aquest enguent vntau lm la toro na dos ho tres beguaces lo die/e quant luntareu raeu li aquel plom. E quant ſza vntat tornau loy fins a y dies./ e de y. dies avant no tingua lo plom po vntau lo tot jorn fins que ſia gout.

## Alra cura s

Ren eu maste/ e anſene/e glaſſa/e rayna de pi e pegaunta de rafu vna onſa/ e wodiol alum e ſoffie de rafu mya dna zoyonada de molto ho de mbro. vna. tt. cera vn quart/ oli mrya lura. E tores aquestes coses damont dutes conſerionau les en aquesta manera del ſeu traeu tores les dmes/e piraui lo ab ay gua ſieda tro que ſia ben blan la cera calenta torora en lo ffos/e abaurau lan/ so es aces aces/e maurau la/tant tro que apa bagut tot loh/ e puys meſtiau la ab lo ceu tot en ſemps/e puys preneu les poluores damot