14

Kemu ste jih vi naručili, druže moj!
Ah, nemila ja vaša sirota, mužu moj!
Ah, kruta ja sirota, mužu moj! druže moj!
Ah, kruta i ranjena, mili druže moj!
Z ovim malim siroticam ograjena, mužu moj!
Kemu ste jih vi naručili? mane! druže moj!
A sam ž njimi kruta i ranjena, druže moj!
Kako i drevo odsečeno, mili druže moj!
Ah nemila ja vaša sirota, mužu moj!
Ah kruta i ranjena ja vaša sirota, druže moj!
Ah, sinci moji mili, umerši sinci moji!
Pridite vi naprot, mili sinci moji!
Ovemu vašemu otcu, mile grančice moje!
Aš je on, jako nujan i nemoćan, sinci moji!
Ah lepo vas i ljubeznivo prosin, sinci moji!
Da mu vi pridete sprotu, sinci moj!
Aš ste vi tamo spoznali pute i staze, sinci moji!
Lepo mi ga k sebi pritegnite, mili sinci moji!
Nemila je vaša sirota, druže moj!
Ah, serdačni druže moj!
Ah, dobri moj prijatelju, druže moj!
Ah, serdačni moj prijatelju, mužu moj!
Nemila ja vaša sirota, druže moj!
Druže moj! kamo ću se ja uteći, mužu moj!
U svojih velih potrebah, druže moj!
Ka niman nigdir nijednega, druže moj!
Ako ne tuju tujicu, krepki boru moj!
A tujica je nemilica, mili druže moj!
Sirotica jaz prez vas, dragi i mili druže moj!
Lepi moj pogovoru i razgovoru, druže moj!
Ljubeznivi i prijaznivi druže moj!
Kako ću ja prez vas živeti, boru moj!

15

Teško i žuhko življenje moje prez vas, mužu
[moj!

Ah razsuta kuća i imanje, druže moj !

A prez dobrega gospodara svojega, druže moj !

Kako ću ja živet prez vas, druže moj !

Ah, razsuta kuća vaša, druže moj! itd.

~~Isti.~~

VI.

Za sestrom.

Sestrice moja! ah, prijazniva i ljubezniva, sestro
[moja !

Ah, velo dobro mo, milaej sestrice moja!

Ko sam ja poli tebe imela, sestro moja !

Ah, lepi moj govoru i razgovoru, sestro moja!

Ljubezniva i prijazniva sestrice moja!

Ah, vela ljubav naša, mila sestrice moja!

Ku smo mi meju sobun imele, sestro moja !

A nećeš se sada na me obazret, sestro moja!

Ah, ljubezniva i prijazniva, sestrice moja!

Ah, serdačna i mila sestrice moja!

Ah, ni to tvoja bivalica, sestrice moja!

Da se nećeš meni objavit ni oglavit *), sestro
[moja !

Ah, ljubezniva i prijazniva, sestro moja !

Ki bi bil to meni rekal, dobrostiva sestro
[moja!

Da ćemo se mi jur razdelit, sestro moja!

Ah, dobra i serdačna, sestro moja!

Ah, vela i dobra prijateljice moja, sestro moja!

16

Ki je blažen uvik vikon
Po sve vike vikov, amen!

Ovu pjesan pjevaju mladići djevojkam
po selu u večer na Stjepanju, pa jih za to
svaka kuća daruje kolačem. O Zdravoj Mariji
sakupe se svi i izaberu izmedju sebe jednoga,
koji će, kao voditelj brašćine (bratovšćine),
kucati na vratih i prositi od kućnih gospo-
darah, da im dopuste koledvati; drugoga,
koji će im zahvaljivati na darovanu kolaču;
trećega, koji će kolače u bisage sabirati; če-
trtoga, koji će držati račun, koliko se kolačah
primilo, postavivši u tu svrhu svaki put, kad
se dobi kolač, kamičić u džep, il pak učinivši
rez na tešari (tessera ? rovaš).

To odredivši, upute se mladići najprije
k plovanu, pak sudcu (županu) te redom svim
kmetom, koji imaju koju djevojku u kući.
Došavši na vrata, mladić voditelj pokuca te
povikne: „O, gospodaru, o! ko ste zadovoljni,
ćemo vam kantat jenu malu koledvicu, ka će
bit mladim na veselje i starim na poštenje."
Gospodar, koji je zadovoljan, odgovori: „Kan-
tajte!" A tko ima žalost u kući, il nije rad,
da mu se pjeva, odvrati: „Molte Boga!" Tad
se mladići porazdiele na dvoje i, il mole tri
Očenaša, Zdrave Marije i Slava Otcu, Veruju
i 'Z glbin *) (De profundis) za pokojne onoga
prebivališća, il pako pjevaju gori navedenu
koledvu stih za stihom, prije jedni, pak drugi,

*) Iz dubinah; dubok = dlbok, glbok.

17

dok ju nedovrše. Gdje su kućni na nogah,
djevojka uzev jurve namjenjeni kolač, pride
na vrata i podaje ga mladićem veleć: „Nate,
to vam je vaš kolač!“ A većinom odmah za
tim nastavi: „Ako vam je drago, počekajte
malo, ćemo vam se dat napit!“ i podari ih
vrčem, dva vina Gdje već pako kućni po-
ćivaju (spavaju), oglasi se gospodar, veleć:
„Sada hodte s Bogom, vaše će vam bit!“
te sutra dan, il drugo jutro djevojka donese
odredjeni kolač u kuću, gdje se brašćina sa-
kuplja. Po dovršenoj koledvi, kad će mladići
da od vratih otidju, mladić zahvaljivać po-
vikne: „O, gospodaru, o! Ova mala koledvica
neka bude mladim na veselje i starim na
poštenje. Ako smo ča falili po našoj ludosti,
vi nas podučite po vašoj mudrosti, — i Bog
s vami!“ te se odpute napreć, k drugoj kući.

Po dovršenom koledvovanju pobroje se
kolači i izruće gospodaru kuće, kod kojega se
je odlučilo držati ukupno veselje, već po na-
vadi u prvu nedjelju za Stjepanjom.

Koji dan prije nedjelje mladići idu od
kuće do kuće svim djevojkam, pozivljuć je,
eda li su voljne doći k njim na veselje i
použiti ono, što su jim dale. Koja je voljna
reče, da će doći, a koja ne, da neće. Nego
svaka, koja dojde, donese brašćini kolač, kakva
je dala na Stjepanju, funt i pô osijane pše-
nične muke, vrč vina i noktić slana mesa.

Subotu u većer sakupe se sve djevojke
u brašćinskoj kući, i priprave šurlice (maka-

2 VI.

18

rune, sulice?) za sutrašnji objed. Kašnje dojdu
i mladići te čine račun, koliko jim za skupni
objed treba mesa, oriža, papra, soli, špicije
(specie, droghe), drvah itd. za što sve oni sami
skrbe. Na objedu prvi za stolom sjedi gospo-
dar kuće, a za njim sve po jedan mladić i
djevojka; u vrieme objeda sopjele sopu, mla-
dići i djevojke pjevaju. Po objedu dva i dva
idu sa zastavom (banderom) na trg iliti placu,
da plešu. Kad zazvoni Zdrava Marija dovrši
se ples i svi se povrate brašćinskoj kući, da
pojedu što jim je još od obeda ostalo.

Prvu nedjelju mesopustnu u večer dojdu
mladići djevojkam u kuću, pozvat je, da li
jih je volja doći s njimi plesati onog pusta.
One njim ponude piti, i koja nekani doći,
rece: „Hodte s Bogom, to za mene nî; vese-
lite se, kako da bih i ja s vami bila!“

Prvu nedjelju u Korizmi po večernji
sakupi se svakih četiri, pet djevojakah, i nesu
u kuću svim mladićem, s kojimi su one ple-
sale, paprenjak; a ovi je tom zadnjom pri-
godom hepo dočekaju ribami, fritami (ulenjaci)
i vinom.

Ivo Karabaić.

Ivo Karabaić.

X.

Koledva svete Katarine.

Sveta Katarina

Je bila jedina.

Od sedam godina

Nju su prišli prosit,

Nju su prišli prosit

Tri kralji od svita.

Oni zaželili

Cvića rumenoga.

23

XI.

Koledva svete Katarine.

(Dobrinjska — Inačica X.).

Sveta Katarina
Je bila jedina,
Nju su prišli prosit
Tri kraljì od svita.
„Oj ti, Katarina!
Vazmi mene kralja,
Vazmi mene kralja
I mojega dara.“
„Nit ću tebe kralja,
Nit ću tvoga dara,
Neg ću ja vazeti
Marijina sina,
I š njim ću poć stati
V Marijino stanji.““
Na to se razjadi
Ta cesar židovski.
„Oj vi, verne sluge,
Poslušajte mene
Što ću vam ja reći:
Latite vi Katu,
Ter ju spropejajte
Va škuru tamnicu,
Neka nutri stoji
Sedam godin danâ!“
Kad se je svršilo
Sedam godin dana:
„Oj vi, verne sluge,

Poslušajte mene
Što ću ja vam reći:
Pojte vi šećući
Do škure tamnice,
Od Kati košćice
Na kupac zberite,
Od Kati prašiće
Na vetar vrzite!“
Kad su oni prišli
Pred škuru tamnicu,
Tamnica je svitla
Kako svitlo sunce;
Katarina lipja
Neg je prija bila,
Trikrat, Bože, lipja
Neg je nigdar bila.
Na vrh glavi ima
Od žija rožicu,
Na prsih joj mladoj
Svitlo sunce sija.
„Oj ti, Katarina!
Vazmi mene kralja,
Vazmi mene kralja
I mojega dara.“
„Nit ću tebe kralja,
Nit ću tvoga dara,
Već ću ja vazeti

31

Blažena je ura,
Kad si se rodila,
Kad si nas grešnike,
Pakla oslobodila !
„Glasnk“ 1862. Volč. sb.

XX.
Sveta tri Kralja.

Tri kralji jahahu odkud sunce vista,*)
Tri dari nosahu: mir, zlato i tamjan.
Prvi je Gašpar kralj od dobra kolina,
Ki željaše vidit' slavu gospodina.
Drugi je Melhior od onih trih kralji,
Ki željaše priti k onoj vičnoj slavi.
Tretji je Baldasar od dobrega roda,
Ki željaše priti slavit svoga Boga.
Pod njimi su konji kako jene vile,
Ni zoba ne zoblju, nit jin žeja pride.
Zvezda je danica, ka jih je vodila,
Pred grad Jeruzalim jih je privodila.
Mlajahni vrataru! povej nan za isto,
Kdi se j' Isus rodil, sve zlato prečisto ?
On im odgovora: Mi tega neznamo!
Kad ovud pasate, javite se malo,
Ćemo van darovot onoga detića,
Kog nismo mislili kraljen darovati,
Leh smo ga mislili maljašna zaklati.
A kada gredoše malo tamo napred,
Oni ugljedaše onu malu špillu,
Ona j' nadkrivena cerljenim beljićen,

*) Vistati = izaći.

Kratki tumač

MANJE ČUVENIH I TUDJIH RIEČIH.

ALDOVAN = źrtvovan, posvećen; aldov =
žrtva.

ARMATI, tal. *armare*, oružati, ormeggiate
(la barca) opremiti (ladju).

BALOTATI, tal. *balottare*, źriebati, glasovati
(ernimi i bielimi krugljicami).

BANDA tal., dio boka na brodu povih krova.
Dio, strana.

BARILO, tal. *barilla*, bačva stanovite mjere.
Mjera za vino i ulje.

BARKA, tal. *barca*, barčica = ladja, plav, i.

BARKUN pokv. od balkun, tal. *balcone* --
skod (shod).

BAŠTATI tal. *bastare* = dostajati, dosta biti

BEČ tal. *bezzo*, negda mali novac, sada novac
u obće. „Niman beči“ reko bi bosanski
Hrvat: neimam pará.

BOŠKA, e, bošak i bušak tal. *bosco* šuna,
lug.

BRBLJEN = govnovalj, žužel, vrst kukca.

BUKAL = boccale tal., vrć, pehar. Mali zove
se bukaletica ili zdravica, jer se iz nje
piju zdravice na ženitbah.

48

ČARDAK = stražnica, gornji pod (sprat).

ČERVJEN = crljen = crven. Tal. vermiglio,
posve analogno (verme = crv).

DERŠĆ = drozag, drozgić (turdus pilaris?)

DIAMANT = diamante tal., dragi kamen,
dragulj.

DULITI = moćno sisati. Kad majka odbije
diete, što se je nasisalo, kaže: *jur si se
nadulil*.

DUMBROV = dubrava. Dumbrova zove se
Lazzarinovo ljetovališće kod Labinja.

DUPIN tal. delfino = pliskavica (riba).

DUPLIR = doppiere tal., debela svieća, što
se rabi za velikih crkvenih svetkovinah.

FACOL mljet., rubac, marama.

FANAT, tal. fante = pješak. Mladić, junak.
(Fant od fare = dobar junak, ili bolje od
infanta po španjolski).

FERMATI, tal. fermare = zaustaviti, zadržati, pričvrstiti.

FERKNUTI, frknuti = naglo poskočiti, prhnuti.

FRONĆELA, možda frčela od frkati = sukati.
Kaže se zafrkati brkove. Fronćela je čuperak
kose po sljepočicah (Sechs und Sechzig).
Mogla bi biti i talijanska rieč od

FURBEN, tal. furbo = šegav, prefrigan.

GALANT, tal. galante, udvoran, gospodski.

GALIJA, tal. galea, galera, brod prijašnjih
dobah sa više redovah vesalah. Zločince sudili su njegda na veslanje. Odotud galeotto = galijot što u Istri znamenuje lopov.

49

GUŠTATI -- koštati, stojati.

HARTA = artija tal. *carta* = papir.

HUNJA = kunja, kunjva, dunja, njem. Quitte tal. cotogna.

KALAMITA = magnet, gvozdoteg i gromovod.

KAMARA tal. *camera* = soba.

KAMUF, u nekih pjesmicah Kamus, tal. *camuffo*, nabori, nabrane plete na ženskih odielih. Kamus mogao bi biti *camozzo* = *camoscio* t. j. krzno divokoze.

KANICA = tkanica, satkani komad odiela (vunen pojas, kojim se navlastito žene pašu).

KANTATI, tal. *cantare* = pjevati.

KASELA tal., škrinja.

KATRIDA, grč. katedra = stolica. Selo na pol puta od Rieke na Volosko zove se *Katrida*.

KLADATI, dur. od klasti = metnuti, postaviti. Pokladati blagu, reći će govedom više puta večer dati siena, da se nakrme za put u rano jutro.

KOL' = 'ko li = ako li.

KOLARIN (škopac). Valjda onaj, koj ima madež nad očima, jer takovu ovu druguda zovu *kole*, a skopca i praza *koleš*.

KOMOŠTRA, plur. tantum, zovu se verige u seljačkih kućah pričvršćene u dimnjak ili za sušila. Na nje se obješaju kotlovi.

KONEŠTRA, koneštrica tal. *canestro*, *cesto* košarica.

KONOBA, mljet. caneva = pivnica, podrum.

4 VI.

50

KOPIJE = koplje, Spiess, Asta.

KORDIVATI, tal. *accordare*: uskladiti, složiti, opremiti (ladju).

KORDUNAJU = pridavnik za bačvicu, neznam što znamenuje.

KORDUN = tal. *cordone*, opletak, vrbca, uže.

KORTA, tal. *corte*, *cortile* = dvorište, dvor i dvorjanici.

KOTIGA, kotižica = žensko zimsko odielo iz nutra sve od janjetje kože s vunom.

KUMPAR, tal. *compare* = kum.

KOVERTA = tal. *coperta*, pokrivalo.

KOTULA tal., dolnji brhan od biele prtenine.

KUNTENAT, tal. *contento* = zadovoljan, rad, pripravan. U jednoj se pjesmici čita pleonazam: rado kuntenta.

KUNTRADA, tal. *contrada*, ulica, okolica.

KUNŠEJATI = kunšiljati, tal. *consigliare* = savjetovati (se), svjećati: kunšilj veli i mali maggior e minor consiglio (u negdašnjih obćinah).

LAKNO = vlakno (od vlći = vući), il filato, žica predje.

LANTIĆ neznam što bi bilo (lanta = polovica vratnice?). Drugdje sam čitao „od kampića" mjesto te rieči. To je priličnije. Kampić-drvo je legno *campeggio* = Blauholz.

LANTINA tal. *antenna*, dugo oblo drvo kao jarbulac, za križe na jarbulih.

LIĆINA, podličina, zove se pojas ili konopac spleten od lika (Seidelbast).

51

LUMBRIJA, tal. ombrello = daždevnik, kišo-bran. Čuje se reći i lumbrela, drumbija itd.

MADAL, la, lo = nejasan, mutan. Kada diete požudno gleda u hranu, a mora se prije umiti, ili Boga moliti, tad mu reku: Ne bulji tako va hranu, zamadlit će ti se; a djeca pozivaju se često: Ala vrtimo se, pak će nam se mutica storit (zamutit će nam se u glavi).

MALMAŽINA.

MEJAŠICA (str. 70. ženskih pjesamah) Mora lo bi biti mehandžica t. j. krčmarica. Nu puk nezna više što je mehana, dakle ni što je mehandžica, pak okrene rieč na bližnju razumljivu. Tako se nadje i rod-binjčica n.jesto robinjica.

MENDULA, tal. mandorla = badem.

MERLIĆI = cipke, špice. Zid na zube okolo starinskih gradovah.

MITO. Zove se u Istri plaća služinčadi, u nekih mjestih i ono, što župnik dobiva od svo-jih župljanah.

MLJAVA, mljavica = vitak komad drva, obično dug. Rabe za vinograde, za krijenje slam-natih strehah, za vjetrenje odielah itd. zove se i pretlica.

MNOŠTVA, mislim da bi imalo biti muožtra = manastira (?).

MURVA, murvica = dud, morus.

NANKO, nanke, njanke, tal. ne anche, nep-pure = niti...

52

NAJCO = noćas, ovu noć. Nečuje se nego
gdjegod po dolnjoj Istri.

NONO, nona, tal. nonno, nonna, djed i baba.
Hrvatska rodbinska imena sačuvala su se
u većini Istre posve dobro, ali i tu djed i
baba na više mjestih znamenuju samo
starca i staricu. Inaće se reče: stari otac,
stara mat itd.

OBLIČITI = opaziti lice čovjeku ili stvari.

OREKIN-ĆIN = naušnica tal. od orecchio =
uho.

OSTINA = octina, ocat, kvasina, kiselina.

OSUGA.

PAGOSA = pazuha.

PAL, a, tal. palo = kolac; pál, i, je hrvatska
rieč. Tako se zove ona bolest na groždju,
pšenici, voću itd., kad je kao opaljeno.

PAN, tal. panno = sukno. Domaće zove se
još sukno, a što je finijega i tudjega, zove
se pan.

PARAT, tal. parere = činite se. Paràm da
je tako = čini mi se, mislim da je tako.
Pari = pare = čini se, reć bi.

PARIĆ = malo vesalce, od par, što se vesla-
juć na malih ladjicah drži u svakoj ruki
svoj.

PARTITI, tal. partire = odputovati, odići.

PAT, tal. patto = uvjet, pogodba

PASIVATI, tal. passare = prolaziti.

PELN, stari oblik mjesto pun. Čuje se oso-
bito u Vrbniku na otoku Krku: velna =
vuna, belha = buha, delg = dug.

53

PENŽER = prozor, okno. Čuje se samo u
pjesmah, inače se govori okno i poneštra.

PETEH = pjetao, pjevac, oroz.

PLAV, i, plavka, plavčica = ladja t. j. ono
što plava, jer se u Istri obično veli plavati
a ne plivati.

PLEŠIV = plišiv = ćelav, neobrašten. Ima
brdo, koje se Pliš (prisp. Kahlenberg i
Plješivicu).

PONEŠTRA, tal. finestra = prozor, oko, pen-
džer.

POL, poli, pul = kod, u.

POSTOL = cipela, čizmica.

PRAVITI = kazivati, pripovjedati.

PREBORITI = pobjediti, premoći.

PRISTATI = pristojati se.

PROVA, tal. prua, prova = prednji dio broda,
kljun.

RAKAMATI, tal. ricamare = vezti.

ROŠIN (vol). Moglo bi biti od talij. rosso
(rumen, crven), ali i hrvatski se nekim
volovom reče rusin, resin. Grobničani ćesto
gone: Simo rôso!

SLIŠATI = pristojati, biti čije. To sliši meni,
reći će: to je moje.

SOHI = sohe, vješala, dim. sošica. Soha, sohe,
razkoljeno drvo na ladjah, na koje se upire
veslo. Selo kod Kanfanara Sošići.

SORTA, tal. sorta = vrst, red. Zlu čovjeku
reče se, da je vražje sorte.

SPOJMITE imper. od spojeti = pojeti = uzeti.

SROK = ročište, ugovoreno mjesto, rendez-vous.

54

SPAŠ = špaš = spasso = šala, zabava, šetnja.

STAN u Istri znamenuje 1. kuća sa svimi go-
spodarskimi sgradami, 2. gospodarski dvorac
izvan grada (villa), 3. stanovit broj ovčarah
sa ovcami, kad se sdruže u gorah, da skupa
čine sir. Poglavica jim je stanar a oni
jedan drugomu tovariši.

STÈLA, tal. *stella* = zviezda.

STOMANJA = košulja, rubaća, srajca.

SUJENICA = sudjenica, koja je komu od
Boga dosudjena.

SUKNJENKA = suknenka. Komad od sukna
ili drugoga, što se djetetu meće na slamu
u koljevci izpod rušice ili plahtice.

SVITA = odielo, obično žensko.

ŠIKATI = vezti; šikati se = sich schicken.

ŠILICA = švelja, koja šije. Šilac = krojač.

ŠKATA = škatulja, tal. *scatola* = kutija.

ŠKORNJA = čižma visoka; škornjati, reći će:
bučno boditi.

ŠKRPOČIĆ dimin. od škrpoč, riba koja žive u
škrapah t. j. u zajedenih od mora stienah
uz kopno. Škrapa je hrvatska rieč. Dokaz
tomu selo u kastavskih gorah: Škrapno.
Prispod. tal. *scarpa* franc. *escarpement* re-
brina, obronak. Škrpel, i = kamenita zemlja.

ŠKRIPUTINA (valjda adj. škriputiva) što
škriplje.

ŠKUR, tal. *oscuro* = taman.

ŠTUD, tal. *astuto* = ohol, preuzetan, šegav od
sagax, študo se držati.

55

ŠLATATI = rukami pipati, kao kad se što traži u tami.

TUMBAN (ac). Negdašnje pokrivalo hrvatskih ženah u Primorju.

TUNJGATI, valjda rokćati kao mlado prase.

USTRGOH = ustrigoh, aor. od ustrići = opaziti. (Prisp. zak. vinod. stražu strići). Ča mačka zleže, miši streže. Hrv. poslovica.

URDIN, tal. ordine = naredba, zapovjed.

VERŠATI neznam šte bi bilo. Verčati je onaj neugodni glas zeca kad ga se ulovi, ili srnjaka, kad se ga nastrieli. Ali to neće ovdje biti. Tal. versato = podučen, koj razumije, versata poduži poj pticah, n. pr. češljugarke. Bit će dakle i ovdje: pjevati.

VIDRA = vedro, vedrenica = okrut, posuda, koja po prilici drži jedno vedro ili (riedko) vidro. Vidra, vidrica jest takodjer crveni vanjski obšav na dnu kotige.

ZELVICA = zalvica, zaovica, zaova. Muževa sestra. Čuje se reći i zova.

ZIKVA, meth. od zibka, koljevka, zibela.

ŽAŠ = zač = zašto.

ŽIŽE = luč, pužalo, baklja.

ZAGLAVAK.

Naše je djelo, hvala Bogu, na koncu.

Nismo se držali onoga reda, kako smo
bili obećali na početku izdanja, nego smo
malo preinaćili, al tim stvar nije promienjena.
Pjesme, koje bi se mogle uvrstiti pod ime-
nom *porjestne*, naći će čitatelj pod ženskimi.

Nekoje pjesme, što bi imale doći jedna
za drugom, štampane su razdaleko. Tomu je
uzrok poglavito taj, što su nam kasnije do-
lazile nove sbirčice.

Tu prvo mjesto ide pjesme iz Vrbnika,
što jih je pokupio mladi rodoljub gosp. Mato
Trinajstić. G. Jederlinić iz Omišlja, pop
Petar Bogović ml. iz Dubašnice, prijatelj iz
Beršeca i Kozljaka, Kažimir Jelušić iz Ka-
stva, Bl. Orlić, Ivan i Miroslav Karabaić iz
Punta, A. Stanger iz Voloskoga poslaše nam
tko više, tko manje. Nekoliko junačkih iz
pulske okolice priposlao je Martin Pavić
„slipi prosjak promonturski, a iz „Primorca",
lista Djačke Čitaonice na Rieci, dobili smo
takodjer izpisane pjesme iz Istre. Svim budi
ovdje izrečena gospodska hvala. Povrh onoga,
što nam je poslao g. J. Volčić, pobrali smo

57

njegove pjesme iz „Novicah“ i „Slovenskoga Glasnika“.

Najvjernija je sbirka g. Trinajstića. U nju se iztražitelji jezika hrvatskoga mogu pouzdati, kao da su sami čuli.

Naslovi pjesmam nisu svi sretno odabrani; nu mi smo jih većinom pustili onako, kako nam napisaše sabirači.

Gdjegod činit će se da je pogrešeno, a nije. Mi smo po mogućnosti sve pustili, kako su nam dali sabirači i s te strane možemo sbirku nazvati posve kritičnom. Nikoga neka ne muti, što će u istoj pjesmi naći rieči na i i na e, oblike na im, om i na in on.

Narečja se mješaju, a po ovih pjesmah vidjet će se i to, koliko su gdje pomješana. Štamparske pogreške složili smo na kraj knjige i dodali mali tumač tudjih ili nepoznatijih riečih.

Ono nekoliko pjesamah, što je sabrao g. Orlandini, uvrstili smo radi kraja iz kojega potiću. Rakotole su selo kod Motovuna (Montona), gdje hrvatska sviest još nije posve pukla.

U zadnji čas pritekla nam je u pomoć „Matica Hrvatska“ i dala je „Našoj Slogi“ 150 for. pripomoći za štampanje ovih pjesamah. Dobro se djelo samo hvali, a ovo je opet jedan dokaz, da je „Matica“ pošla pravim putem. Što nam je preostalo neštampanih pjesamah, dati ćemo njoj, da jih upotrebi, kad bude štampala veliku sbirku iz svih

5 VI.