30

L. ADAMOVIĆ,

277. **P. reptans** L. — Po utravljenim privlažnim šumskim mjestima na podini Rumije Planine. Cvjeta ljeti.

278. **P. laeta** Rchb. — Po kamenitim šibljacima i pašnjacima na podini Rumije Planine. Cvjeta maja, juna.

### Rod Dryas.

279. **D. octopetala** L. — Ovu biljku imam u svojoj zbirci; dakle sam je pouzdano ubrao na svome putu — samo što ne znam stalno, da li na Jastrebici ili Lovćenu. Izgubio sam pribilješku za nju. Cvjeta ljeti.

### Poterieae.

### Rod Agrimonia.

280. **A. Eupatoria** L. — Po šibljacima i šumarcima na Pustom Liscu i na Rumiji Planini. Cvjeta ljeti.

### Rod Poterium.

281. **P. Sanguisorba** L. — Po livadama i pašnjacima oko Zagona u grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

### Spiraeaceae.

### Rod Aruncus.

282. **A. silvester** Kost. (*Spiraea Aruncus* L.) — Po bukovim šumama na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

### Rod Filipendula.

283. **F. hexapetala** Gilib. (*Spiraea filipendula* L.) — Po brdskim livadama na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

### GRANATEAE.

### Rod Punica (šipak).

284. **P. Granatum** L. — Po živim ogradama i na okrajcima putova na podini Rumije Planine i među Golubovcima i Plavni-com. Cvjeta juna, jula.

GRAĐA ZA FLORU KRALJEVINE CRNE GORE.

31

ANAGRARIEAE.

Rod Epilobium.

285. E. montanum L. — Po planinskim bukovim šumama na Jastrebici. Cvjeta od juna do avgusta.

Rod Isnardia.

286. I. palustris L. — Po ritovima i močvarama blizu Plavnice u Skadarskom Blatu. Cvjeta ljeti.

Rod Circaea.

287. C. Lutetiana L. — Po bzdskim šumiama na Jastrebici i Rumiji Planini. Cvjeta ljeti.

HALORHAGIDACEAE.

Rod Myriophyllum.

288i M. spicatum L. — U vodi Skadarskoga Blata raste nešto nježnijega lišća i granja nego obično u drugim vodama.

LYTHRARIACEAE.

Rod Lythrum.

289. L. Salicaria L. — Pokraj voda i potočica oko Plavnice. Cvjeta ljeti.

290. L. virgatum L. — Pokraj voda i u potočićima među Golubovecima i Plavnicom. Cvjeta ljeti.

TAMARISCINEAE.

Rod Tamarix.

291. T. gallica L. — Po vrhacima i okrajeima bara i ritova oko Plavnice. Cvjeta aprila, maja.

CUCURBITACEAE.

Rod Bryonia.

292. B. divica L. — Po živim ogradama oko Plavnice, Vir-Pazara i na podini Rumije Planine. Cvjeta ljeti.

32

L. ADAMOVIĆ.

Rod Ecbalium.

293. E. Elaterium (L.) Rich. — Po neobrađenim mjestima i pokraj putova među Barom i Ucinjem. Cvjeta ljeti.

PARONYCHIACEAE.

Rod Herniaria.

294. H. incana Lam. — Po kamenitim pašnjacima oko Kraca (Njeguši). Cvjeta aprila, maja.

Rod Paronychia.

295. P. Kapela (Haeq.) Kern. — Po kamenjarima i krševima oko Kraca (Njeguši). Cvjeta maja, juna.

I oko Kobiljega dola (Grahovo) raste ova biljka, nu nešto sitnijega i zbivenijega lišća. Trebaće je potražiti u cvijetu i bolje ispitati.

Rod Scleranthus.

296. S. annuus L. — Po kamenitim šibljacima i pašnjacima oko Zagona (Grahovo). Cvjeta ljeti.

PORTULACACEAE.

Rod Portulaca (tušac).

297. P. oleracea L. — Po baštama i neobrađenim mjestima oko Ucinja. Cvjeta ljeti.

CRASSULACEAE.

Rod Sedum (jarič).

298. S. maximum Sut. — Po osojnim krševima podbrdskoga pojasa Rumije Planine. Cvjeta ljeti.

299. S. glaucum W. K. — Po kamenjarima i kamenitim šibljacima na podini Rumije i Jastrebice. Cvjeta maja, juna.

300. S. sexangulare L. — Po krševima brdskoga pojasa na Jastrebici. Cvjeta juna, jula.

301. S. magellense Ten. (S. olympicum Boiss.) — Po šumskim krševima i u osoju Jastrebice. Cvjeta ljeti.

302. S. anopetalum L. — Po krševima i kamenjarima Pustoga Lisca i Jastrebice. Cvjeta ljeti.

GRADA ZA FLORU KRALJEVINE CRNE GORE.

33

Rod Serpervivum (u zlu dobar).

303. S. Schlehani Host. — Po planinskim kamenjarima i krševima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Sumnjivo mi je, da li baš sve ono, što se pod ovu vrstu iz dinarskih zemalja objelodanilo, zaista pripada baš samo ovoj vrsti.

SAXIFRAGACEAE.

Rod Saxifraga (kamenika).

304. S. tridactylites L. — Po kamenjarima i krševima na podini Rumije Planine i Pustoga Lisca. Cvjeta maja, juna.

305. S. rotundifolia L. — Po nepristupnim krševima i planinskim šumama na Jastrebici. Cvjeta juna, jula.

306. S. Aizoon L. — Po osojnim krševima pri vrhu Jastrebice. Cvjeta juna, jula.

RIBESIACEAE.

Rod Ribes (ogrozd).

307. R. alpinum L. — Po krševima u bukovoj šumi na Lovćenu. Cvjeta juna, jula.

UMBELLIFERAE.

Rod Eryngium (vjetrovalj).

308. E. amethystinum L. — Po kamenjarima na podini Rumije Planine. Cvjeta juna, jula.

Rod Trinia.

309. T. vulgaris D. C. (T. glauca Rehb.) — Po planinskim pašnjacima pri vrhu Jastrebice. Cvjeta juna, jula.

Rod Ptychotis.

310. P. verticillata D. C. (Seseli ammoides L.) — Po neobradenim mjestima oko Ucinja. Cvjeta juna, jula.

Rod Aegopodium.

311. Ae. Podagraria L. — Po brdskim šumama na Jastrebici Rumiji i Lovćenu. Cvjeta juna, jula.

R. J. A. 195.

3

34

L. ADAMOVIĆ,

Rod **Bunium** (gomuljica).

312. **B. alpinum** W. K. — Po kamenjarima na Lovćenu, Jastrebici i Rumiji Planini. Cvjeta juna, jula.

313. **B. montanum** K. (*B. divaricatum* Bert.) — Po kamenjarima na podini Rumije Planine. Cvjeta maja, juna.

Rod **Pimpinella**.

314. **P. Saxifraga** L. — Po livadama i pašnjacima među Plavnicom i Goluboveima. Cvjeta maja, juna.

Rod **Berula**.

315. **B. angustifolia** Koch (*Sium angustifolium* L.) — Pokraj voda i potoka oko Plavnice. Cvjeta ljeti.

Rod **Bupleurum**.

316. **B. aristatum** Bartl. — Po sušnim pašnjacima na podini Rumije Planine. Cvjeta ljeti.

317. **B. Karğlii** Vis. — Po planinskim kamenjarima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

318. **B. Sibthorpianum** Boiss. — Po planinskim pašnjacima na vrhu Jastrebice. Cvjeta ljeti.

Rod **Oenanthe**.

319. **Oe. fritulosa** L. — Po jamama i podvodnim livadama oko Plavnice. Cvjeta ljeti.

320. **Oe. incrassans** Boiss. et Ch. — Po privlažnim livadama oko Ucinja. Cvjeta ljeti.

Rod **Foeniculum** (morač).

321. **F. officinale** All. — Po zidinama i krševima među Barom i Ucinjom. Cvjeta ljeti.

Rod **Seseli** (devesilj).

322. **S. globiferum** Vis. — Po krševima i kamenjarima na podini Rumije Planine. Cvjeta ljeti.

323. **S. tomentosum** Vis. — Po sušnim pašnjacima i kamenjarima na podini Rumije Planine. Cvjeta ljeti, do oktobra.

35

324. S. Tommasinii Rchb. — Po kamenjarima na podini Rumije Planine. Cvjeta od avgusta do oktobra.

Rod Libanotis.

325. L. montana L. — Po krševima i planinskim pašnjacima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Rod Cnidium.

326. Cn. apioides Spr. — Po kamenjarima i neobrađenim mjestima na Pustom Liscu. Cvjeta ljeti.

Rod Athamantha.

327. A. Matthioli Wulf. — Po krševima pri vrhu Jastrebice i Lovćena. Cvjeta juna, jula.

Rod Ligusticum.

328. L. Segnieri K. — Po prisojnim krševima pri vrhu Jastrebice. Cvjeta od juna do avgusta.

Rod Peučedanum.

329. P. longifolium W. K. — Po krševima na Jastrebici, Pustom Liscu i na Rumiji Planini. Cvjeta ljeti.

Rod Pteroselinum.

330. P. alsaticum Rchb. (Peucedanum alsaticum L.) — Po šibljacima oko Zagona u Grahovu. Cvjeta ljeti.

231. P. austriacum Rchb. (Peucedanum austriacum K.) — Po kamenitim pašnjacima na Jastrebici i Rumiji Planini. Cvjeta ljeti.

Rod Anethum (kopar).

332. A. graveolens L. — Po okrajcima dolaca oko Plavnice i Ucinja. Cvjeta ljeti.

Rod Opoponax.

333. O. Chironium K. — Po kamenitim pašnjacima na podini Rumije Planine. Cvjeta ljeti.

36

L. ADAMOVIĆ,

Rod Heracleum.

334. H. sibiricum L. — Po bukovim šumama na Lovćenu (podno Velikoga Stirovnika). Cvjeta ljeti.

Rod Tordylium.

335. T. maximum L. — Po okrajcima dolaca i na neobrađenim mjestima oko Kršca (Njeguš). Cvjeta od maja do jula.

Rod Laserpitium.

336. L. Gaudinii Mor. — Po planinskim krševima, naročito osojnima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

337. L. Siler L. — Po krševima na Jastrebici, Rumiji i Pustom Liscu. Cvjeta ljeti.

338. L. latifolium L. — Po planinskim krševima pri vrhu Jastrebice. Cvjeta ljeti.

Primjedba. Na Rumiji, u osoju, pod samim vrhom, ima jedan Laserpitium srodan sa L. marginatum W. K., nu nije mi pošlo za rukom, da ga uberem.

Rod Orlaya.

339. O. grandiflora Hoffm. — Po kamenjarima oko Spile i Broćanca u Grahovu. Cvjeta maja, juna.

Rod Daucus (stidak).

340. D. Carota L. — Po neobrađenim mjestima oko Plavnice i na podini Rumije Planine. Cvjeta ljeti.

341. D. setulosus Guss. — Po kamenjarima i pašnjacima oko Ucinja. Cvjeta ljeti.

Rod Caucalis.

342. C. daucoides L. — Među žitom i po kamenjarima oko Broćanca u Grahovu. Cvjeta maja, juna.

Rod Turgenia.

343. T. latifolia Koch. — Po njivama i docima oko Vir-Pazara i Rijeke. Cvjeta ljeti.

Rod Torilis.

344. T. Anthriscus Gaertn. — Po njivama i docima oko Ko biljega dola i Spile u Grahovu. Cvjeta ljeti.

37

345. **T. nodosa** Gaertn. — Uz pređašnju vrstu na istim mjestima. Cvjeta od maja do jula.

346. **T. helvetica** Gm. — U šibljacima i kamenjarima u grahovskoj nahiji dosta rasprostranjena. Cvjeta ljeti.

### Rod Scandix.

347. **S. pecten** **Veneris** L. — Po šibljacima, kamenjarima i uz putove oko Plavnice, na podini Rumije i u grahovskoj nahiji. Cvjeta aprila, maja.

### Rod Anthriscus.

348. **A. trichosperma** R. S. — Po neobrađenim mjestima oko Zagona, Broćanca i Spile u Grahovu. Cvjeta s proljeća.

### Rod Physocaulis.

349. **Ph. nodosus** Tsch. — Po šibljacima, plotovima i kamenjarima oko Plavnice i Golubovaca. Cvjeta ljeti.

### Rod Chaerophyllum.

350. **Ch. coloratum** L. — Po šibljacima i kamenjarima oko Zagona (Grahovo) i na podini Rumije Planine. Cvjeta maja, juna.

### Rod Biasolettia.

351. **B. tuberosa** Koch (Freyera cynapioides Grsb.) — Po šibljacima, šumarcima i kamenjarima na Pustom Liscu, Jastrebici i Rumiji Planini. Cvjeta maja, juna.

### Rod Smyrnium.

352. **S. Olusatrum** L. — Po neobrađenim mjestima oko Ucinja. Cvjeta juna, jula.

### Rod Bifora.

353. **B. radians** M. B. — Među žitom i uopće po njivama go-tovo cijele grahovske nahije. Cvjeta od maja do konca juna.

### Rod Echinophora.

354. **E. spinosa** L. — Po pržini pokraj mora među Barom i Ucinjem; vrlo rijetka. Cvjeta ljeti.

38

L. ADAMOVIĆ.

## ARALIACEAE.

Rod Hedera (brštan).

355. H. Helix L. — Po krševima na podini Jastrebice. Pustoga Lisca i Rumije Planine. Cvjeta s jeseni.

## CORNACEAE.

Rod Cornus (drijen).

356. C. Mas L. — Po šumama i šibljacima na Pustom Liscu, Jastrebici i Rumiji Planini. Cvjeta februara, marta.

357. C. sanguinea L. — Po šibljacima i šumama na Jastrebici. Pustom Liscu i Rumiji Planini. Cvjeta aprila, maja.

## CAPRIFOLIACEAE.

Rod Sambucus (zovina; aptovina).

358. S. Ebulus L. — Po neobrađenim mjestima i pokraj putova oko Rijeke. Plavnice. Golubovaca, Bara i Ucinja. Cvjeta juna, jula.

359. S. nigra L. — Po živim ogradama, baštama i šibljacima oko Plavnice i Rijeke. Cvjeta maja, juna.

Rod Viburnum (udikovina; lemprika; smrdljika).

360. V. maculatum Pantocs. — Po planinskim šibljacima pri vrhu Jastrebice i Lovćena. Cvjeta juna, jula.

361. V. Lantana L. var. discolor Hut. — Po planinskim šibljacima uz gornju vrstu. Cvjeta maja, juna.

var. tyraicum Rehm. — Po šibljacima oko Kobiljega dola i podno Pustoga Lisca u Grahovu. Cvjeta maja, juna.

362. V. Opulus L. — Po šumama podbrdskoga pojasa na Rumiji Planini. Cvjeta maja, juna.

Rod Lonicera (orlovi nokti; kozija krv).

363. L. glutinosa Vis. — Po krševima planinskoga pojaša na vrhu Jastrebice i Lovćena. Cvjeta juna, jula.

364. L. Xylosteum L. var. elliptica G. Beck. — Po šumama i šibljacima oko Ucinja. Cvjeta maja, juna.

365. L. Caprifolium L. — Po šibljacima i šumarcima oko Kisea i Njeguša. Cvjeta maja, juna.

39

366. L. alpigena L. var. glandulifera Freyn. — Po planinskim šumama i šibljacima na Jastrebici. Cvjeta juna, jula.

367. L. etrusca Savi. —, koju Pančić (Elenchus plant. p. 41.) spominje iz Čeova i Vir-Pazara „foliis adultis subtus incanis“, teško da pripada ovoj vrsti, koja ima ozdo maljavo lišće, nego će po svoj prilici biti L. implexa Hit.

## RUBIACEAE.

### Rod Sherardia.

368. S. arvensis L. — Po docima i njivama među Plavnicom i Golubovecima. Cvjeta maja, juna.

### Rod Asperula.

369. A. scutellaris Vis. — Po šibljacima i kamenjarima na podini Rumije Planine, na Pustom Liscu i gotovo svagdje u grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

370. A. longiflora W. K. — Po kamenjarima i pašnjacima na Rumiji Planini, Jastrebici i Lovćenu. Cvjeta ljeti.

371. A. arvensis L. — Po njivama i docima, naročito među žitom oko Kobiljega dola, Rakite, Jabuke i Nikolića u grahovskoj nahiji. Cvjeta juna, jula.

### Rod Galium (ivanjsko cvijeće; broćac).

372. G. Cruciatum Scop. var. cheronense R. et Sch. — Po kamenjarima i šibljacima na podini Rumije Planine i oko Bara. Cvjeta aprila, maja.

373. G. aureum Vis. — Po pašnjacima, kamenjarima i krševima oko Krsea. Sutormana i na podini Rumije Planine i Lovćena. Cvjeta od maja do jula.

374. G. purpureum L. — Po kamenjarima i krševima cijele grahovske nahije. Cvjeta ljeti.

375. G. verum L. — Po planinskim livadama na Jastrebici, Lovćenu i Rumiji Planini. Cvjeta ljeti.

376. G. vernum Scop. — Po kamenjarima oko Kobiljega dola, Rakite i Jabuke. Cvjeta maja, juna.

377. G. Aparine L. — Po živim ogradama i šumarcima oko Plavnice i Rijeke. Cvjeta maja, juna.

40

L. ADAMOVIĆ.

378. **G. Mollugo** L. — Uz gornju vrstu po sličnim mjestima oko Plavnice i gotovo svagdje u Grahovu. Cvjeta od maja do jula.

379. **G. erectum** Huds. — Po neobrađenim kamenitim mjestima oko Kobiljega dola u Grahovu. Cvjeta ljeti.

### Rod Crucianella.

380. **C. monspeliaca** L. — Po kamenjarima i šibljacima oko Ucinja. Cvjeta maja, juna.

### Rod Rubia (broć).

381. **R. peregrina** L. — Pokraj plotova, po vinogradima i međama oko Ucinja, Bara i Plavnice. Cvjeta maja, juna.

### Rod Vaillantia.

382. **V. muralis** L. (V. aculeata Ten.) — Po kamenjarima, krševima i osojnim međama među Barom i Ucinjem, oko Plavnice i Rijeke. Cvjeta aprila, maja.

## VALERIANACEAE.

### Rod Valeriana (odoljen).

383. **V. tuberosa** L. — Po kamenjarima i krševima oko Zaslapa u grahovskoj nahiji. Cvjeta aprila, maja.

### Rod Valerianella.

384. **V. turgida** Stev. — Po neobrađenim privlažnim mjestima oko Plavnice. Cvjeta od maja do jula.

385. **V. olitoria** L. — Po docima i šibljacima oko Njeguša, Sutormana i Rijeke. Cvjeta s proljeća.

386. **V. coronata** D. C. — Po kamenjarima i šibljacima na podini Rumije Planine. Cvjeta s proljeća.

## DIPSACAPEAE.

### Rod Dipsacus (sikavac).

387. **D. sylvestris** Mill. (D. vulgaris Gm.) — Po neobrađenim mjestima i oko njiva među Golubovecima i Plavnicom. Cvjeta ljeti.

41

Rod Cephalaria (glavoč).

388. C. leucantha Schrad. — Po krševima i kamenjarima oko Sutormana i na podini Rumije Planine. Cvjeta ljeti.

Rod Scabiosa.

389. S. graminifolia L. — Po kamenjarima i pašnjacima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

390. S. Gramuntia L. — Po kamenitim pašnjacima pri vrhu Jastrebice. Cvjeta ljeti.

Rod Knautia.

391. K. arvensis Coult. — Po utravljenim mjestima i docima oko Zagona u grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

COMPOSITAE.

Cynarocephalae.

Rod Echinops (sikavica).

392. E. elegans Bert. — Po neobrađenim mjestima i kamenjarima oko Njeguša. na Lovćenu, Jastrebici i Pustom Liscu. Cvjeta ljeti.

Rod Calendula (neven).

393. C. arvensis L. var. sublanata (Rchb.) m. — Po neobrađenim mjestima i njivama oko Ucinja. Cvjeta gotovo cijele godine.

Rod Amphoricarpos.

394. A. Neumayeri Vis. — Po planinskim kamenjarima na vrhu Jastrebice. Cvjeta ljeti.

Rod Carlina (kraljevac).

395. C. simplex W. K. — Po planinskim pašnjacima pri vrhu Jastrebice. Cvjeta avgusta.

396. C. aggregata Willd. — Po kamenitim pašnjacima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

397. C. corymbosa L. — Po neobrađenim mjestima oko Plavnice i Rijeke. Cvjeta ljeti.

42

L. ADAMOVIĆ,

Rod Centaurea (različak).

398. C. Calcitrapa L. — Po neobrađenim mjestima oko Golubovaca. Cvjeta ljeti.

399. C. solstitialis L. — Po njivama i neobrađenim mjestima oko Nikolića (u Grahovu). Cvjeta ljeti.

400. C. lanceolata Vis. (C. aurantiaca Panč., C. Nikolai Bald.). — Po planinskim šibljacima na Pustom Liscu i na mnogo drugih mjesta grahovske nahije. Cvjeta ljeti.

401. C. incompta Vis. var. Pančićii mihi. A typo foliis inferioribus lyrato pinnatisectis, caule paniculato corymboso differt. Po planinskim krševima na Jastrebici, Sutormanu i Rumiji Planini. Cvjeta jula, avgusta.

Prava, tipska vrsta nema nikad ovako razgranjenu stabljiku i donje je lišće plitko rovašeno.

402. C. amara L. — Po kamenjarima i pašnjacima na Jastrebici. Cvjeta od juna do avgusta.

403. C. splendens L. — Po kamenitim pašnjacima i šibljacima na Pustom Liscu. Cvjeta ljeti.

404. C. densta Ten. — Po šibljacima oko Jabuke i Nikolića u grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

405. C. glaberrima Tausch. — Po kamenjarima i sušnim pašnjacima oko Kobiljega dola (Grahovo). Cvjeta ljeti.

406. C. Cyanus L. — Po usjevima i njivama oko Nikolića i Jabuke (Grahovo), Njeguša i Rijeke. Cvjeta ljeti.

407. C. iberica Trev. — Po neobrađenim mjestima oko Bara. Cvjeta od juna do septembra.

Rod Crupina.

408. Crupina Crupinastrum Vis. — Po kamenjarima i pašnjacima oko Plavnice. Cvjeta ljeti.

Rod Carthamus.

409. C. lanatus L. (Kentrophyllum lanatum D. C.) — Po neobrađenim mjestima oko Cetinja, Rijeke i Plavnice. Cvjeta ljeti.

Rod Silybum.

410. S. Marianum Gaertn. (Carduus marianus L.) — Po neobrađenim mjestima oko Ucinja i Bara. Cvjeta juna, jula.

43

Rod Tyrimnus.

411. **T. leucographus** (L.) Cass. — Po pašnjacima i neobrađenim mjestima oko Ucinja i Bara. Cvjeta maja, juna.

Rod Onopordon.

412. **O. illyricum** L. — Po neobrađenim mjestima među Barom i Ucinjem. Cvjeta ljeti.

Rod Carduus (badelj).

413. **C. pycnocephalus** (L.) Jacq. — Po neobrađenim mjestima na podini Rumije Planine. Cvjeta juna.

414. **C. nutans** L. — Po neobrađenim mjestima uz gornju vrstu. Cvjeta ljeti.

415. **C. ramosissimus** Panč. — Po planinskim pašnjacima na vrhu Jastrebice. Cvjeta ljeti.

416. **C. enchelens** Aschers. — Po planinskim pašnjacima uz pređašnju vrstu. Cvjeta ljeti.

Rod Cirsium (stričak).

417. **C. lanceolatum** Scop. — Po neobrađenim mjestima oko Plavnice. Cvjeta ljeti.

418. **C. arvense** Scop. var. *vestitum* Koch. — Po njivama, naročito među žitom gotovo svagdje. Cvjeta ljeti.

Rod Chamaepence.

419. **C. stricta** D. C. — Po šibljacima i šumarcima na Jastrebici, Pustom Liscu i Rumiji Planini. Cvjeta ljeti.

Rod Lappa (čičak).

420. **L. major** Gaertn. (*Arctium Lappa* L.) — Po neobrađenim mjestima i privlažnim šumarcima oko Plavnice. Cvjeta ljeti.

421. **L. tomentosa** Lam. — Po istim mjestima uz pređašnju vrstu. Cvjeta cijeloga ljeta.

Pod Jurinea.

422. **J. mollis** (L.) D. C. — Po kamenjarima i krševima na Rumiji Planini. Cvjeta juna, jula.

44

L. ADAMOVIĆ,

Corymbiferae.

Rod Eupatorium (konopljuša).

423. E. cannabinum L. — Pokraj voda i potočića oko Plavnice. Cvjeta ljeti.

Rod Tussilago (podbjel).

424. T. Farfara L. — Po neobrađenim mjestima, naročito podvodnim, oko Plavnice. Cvjeta februara, marta.

Rod Adenostyles (ljepika).

425. A. albifrons (L.) Rchb. (A. albida Cass.) — Po nepristupnim stijenama na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Rod Galatella.

426. G. rigida Cass. var. dinarica Murrb. — Po kamenjarima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Rod Erigeron.

427. E. Villarsii Bell. — Po planinskim kamenjarima na vrhu Jastrebice. Cvjeta ljeti.

428. E. alpinum D. C. — Uz pređašnju vrstu na istim mjestima. Cvjeta cijeloga ljeta.

429. E. canadense L. — Po neobrađenim mjestima i poljima oko cijele grahovske nahije. Cvjeta ljeti.

Rod Pulicaria.

430. P. dysenterica Gaertn. — Po privlažnim livadama i oko voda kod Plavnice. Cvjeta ljeti.

431. P. vulgaris Gaertn. (Inula Pulicaria L.) — Po istim mjestima uz pređašnju vrstu. Cvjeta ljeti.

Rod Conyza.

432. C. squarrosa L. (Inula Conyza D. C.) — Po šumarcima i šibljacima oko Vir-Pazara i Bara. Cvjeta ljeti.

Rod Inula (oman).

433. I. ensifolia L. — Po kamenjarima na Jastrebici, Pustom Liscu i Rumiji Planini. Cvjeta ljeti.

45

434. **I. oculus Christi** L. — Po pašnjacima na Jastrebici i Rumiji Planini. Cvjeta ljeti.

435. **I. spiraeifolia** L. — Po šumarcima i šibljacima oko Njeguša, Bara, Ucinja. Sutormana i Vir-Pazara. Cvjeta ljeti.

436. **I. viscosa** Ait. — Po neobrađenim mjestima idući od Plavnice ka Skadarskomu blatu. Cvjeta pod jesen.

Rod Asteriscus.

437. **A. aquaticus** Münch. — Po privlažnim mjestima i pokraj mora oko Ucinja. Cvjeta ljeti.

Rod Pallenis.

438. **P. spinosa** Cass. var. *croatica* (Graebn.) m. — Po neobrađenim mjestima oko Plavnice i Vir-Pazara. Cvjeta ljeti.

Rod Solidago.

439. **S. alpestris** W. G. — Po planinskim bukovim šumama na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Rod Micropus.

440. **M. erectus** L. — Po sušnim pašnjacima i maslinjacima oko Ucinja. Cvjeta ljeti.

Rod Senecio.

441. **S. vulgaris** L. — Po neobrađenim mjestima oko Plavnice i Rijeke. Cvjeta gotovo cijele godine.

442. **S. nebrodensis** L. — Po planinskim šumama na Jastrebici i Rumiji Planini. Cvjeta ljeti.

443. **S. nemorensis** L. — Po istim mjestima na Jastrebici i Lovćenu. Cvjeta od juna do avgusta.

Rod Doronicum.

444. **D. Columnae** Tén. — Po nepristupnim osojnim krševima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Rod Chrysanthemum (buharica).

445. **Ch. cinerariifolium** Vis. — Po kamenjarima na Pustom Liscu i na Rumiji Planini. Cvjeta od maja do jula.

46

L. ADAMOVIC.

Rod Leucanthemum (volovsko oko).

446. L. pallens Gay. — Po šumarčima i šibljacima na Pustom Liscu i Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Rod Chamaemelum.

447. Ch. inodorum Casp. — Po neobrađenim mjestima oko Kobilje Glave u grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

Rod Matricaria (titrica).

448. M. Chamomilla L. — Po neobrađenim mjestima oko Plavnice, Rijeke, Ucinja, Bara i drugdje. Cvjeta ljeti.

Rod Anthemis (rada).

449. A. arvensis L. — Po docima i usjevima oko Kobiljega dola i Jabuke u grahovskoj nahiji. Cvjeta od maja do jula.

Rod Achillea (sporiš).

450. A. Neilreichii Kern. — Po livadama i utravljenim mjestima na Jastrebici i Rumiji Planini. Cvjeta ljeti.

451. A. critmifolia W. K. — Po kamenjarima na Pustom Liscu i oko Kobiljega dola u Grahovu. Cvjeta ljeti.

Rod Ptarmica.

452. P. abrotanoides (Vis.) Heim. (Achillea abrotanoides Vis.) — Po planinskim pašnjacima na Lovćenu i Jastrebici. Cvjeta ljeti.

453. P. Clavenae (L.) Heim. var. argentea Heim. (Achillea argentea Vis. A. Clavenae L. var. Visianii Beck). — Po kamenjarima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Rod Artemisia (pelin).

454. A. Biasolettiana Vis. — Po kamenjarima na podini Jastrebice i oko Zaslapa u grahovskoj mahiji. Cvjeta ljeti.

455. A. Absinthium L. — Po okrajeima dolaca oko Jabuke u grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

456. A. vulgaris L. — Pokraj plotova i půtova u cetinjskoj i grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

47

Rod Gnaphalium (runolist).

457. G. Roeseri Rchb. — Po planinskim osojnim krševima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

458. G. silvaticum L. var. Hoppeanum K. — Po planinskim šumama na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Pančić (l. c., p. 47.) navodi G. silvaticum i G. Hoppeanum kao dvije vrste za sebe.

Rod Antennaria.

459. A. dioica Gaertn. var. australis Grsb. — Po planinskim pašnjacima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Rod Leontopodium.

460. L. alpinum Cass. (Gnaphalium Leontopodium L.) — Po planinskim krševima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Rod Helichrysum (smilje).

461. H. angustifolium D. C. (H. italicum Rth.) — Po kamenjarima oko Sutormana i na podini Rumije Planine. Cvjeta juna, jula.

Rod Filago.

462. F. canescens Jord. (F. germanica L. v. canescens G. G.) — Po kamenjarima i utravljenim mjestima u njeguškoj, cetinjskoj i grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

463. F. arvensis L. — Po obrađenim i neobrađenim mjestima obično gdje i gornja vrsta. Cvjeta ljeti.

Rod Bidens.

464. B. tripartita L. — Pokraj voda među Rijekom i Plavnicom. Cvjeta ljeti.

Cichoreaceae.

Rod Scolymus.

465. S. hispanicus L. — Po neobrađenim mjestima među Barom i Učinjem. Cvjeta ljeti.

48

L. ADAMOVIĆ,

Rod Lapsana.

466. L. communis L. — Po šibljacima i šumarcima cijele gra-
hovske nahije. Cvjeta ljeti.

Rod Rhagadiolus.

467. R. stellatus Gaertn. (Lapsana stellata L.). — Po okraj-
cima šibljaka oko Plavnice, Ucinja i Bara. Cvjeta maja, juna.

Rod Cichorium (žućenica).

468. C. Intybus L. — Po neobrađenim mjestima i njivama
cijele grahovske i cetinjske nahije. Cvjeta ljeti.

Rod Hyoseris.

469. H. scabra L. — Po pašnjacima i maslinjacima među Barom i Pristanom. Cvjeta maja.

Rod Hedypnois.

470. H. cretica Willd. (Hyoseris cretica L.) — Po utravljenim mjestima Plavnice oko Bara i Ucinja. Cvjeta maja, juna.

Rod Hypochaeris.

471. H. radicata L. — Po livadama oko Rijeke i Plavnice Cvjeta ljeti.

Rod Helminthia.

472. H. echioides Gaertn. var. humifusa Ten. — Po neobra-
denim, utravljenim mjestima oko Bara i Ucinja. Cvjeta ljeti.

Rod Picris.

473. P. spinulosa Bert. — Po neobrađenim mjestima oko Krsca, Cetinja, Vir-Pazara i Plavnice. Cvjeta ljeti.

Rod Leontodon.

474. L. asper W. K. — Po planinskim pašnjacima na Jastrebici. Cvjeta juna, jula.

475. L. hastilis L. var. hispidus Rchb. — Po planinskim paš-
njacima na Lovćenu i Jastrebici. Cvjeta ljeti.

476. L. saxatilis Rchb. — Po kamenjarima na Rumiji Planini.
Cvjeta od maja do jula.

49

Rod Scorzonera.

477. S. villosa Scop. — Po kamenjarima na Rumiji Planini. Cvjeta od Aprila do juna.

Rod Tragopogon (kozja bradica).

478. T. Tommasinii Sch. B. — Po pašnjacima na Jastrebici i Rumiji Planini. Cvjeta ljeti.

479. T.porrifolium L. — Po kamenjarima oko Plavnice, Bara i Ucinja. Cvjeta maja, juna.

480. T. crocifolium L. — Po kamenjarima i pašnjacima oko Plavnice i Ucinja. Cvjeta maja, juna.

Rod Urospermum.

481. U. asperum D. C. — Po neobrađenim utravljenim mjestima oko Plavnice, Rijeke i Ucinja. Cvjeta maja, juna.

Rod Taraxacum (maslačak).

482. T. officinale L. — Po livadama oko Plavnice, Golubovaca i Rijeke. Cvjeta gotovo cijele godine.

Rod Chondrilla.

483. Ch. juncea L. — Po kamenjarima i utravljenim mjestima oko Cetinja, Rijeke i Vir-Pazara. Cvjeta ljeti.

Rod Prenanthes.

484. P. purpurea L. — Po bukovim šumama na Pustom Liscu, Jastrebici i Lovćenu. Cvjeta ljeti.

Rod Mycelis.

485. M. muralis Rchb. (Lactuca muralis L.) — Po bukovim šumama na Rumiji Planini, Jastrebici i Lovćenu. Cvjeta ljeti.

Rod Lactuca.

486. L. Scariola L. — Po kamenitim pašnjacima i neobrađenim mjestima oko Njeguša, Cetinja i Rijeke. Cvjeta ljeti.

R. J. A. 195.

4

50

L. ADAMOVIĆ,

Rod *Phoenixopus*.

487. **Ph. vimineus** Rchb. (*Lactuca viminea* L.) — Po kamenjarima uz pređašnju vrstu. Cvjeta pod jesen.

Rod Sonchus (čepčeg).

488. S. asper L. — Po neobrađenim mjestima oko Plavnice, Bara, njeguškoga Kraca¹ i Cetinja. Cvjeta ljeti.

489. S. oleraceus L. — Po docima i njivama oko Vir-Pazara, Plavnice i Rijeke. Cvjeta ljeti.

Rod Picridium.

490. P. vulgare Desf. — Po neobrađenim utravljenim mjestima oko Vir-Pazara, Plavnice i Bara. Cvjeta ljeti.

Rod Reichardia.

491. **R. macrophylla** Vis. et Panč. — Po planinskim pašnjacima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Rod Lagoseris.

492. L. bifida Koch (*Trichocrepis bifida* Vis.) — Po pašnjacima i kamenjarima oko Njeguša, Cetinja, Plavnice, Vir-Pazara i po cijeloj grahovskoj nahiji. Cvjeta s proljeća.

Rod Zacyntha.

493. Z. verrucosa Gaertn. — Po pašnjacima oko Plavnice, Rijeke i Bara. Cvjeta s proljeća.

Rod Crepis.

494. C. rubra L. var. *incarnata* Vis. — Po utravljenim mjestima oko Bara i Ucinja. Cvjeta aprila, maja.

495. C. Columnae Froel. — Po planinskim pašnjacima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

496. C. Kitaibelii Froel. — Po kamenitim planinskim pašnjacima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

497. C. chondrilloides Jacq. — Po kamenjarima na Pustom Liscu (grahovska nahija). Cvjeta ljeti.

¹ Nomin. sing.: Krstac.

51

498. C. nicaeensis Balb. — Po kamenjarima oko Kobiljega dola i Nikolića u grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

499. C. setosa Hall. — Po utravljenim mjestima u grahovskoj nahiji dosta obična. Cvjeta ljeti.

500. C. foetida L. — Po neobrađenim mjestima oko Plavnice, Vir-Pazara, Cetinja i Njeguša. Cvjeta ljeti.

Rod Barkhasia.

501. B. vesicaria Spr. var. scariosa W. — Po neobrađenim mjestima oko Ucinja. Cvjeta ljeti.

Rod Hieracium (runjavica).

502. H. praealtum Vill. — Po kamenjarima i pašnjacima na Pustom Liscu i Jastrebici. Cvjeta ljeti.

503. H. vulgatum Fr. — Po bukovim šumama na Jastrebici i Lovćenu. Cvjeta ljeti.

504. H. calophyllum G. G. — Po kamenitim osojnim šumskim partijama na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

505. H. gymnocephalum Grsb. — Po planinskim krševima na Jastrebici i Lovćenu. Cvjeta ljeti.

506. H. Orieni Kern. — Po planinskim krševima uz pređašnju vrštu, od koje se u glavnome malo i razlikuje. Cvjeta ljeti.

507. H. Waldsteinii Tsch. — Po planinskim osojnim krševima na Jastrebici i Lovćenu. Cvjeta ljeti.

508. H. marmoreum Vis. Panč. forma glandulifera Jahn. — Po planinskim krševima na Jastrebici i Lovćenu. Cvjeta ljeti.

509. H. thapsiforme Uechtr. (H. thapsoides Panč.) — Po osojnim krševima na Jastrebici i Lovćenu. Cvjeta ljeti.

510. H. crinitum Sm. — Po krševima na Rumiji Planini, Lovćenu i Jastrebici. Cvjeta ljeti.

511. H. melanotrichum Kern. — Po osojnim krševima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

512. H. flexuosum W. K. — Po šumskim i osojnim krševima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

513. H. Schleppigianum Freyn. — Po planinskim osojnim krševima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

514. H. gnaphaliflorum Naeg. P. — Po planinskim kamenjarima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

*

52

L. ADAMOVIĆ,

515. **H. stuppeum** Rehb. — Po kamenjarima i pašnjacima Pustoga Lisca i cijele grahovske nahije. Cvjeta ljeti.

var. *planifolium* Beck. — Uz tipsku vrstu po istim mjestima, naročito na Liscu.

516. **H. florentinum** All. — Po utravljenim mjestima u grahovskoj nahiji, na Pustom Liscu i Rumiji Planini. Cvjeta ljeti.

var. *albidobracteum* Naeg. P. — Po kamenjarima gotovo cijele grahovske nahije, uz tipsku vrstu, nu rijetko.

517. **H. Fussianum** Naeg. P. — Po utravljenim mjestima i kamenjarima na Jastrebici, Pustom Liscu, Rumiji Planini i Lovćenu. Cvjeta ljeti.

## AMBROSIACEAE.

### Rod Xanthium.

518. **X. spinosum** L. — Po neobrađenim mjestima cijeloga župnog i podbrdskog pojasa. Cvjeta ljeti.

519. **X. Strumarium** L. — Po privlažnim neobrađenim mjestima i pokraj voda oko Plavnice. Cvjeta ljeti.

520. **X. italicum** Mor. — Po sličnim mjestima uz obje gornje vrste oko Plavnice. Cvjeta ljeti.

## CAMPANULACEAE.

### Rod Campanula (zvonce).

521. **C. ramosissima** Sibth. — Po kamenjarima i šumarcima na podini Rumije Planine i na Sutormanu. Cvjeta maja, juna.

522. **C. capitata** Sims. — Uz pređašnju vrstu na istim mjestima i oko Bara i Ucinja. Cvjeta maja, juna.

523. **C. lingulata** W. K. — Po kamenjarima i pašnjacima oko Rijeke i Plavnice. Cvjeta maja, juna.

524. **C. trichocalycina** Ten. — Po osojnim krševima na Jastrebici i Lovćenu. Cvjeta ljeti.

525. **C. bononiensis** L. — Po pašnjacima među Vir-Pazarom i Cetinjem. Cvjeta ljeti.

526. **C. rapunculoides** L. — Po šibljacima i šumarcima oko Rijeke, Cetinja i Vir-Pazara. Cvjeta ljeti.

527. **C. pyramidalis** L. — Po krševima na podini Jastrebice i Lovćena. Cvjeta pod jesen.

Ovi se primjerci razlikuju od dalmatinskih krupnijom i čvršćom stabljikom, koja vrlo često naginje pojavi fascijacije.

53

528. C. rotundifolia L. — Po planinskim pašnjacima na vrhu Jastrebice. Cvjeta ljeti.

Rod Specularia.

529. S. Speculum D. C. — U usjevima i po pašnjacima među Golubovcima i Plavnicom. Cvjeta s proljeća.

530. S. hybrida D. C. — Uz gornju vrstu po sličnim mjestima. Cvjeta maja, juna.

Rod Roncela.

531. R. Erinus (Campanula Erinus L.) — Po osojnim kamenjarima oko Plavnice i Vir-Pazara. Cvjeta maja, juna.

Rod Podanthum.

532. P. limoniifolium Sibth. — Po kamenjarima više Krsea, oko Njeguša, Cetinja, Rijeke, Plavnice, Vir-Pazara i Sutormana. Cvjeta maja, juna.

Rod Edrajanthus.

533. E. Wettsteinii Hal. et Bald. — Po kamenjarima i krševima na Rumiji Planini. Cvjeta juna, jula.

534. E. croaticus Kern. — Po planinskim kamenjarima na Jastrebici i Lovćenu. Cvjeta ljeti.

535. E. caricinus Schott N. K. — Po krševima i kamenjarima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

536. E. Montenegrinus Hor. — Po planinskim kamenjarima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

537. E. graminifolius (L.) D. C. — Po kamenjarima i krševima na Jastrebici i Lovćenu. Cvjeta ljeti.

Sve dosad spomenute vrste mogu se držati za odlike iste vrste, jer su sve vrlo srodne između sebe i često prelaznim oblicima vezane.

538. E. tenuifolius (W. K.) D. C. — Po kamenjarima oko Krsea, Vir-Pazara, Rijeke, Plavnice i Bara. Cvjeta ljeti.

539. E. serpyllifolius (Vis.) D. C. — Po planinskim pašnjacima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

54

L. ADAMOVIĆ,

ERICACEAE.

Ericeae.

Rod Arctostaphylos.

540. A. uva ursi Spr. — Po planinskim krševima i kamenja.
rima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Rod Erica (vrijes).

541. E. arborea L. — Po šibljacima među Barom i Spičom-
CVjeta marta, aprila.

Vaccinieae.

Rod Vaccinium (borovnice).

542. V. Myrtillus L. — Po planinskim šumama na Jastrebici.
Cvjeta ljeti.

Piroleae.

Rod Pirola.

543. P. minor L. — Po planinskim bukovim šumama na ·Ja-
strebici. Cvjeta ljeti.

544. P. secunda L. — Uz gornju vrstu na istim mjestima.
Cvjeta ljeti.

Primjedba. Na Jastrebici raste po svoj prilici i treća neka
vrsta, koja sjeća na P. chlorantha Schwarz; nu tu biljku nijesam
zatekao u cvijetu, nego samo sudim po obliku lišća da bi moglo
to biti.

OLEACEAE.

Rod Phillyrea (zelenika).

545. Ph. media L. — Po nepristupnim krševima gotovo u
cijeloj grahovskoj i njeguškoj nahiji i u cijelom primorju. Cvjeta
februara, marta.

Vrlo promjenljivo drvo u obliku i veličini lišća i ploda. Odlika
sa dugim lišćem pripada obliku Ph. latifolia L.; odlika sa okru-
glasto-ovalnim nu ivicom cijelim lišćem pripada obliku Ph. laevis
W.; odlika sa zupčastom ivicom: Ph. ilicifolia W.; odlika sa du-
guljastim lišćem i pupčastim plodom: Ph. ligustrifolia Ait.

55

Rod Ligustrum (kalina).

546. L. vulgare L. — Po šibljacima na Rumiji Planini, Sutormanu i oko Plavnice. Cvjeta maja, juna.

Rod Fraxinus (jasen).

547. F. Ornus L. — Po šumama i šumarcima svih nahija južne Crne Gore. Cvjeta aprila, maja.

548. F. excelsior L. — Po šumama na Pustom Liscu, Jastrebici i Lovćenu. Cvjeta s proljeća.

Rod Olea (maslina).

549. O. Oleaster L. — Po šibljacima oko Ucinja i među Barom i Spičom. Cvjeta maja.

550. O. europaea L. — Sadi se na mnogim mjestima u primorju, naročito oko Bara i Ucinja. Cvjeta juna.

Vrlo su znameniti maslinjaci među Barom i Pristanom, jer su na vlažuom zemljištu, koje po pravilu ne prija maslini, pa ipak je drveće zdravo i dostiže silnu starost.

ASCLEPIADACEAE.

Rod Vincetoxicum (divlja paprika).

551. V. Huteri Vis. — Po kamenjarima i šibljacima na Pustom Liscu, Sutormanu i Rumiji Planini. Cvjeta ljeti.

Rod Periploca (brkva).

552. P. graeca L. — Po vlažnim šibljacima i vrbacima oko Plavnice. Cvjeta ljeti.

GENTIANACEAE.

Rod Limnanthemum.

553. L. nymphoides Link. — Na površini vode Skadarskoga Blata među Rijekom i Plavnicom. Cvjeta ljeti.

Rod Chlora.

554. Ch. perfoliata L. — Po pašnjacima i šibljacima oko Ko-biljega dola i Nikolića u grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

56

L. ADAMOVIĆ,

Rod Gentiana.

555. G. crispata Vis. — Po planinskim pašnjacima na vrhu Jastrebice. Cvjeta jula, avgusta.

556. G. lutea L. var. symphyandra Murb. — Po krševima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

557. G. aestivalis R. S. — Po planinskim pašnjacima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Rod Erythraea (kičica).

558. E. Centaurium (L.) Pers. — Po šibljacima cijele grahovske nahije. Cvjeta ljeti.

CONVOLVULACEAE.

Rod Convolvulus (slak).

559. C. arvensis L. — Po njivama i neobrađenim mjestima cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

560. C. Cantabrica L. — Po kamenjarima na Rumiji Planini. Sutormanu, Pustom Liscu i gotovo svagdje u grahovskoj nahiji. Cvjeta maja, juna.

561. C. tenuissimus Sibt. — Po kamenjarima više Kraca i oko Plavnice. Cvjeta maja, juna.

Rod Calystegia.

562. C. sepium R. Br. (Convolvulus sepium L.) — Po šibljacima oko Plavnice, Rijeke i Vir-Pazara. Cvjeta od juna do avgusta.

Primjedba. Po obliku lišća rekao bih. da oko Plavnice raste i druga srodna vrsta, C. sylvestris R. S. (Convolvulus silvaticus W. K.) (sa ovalno sreastim lišćem), nu pošto je nijesam zatekao u cvijetu, ne mogu ništa pouzdano suditi.

Rod Cuscuta (vilina kosica).

563. C. planiflora K. — Nametnica na zanoveti (Cytisus ramentaceus) u cijeloj grahovskoj i cetinjskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

ASPERIFOLIACEAE.

Rod Heliotropium.

564. H. europaeum L. — Po njivama i docima cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

GRADA ZA PLODU KRALJEVINE CRNE GORE.

57

Rod Asperugo.

565. A. procumbens L. — Po šibljacima i putovima gotovo cijele južne Crne Gore. Cvjeta marta, aprila.

Rod Echinospermum.

566. E. Lappula Lehm. (Myosotis Lappula L.) — Po neobrađenim mjestima i šibljacima gotovo cijele južne Crne Gore. Cvjeta od maja do jula.

Rod Cynoglossum.

567. C. pictum Ait. — Po neobrađenim mjestima oko Krsea, Cetinja i Rijeke. Cvjeta s proljeća.

568. C. officinale L. — Po sličnim mjestima na podini Pu-
stoga Lisca. Cvjeta juna, jula.

Rod Borrago (poreč; boražina).

569. B. officinalis L. — Po neobrađenim i utravljenim mje-
stima među Spičem i Barom i oko Ucinja. Cvjeta od aprila do jula.

forma albiifora. — Po istim mjestima uz tipsku vrstu, nu samo oko Ucinja, i to nigdje u velikoj količini, nego samo pojedini primjerci. Cvjeta u isto doba, kad i tipska vrsta.

Rod Anchusa.

570. A. officinalis L. — Po njivama i neobrađenim mjestima gotovo cijele južne Crne Gore. Cvjeta s proljeća.

571. A. italica Retz. — Po utravljenim mjestima oko Vir-Pa-
zara. Plavnice, Rijeke. Cetinja i Krsea. Cvjeta s proljeća.

Rod Lycopsis.

572. L. variegata L. — Po neobrađenim i utravljenim mje-
stima oko Krsea. Njeguša i Cetinja. Cvjeta marta, aprila.

Po svoj prilici pripada ovoj vrsti biljka, koju Pančić (Elen-
chus plantarum vaseul., quas aestate 1873. in Crna Gora legit.
p. 67.) pod imenom L. arcensis navodi za cetinjsko polje. Ja sam
svagdje naišao samo na L. variegata.

Rod Nonnea.

573. N. pulla L. — Po docima i njivama oko Krsea, Njeguša i Kobiljega dola u Grahovu. Cvjeta maja, juna.

58

L. ADAMOVIĆ,

Rod Symphytum (gavez).

574. S. officinale L. — Po vrbacima i pokraj voda među Plavnicom i Rijekom. Cvjeta ljeti.

575. S. tuberosum L. — Po šibljacima i šumarcima oko Sultormana, Vir-Pazara, Cetinja i Krsca. Cvjeta od marta do juna.

Rod Onosma.

576. O. Visianii Clem. — Po kamenjarima i krševima gotovo cijele južne Crne Gore. Cvjeta maja, juna.

Pod Pustim Liscem raste po svoj prilici i O. stellulatum, nu trebalo bi ga potražiti u cvijetu.

Rod Cerinthe.

577. C. minor L. — Po šibljacima i kamenjarima u grahovskoj nahiji u više odlika. Cvjeta od aprila do juna.

var. auriculata Ten. Po kamenjarima pod Pustim Piscem i oko Kobiljega dola.

var. maculata M. B. Po sličnim mjestima oko Jabuke i Nikolića.

Rod Echium.

578. E. vulgare L. — Po neobrađenim mjestima cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

579. E. italicum L. — Po sličnim mjestima oko Ucinja, Bara, Vir-Pazara i Plavnice. Cvjeta ljeti.

Rod Pulmonaria.

580. P. tuberosa Schrk. — Po svoj će prilici ovoj vrsti pripadati biljka ovog roda, koju nađoh u bukovim šumama Jastre bice već potpuno precvjetalu. Cvjeta aprila, maja.

Rod Lithospermum (vrabsebe).

581. L. officinale L. — Po šibljacima među Rijekom, Plavnicom i Golubovcima. Cvjeta s proljeća.

582. L. arvense L. — Po neobrađenim mjestima oko Plavnice, Rijeke, Kršca i Cetinja. Cvjeta s proljeća.

583. L. purpureo-coeruleum L. — Po šibljacima cijele južne Crne Gore. Cvjeta od marta do juna.

59

Rod Moltkia.

584. M. petraea Rehb. (Lithospermum petraeum D. C.) — Po krševima na Rumiji Planini i Sutormanu. Cvjeta od maja do jula.

Rod Myosotis (pomenak).

585. M. intermedia Link. — Po bukovim šumama na Jastre bici. Cvjeta juna, juna.

586. M. suaveolens Kit. (M. lithospermifolia Horn.) — Po planinskim pašnjacima na Rumiji Planini, Jastrebici, Lovćenu i Pu-stom Liscu. Cvjeta ljeti.

587. M. hispida Schlecht. — Po kamenjarima više Kršca i na podini Jastrebice. Cvjeta maja, juna.

SOLANACEAE.

Rod Lycium.

588. L. europaeum L. — Po plotovima oko Ucinja, nu dosta rijetko. Cvjeta maja, juna.

Rod Solanum (krtola).

589. S. Dulcamara L. — Po vrbacima oko Rijeke i Plavnice. Cvjeta ljeti.

590. S. nigrum L. — Po neobrađenim mjestima oko Golubo-vaca i Plavnice. Cvjeta ljeti.

591. S. miniatum Bernh. — Po neobrađenim mjestima i do-cima oko Ucinja. Cvjeta ljeti.

592. S. tuberosum L. — Sadi se vrlo mnogo u cijeloj južnoj Crnoj Gori. Cvjeta od maja do avgusta.

Rod Melongena (modri patlidžan).

593. M. ovata Mill. (Solanum ovigerum Dun.) — Sadi se po baštama toplijih primorskih krajeva, oko Bara, Ucinja i Rijeke. Cvjeta ljeti.

Rod Lycopersicum (crveni patlidžan).

594. L. esculentum (Solanum Lycopersicum L.) — Sadi se po baštama u primorju, gdje često podivlja. Cvjeta ljeti.

60

L. ADAMOVIĆ,

Rod Physalis.

595. Ph. Alkekengi L. — Po vinogradima i plotovima oko Rijeke, Bara i Ucinja. Cvjeta ljeti.

Rod Atropa.

596. A. Belladonna L. — Po bukovim šumama na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Rod Capsicum (paprika).

597. C. annuum L. — Sadi se često po baštama i primorju, naročito oko Ucinja i Bara. Cvjeta ljeti.

Rod Hyosciamus (bunika).

598. H. albus L. — Po neobrađenim mjestima oko Krsca, Bara, Vir-Pazara i Rijeke. Cvjeta ljeti.

599. H. niger L. — Po sličnim mjestima oko Jabuke, Nikolića i Zagona u Grahovu. Cvjeta ljeti.

Rod Datura (tatula).

600. D. Stramonium L. — Po neobrađenim mjestima cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

Rod Nicotiana (duvan).

601. N. Tabacum L. — Sadi se mnogo gotovo u cijeloj južnoj Crnoj Gori. Cvjeta ljeti.

VERBASCEAE.

Rod Verbascum (lopuh, ljepuh).

602. V. Bornmülleri Vel. — Po šibljacima oko Kobiljega dola i Jabuke u grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

603. V. pulverulentum Vill. — Po neobrađenim mjestima oko Nikolića u grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

604. V. sinuatum L. — Pokraj putova na podini Rumije. Planine i na Sutormanu. Cvjeta ljeti.

605. V. phoeniceum L. — Po šibljacima i pašnjacima na Sutormanu. Cvjeta s proljeća.

61

Rod Scrophularia.

606. S. peregrina L. — Po neobrađenim mjestima oko Toponice i Spiča. Cvjeta maja, juna.

607. S. laciniata W. K. var. Pantocsekii Murb. — Po krševima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

608. S. Scopolii Hpe. — Po krševima i kamenjarima u osoju Jastrebice. Cvjeta ljeti.

609. S. canina L. — Po neobrađenim mjestima i kamenjarima na Sutormanu i oko Toponice. Cvjeta ljeti.

ANTIRRINEAE.

Rod Gratiola.

610. G. officinalis L. — Po ritovima i vodama među Rijekom i Plavnicom u Skadarskom Blatu. Cvjeta ljeti.

Rod Digitalis.

611. D. ambigua Murr. (D. grandiflora Lam.) — Po bukovim šumama na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

612. D. laevigata W. K. — Po kamenjarima, naročito osojnima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Rod Cymbalaria.

613. C. muralis (L.) Fl. W. (Linaria Cymbalaria Mill.) — Po bedemima u Baru. Cvjeta maja, juna.

614. C. spuria (L.) Fl. W. — Po njivama i docima oko Bara, Vir-Pazara i Rijeke. Cvjeta ljeti.

615. C. Elatine (L.) Fl. W. (Linaria Elatine Mill.) — Po docima oko Plavnice. Rijeke i Ucinja. Cvjeta ljeti.

Rod Linaria (zjevalica).

616. L. vulgaris L. — Po neobrađenim mjestima i njivama gotovo cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

617. L. peloponnesiaca Boiss. H. — Po kamenjarima na vrhu Jastrebice. Cvjeta ljeti.

618. L. dalmatica Mill. — Po kamenjarima među Spičom i Barom. Cvjeta ljeti do jeseni.

619. L. italica (Mill.) Trev. — Po kamenjarima oko Njeguša i Kraca. Cvjeta ljeti.

62

L. ADAMOVIĆ,

Rod Antirrhinum (mačke).

620. A. Orontium L. — Po usjevima i žitu gotovo cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

621. A. majus L. — Po baštama oko Ucinja, gdje lako zadivlja. Viđa se obično jednobojna crvena odlika, nu ima ponegdje i bijeloga cvijeća. Cvjeta maja, juna.

Rod Veronica.

622. V. Buxbaumii Ten. (V. persica Poir.) — Po neobrađenim mjestima cijele južne Crne Gore. Cvjeta s proljeća.

623. V. agrestis L. — Po njivama i docima cijele južne Crne Gore. Cvjeta s proljeća.

624. V. hederifolia L. — Po osojnim krševima i kamenjarima oko Cetinja, Grahova i Krsca. Cvjeta marta, aprila.

625. V. Cymbalaria Rod. — Po neobrađenim mjestima gotovo cijeloga primorja. Cvjeta od marta do maja.

626. V. arvensis L. — Po njivama i docima gotovo cijele južne Crne Gore. Cvjeta s proljeća.

627. V. orbicularis Kern. — Po kamenjarima oko Kraca, Njeguša, Sutormana i na Rumiji Planini. Cvjeta maja, juna.

628. V. serpyllifolia L. — Po livadama među Vir-Pazarom i Rijekom. Cvjeta ljeti.

629. V. Beccabunga L. — Pokraj voda oko Plavnice i Golubovaca. Cvjeta ljeti.

630. V. Amagallis L. — Na istim mjestima, gdje i pređašnja vrsta. Cvjeta ljeti.

631. V. spicata L. — Po šumarcima na Pustom Liscu (u Grahovu). Cvjeta maja, juna.

RHINANTHACEAE.

Rod Melampyrum.

632. M. barbatum W. K. — Po pašnjacima na Jastrebici i Pustom Liscu. Cvjeta ljeti.

633. M. arvense L. — Po njivama i docima u Kobiljem dolu, Jabuci, Zagonima i oko Nikolića u grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

634. M. nemorosum L. — Po bukovim šumama na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

GRAĐA ZA FLORU KRAĐEVINE CRNE GORE.

63

Rod Trixago.

635. T. latifolia Mert. (Euphragia latifolia Gsb.) — Po pašnjacima oko Ucinja i među Barom i Spičem. Cvjeta od aprila do juna.

Rod Euphrasia.

636. E. salisburgensis Funk. — Po kamenjarima pri vrhu Jastrebice. Cvjeta jula, avgusta.

637. E. stricta Host. — Po pašnjacima na Pustom Liscu i na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Rod Odontites.

638. O. lutea Rchb. — Po utravljenim mjestima oko Cetinja i u Grahovu. Cvjeta ljeti.

639. O. serotina Rchb. (Euphrasia serotina Lam.) — Po šibljacima oko Kobiljega dola u grahovskoj nahiji. Cvjeta od jula do septembra.

Rod Rhinanthus.

640. Rh. major Ehrh. (Alectorolophus major Rchb.) — Po njivama oko Jabuke u Grahovu. Cvjeta ljeti.

641. Rh. mediterraneus (Stern.) — Po njivama i pašnjacima u Grahovu. Cvjeta ljeti.

OROBANCHACEAE.

Rod Orobanche (guba).

642. O. gracilis Sm. — Po šibljacima oko Kraca i na Sutormanu. Cvjeta maja, juna.

643. O. alba Steph. — Po pašnjacima i šibljacima oko Nikolića u grahovskoj nahiji. Cvjeta maja, juna.

Rod Phelipaea.

644. Ph. coerulea Desf. — Na korijenju sporiša (Achillea) u grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

64

L. ADAMOVIĆ,

LABIATAE.

Pleme Menthoideae.

Rod Mentha (nana).

645. **M. aquatica** L. — Pokraj voda i na livadama oko Plavnice i Golubovaca. Cvjeta ljeti.

646. **M. piperita** L. — Po docima i baštama u cetinjskom polju. Cvjeta ljeti.

647. **M. silvestris** L. — Po privlažnim pašnjacima u grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

Rod Pulegium.

648. **P. vulgare** Mill. — Po privlažnim mjestima oko Plavnice. Cvjeta od juna do septembra.

Rod Lycopus.

649. **L. europaeus** L. — Po vrbacima i privlažnim mjestima oko Plavnice. Cvjeta ljeti.

650. **L. exaltatus** L. — Po istim mjestima uz gornju vrstu. Cvjeta ljeti.

Pleme Monardeae.

Rod Rosmarinus (ruzmarin).

651. **R. officinalis** L. — Po šibljacimu među Barom i Ucinjem, nu vrlo rijetko. Cvjeta od februara do juna.

Rod Salvia (kadulja).

652. **S. officinalis** L. — Po krševima i kamenjarima cijele južne Crne Gore. Cvjeta maja, juna.

forma *albiflora*. Raste uz tipsku vrstu na Pustom Liscu, nu vrlo je rijetka.

653. **S. verticillata** L. — Po brdskim i planinskim predjelima cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

654. **S. glutinosa** L. — Po šibljacima i šumama na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

655. **S. Sclarea** L. — Po utravljenim mjestima među Toponicom i Barom. Cvjeta maja, juna.

656. **S. silvestris** L. — Po šumskim pašnjacima na Jastrebici. Cvjeta jula.

65

657. **S. pratensis** L. — Po planinskim pašnjacima na Pustom Liscu. Cvjeta ljeti.

658. **S. Verbenaca** L. — Po pašnjacima među Barom i Spičom. Cvjeta maja, juna.

## Pleme Satureineae.

### Rod Origanum (divlji čaj).

659. **O. prismaticum** Gand. — Po šibljacima i pašnjacima oko Kobiljega dola u grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

660. **O. heracleoticum** L. — Po šibljacima cijele grahovske nahije. Cvjeta ljeti.

661. **O. hirtum** Link. — Po pašnjacima na Jastrebici i Pustom Liscu. Cvjeta ljeti.

### Rod Thymus (poponac).

662. **Th. striatus** Vahl (T. acicularis W. K.) — Po kamenjarima na Pustom Liscu i na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

663. **Th. bracteosus** Vis. — Po kamenjarima na podini Jastrebice idući ka Grahovu. Cvjeta ljeti.

664. **Th. dalmaticus** Cel. — Po kamenjarima i pašnjacima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

### Rod Satureja (čubar).

665. **S. variegata** Host. — Po planinskim kamenjarima na Jastrebici. Cvjeta jula.

666. **S. cuneifolia** Ten. — Po kamenjarima i šibljacima na Rumiji Planini. Cvjeta pod jesen.

667. **S. parnassica** Heldr. Sart. var. macrophylla Hal. — Po kamenjarima i šibljacima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

### Rod Micromeria (vrijesak).

668. **M. juliana** Benth. — Po kamenjarima i krševima cijeloga primorja a i grahovske nahije. Cvjeta ljeti.

669. **M. croatica** (Host) Schl. et Vuk. — Po kamenjarima pri vrhu Jastrebice. Cvjeta jula, avgusta.

670. **M. virgata** Vis. — Po kamenjarima oko Krsca i Sutormana. Cvjeta ljeti.

671. **M. parviflora** Rchb. — Po krševima pod Krscom idući ka Kotoru. Cvjeta ljeti.

R. J. A. 195.

5

66

L. ADAMOVIĆ.

672. **M. graeca** Benth. — Po pašnjacima i kamenjarima oko Ucinja. Cvjeta ljeti.

Rijetka biljka. Običnije se susreta oblik *M. pauciflora* Vis.

673. **M. rupestris** Benth. — Po planinskim kamenjarima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Rod Calamintha.

674. **C. grandiflora** Moench. — Po planinskim šumama na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

675. **C. nepetoides** Rechb. — Po kamenjarima i neobrađenim mjestima oko Bara, Sutormana i Vir-Pazara. Cvjeta od juna do septembra.

676. **C. subnuda** Host. — Po kamenjarima oko Vir-Pazara i Rijeke. Cvjeta ljeti.

Rod Acinos.

677. **A. thymoides** Moench. — Po kamenjarima cijele južne Crne Gore. Cvjeta s proljeća.

678. **A. adscendens** Moench. (*Catamintha patarina* Host) — Po kamenjarima među Vir-Pazarom i Cetinjem. Cvjeta juna, jula.

679. **A. alpinus** Moench (*Calamintha alpina* Lam.) — Po kamenjarima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Rod Clinopodium.

680. **C. vulgare** L. (*Calamintha Clinopodium* Spen.) — Po šibljacima cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

681. **C. plumosum** Sieb. — Po šibljacima na Rumiji Planini. Cvjeta ljeti.

Razlikuje se od gornje vrste maljavim lišćem i linearnim pripercima, koji su perasto-trepljavi.

Pleme Melissineae.

Rod Melissa (čelina ljubica).

682. **M. officinalis** L. — Po plotovima i kamenjarima oko Vir-Pazara i Plavnice. Cvjeta ljeti.

Rod Hyssopus.

683. **H. officinalis** L. — Po kamenjarima oko Kobiljega dola u grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

67

Rod Nepeta.

684. N. Cataria L. — Po šibljacima i plotovima u grahovskoj nahiji, oko Jabuke. Cvjeta ljeti.

685. N. nuda L. — Po šibljacima i plotovima na podini Jastrebice. Cvjeta ljeti.

Rod Glechoma.

686. G. hederacea L. — Po neobrađenim mjestima oko Vir-Pazara i Rijeke. Cvjeta maja, juna.

Rod Melittis.

687. M. Melissophyllum L. — Po bukovim šumama na Jastrebici. Cvjeta maja, juna.

Rod Lamium (mrtva kopriva).

688. L. amplexicaule L. — Po neobrađenim mjestima i njivama cijele južne Crne Gore. Cvjeta marta, aprila.

689. L. intermedium Fr. — Po istim mjestima oko Ucinja i Bara. Cvjeta s proljeća.

690. L. purpureum L. — Po neobrađenim mjestima cijele južne Crne Gore. Cvjeta s proljeća.

691. L. maculatum L. — Po šibljacima i šumama cijele južne Crne Gore. Cvjeta od aprila do jula.

692. L. bifidum Cyr. — Po šibljacima među Barom i Spičem. Cvjeta od marta do maja.

693. L. album L. — Po šibljacima njeguške i cetinjske na-hije, nu rijetko. Cvjeta s proljeća.

Rod Galeopsis.

694. G. Tetrahit L. — Po bukovim šumama na Jastrebici. Cvjeta od juna do avgusta.

Rod Stachys (čistac).

695. S. italica Mill. (S. salviaefolia Ten.) — Po kamenjarima i pašnjacima oko Ucinja i Sutormana. Cvjeta ljeti.

696. S. germanica L. — Po kamenjarima oko Nikolića, Jabuke i Zagona u grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

*

68

L. ADAMOVIĆ.

697. S. annua L. — Po njivama i docima gotovo cijele južne Crne Gore. Cvjeta maja, juna.

698. S. fragilis Vis. — Po krševima, naročito u osoju na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

699. S. subcrenata Vis. — Po kamenjarima i krševima među Cetinjem i Vir-Pazarom. Cvjeta ljeti.

700. S. menthaefolia Vis. — Po kamenjarima oko Kobiljega dola u grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

701. S. labiosa Bert. — Po kamenjarima i krševima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

702. S. spinulosa Sibt. Sm. — Po docima i neobrađenim mjestima oko Ucinja. Cvjeta juna, jula.

### Rod Betonica.

703. B. Jacquinii G. G. — Po pašnjacima pri vrhu Jastrebice. Cvjeta ljeti.

704. B. Alopecurus L. — Po pašnjacima pri vrhu Jastrebice. Cvjeta ljeti.

### Rod Sideritis.

705. S. romana L. — Po okrajcima puta među Vir-Pazarom i Cetinjem. Cvjeta maja, juna.

706. S. purpurea L. — Po kamenjarima oko Kršca idući ka Kotoru. Cvjeta ljeti.

### Rod Marrubium.

707. M. vulgare L. — Po neobrađenim mjestima gotovo cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

708. M. candidissimum L. — Po kamenjarima i krševima gotovo cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

### Rod Ballota.

709. B. nigra L. — Po neobrađenim mjestima gotovo cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

710. B. rupestris Vis. — Po kamenjarima na Jastrebici i Rumiji Planini. Cvjeta ljeti.

### Rod Leonurus.

711. L. Cardiaca L. — Po neobrađenim mjestima i docima oko Plavnice. Cvjeta ljeti.

69

Rod Phlomis.

712. **Ph. fruticosa.** L. — Po šibljacima i kamenjarima oko Pristana, Volovice i Ucinja. Cvjeta maja, juna.

Pleme Scutellarineae.

Rod Scutellaria.

713. **S. altissima** L. — Po šibljacima među Vir-Pazarom i Cetinjem i oko Plavnice. Cvjeta ljeti.

714. **S. galericulata** L. — Po privlažnim vrbacima oko Plavnice. Cvjeta ljeti.

715. **S. Columnae** All. — Po šibljacima na Rumiji Planini. Cvjeta maja, juna.

Rod Brunella.

716. **B. vulgaris** L. — Po utravljenim mjestima gotovo cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

717. **B. laciniata** Lam. (Prunella alba Pall.) — Na istim mjestima. Cvjeta ljeti.

Pleme Prasieae.

Rod Prasium.

718. **P. majus** L. — Po krševima oko Sutormana i na Rumiji Planini. Cvjeta maja, juna.

Pleme Ajugoideae.

Rod Ajuga.

719. **A. reptans** L. — Po vrbacima oko Plavnice i Rijeke. Cvjeta od maja do jula.

720. **A. genevensis** L. — Po docima i neobrađenim mjestima oko Vir-Pazara, Plavnice i Rijeke. Cvjeta ljeti.

721. **A. Chamaepitys** Schreb. — Po kamenjarima oko Jabuke u grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

Oblik *A. Chia* Schreb. raste na Rumiji Planini.

Rod Teucrium. (dubačac).

722. **T. Arduini** L. — Po kamenjarima gotovo cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

70

L. ADAMOVIĆ.

723. **T. Scordium** L. — Po vrbacima i privlažnim mjestima oko Plavnice. Cvjeta ljeti.

724. **T. Chamaedrys** L. — Po pašnjacima cijele južne Crne Gore. Cvjeta od maja do jula.

725. **T. montanum** L. — Po pašnjacima oko Jabuke, Kobiłjega dola i Nikolića u Grahovu. Cvjeta ljeti.

726. **T. Polium** L. var. *purpurascens* Vis. — Po kamenjarima cijele grahovske nahije. Cvjeta od maja do jula.

## VERBENACEAE.

### Rod Verbena.

727. **V. officinalis** L. — Po neobrađenim mjestima cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

### Rod Vitex (konopljika).

728. **V. Agnus castus** L. — Pokraj voda među Plavnicom i Rijekom. Cvjeta ljeti.

## ACANTHACEAE.

### Rod Acanthus.

729. **A. longifolius** Host. — Po šibljacima i šumarcima gotovo cijele grahovske, njeguške i cetinjske nahije. Cvjeta juna, jula.

730. **A. spinosissimus** Pers. — Po svoj prilici pripada ovoj vrsti onaj akantus, koji raste po neobrađenim mjestima oko Ucinja. Nijesam vidio cvijet. Po lišću rekao bih, da će biti ova vrsta.

## PRIMULACEAE.

### Rod Lysimachia (metilj).

731. **L. Nummularia** L. — Po privlažnim mjestima i potocima cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

732. **L. vulgaris** L. — Po privlažnim mjestima u šumama pod Jastrebicom. Cvjeta ljeti.

### Rod Asterolinum.

733. **A. stellatum** Link. (*Lysimachia Linum stellatum* L.) — Po pašnjacima oko Pristana. Cvjeta aprila, maja.

71

Rod Anagallis (vidovčica).

734. A. arvensis L. — Po docima i njivama cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

735. A. coerulea Schreb. — Po pašnjacima oko Ucinja, Bara, Vir-Pazara i Plavnice. Cvjeta maja, juna.

Rod Androsace.

736. A. maxima L. — Po utravljenim mjestima na podini Pu-
stoga Lisca. Cvjeta maja, juna.

Rod Primula (jaglika).

737. P. acaulis Jacq. — Po šibljacima i šumarcima na Rumiji Planini. Cvjeta marta, aprila.

738. P. suaveolens Bert. (P. Columnae Ten.) — Po šibljacima i pašnjacima na Jastrebici. Pustom Liscu, Rumiji Planini i u go-tovo cijeloj grahovskoj nahiji. Cvjeta od maja do jula.

Rod Cyclamen (skrž).

739. C. neapolitanum Ten. (C. hederifolium Ait.) — Po šibljacima i kamenjarima na Rumiji Planini. Cvjeta s jeseni.

GLOBULARIACEAE.

Rod Globularia.

740. G. bellidifolia Ten. — Po kamenjarima na Rumiji Planini i na Jastrebici i Lovćenu. Cvjeta maja, juna.

PLUMBAGINEAE.

Rod Arméria.

741. A. canescens Host. — Po pašnjacima na podini Jastrebice i na Pustom Liscu. Cvjeta ljeti.

Rod Plumbago.

742. P. europaea L. — Po neobrađenim mjestima i pokraj putova među Vir-Pazarom, Rijekom i Plavnicom. Cvjeta pod jesen.

72

L. ADAMOVIĆ,

Rod Statice.

743. **S. cancellata** Bernh. — Po kamenitim obalama od Pristana ka Ucinju. Cvjeta ljeti.

var. *glabra* Boiss. Običnija nego tipska vrsta.

PLANTAGINACEAE.

Rod Plantago (bokvica).

744. **P. epirota** Hal. — Po planinskim pašnjacima na vrhu Jastrebice. Cvjeta juna, jula.

745. **P. major** L. — Po privlažnim utravljenim mjestima cijele južne Crne Gore. Cvjeta maja, juna.

var. *minima* D. C. — Po vrbacima oko Plavnice.

746. **P. asiatica** L. — Po vrbacima oko Skadarskoga jezera. Cvjeta od maja do jeseni.

747. **P. altissima** Jacq. — Po privlažnim mjestima oko Vir-Pazara i Plavnice. Cvjeta ljeti.

748. **P. Psylium** L. — Po utravljenim mjestima u blizini mora među Barom i Ucinjem. Cvjeta maja, juna.

749. **P. Coronopus** L. — Na istim mjestima uz pređašnju vrstu, od koje je običnija. Cvjeta maja, juna.

750. **P. carinata** Schrad. var. *graminifolia* Kern. — Po sušnim pašnjacima na Pustom Liscu i Rumiji Planini. Cvjeta ljeti.

751. **P. media** L. — Po utravljenim mjestima cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

752. **P. lanceolata** L. — Po utravljenim mjestima cijele južne Crne Gore. Cvjeta od aprila do avgusta.

Vrlo promjenljiva biljka u obliku lišća, evasti i odjeće. Nu gotovo sve te preinake zavise o zemljišnim prilikama, i zato je mnogo umjesnije, te promjene držati za odlike, a nipošto za zasebne vrste.

var. *lanata* Portensch. Lišće uže i manje i kao god i evast pokriveno sitnim maljem. Raste na kamenjarima i sušnim mjestima.

Ovu je odliku Kerner označio kao *P. dalmatica*, nu pošto je Portenschlagov naziv stariji, to ima pravo prednosći nad Kernerovim.

753. **P. argentea** Ch. (*P. victorialis* Poir.) — Po pašnjacima na Jastrebici i Lovćenu. Cvjeta ljeti.

73

B. Monochlamydeae.

PHYTOLACCACEAE.

Rod Phytolacca (grozdboja; kermes).

754. Ph. decandra L. — Po vinogradima i pokraj plotova oko Ucinja, Bara i Rijeke. Cvjeta ljeti.

AMARANTHACEAE.

Rod Amaranthus (štir).

755. A. retroflexus L. — Po utravljenim mjestima cijeloga ernogorskog primorja. Cvjeta ljeti.

Rod Albersia.

756. A. Blitum Kth. — Po neobrađenim mjestima cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

Rod Polycnemum.

757. P. arvense L. — Po neobrađenim mjestima oko Plavnice, Golubovaca, Vir-Pazara i Sutormana. Cvjeta od juna do septembra.

758. P. majus A. Br. — Pokraj putova, po docima i njivama među Barom i Ucinjem. Cvjeta ljeti.

Razlikuje se od gornje vrste naročito znatnije dužim pripercima.

CHENOPODIACEAE.

Pleme Salicornieae.

Rod Salicornia.

759. S. herbacea L. — Po bočatnim i slanim baruštinama pokraj mora među Barom i Ucinjem. Cvjeta pod jesen.

Pleme Salsolaceae.

Rod Salsola.

760. S. Soda L. — Po privlažnim pržinama pokraj mora među Barom i Ucinjem. Cvjeta ljeti.

761. S. Kali L. — Po istim mjestima uz pređašnju vrstu, od koje je običnija. Cvjeta ljeti.

74

L. ADAMOVIĆ,

Rod Schoberia.

762. Sch. maritima C. A. M. (Suaeda maritima M. T.; Salsola maritima M. B.) — Po privlažnim mjestima pokraj mora među Barom i Ucinjem. Cvjeta s jeseni.

763. Sch. salsa C. A. M. (Suaeda salsa L., Chenopodium salsum L.) — Po istim mjestima. Cvjeta avgusta, septembra.

764. Sch. fruticosa C. A. M. (Suaeda fruticosa Forsk. — Sal-sola fruticosa L. — Chenopodium fruticosum All.) — Po primor-skim kamenjarima i pržinama među Barom i Ucinjem, nu vrlo rijetko. Cvjeta ljeti.

Razlikuje se od gornjih dviju vrsta višim uzrastom, gotovo drvenastom stabljikom i lišćem, koje je valjkasto, a poređano je kao crijepovi.

Pleme Chenopodieae.

Rod Chenopodium.

765. Ch. hybridum L. — Po neobrađenim mjestima i oko kuća među Plavnicom i Rijekom. Cvjeta ljeti.

766. Ch. opulifolium L. — Pokraj putova i kuća među Golu-bovcima i Plavnicom. Cvjeta ljeti.

767. Ch. album L. — Na istim mjestima uz pređašnju vrstu. Cvjeta od jula do septembra.

768. Ch. murale L. — Pokraj plotova i zidina oko Rijeke i Vir-Pazara. Cvjeta ljeti.

769. Ch. Vulvaria L. — Po utravljenim neobrađenim mjestima oko Ucinja. Cvjeta ljeti.

Rod Ambrina.

770. A. Botrys Moq. (Chenopodium Botrys L.) — Po pržina-stim privlažnim mjestima među Vir-Pazaram i Rijekom. Cvjeta od jula do septembra.

Rod Blitum.

771. Bl. glaucum Koch. — Po privlažnim mjestima među Plavnicom i Vir-Pazarom. Cvjeta ljeti.

Rod Agatophyton.

772. A. Bonus Henricus Moq. (Chenopodium Bonus Henricus L., Blitum Bonus Henricus C. A. M., Orthosporum Bonus Henricus

75

Necs.) — Po planinskim tórovima i trlima na Jastrebici i Lovćenu. Cvjeta od maja do avgusta.

Pastiri vare ovo zelje i jedu ga. Da li je tu oko torova zaista
samoniklo ili je nekad presađeno sa viših planina ili slučajno
samom stokom preneseno?

Rod Beta (evekla; blitva).

773. **B. maritima** L. — Po pržinama pokraj mora među Barom i Ucinjem. Cvjeta ljeti.

774. B. Cicla L. — Sadi se po cijeloj južnoj Crnoj Gori, a vrlo često zadivlja i raste samonikla. Cvjeta ljeti.

775. B. vulgaris L. — Sadi se u više odlika po cijeloj južnoj Crnoj Gori. Cvjeta ljeti.

Rod Camphorosma.

776. C. monspeliaca L. — Po privlažnim mjestima pokraj mora među Barom i Ucinjem. Cvjeta ljeti.

Pleme Atripliceae.

Rod Spinacia (spinač).

777. S. oleracea L. — Sadi se često oko Ucinja, gdje po docima ponekad i zadivlja. Cvjeta ljeti.

Rod Atriplex (loboda).

778. A. hortensis L. — Po svima baštama i docima crnogorskoga primorja. Cvjeta ljeti.

779. A. litoralis L. — Po pržinama pokraj mora među Barom i Ucinjem. Cvjeta ljeti.

780. A. patula L. — Po neobrađenim mjestima oko Plavnice, Rijeke, Vir-Pazara, Bara, Ucinja. Cvjeta ljeti.

781. A. hastata L. — Po istim mjestima uz pređašnju vrstu, nu mnogo rjeđe. Cvjeta ljeti.

Rod Halimus.

782. H. portulacoides Wallr. (Obione portulacoides Moq.) — Po privlažnim pržinama pokraj mora, među Barom i Ucinjem. Cvjeta ljeti.

76

L. ADAMOVIĆ.

### CYNOCRAMBACEAE.

#### Rod Thelygonum.

783. **Th. Cynocrambe** L. — Po zidinama i međama oko Bara i Ucinja. Cvjeta aprila, maja,

### POLYGONACEAE.

#### Rod Rumex (štavelj).

784. **R. scutatus** L. — Po planinskim pašnjacima na vrhu Jastrebice. Cvjeta ljeti.

785. **R. tuberosus** L. — Po osojnim pašnjacima i šibljacima na podini Jastrebice. Cvjeta ljeti.

786. **R. Acetosella** L. — Po pašnjacima cijeloga zagorja južne Crne Gore. Cvjeta od maja do avgusta.

var. *multifidus* L. — Po istim mjestima uz tipsku vrstu.

787. **R. Acetosa** L. — Po pašnjacima gotovo cijele južne Crne Gore. Cvjeta od maja do jula.

788. **R. pulcher** L. — Po docima i neobrađenim mjestima gotovo cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

789. **R. conglomeratus** Murr. — Po neobrađenim mjestima gotovo cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

790. **R. crispus** L. — Po pašnjacima i livadama oko Plavnice. Cvjeta ljeti.

791. **R. Patientia** L. — Po vrbacima i livadama među Golubovcima i Plavnicom. Cvjeta ljeti.

792. **R. aquaticus** L. — Pokraj voda među Vir-Pazarom i Plavnicom. Cvjeta ljeti.

793. **R. alpinus** L. — Pokraj trla i torova na Pustom Liscu i Jastrebici. Narodno ime „raven“ Cvjeta ljeti.

#### Rod Polygonum.

794. **P. amphibium** L. var. *natans* Koch. — Po vodi Skadar-skoga Blata oko Plavnice. Cvjeta ljeti.

795. **P. maritimum** L. — Po privlažnim mjestima pokraj mora oko Ucinja. Cvjeta ljeti.

796. **P. aviculare** L. var. *litorale* Link. — Pokraj putova cijelogota crnogorskog primorja. Cvjeta ljeti.

797. **P. Bellardii** All. — Po utravljenim mjestima oko Bara, Ucinja i Vir-Pazara. Cvjeta ljeti.

77

798. P. dumetorum L. — Po šibljacima i vrbacima oko Vir-Pazara. Cvjeta ljeti.

799. P. Convolvulus L. — Po docima i njivama oko Bara i Ucinja. (Cvjeta ljeti.

Rod Fagopyrum (eljda).

800. F. esculentum Pers. — Sadi se ovdje ondje u grahovskoj nahiji, a ponegdje i zadivlja. Cvjeta ljeti.

THYMELEACEAE.

Rod Daphne.

801. D. glandulosa Bert. — Po planinskim kamenjarima na vrhu Jastrebice. Cvjeta maja, juna.

SANTALACEAE.

Rod Osyris.

802. O. alba L. — Po plotovima i neobrađenim mjestima oko Ucinja. (Vjeta maja, juna.

Rod Thesium.

803. Th. Parnassi D. C. — Po kamenjarima na Pustom Liscu i Lovćenu. Cvjeta ljeti.

804. Th. divaricatum Jan. — Po pašnjacima gotovo cijele grahovske nahije. Cvjeta s proljeća.

LAURACEAE.

Rod Laurus (lovorika).

805. L. nobilis L. — Po šibljacima među Toponicom i Spičem. Cvjeta marta, aprila.

ARISTOLOCHIACEAE.

Rod Aristolochia (vučja jabuka).

806. A. rotunda L. — Po livadama među Toponicom i Spičem. (Vjeta aprila, maja.

807. A. pallida W. K. — Po šibljacima oko Kobiljega dola u grahovskoj nahiji. (Vjeta maja, juna.

78

L. ADAMOVIĆ.

808. **A. Clematitis** L. — Po šibljacima i kamenjarima među Vir-Pazarom i Cetinjem. Cvjeta maja, juna.

Rod Asarum (kopitnjak).

809. **A. europaeum** L. var. *caucasicum* D. C. — Po osojnim kamenitim šibljacima i šumarcima na Rumiji Planini. Cvjeta marta, aprila.

EUPHORBIACEAE.

Rod Euphorbia (mliječer).

810. **E. Peplis** L. — Po utravljenim pržinama pokraj mora oko Bara i Ucinja. Cvjeta maja, juna.

811. **E. Chamaesyce** L. — Po docima i baštama oko Vir-Pazar, Bara i Ucinja. Cvjeta ljeti.

812. **E. helioscopia** L. — Po njivama, docima, baštama i neobrađenim mjestima cijele južne Crne Gore. (Vjeta od marta do jula.

813. **E. stricta** L. — Po vrbacima i šibljacima među Rijekom i Plavnicom. (Vjeta ljeti.

814. **E. platyphylla** L. — Po privlažnim livadama i vrbacima oko Rijeke i Plavnice. (Vjeta ljeti.

815. **E. capitulata** Rehb. — Po planinskim pašnjacima na vrhu Jastrebice. (Vjeta ljeti.

816. **E. spinosa** L. — Po kamenjarima oko Sutormana i na Rumiji Planini a i u cijeloj grahovskoj nahiji. Cvjeta od marta do juna.

817. **E. Wulfenii** Hpe. (*E. reneta* Wulf.) — Po krševima oko Vir-Pazara. Cvjeta aprila, maja.

Sva je prilika, da ovoj vrsti pripada „*E. dendroides*“ koju Pančić (Elenchus plant. et c. p. 83.) navodi „in rupestribus ad Ostrog, ad coenobium S. Stephani Moračae et ad Vir“. — Ja sam pažljivo obilazio krševe i kamenjare oko Vir-Pazara, nu nigdje nijesam mogao naići na drugi mliječer, nego samo na *E. Wulfenii*. Pošto je poznato, da *E. dendroides* raste samo na vrlo toplim primorskim krševima (u Dalmaciji n. pr. samo oko Dubrovnika, na Pelješcu, Palagruži i još nekim ostrvima), to je go-tovo sigurno, da je Pančić pobrkao te dvije vrste, o kojima ovdje govorim.

818. **E. fragifera** Jan. — Po šibljacima i kamenjarima oko Vir-Pazara. Sutormana, Cetinja i Grahova. Cvjeta maja, juna.

79

819. E. peploides Gouan. — Po neobrađenim utravljenim mjestima oko Ucinja. (Vjeta ljeti.

820. E. exigua L. — Po kamenitim pašnjacima oko Ucinja, Bara i Toponice. Cvjeta aprila, maja.

821. E. Peplus L. — Po njivama, docima i baštama gotovo cijeloga crnogorskog primorja. (Vjeta ljeti.

822. E. falcata L. — Po kamenjarima i pašnjacima oko Vir-Pazara i Plavnice. Cvjeta s proljeća.

823. E. Paralias L. — Pokraj mora među Spičem i Toponicom i oko Ucinja. (Vjeta ljeti.

824. E. Cyparissias L. — Po kamenjarima gotovo cijele grahovske nahije. (Vjeta maja, juna.

Rod Mercurialis.

825. M. ovata Stern. — Po bukovim šumama na Jastrebici. (Vjeta ljeti.

826. M. annua L. — Po neobrađenim mjestima i docima oko Kršca, Njeguša, (etinja, Bara i Ucinja. Cvjeta gotovo cijele godine.

Rod Crozophora.

827. C. tinctoria L. — Po vinogradima i docima oko Ucinja. (Vjeta ljeti.

Rod Buxus (šimšir).

828. B. sempervirens L. — Sadi se gdjegdje po baštama. Po kazivanju Skadrana raste šimšir samonikao na krševima oko crnogorske granice. a to nije nevjerojatno, jer je poznato, da k jugu od Skadra zaista raste šimšir potpuno samonikao.

URTICACEAE.

Rod Urtica (kopriva).

829. U. glabrata Clem. — Po bukovim šumama i kamenjarima na Jastrebici. (Vjeta ljeti.

830. U. pilulifera L. — Po neobrađenim mjestima oko Toponice, Bara i Ucinja. (Vjeta ljeti.

831. U. membranacea Poir. — Po docima i pokraj putova oko Rijeke. (Vjeta ljeti.

832. U. urens L. — Po neobrađenim mjestima gotovo cijele južne Crne Gore. (Vjeta ljeti.

80

L. ADAMOVIĆ,

833. **U. dioica** L. — Na istim mjestima uz pređašnju vrstu Cvjeta ljeti.

Rod **Parietaria** (drijenak).

834. P. ramiflora Rechb. — Po zidovima i međama oko Ucinja. Bara, Vir-Pazara i Rijeke. Cvjeta ljeti.

835. P. erecta M. K. — Po neobrađenim mjestima oko Njeguša i u cijeloj grahovskoj nahiji. Cvjeta ljeti.

MORACEAE.

Pleme Moroideae.

Rod Morus (murva).

836. M. alba L. — Po baštama cijeloga ernogorskog primorja. (Cvjeta maja, juna.

837. M. nigra L. — Sadi se po baštama, nu mnogo rjede nego gornja vrsta. Czjeta maja, juna.

Rod Broussonetia.

838. B. papyrifera L. — Sadi se gdjegdje po baštama u Ucinju. Cetinju i Baru. Cvjeta aprila, maja.

Rod Ficus (smokva).

839. F. Carica L. — Sadi se po baštama cijeloga ernogorskog primorja, a raste i samonikla na krševima oko Vir-Pazara. Sutormana i Krsea. Cvjeta ljeti.

Pleme Cannaboideae.

Rod Cannabis (konoplja).

840. C. sativa L. — Rijetko, se gdje sadi u manjoj količini. Pojedini primjerci rastu samonikli oko Ucinja i Plavnice. Cvjeta ljeti.

Rod Humulus (hmelj).

841. H. Lupulus L. — Po vrbacima i plotovima oko Plavnice. Cvjeta ljeti.

SALICACEAE.

Rod Salix (vrba).

842. S. fragilis L. — Po vrbacima oko Skadarskoga Blata. Cvjeta marta, aprila.

82

L. ADAMOVIĆ,

855. C. Colurna L. — Po šibljacima i šumarcima na podini Pustoga Lisca. Narodno ime „divoljeska“ i „šemišljika“. Cvjeta aprila.

Rod Alnus (jova).

856. A. glutinosa Gaertn. — Po vrbacima oko Plavnice i Rijeke. Cvjeta aprila.

## FAGACEAE.

Rod Fagus (bukva).

857. F. silvatica L. — Po šumama na Pustom Liscu, Jastrebici i Lovćenu. Cvjeta aprila, maja.

Rod Quercus (hrast).

858. Q. macedonica Grsb. — Po šibljacima i šumarcima pod Pustim Liscem. Cvjeta maja.

859. Q. pubescens Willd. — Po šibljacima cijele grahovske nahije. Cvjeta aprila, maja.

860. Q. Cerris L. — Po šumama na Pustom Liscu i Rumiji Planini. Cvjeta maja.

861. Q. Flex L. — Po krševima oko Vir-Pazara i više Spiča. Cvjeta aprila, maja.

## ULMACEAE.

Rod Ulmus (brijest).

862. U. campestris L. — Po šumama na Rumiji Planini, Jastrebici i Pustom Liscu. Cvjeta marta, aprila.

Rod Celtis (košćela).

863. C. australis L. — Po krševima više Vir-Pazara, a i inače u baštama po primorju. Cvjeta maja.

## CONIFERAE.

Rod Pinus (bor).

864. P. leucodermis Ant. — Po nepristupnim stijenama Velikoga Stirovnika na Lovćenu i na Jastrebici. Cvjeta maja, juna.

865. P. nigra Arn. — Po šumama pod Jastrebicom, idući ka Grahovu. Cvjeta maja, juna.

84

L. ADAMOVIĆ,

876. P. fluitans Roth. — Na istim mjestima uz pređašnju vrstu.
Cvjeta ljeti.

Rod Zannichelia.

877. Z. major Boengh. — U vodi Skadarskoga Blata blizu
Plavnice. Cvjeta ljeti.

NAJADACEAE.

Rod Posidonia.

878. P. Caulini Koen. — U samom moru blizu Bara i Ucinja.
Cvjeta marta, aprila.

TYPHACEAE.

Rod Typha (rogoza).

879. T. latifolia L. — Po barama i ritovima oko Plavnice.
Cvjeta ljeti.

AROIDEAE.

Rod Arum (kozalac).

880. A. italicum Lam. — Po šibljacima i kamenjarima oko
Sutormana među Spičem i Toponicom. Cvjeta aprila, maja.

881. A. orientale M. B. — Po kamenjarima oko Krsca, Nje-
guša i na podini Jastrebice. Cvjeta aprila, maja.

ORCHIDEAE.

Rod Orchis.

882. O. provincialis Balb. — Po šibljacima među Spičem i
Toponicom. Cvjeta marta, aprila.

883. O. quadripunctata Cyr. — Po istim mjestima uz gornju
vrstu, s kojom cvjeta u isto vrijeme.

Rod Anacamptis.

884. A. pyramidalis (L.) Rich. — Po šibljacima među Spičem
i Toponicom. Cvjeta aprila, maja.

Rod Gymnadenia.

885. G. conopea (L.) R. Br. — Po šibljacima i šumama na
Rumiji Planini. Cvjeta maja, juna.

85

Primjedba. Po obliku gomolja čini se da ovdje raste i druga vrsta, t. j. G. albida (L.) Rich., nu nijesam je zatekao nigdje u cvijetu.

Rod Ophrys (pčelica).

886. O. Bertolonii Mor. — Po šibljacima među Spičem i Toponicom. Cvjeta aprila, maja.

Rod Serapias.

887. S. Lingua L. — Po privlažnim livadama oko Vir-Pazara i Plavnice. Cvjeta maja, juna.

Rod Cephalanthera.

888. C. ensifolia (L.) Rich. — Po bukovim šumama na Jastrebici. Cvjeta maja, juna.

Rod Epipactis.

889. E. latifolia All. — Po bukovim šumama na Jastrebici. Cvjeta maja, juna.

Rod Neottia.

890. N. Nidus Avis Rich. — Po bukovim šumama na Jastrebici. Cvjeta maja, juna.

IRIDACEAE.

Rod Crocus (kaćunak).

891. C. Weldenii Vis. — Po kamenjarima više Krsca, na podini Lovćena i Jastrebice. Cvjeta marta, aprila.

AMARYLLIDACEAE.

Rod Leucojum.

892. L. aestivum L. — Po privlažnim livadama i barama oko Vir-Pazara. Cvjeta aprila, maja.

Rod Narcissus (sunovrat).

893. N. radiiflorus Salisb. — Po osojnim kamenjarima na Romiji Planini. Cvjeta aprila, maja.

86

L. ADAMOVIĆ,

## ASPARAGAČEAE.

Rod Asparagus (sparožina).

894. A. acutifolius L. — Po šibljacima na podini Rumije Planine i na Sutormanu. Cvjeta septembra.

Rod Polygonatum.

895. P. multiflorum All. — Po kamenitim bukovim šumama na Jastrebici i Lovćenu. Cvjeta maja, juna.

Rod Smilax (tetivika).

896. S. aspera L. — Po šibljacima među Spičem i Toponicom. Cvjeta septembra.

Rod Ruscus (koštrika).

897. R. aculeatus L. — Po šibljacima i šumama na Rumiji Planini. Cvjeta maja, juna.

## DIOSCOREAE.

Rod Tamus (kuka).

898. T. communis L. — Po šibljacima na podini Rumije Planine. Cvjeta maja, juna.

## LILIACEAE.

Rod Tulipa (lala).

899. T. Grisebachiana Pantcs. — Po osojnim bukovim šumama na Rumiji Planini. Cvjeta maja, juna.

Rod Fritillaria.

900. F. neglecta Parl. — Po bukovim šumama na Jastrebici. Cvjeta maja, juna.

Rod Lilium (lijer).

901. L. Martagon L. — Po šibljacima i bukovim šumama na Jastrebici i Pustom Liscu. Cvjeta maja, juna.

Rod Asphodelus (čepljez).

902. A. microcarpus Viv. — Po kamenjarima oko Ucinja. Cvjeta aprila, maja.

Rod Asphodeline.

903. A. lutea Rchb. — Ro kamenjarima među Cetinjem i Vir-Pazarom. Cvjeta maja, juna.

87

Rod Anthericum.

904. A. Liliago L. — Po šibljacima i kamenjarima na podini Jastrebice. Cvjeta maja, juna.

Rod Ornithogalum (ptičje mlijeko).

905. O. exscapum Ten. — Po kamenitim šibljacima više Krseca. Cvjeta aprila, maja.

Rod Scilla.

906. S. pratensis W. K. — Po kamenjarima u bukovim šumama na Jastrebici. Cvjeta juna, jula.

Rod Allium (luk).

907. A. flavum L. — Po kamenjarima na Jastrebici i Rumiji Planini. Cvjeta ljeti.

908. A. pulchellum Don. — Po kamenjarima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

909. A. margaritaceum Sibth. — Po kamenjarima oko Krseca i više Vir-Pazara. Cvjeta ljeti.

Rod Muscari (lužana).

910. M. neglectum Guss. — Po kamenjarima među Spičem i Toponicom. Cvjeta marta, aprila.

911. M. botryoides Mill. — Po bukovim šumama na Rumiji Planini. Cvjeta maja.

Poneki primjerak pokazuje prelaske ka obliku M. Kernerii March.

912. M. comosum Mill. — Po kamenjarima i šibljacima oko Kobiljega dola, Jabuke i Zagona u grahovskoj nahiji. Cvjeta maja, juna.

COLCHICACEAE.

Rod Colchicum (kaćun).

913. C. Bertolonii Stev. — Po kamenjarima i šibljacima na Rumiji Planini. Cvjeta marta, aprila.

JUNCACEAE.

Rod Juncus (sita).

914. J. maritimus Lam. — Po barama oko Skadarskoga Blata među Plavnicom i Rijekom. Cvjeta ljeti.

88

L. ADAMOVIĆ,

Rod Luzula.

915. L. Forsteri D. C. — Po šibljacima više Vir-Pazara, idući ka Cetinju. Cvjeta s proljeća.

916. L. campestris D. C. — Uz pređašnju vrstu, a inače i na Sutormanu. Cvjeta aprila, maja.

CYPERACEAE.

Rod Cyperus (šilj).

917. C. rotundus L. — Po barama i ritovima oko Skadarskoga Blata blizu Plavnice. Cvjeta ljeti.

918. C. olivaris Targ. — Po docima i neobrađenim mjestima među Spičem i Toponicom i oko Ucinja. Cvjeta od juna do oktobra.

Rod Scirpus.

919. S. maritimus L. — Pokraj morske obale oko Ucinja. Cvjeta ljeti.

920. S. lacustris L. — Po barama i ritovima oko Vir-Pazara. Cvjeta ljeti.

Rod Schoenus.

921. Sch. nigricans L. — Po kamenjarima i livadama među Spičem i Toponicom. Cvjeta aprila, maja.

Rod Holoschoenus.

922. H. vulgaris Link. (Scirpus Holoschoenus L.) — Po barama i ritovima oko Bara, Ucinja i Skadarskoga Blata. Cvjeta ljeti.

Rod Dichostylis.

923. D. Micheliana N. ab E. (Scirpus Michelianus L.) — Po barama oko Plavnice i Rijeke. Cvjeta ljeti.

Rod Heleocharis.

924. H. palustris R. S. — Po barama i ritovima oko Plavnice i Rijeke. Cvjeta od maja do jula.

Rod Fimbristylis.

925. F. dichotoma Vahl. — Po barama i ritovima oko Plavnice. Cvjeta ljeti.

89

Rod Blysmus.

926. **B. compressus** Panz. — Po pašnjacima na Lovćenu. Cvjeta od jula do septembra.

Rod Carex (šaša).

927. **C. distans** L. — Po livadama u okolini Ucinja. Cvjeta od aprila do juna.

928. **C. divisa** Huds. — Po utravljenim mjestima oko Bara. Cvjeta ljeti.

929. **C. Halleriana** Asso. — Po kamenjarima oko Bara i Vir-Pazara. Cvjeta marta, aprila.

930. **C. laevis** Kit. — Po planinskim pašnjacima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

931. **C. ferruginea** Scop. — Po planinskim pašnjacima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

GRAMINACEAE.

Rod Zea (kukuruz).

932. **Z. Mays** L. — Sadi se svagdje po cijeloj južnoj Crnoj Gori. Cvjeta ljeti.

Rod Pollinia.

933. **P. Gryllus** Spr. (*Andropogon Gryllus* L.) — Po kamenjarima na podini Rumije Planine. Cvjeta maja, juna.

Rod Andropogon (đipovina).

934. **A. Ischaemum** L. — Po pašnjacima cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

935. **A. pubescens** Vis. — Po kamenjarima oko Krsca, Njeguša, Cetinja i Vir-Pazara. Cvjeta ljeti.

Rod Sorghum (sijerak).

936. **S. halepense** Pers. — Po njivama i docima cijeloga crno-gorskoga primorja. Cvjeta ljeti.

937. **S. saccharatum** Pers. — Sadi se po njivama ovdje ondje. Cvjeta ljeti.

938. **S. cernuum** W. — Sadi se uz pređašnju vrstu ili zasebno. Cvjeta ljeti.

939. **S. vulgare** Pers. — Sadi se uz pređašnje dvije vrste ili zasebno. Cvjeta ljeti.

90

L. ADAMOVIĆ,

Rod Digitaria.

940. **D. sanguinalis** Scop. — Po docima i njivama oko Vir-Pazara. Cvjeta ljeti.

Rod Setaria (muhar).

941. S. verticillata P. B. — Po njivama, baštama i docima gotovo cijele južne Crne Gore. Cvjeta ljeti.

942. S. glauca P. B. — Uz pređašnju vrstu, na istim mjestima. Cvjeta ljeti.

943. S. viridis P. B. — Uz pređašnju vrstu, na istim mjestima. Cvjeta ljeti.

Rod Anthoxanthum.

944. A. odoratum L. — Po livadama i pašnjacima cijele južne Crne Gore. Cvjeta maja, juna.

Rod Alopecurus.

945. A. utriculatus Pers. — Po livadama oko Plavnice i Go-lubovaca. Cvjeta maja, juna.

946. A. agrestis L. — Po livadama i pašnjacima oko Plav-nice. Cvjeta maja, juna.

Rod Phleum.

947. Ph. nodosum L. — Po pašnjacima oko Cetinja i Vir-Pazara. Cvjeta ljeti.

948. Ph. echinatum Host. — Po pašnjacima među Spičem i Toponicom. Cvjeta aprila, maja.

949. Ph. tenue Schrad. — Na istim mjestima uz gornju vrstu. Cvjeta maja, juna.

Rod Cynodon (troskut).

950. C. Dactylon Pers. — Po putovima, docima i neobrađenim mjestima. Cvjeta od juna do jeseni.

Rod Agrostis.

951. A. verticillata Vill. — Po livadama oko Bara, Ucinja i Plavnice. Cvjeta maja, juna.

952. A. stolonifera L. — Uz pređašnju vrstu na istim mje-stima. Cvjeta ljeti.

Rod Lagurus.

953. L. ovatus L. — Po pašnjacima među Spičem i Toponi-com. Cvjeta ljeti.

91

Rod Calamagrostis.

954. C. varia Schr. — Po kamenjarima pri vrhu Jastrebice.
 Cvjeta ljeti.

Rod Stipa (kovilje).

955. S. Grafiana Stev. — Po kamenjarima na Pustom Liscu.
oko Kobiljega dola, Jabuke, Nikolića u grahovskoj nahiji i oko
Sutormana i na Rumiji Planini. Cvjeta maja, juna.

Rod Lasiagrostis (viš).

956. L. Calamagrostis Lnk. — Po krševima na podini Jastrebice i na Pustom Liscu. Cvjeta maja, juna.

Rod Phragmites (ševar).

957. Ph. communis (L.) Trin. — Po ritovima i barama oko
Plavnice. Cvjeta pod jesen.

Rod Briza (biseri).

958. B. maxima L. — Po kamenjarima i pašnjacima cijeloga primorja. Cvjeta aprila, maja.

Rod Eragrostis.

959. E. pilosa P. B. — Po docima i baštama oko Bara i Ucinja.
Cvjeta ljeti.

960. E. megastachya Link. — Po sličnim mjestima uz gornju vrstu. Cvjeta ljeti.

Rod Poa (vlasnjača).

961. P. cenisia All. — Po pašnjacima i kamenjarima na Jastrebici. Cvjeta ljeti,

962. P. concinna Gand. — Po krševima i kamenjarima na Jastrebici. Cvjeta maja, juna.

963. P. attica Boiss. — Po pašnjacima cijele južne Crne Gore.
Cvjeta od aprila do juna.

Rod Glyceria.

964. S. distans Wahlbg. — Po privlažnim mjestima oko Bara i Ucinja. Cvjeta ljeti.

Rod Catabrosa.

965. C. aquatica P. B. — Po barama i ritovima oko Skadar-
skoga Blata blizu Vir-Pazara. Cvjeta ljeti.

92

L. ADAMOVIĆ,

Rod Festuca.

966. F. croatica Kern. — Po pašnjacima i šumama na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

967. F. dalmatica Hack. — Po kamenjarima više Vir-Pazara idući ka Cetinju. Cvjeta maja, juna.

Rod Vulpia.

968. V. ciliata Guss. — Po kamenjarima oko Bara, Vir-Pazara i Rijeke. Cvjeta aprila, maja.

Rod Bromus.

969. B. madritensis L. — Po utravljenim mjestima oko Vir-Pazara i Plavnice. Cvjeta maja, juna.

970. B. squarrosus L. — Po pašnjacima cijele južne Crne Gore. Cvjeta maja, juna.

Rod Brachypodium.

971. B. distachyon R. S. — Po pašnjacima među Spičem i Toponicom. Cvjeta maja, juna.

Rod Cynosurus.

972. C. echinatus L. — Po pašnjacima i šibljacima oko Krsca, Njeguša, Cetinja, na Sutormanu i Rumiji Planini. Cvjeta maja, juna.

Rod Dactylis.

973. D. hispanica Rth. — Po pašnjacima među Spičem i Toponicom i oko Ucinja. Cvjeta maja, juna.

Rod Koeleria.

974. K. grandiflora Bert. — Po kamenjarima na Jastrebici. Cvjeta jula, jula.

975. K. phleoides Gand. — Po pašnjacima cijeloga primorja. Cvjeta od aprila do jula.

Rod Aïra.

976. A. capillaris Host. — Po kamenjarima oko Bara, Ucinja i Vir-Pazara. Cvjeta maja, juna.

Rod Arrhenatherum.

977. A. elatius M. K. — Po livadama oko Bara i Ucinja. Cvjeta maja, juna.

GRAĐA ZA FLORU KRAJJEVINE CRNE GORE.

93

Rod Avenastrum.

978. A. Vierhapperii m. nova spec. 24

Po krševima na vrhu Jastrebice. Cvjeta juna, jula.

Dugovječna oštrikava biljka. Korijen je granat i pravi guste busenove. Lišće oštrikavo, ivicom sušno i sićušno reckasto. Rukavci su glatki i sušni. Gornje je lišće pri osnovi suženo. Metlica je vrlo zbivena, grane su joj kratke i guste. Klasci su maljavi. Pljeve i pljevice nejednake su dužine i postepeno zatanjene.

Ova vrsta drži gotovo sredinu između A. compactum i A. Blavii.
Od prve se razlikuje uzrastom, oštrikavošću i manjom metlicom.
Od A. Blavii, kojoj više liči, razlikuje se nižim uzrastom, širim
lišćem, oblikom pljeve i pljevice. Posvećujem ovu lijepu vrstu
svome prijatelju prof. dru. F. Vierhapperu, monografu ovoga
roda.

Rod Avena (ovas; zob).

979. A. fatua L. — Po utravljenim mjestima cijeloga crno-
gorskog primorja. Cvjeta aprila, maja.

Rod Melica.

980. M. ciliata L. — Po kamenjarima cijele grahovske nahije.
Cvjeta ljeti.

Rod Sesleria.

981. S. nitida Ten. var. stcnophylla Beck. — Po krševima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

982. S. robusta Sch. N. K. — Po krševima i kamenjarima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

983. S. tenuifolia Schrad. (S. marginata Grsb.) — Po krševima na Jastrebici. Cvjeta ljeti.

Rod Haynaldia.

984. H. villosa M. B. — Po pašnjacima cijele grahovske na-
hije. Cvjeta maja, juna.

Rod Triticum (pšenica).

985. T. vulgare L. — Sadi se po cijeloj Crnoj Gori u više odlika (T. Spelta L.; T. monococcum L.; T. dicoccum Schrk.; T. turgidum L.; T. durum Dsf. i dr.). Cvjeta juna.

Rod Agropyrum (pirevina).

986. A. pungens R. S. — Po pržinama pokraj mora oko Bara i Ucinja. Cvjeta ljeti.

Nauk o stanici i problem baštinjenja.

*Primljeno u sjednici razreda matematičko-prirodoslovnoga Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti dne 13. decembra 1912.*

NAPISAO DR. AUREL FORENBACHER.

Ob nicht Natur zuletzt sich doch ergründe?
*Goethe*.

Posljednjih nekoliko decenija zavirismo dublje u unutarnju građu stanice. Za onoga, koji pozna rezultate citologičkih istraživanja, neoboriva je činjenica, da svaka teorija o baštinjenju treba danas biti osnovana na nauku o stanici i da s njim ne smije biti u opreci. „Eine Vererbungstheorie muss mit der Zellentheorie in Uebereinstimmung zu bringen sein. Wer die Pan-genesis *Darwins*, *Galtonus* Lehre vom Stirp, die Idioplasmatheorie *Nägelis*, die Keimplasma- und die Mosaiktheorie auf ihren Er-klärungswert und ihre Berechtigung prüfen will, wird sich daher stets vor die Frage gestellt sehen: Wie lassen sich diese Lehren mit unserer Auffassung von der Organisation und der Funktion der Zelle vereinen?" pisa još godine 1894. *Oskar Hertwig*¹, dok se u novije doba (1905.) slično izrazi i *K. Heider*², kada reče: „Auf dem Standpunkte der Zellentheorie stehend, müssen wir in den Vererbungserscheinungen Phänomene erblicken. welche in letzter Linie ihre Erklärung in Vorgängen des Zellenlebens finden müssen." Prema rečenome kušat ću prikazati u krupnim certama današnje stanje nauka o stanici. ne bih li bar donekle rasvijetlio i problem baštinjenja.

¹ Zeit- und Streitfragen der Biologie. Heft I. Präformation oder Epi-genese. Jena 1894.

² Vererbung und Chromosomen. Vortrag gehalten am 27. Sept. 1905 in der Gesamtsitzung der beiden wissenschaftlichen Hauptgruppen der 77. Versammlung deutscher Naturforscher und Ärzte zu Meran. Jena 1906., str. 2.

B. J. A. 195.

7

98

A. FORENBACHER,

(2)

U doba, kada su još znatni istraživaoci¹ držali, da se kod svakoga staničnog dijeljenja jezgra otapa pa da se jezgre stanica-kćeri nanovo stvaraju, nijesu se trebale hipoteze o baštinjenju osvrtati na jezgru. Tražiše li, kako je kod statuiranja svoje hipoteze o pangenezi učinio i *Charles Darwin* shvativši ispravno. zadaću, histologičko ishodište, to im ga davaše u najboljem slučaju tek stanično tijelo kao cjelina, budući da o njem već bijaše poznato, da se dijeljenjem umnaža i da proizlazi samo od sebi jednakoga. Tek sredinom sedamdesetih godina prošloga stoljeća bude napokon utvrđeno, da se ni stanične jezgre iznova ne stvaraju, nego da su uvijek produkti dijeljenja drugih staničnih jezgara. *Virchowovu* krilaticu: „Omnis cellula e cellula“ zamijenila je *Flemmingogova*: Omnis nucleus e nucleo“. Da smo dobili dublji pogled u pojavè, što prate dijeljenje stanice i jezgre, bile su odlučne u prvome redu radnje, kojima nas obdariše O. Bütschli, O. Hertwig, Eduard van Beneden, W. Flemming, H. Fol, M. Nussbaum, R. Hertwig, pa napose E. Strasburger², a od ne manje važnosti bilo je i usavršenje optičkih instrumenata, što napose nauka zahvaljuje geniju *Ernsta Abbea*. Što prije god. 1870. ne mogaše izvježbano oko u živom staničnom tijelu razlikovati, moglo se jedan decenij poslije svakome početniku već u prvim urama kolegija pokazati na odnosno spremljenim preparatima. Istraživanja sposmenutih autora pokazaše, da se mrežotina jezgre, koja će se dijeliti, raspada na pojedine dijelove. Ovi se zgušćuju, primaju sve požudnije neka mastila, kojima se služimo kao pomagalima istraživanja, i napokon prikazuju jednomjerno jake štapiće, manje ili više duge, različno svinute. U tim tvorevinama, što ih god. 1888. poradi toga, što se rado bojadišu, W. Waldeyer¹ nazva hromomo-

¹ Tako i prezaslužni Wilhelm Hofmeister, 1867., u radnji: „Lehre von der Pflanzenzelle“. Što se Hofmeister u tom slučaju varao, ne umanjuje njegove znanstvene veličine. On ostaje najznatniji istraživalac, kojim se botanika prošloga stoljeća na morfologijskom području može podičiti. Međutim ova njegova bludnja uči, kako može biti teško i nejsposobnijemu istraživaocu osloboditi se nekoga mišljenja svoga doba i kako su uvelike rezultati naučnoga rada zavisni i o visini, kojoj se u isto vrijeme dovinuše tehnička pomagala.

² Isp. glede literature i *E. Strasburgera*, Über die Ontogenie der Zelle seit 1875 (Progressus rei botanicae, Bd. I., 1907.).

³ Über Karyokinese und ihre Beziehungen zu den Befruchtungsvorgängen (Archiv für mikrosk. Anatomie, Bd. XXXII., 1888.).

(3)

NAUK O STANICI I PROBLEM BAŠTINJENJA.

99

somima, dok ih O. Hertwig još i danas¹ voli nazivati jezgrinim segmentima, može se ponajviše lučiti između gušćih i manje gustih pločica, od kojih prve, što ih je još god. 1880. otkrio W. Pfitzner², sada često označujemo kao hromomere. Jednoviti se niz hromomera zatim podvostruči u hromosomima, što vodi do njihova vrpčasta sploštenja i uzdužna cijepanja, kojim se raspada svaki hromosom na dvije potpuno jednake pole. Jezgrina stijena tada isčezne, a iz okoline prodre u jezgrinu šupljinu vlaknasto diferencirana citoplazma. U životinjskim stanicama pokazuju se vlakanca usredotočena na neka tjelešca, koja se najčešće nazivaju centrosomima, pa su ih god. 1887. E. van Beneden i Th. Boveri u bivstvu upoznali i njihovo umnažanje dijeljenjem dokazali³ Zrakanja u susjednoj citoplazmi odaju nam prirodu tih tvorevina kao dinamičkih središta. Stanice nijedne više organizovane rasline nemaju takovih individualnih dinamičkih centara; one su ih očito tijekom svog filogenetskog razvitka izgubile; unatoč tome centriraju citoplazmatska vlakanca svojih diobenih figura također na dvjema suprotnim polovima. Tako se suglasno u životinjskom i biljnom carstvu stvara vlaknasto vretence sa dva pola, a vlakanca njegova hvataju sa suprotnih strana uzduž rascijepane hromosome, pa ih poređaju u ekvatorijalnu ravninu vretenca, tvoreći t. zv. jezgrinu ili ekvatorijalnu ploču. Svaka polovina hromosoma vlakancima je vezana samo sa jednim polom vretenca i biva tada k tome polu transportirana⁴. Ondje se tvore jezgre-kćeri. Pojavi, koji se za priprave k dijeljenju događaju u matičinoj jezgri, označuju se kao profaza dijeljenja. Oni sežu do postanja jezgrine ploče. Stadij jezgrine ploče je metafaza. Razmicanje hromosoma-kćeri biva u anafazi, a tvorba jezgara-kćeri u telofazi dijeljenja. Među oba-

¹ Allgemeine Biologie, Dritte Auflage, 1909.

² Über den feineren Bau der bei der Zellteilung auftretenden fadenförmigen Differenzierungen des Zellkerns (Morphol. Jahrb., Bd. VII., 1880.).

³ Isp. van Benedena i Neyta, Nouvelles recherches sur la fécondation et la division mitosique chez l' Ascaride mégalocéphale. Leipzig 1887. i Boveri-a, Über die Befruchtung der Eier von Ascaris megalocephala (Sitzungsber. der Gesellsch. f. Morphol. u. Physiol. in München, 1887.).

⁴ Ovu znatnu činjenicu, što ju je W. Flemming već god. 1882. naslučivao, malo za tim E. Henser, L. Guignard, E. van Beneden, M. Nussbaum i C. Rabl uglaviše definitivno.

*

100

A. FORENBACHER.

(4)

dvjema jezgrama-kćerima zbiva se dijeljenje staničnoga tijela. Životinjske stanice, koje nemaju kemijski diferentne membrane, izvode to dijeljenje kao jednostavno stegnuće, dok se kod biljnih stanica sa membranom počinje proces umetnućem citoplazmatske pregradne stijene.

Što je jezgra pri svome dijeljenju motriocima odala, upućivaše, kako je prvi istaknuo W. Roux¹ (1883.) odlučno na to, da se u prvome redu radi o točnu raspolavljanju njezine supstancije. Uspo-redivši sa procesom njezina dijeljenja proces dijeljenja citoplazme. morade se ovaj drugi pričinjati vrlo jednostavnim. To je dovelo do misli, da bi stanična jezgra mogla biti eventualno nosilica heredi-tarnih osobina u organizmu, pa se stoga iscrpna istraživanja procesa oplodnje neposredno nadovezaše na nove studije o jezgri. Vrijedno je ovdje napose istaknuti, da je Ernst Haeckel² već god. 1866. ustvrdio, da jezgra skrbi za baštinjenje hereditarnih karaktera. *Hertwigovim*³ osnovnim obretom ujedinjenja dviju jezgara u spol-nome aktu (god. 1875.) dobio se nov oslon za pravu ocjenu jez-grinih funkcija. Točno istraživanje, kako se ostali sastavni dije-lovi spolnih stanica drže za oplodnje, bude dalje odlučno po izjave O. Hertwiga⁴ i E. Strasburgera⁵, da samo jezgri pripada uloga kod prenošenja hereditarnih osebina od jedne generacije na drugu, pa da ona prema tome sadrži Nägelievu idioplazmu (god. 1884.). Osobito znatnim moraće postati po ovu odluku studij procesa oplodnje kod Angiosperma, kod kojih muške spolne stanice svoje stanično tijelo već u peludnoj mješinici izgubiše, pa tek svoju jezgru, sperma-jezgru, jajetu privedoše.

Citoplazma muške spolne stanice ne bijaše prema tome nužna, da sveokupne očeve hereditarne osobine djeci osigura. Upozorujem na slučaj kod Angiosperma, gdje ni u novije doba, na-pose u bonnskom botaničkom institutu ponovljena, sa najnovijim naučnim pomagalima provedena istraživanja ne mogoše dovesti

¹ Über die Bedeutung der Kernteilungsfiguren. Eine hypothetische Erörterung. Leipzig 1883.

² Generelle Morphologie der Organismen, Bd. II., 1866., p. 287.—289.

³ Beiträge zur Kenntnis der Bildung, Befruchtung und Teilung des tierischen Eies (Morphol. Jahrb., Bd. I., 1875.).

⁴ Das Problem der Befruchtung und der Isotropie des Eies, eine Theorie der Vererbung. Jena 1884.

⁵ Neue Untersuchungen über den Befruchtungsvorgang bei den Phanerogamen als Grundlage für eine Theorie der Zeugung. Jena 1884.

(5)

NAUKO O STANICI I PROBLEM BAŠTINJENJA.

101

do drugih rezultata. Budući da za potomke Angiosperma
vrijede isti zakoni baštinjenja kao i za ostala spolno diferencirana
živa bića, smijemo i ono, što nas Angiospermae tako jasno
uče, protegnuti i na njih. Kako i najnovija istraživanja O. Hert-
wiga¹, izvedena sa radijem i mezotorijem, dadoše eksperimentalni
dokaz za idioplazmatsku prirodu jezgrinih supstancija, ne mogu
odobriti protivna mišljenja, što su ga već pređašnjih godina za-
stupali *Flemming, Rauber, Frenzl, Verworn, Waldeyer*, dok su u
najnovije doba ustali protiv „monopolizovanja“ jezgre kod bašti-
njenja *Nussbaum* (god. 1901.), *A. Fischel* (god. 1903. i 1906.),
*Rabl* (god. 1905.), *Godlewski, Renaut* i *Sabatier* (god. 1905.), pa
napose *R. Fick*² (god. 1906.), *H. Winkler*³ i *H. Lundegård*⁴. Po-
lazeći od misli, da je u jezgri sadržana baštinska supstancija, i
*Boveri*⁵ je izveo cio niz duhovito zamišljenih pokusa; on je na pr.
pokušao jaja morskih ježeva (*Sphaerechinus granularis*),
umjetno lišena jezgara, oploditi spermom druge neke vrste Echi-
nus microtuberculatus, pa tako dobiti bastardne larvalne
oblike, koji pokazivahu samo očinske osobine.

U početku tako brzi napredak u spoznaji procesa dijeljenja
jezgre zaustavi se, jer se nije odmah upoznalo, da postoje dvije
načelno različne vrste dijeljenja jezgara, koje prate zamršeni unu-
tarnji pojavi. Sva takova dijeljenja jezgre ujedinilo se je kao in-
direktna ili mitotička, zvalo ih se i kariokinezama, pa ih se
stavilo u opreku sa direktnima ili amitotičkima, koja se osnivaju

¹ Mesothoriumversuche an tierischen Keimzellen, ein experimenteller Beweis für die Idioplasmanatur der Kernsubstanzen (Sitzungsber. d. königl. preussischen Akademie der Wissenschaften, Bd. XL., 1911.).

² Vererbungsfragen, Reduktions- und Chromosomenhypothesen, Bastardregeln (Ergebnisse der Anatomie u. Entwicklungsgeschichte, Bd. XVI., 1906.).

³ Parthenogenesis und Apogamie im Pflanzenreiche (Progressus rei botanicae, Bd. II., 1908.).

⁴ Ein Beitrag zur Kritik zweier Vererbungshypothesen (Jahrb. für wissenschaftliche Botanik, Bd. XLVIII., 1910.).

⁵ Ein geschlechtlich erzeugter Organismus ohne mütterliche Eigen-
schaften (Sitzungsber. der Gesellsch. f. Morphol. u. Physiol. in München,
Bd. V., 1889.);

Über die Befruchtungs- und Entwicklungsfähigkeit kernloser Seeigel-
eier und über die Möglichkeit ihrer Bastardierung (Archiv f. Entw.-
Mech., Bd. II., 1896.);

Über den Einfluss der Samenzelle auf die Larvencharaktere der Echi-
niden (Archiv f. Entw.-Mech., Bd. XVI., 1903.).

102

A. FÖRENBACHER,

(6)

na jednostavnom stegnuću jezgre. Dok se miješalo obje vrste in-
direktnoga dijeljenja jezgre, nije ih se moglo pravo ocijeniti. To
je uspjelo tek dugim, naporuim radom, kojega tako reći tek pret-
hodni završetak pada u naše dane.

Da procesi diobe jezgre u matičnim, pravije: pramatičnim sta-
nicama spora, peludnoga zrnja, zametnih kesa kod više organizo-
vanih biljaka, spermalnih stanica i jaja kod više organizovanih
životinja pokazivahu slike suglasna izgleda, moralo se dakako
opaziti već skoro poslije novo inauguriranih studija o jezgri. U
jezgrama svih tih stanica, što ih prema predlogu *Lotsyevu*¹ mo-
žemo nazvati gonotokontima — naziv, koji je i *Strasburger*
prihvatio već u radnji: „Ueber Reduktionsteilung“² — brojilo se
manje hromosoma negoli u susjednim tkaninskim stanicama, a
opazila su se i u njihovoj unutrašnjosti kao zajednička njihova
osobina dva dijeljenja jezgre, koja slijede brzo jedno za drugim.
Ipak tek se kasnije upoznalo, da se u tim gonotokontima kod
prvoga dijeljenja jezgara ujedinjuju po dva hromosoma u jedan
par, pa da parovi hromosoma, a ne obje uzdužne pole po jednoga
hromosoma, tvore jezgrinu ploču u ekvatorijalnoj ravnini jezgrina
vretenca. Te parove predložilo se da se označi geminima³. Kod
lučenja na parove ujedinjenih hromosoma prislanjaju se vrete-
nasta vlakanca na čitave hromosome i transportiraju ih na mjesta,
gdje se tvore nove jezgre-kćeri, dakle onamo, kamo kod običnoga
dijeljenja jezgre idu uzdužne pole hromosoma. Jasno je, da se na
taj način u gonotokontima prvim dijeljenjem broj hromosoma, što
ih dobivaju jezgre-kćeri, umanjuje za polovinu, dok obično dije-
ljenje jezgre daje uvijek jednake brojeve hromosoma. Prvo se
dijeljenje jezgara u gonotokontima označilo prema tome kao re-
dukciono dijeljenje, koje je W. *Flemming* bio najprije nazvao
kao heterotipski oblik dijeljenja jezgre. To dijeljenje sadrži
u sebi uvjete za brzu sukcesiju drugoga dijeljenja, jer su de facto

¹ Die Wendung der Dyaden beim Reifen der Tiereier als Stütze für die Bivalenz der Chromosomen nach der numerischen Reduktion (Flora, Bd. 93., 1904., p. 69.).

² Sitzungsber. d. königl. preussischen Akademie der Wissenschaften, Bd. XVIII., 1904.

³ *Moore I. E.* and *Embleton A. L.*, On the synapsis in Amphibia (Proc. of the Roy. Soc. London, Vol. LXXVII., 1906.);

*Grégoire V.*, La formation des gemini hétérotypiques dans les vé-
gétaux (La Cellule, t. XXIV., 1907.).

(7)

NAUKO STANICI I PROBLEM BAŠTINJENJA.

103

i spareni hromosomi matične jezgre u njoj već, kao i kod obična dijeljenja jezgre, proveli svoje uzdužno cijepanje; tek za ovim nije slijedilo odvojenje uzdužnih pola i njihovo razdjeljenje na različne jezgre — što više, doveo je svaki hromosom svoje obađvije uzdužne pole u istu jezgru-kćer. Tako su bile u obadvjema jezgrama-kćerima uzdužne pole hromosoma već spremne za slijedeće dijeljenje, pa su se trebale samo u jezgrinu ploču poređati i zatim porazdijeliti na unučne jezgre. Taj način dijeljenja, koji radi sa već rascijepanim hromosomima pa tek skrbi za razdjeljenje njihovih uzdužnih pola na najbližu jezgrinu generaciju, označio se kao homeotipsko dijeljenje jezgre¹. Redukciono i homeotipsko dijeljenje jezgre ujedinilo se u pojam alotipskoga dijeljenja jezgre, a stavilo se u opreku sa običnim ili tipskim dijeljenjima jezgre. S druge se je strane predložilo za oba alotipska dijeljenja jezgre ime meiosis² i tetradogeneza³, dok se tipska dijeljenja jezgre nazivaju često i somatskima.

Već zarana opaziše istraživaoci, koji su radili na područjima novoga histologičkog ispitivanja, da se hromosomi nekoga organizma za proces dijeljenja izlučuju iz mrežotine jezgara u stalnome broju. Pojav se opazio osobito u gonotokontima, a pokazalo se; da vrijedi i za okolne tkanine. Ali se u ovima brojalo dva puta toliko hromosoma, koliko u odnosnim gonotokontina. Tako dozrijevaše pomalo misao, da svakom oplodnjom nužno uvjetovano podvostručenje broja hromosoma ostaje u produktu oplodbe sačuvano, pa se tek u gonotokontima taj broj kod redukcionoga dijeljenja umanji na polovinu. Time se nadalje razjasniše i pojmovi, što ih moramo imati o bivstvu prave izmjene generacija, gdje se izmjenjuju generacije sa jednostavnim i dvostrukim brojem hromosoma. Generacija sa jednostavnim brojem hromosoma, koju Strasburger⁴ naziva haploidnom, jamačno je kod svih organi-

¹ Naziv potječe već od W. Flemminga (Neue Beiträge zur Kenntnis der Zelle. Archiv für mikrosk. Anatomie, Bd. XXIX., 1887.), ali bivstvo tog načina dijeljenja razjašnjeno je tek kasnije.

² Farmer I. B. and Moore, On the maiotic Phase (Reduction Division) in animals and plants (Quart. Journ. micr. Science, Vol. XLVIII., 1905.).

⁴ Grégoire V., Les résultats acquis sur les cinéses de maturation dans les deux règnes (Premier Mémoire). (La Cellule, t. XXII., 1905., p. 225. i 226.).

⁴ Typische und allotypische Kernteilung (Jahrb. für wissenschaftliche Botanik, Bd. XLII., 1905., p. 62.).

104

A. FORENBACHER,

(8)

zama prvotna, pa je mogla i dalje ostati jedina. Svako spolno
lučenje u organizmu, koje se tijekom filogenetskoga razvitka ispo-
štavilo, imalo je međutim za posljedicu oplodnju i tako postanak
diploidnoga (dvostrukim brojem hromosoma snabdjevenoga)
produkta oplodbe. Dotle, dok se klicanje produkta oplodbe, zi-
gote, počinjaše redukcionim dijeljenjem, nije postojala osobita
diploidna generacija. Ova se je kasnije umetnula kao produkt
zigote, a redukciono se dijeljenje prema tome zavuklo. Kao što
u životinjskom svijetu, tako i u biljnom zadobi diploidna genera-
cija pomalo premoć. Haploidna generacija bude razmjerno prema
tome potisnuta, dok napokon uopće ne prestade postojati samo-
stalno, pa se stegne na to, da u unutrašnjosti diploidne genera-
cije tvori spolne produkte. Nitko, tko nema predznanje za to po-
trebno, ne može razabrati, što je još preostalo od prve haploidne
generacije kod neke fanerogamske biljke ili nekoga kralješnjaka.
Kod angiospermske fanerogame ona je de facto zastupljena samo
još kratkim razvojnim stadijima, što vode od matične stanice
peluda do spermalnih jezgara peludne mješinice, od matične sta-
nice embrionske kese do jajeta i endospermske tkanine. Embri-
onska kesa ostaje zatvorena u diploidnom sjemenskom zametku,
u kojem iz oplođenoga jajeta proizlazi i klica, koja je ishodište
nove diploidne generacije. Sa gotovom diploidnom klicom slije-
deće generacije oslobađa se diploidni sjemenski zametak pre-
dašnje diploidne generacije tek kao zrela sjemenka iz nje. Ne-
vježa vidi kod najviše organizovanih raslina, gdje jedna za drugom
slijede samo diploidne generacije. Tako nas isto susretaju i sve
više organizovane životinje kao samostalna bića, samo snabdje-
vene diploidnim jezgrama. Haploidna je generacija u njima steg-
nuta na stanice, koje proizlaze iz redukcionoga dijeljenja gono-
tokonata i kojih se razvitak završuje slijedećim homeotipskim
dijeljenjem, koje daje spolne produkte.

Konstantnost broja, u kome se hromosomi pri svakom dijeljenju
jezgara izlučuju iz svoje mrežotine, morala je s vremenom dopu-
stiti, da dozre predstavu, da hromosomima pripada neki stepen
individualiteta, na što napose upućivahu pokusi i istraživanja
Eduarda van Benedena, Leona Guignarda, Eduarda Strasburgera
i Teodora Boveria, po kome posljednjem su hromosomi upravo
„elementarste Organismen, die in den Zellen ihre selbständige

(9)

NAUKO STANICI I PROBLEMI BAŠTINJENJA.

105

Existenz führen"¹. Kako i pomnjiva istraživanja napose *Victoria Grégoirea* i njegovih učenika pokazaše, to dijelovi jezgrine mrežotine, koji se jedan od drugoga odvajaju i zgušćuju, da podadu hromosome za novo dijeljenje, odgovaraju dijelovima, što proizadše iz hromosoma predašnjega dijeljenja. Za dalji opstanak pojedinih hromosoma u odnosnim dijelovima na oko jednolike mrežotine govori držanje takovih jezgara, kod kojih nalazimo hromosome nejednako velike, budući da se kod svakoga dijeljenja javljaju opet u njima hromosomi sa istim razlikama u veličini. *Strasburger*² je god. 1882. prvi kod biljaka, i to kod matičnih stanica peluda vrste Hosta Sieboldiana Engl. (Funkia Sieboldiana Hook.), konstatovao hromosome nejednako velike. Godine 1889. našao ih je L. Guignard³ kod vrste Najas marina L., a god. 1901. dokaza ih M. Koernicke u bonnskom botaničkom zavodu za vrstu Yucca filamentosa L. Od onda se broj biljaka sa razlikama u veličini hromosoma neprestano povećava⁴, pa nam takove pokazuju ne samo jednosupnice, nego i dvosupnice, a pridružila im se i golosjemenjača Ginkgo⁵. Otkako je *Strasburger*⁶ upoznao, da su hromosomi nejednake veličine obično u diploidnim jezgrama ujedinjeni u parove, takove su razlike postale za napredak citologije od osobite vrijednosti. „Sie bilden heute die wichtigste Stütze für die Individualität und Kontinuität der Chromosomen, sowie ihrer qualitativen Verschiedenheit“.

Nadalje su se upoznali slučajevi, u kojima jezgra za mirovanja pokazuje u svojoj mrežotini gušćih mjesta, kojih broj odgovara broju homosoma, dakle su ipak hromosomi u ovoj mrežotini bez sumnje zadržali prvotni svoj položaj. I. B. Overton, koji je izbliže

¹ *Boreri Th.*, Ergebnisse über die Konstitution der chromatischen Substanz des Zellkernes. Jena 1904., str. 9.

² Über den Teilungsvorgang der Zellkerne usw. (Archiv für mikrosk. Anatomie, Bd. XXI., 1882., p. 944. i slike 55., 56.).

³ Le développement du pollen et la réduction chromatique dans le Najas major (Arch. d'Anat. mier. publiés par Balbiani et Rauier, t. II., 1899., p. 465.—467.).

⁴ Isp. o tom napose Cl. Müllera, Kernstudien an Pflanzen (Archiv für Zellforschung, Bd. VIII., 1912.).

⁵ *Ishikawa M.*, Über die Zahl der Chromosomen von Ginkgo biloba L. (Botanical Magazine, Tokyo, Vol. XXIV., No. 285., 1910.).

⁶ Typische und allotypische Kernteilung (Jahrb. für wissenschaftliche Botanik, Bd. XLII., 1905.).

106

A. FORENBACHER,

(10)

izučavao te tvorevine i njihovo držanje u presinaptičkim fazama redukcionoga dijeljenja, nazva ih imenom prohromosoma¹. Te prohromosome konstatovali su Overton za Thalictrum², O. Rosenberg za Calendula, Zostera, Núphar luteum, Atriplex hastata, Helianthus peploides i još neke biljke³, F₁. Laibach za Cruciferae⁴. M. O. Malte za Euphorbiaceae⁵, a ja za neke vrste Potentilla⁶. Podat je dakle dokaz, da se hromosomi ne stvaraju nanovo pri svakoj mitozi, kako to tvrde protivnici individualiteta hromosoma, pa da nijesu istom taktičke formacije, koje nastupaju samo tada, kada se radi o pravilnom raždjeljenju hromatina, kako to napose R. Fick⁷ tvrdi. Samo da konstatujem oprečna mišljenja, spomenut ću, da je u novije doba izašlo još nekoliko radnja, koje se izjaviše pro i contra individualiteta hromosoma. Za individualitet hromosoma lomili su koplje Henrik Ernst Ziegler⁸ i K. Heider⁹, dok se protiv njega izjaviše M. Nussbaum¹⁰ i C. Gordon Hewitt¹¹.

¹ Overton *I. B.*, Über Reduktionsteilung in den Pollenmutterzellen einiger Dikotylen (Jahrb. für wissenschaftliche Botanik, Bd. XIII., 1905.).

² Overton *I. B.*, Über Parthenogenesis in Thalictrum purpurascens (Ber. d. deutsch. bot. Gesellsch., Bd. XXII., 1904.).

³ Rosenberg *O.*, Über die Individualität der Chromosomen im Pflanzenreich (Flora, Bd. 93., 1904.);

Über den Bau des Ruhekerns (Svensk Botanisk Tidskrift, Bd. 3., 1909.).

⁴ Laibach F₁., Zur Frage nach der Individualität der Chromosomen im Pflanzenreich (Beihefte zum Botan. Centralblatt, Bd. XXII., 1907., Abt. I.).

⁵ Malte *M. O.*, Om cellkärnans byggnad hos Euphorbiaceerna (Bot. Notiser. Lund 1908.).

⁶ O tom raspravlja moj habilitacioni spis: „Rasplodne prilike u roda Potentilla“, koji će se doskora objelodaniti.

⁷ Betrachtungen über die Chromosomen, ihre Individualität, Reduktion und Vererbung (Archiv für Anat. u. Physiol., Anat. Abt. Suppl. 1905.).

⁸ Die Vererbungslehre in der Biologie. 1905.

⁹ Vererbung und Chromosomen. Vortrag gehalten am 27. Sept. 1905 in der Gesamtsitzung der beiden wissenschaftlichen Hauptgruppen der 77. Versammlung deutscher Naturforscher und Ärzte zu Meran. Jena 1906.

¹⁰ Über Kern- und Zellteilung (Archiv für mikrosk. Anatomie, Bd. LIX., 1902., str. 670.);

Befruchtung und Vererbung (Anat. Anzeiger, Bd. XXVIII., 1906., p. 409.).

¹¹ The cytological aspect of parthenogenesis in insects (Mem: and Proceed. Manch. Lit. and Philos. Soc. Vol. L., 1906.).

(11)

NAUKO STANICI I PROBLEMS BAŠTINJENJA.

107

Kako je broj hromosoma neznatan, ne mogu oni vrijediti za posljednje baštinske jedinice u jezgrama. K tome nije rijetko, da se vrlo srodne vrste međusobno luče svojim brojem hromosoma, dok bi ipak broj njihovih baštinskih jedinica trebao bar približno biti suglasan, o čemu se i ja uvjerih svojim istraživanjem vrsta Potentilla. Prema tome imamo mi sebi pomišljati nosioce baštinskih jedinica zatvorene u hromosomima. Hereditarno fiksirani broj hromosoma ostaje međutim za nas vidljivi izražaj za stalni broj baštinskih jedinica, što ih oni sadrže. Kao što hromosomi, tako bi i nosioci baštinskih jedinica imali zadržati neki položaj u jezgri, dok ona miruje. Dalje se može uzeti, da se kod izlučivanja hromosoma i kod njihove štapičaste transformacije sakupljaju baštinske jedinice u njima u hromosome, pa da te jedinice konstantno jedna za drugom slijede. Time bi bili dani uvjeti, da nosioci baštinskih jedinica, nakon što su se dvodiobom umnožili, mogu lako provesti svoje jednoliko razdjeljenje na obje uzdužne pole hromosoma.

Kako odebljanje i štapičasta transformacija hromosoma služi tome, da diobenim produktima jezgre sve baštinske jedinice osigura, može u drugu ruku mrežasto rastegnuće svakoga hromosoma u jezgri, dok miruje, lučiti nosioce baštinskih jedinica jednoga od drugog i svakome od njih olakšavati njegovu specifičnu djelatnast.

Dok se hromosomi zgušćuju, uzimaju u se neku supstanciju, koja povećaje njihovu sposobnost tingiranja. Ona se naziva hromatinom. Ova se supstancija sabire u hromosomima i možda tvori hranidbenu supstanciju za nosioce baštinskih oznaka, koje pomišljamo zatvorene u njima. Ona sama ne može biti baštinskom supstancijom, jer kasnije opet ostavlja hromosome, pa je njezina množina u jezgri prema razvojnomu stanju, u kome se ova nalazi, izvrgnuta znatnim promjenama. Zajedno sa ostalim supstancijama, koje učestvuju pri tvorbi jezgrina vretenca i kod inih procesa u stanici, sakuplja se u jezgri, dok miruje, u nukleolima (jezgrinim tjelešcima).

Na predstavu, da je stanična jezgra nosilica baštinskih oznaka u organizmu, prirodno se nadovezuje pitanje, ima li i organizama bez jezgre. Filogenetski obziri zahtijevaju potvrdu toga pitanja. jer lučenje na jezgru i citoplazmu već predstavlja diobu rada u protoplazmi. Kako se ta dioba otprilike obavila, o tom nas mogu još poučiti bića, što pripadaju najnižim odjelima organskoga

108

A. FORENBACHER,

(12

carstva, jer su se mjesto odjelitih jezgara opisala kod mnogih od
njih (Bacteria, Cyanophyceae, Protozoa) tek u proto-
plazmi razasuta zrnca, koja reaguju poput jezgrinih supstancija, i
mrežotine, slične jezgrinoj mrežotini, ali bez jezgrine stijene. Za
takove ekvivalente, koji nadomještaju običnu jezgru, uveo je
E. B. Wilson¹ oznaku „distributed or scattered nucleus“. Vrijedno
je ovdje spomenuti, da je već godine 1899. Antun Heinz u svojoj
raspravi: „Ima li bakterijski organizam obilježja prave stanice“
upozorio, da bakterijski organizam bez sumnje sadrži i citoplazme
i karioplazme, samo što se karioplazma nije još u sasvim odre-
denu obliku kao gotova jezgra odlučila od prvašnje². Tako su
mogli isprva nosioci baštinskih osobina biti porazdijeljeni u za-
jedničkoj protoplazmi, da se kasnije jedan na drugoga nanižu
pa napokon omeđe kao osobiti organ stanice. Može se dalje po-
mišljati, da su nosioci iste baštinske jedinice bili u protoplazmi
i u prvotnim staničnim jezgrama zastupljeni u većem broju, pa
da su postajali različni tek pomalo, kako su pridolazile nove ba-
štinske osobine. U omjeru, kako se to zbivalo, morao se istan-
čati i mehanizam jezgrina dijeljenja. Isprva su mogli procesi, koji
sjećaju na jednostavna stegnuća, dostajati, da diobenim polama
podaju sve baštinske jedinice, ali se napokon svrnulo dijeljenje
jezgre u obim organskim carstvima na put onih lučenja, koja
jedina osiguravahu kvalitativnu jednakost produkata.

Gdje direktnih dijeljenja jezgre stegnućem ima kod više orga-
nizovanih bića, ne služe za raspolavljanje baštinskih jediniča.
Kako daleko seže iskustvo odličnih stručnjaka, na pr. i Stras-
burgera, direktnih dijeljenja kod više organizovanih biljaka ima
tek u stanicama, koje ne služe njihovoj specifičnoj zadaći. Za
nove tvorbe nijesu više takve stanice sposobne. Ima i jedan za-
nimljiv slučaj; pokazuju ga internodijalne stanice parožina (Cha-
raceae)³, gdje takve stanice, koje treba da služe samo još vege-
tativnim zadaćama, vrlo intenzivno rastu i umnažaju svoju cito-
plazmu. To se povećanje citoplazme prati odnosnim direktnim
umnažanjem jezgara, a to je poučno, jer odatle proizlazi, da nijesu

¹ The cell in development and inheritance. II. edition 1900.

² „Rad“ Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti, Knj. 141., 1899., str. 37.

³ Isp. E. Strasburgera, Einiges über Characeen und Amitose (Wies-ner-Festschrift. 1908., p. 24.).

(13)

109

jezgre samo nosilice baštinskih jedinica, nego da im pripada i neka zadaća pri tvarnoj izmjeni protoplasta.

Nadalje se opazilo kod redukcionoga dijeljenja jezgara, koje imaju nejednako velike hromosome, da gemini proizlaze iz hromosoma jednake veličine. To je pobudilo misao, da su hromosomi, koji se pare, homologni, pa da od obaju tako ujedinjenih hromosoma jedan potječe od oca, a drugi od matere, na što najprije upozoriše Thos. H. Montgomery¹ (god. 1901.) i Walter I. Sutton² (god. 1902.). Ako je to tako, to je bio pri njihovu lučenju osiguran po jedan hromosom svake vrste jezgrama-kćerima. Sva je prilika, da su se parnjaci mogli po volji razdijeliti na polove jezgrina vretenca, pa da su jezgre-kćeri dobile u promjenljivu omjeru očinske i materinske hromosome; pače nije bilo nemo-guće, da slučajno jedna jezgra-kći dobije sve očinske hromosome, a druga sve materinske.

Parenje jednako velikih hromosoma u gonotokontima, što sadrže nejednako velike hromosome, može vrijediti kao dalji znatni dokaz za njihovu kvalitativnu različnost. Th. Boveri³ je za različnost hromosoma dao i eksperimentalni dokaz. U dvostruko oplođenim jajima morskih ježeva, kojima je eksperimentirao, dolazi do simultane četverodiobe. Takova jaja sadrže u povodu svoje dvostruke oplodnje trećinu hromosoma više negoli normalno oplođena, pa se u njima stvara vretence sa četiri pola. Hromosomi svakoga para mogu doći tek na dva pola vretenca, ali kako razdjeljenje hromosoma-kćeri treba da bude na četiri pola, zavisi o slučaju, koji li će se hromosomi sastati u pojedinim jezgrama. Četiri blastomere dispermne klice dadu se umjetno odijeliti, pa se dalje za sebe razvijaju; a tada se može utvrditi, da je njihov razvitak većinom različan.

Za nejednaku vrijednost hromosoma govori i nedavno otkrivena činjenica, da su hromosomi u diploidnim jezgrama poređani u parove. Taj se pojav osobito ističe opet kod različne veličine hromosoma. Iz dosadašnjih prikazivanja može se razabrati, da se već kod prve diobene figure oplođenoga jajeta hromosomi, koji

¹ A study of the chromosomes of the germ-cells of Metazoa (Trans. Amer. Phil. Soc., Vol. XX., 1901.).

² On the morphology of the chromosome group in Brachystola magna (Biol. Bull., Vol. IV., 1902.).

³ Ergebnisse über die Konstitution der chromatischen Substanz des Zellkerns, 1904., p. 42.

110

A. FORENBACHER,

(14)

međusobno odgovaraju, kao parovi nađu zajedno. Tako orijenti-
rani pokazuju se pri svim kasnijim jezgrinim dijeljenjima diplo-
idne generacije. Uzdužna cijepanja skrbe se za to, da se to stanje
sačuva nepromijenjeno. U redukcionoj jezgri gonotokonata ne
trebaju homologni hromosomi da se tek međusobno traže, jer već
stoje pripravni za tvorbu gemina, a tada slijedi njihovo lučenje.

Kako napose L. Guignard, D. M. Mottier, I. B. Farmer, E.
B. Wilson, V. Häcker, V. Grégoire, I. Berghs, Ch. E. Allen, E.
Strasburger, K. Miyake, A. i K. E. Schreiner pokazaše, prate
osobiti pojavi tvorbu gemina u obadvjema organskim carstvima.
U profazi redukcionoga dijeljenja ujedine se hromosomi u parove;
tada slijedi stadij, koji se po I. E. S. Mooreu¹ označuje kao sy-
napsis, gdje se jezgrin sadržaj skupio na jednoj strani. Da uz-
mognu stupiti u osobito usku vezu, protegnu se parnjaci u duge
niti, pri čemu se njihovi hromosomi, koji se luče, postavljaju
jedan drugome nasuprot. To mogu biti homologni hromosomi
parnjaka, koji zatim stupe u svezu, da među njima moguća po-
stane izmjena nosilaca baštinskih jedinica, kako to uzimaju H.
de Vries i E. Strasburger. Ta se izmjena ne može direktno zapa-
žati, ma da neki pojavi baštinjenja govore za to, da se prigodice
zbiva. Iz tih pojava treba izvoditi i to, da se izmjena proteže
samo na homologue nosioce baštinskih jedinica. Te baštinske je-
dinice nastavljaju isprva još tvoriti izmjenljive članove, nakon
što su se nejednako promijenile. pa predstavljaju tada „alelo-
tropske“ parove.

Tako možemo sebi predstaviti, koju sumu mogućih kombina-
cija izmjena homolognih baštinskih jedinica pred redukcionom
diobom i zatim kasnije razdjeljenje očinskih i materinskih hro-
mosoma u promjenljivu omjeru na jezgre-kćeri stvara u ovima.
Te predavaju nepromijenjeno svoje oznake spolnim produktima,
što proizlaze iz diploidne generacije, koji ih još jedanput na naj-
različniji način miješaju u oplodnom aktu². „So werden alle Lei-
stungen, deren die Träger der Erbeinheiten in einer Spezies
fähig sind, zum wechselvollen Zusammenwirken gebracht und

¹ On the essential similarity of the process of chromosome reduction in animals and plants (Ann. of Bot., Vol. IX., 1895., p. 435.).

² Impulz za te predstave dao je Weismannov „amphimixis“.

(15)

111

dadurch die Gesamtleistung der Spezies durch die sie bildenden
Individuen in vollem Umfang verkörpert"¹.

* * *

Mi štovatelji *Charlesa Darwina* treba da požalimo, što on nije više doživio stečevina novoga nauka o stanici. Koje usluge bi mu on mogao učiniti kod statuiranja njegove hipoteze o pangenezi, kakvi bi izgled u budućnost taj nauk njegovu vedru duhu otvorio!

Po Darwinovoj hipotezi o pangenezi sve su baštinske osobine
nekoga organizma zastupljene nevidljivim sitnim tvarnim česti-
cama, klicama, u njegovim stanicama, pa se te klice umnažaju
dijeljenjem, a veće su od kemijskih molekula a manje od naj-
sitnijih poznatih organizama.

Nauk o stanici skrenuo je tek nekoliko godina poslije publi-
cirane god. 1868. *Darwinove*² „Provizorne hipoteze o pangenezi“
na nove putove, pa kada je Charles Darwin god. 1882. umr'o, bi-
jaše taj nauk tek u prvim počecima. Već skoro zatim dala bi se
bila prilika Darwinu, da svoje klice prenese u jezgre. Bar to
velika većina današnjih istraživalaca izvodi iz rezultata nauka o
stanici, da je jezgra nosilica baštinskih osobina u organizmu, a
velik broj tih istraživalaca izvodi i to, da u jezgri treba sebi da
pomišljamo baštinske osobine vezane na distinktne jedinice. To
bi bile prema tome klice ili „gemmules“ *Charlesa Darwina*, koje
u priključku na njegovu hipotezu po uzoru *de Vriesovu*³ možemo
označiti pangenima⁴, a za koje se i danas tvrdi da se umna-
žaju dvodiobom. Sva ostala mišljenja novijega doba dadu se na
dovezati na taj dio Darwinove hipoteze.

Drukčije stoji ona Darwinova pomisao, kojoj pangeneza zahva-
ljuje zapravo svoje ime, naime da sve stanice nekoga organizma
neprestance odavaju i klice, koje se sele, pa se na drugim mje-
stima skupljaju i ondje stvaraju stanice za rasplod („transport-
hipoteza“). U doba, kada je *Charles Darwin* tu mogućnost uočio,

¹ *Strasburger E.*, Der feinere Bau der Zellen und die Erblichkeit (Neue Weltanschauung, 3. Jahrg., 1910., p. 18.).

² The variation of animals and plants under domestication, Vol. II., 1868.

³ Intracellulare Pangenesis. Jena 1889., p. 6.

⁴ Dok slično Aug. Weismann razumijeva pod imenom biofora i determinanata.

112

A. FORENBACHER.

(16)

nije se još upoznao kontinuitet embrionalne supstancije, koji isključuje transport klica, pa je napose zasluga Weismannova¹, da je to mišljenje zabačeno.

Tako bijaše i genij Charlesa Darwina sputan znanjem svoga doba.

Nije mojom zadaćom obraditi druge razvojne teorije, koje su slijedile za Darwinocom pangenezom, pa ih ispitivati s obzirom na njihovu histologičku vjerojatnost. Htio sam samo osnovnu misao Darwinove pangeneze prikazati u pravom svijetlu. O Darwinovoj pretpostavi nevidljivih klica, koje su nosilice baštinskih oznaka pa se umnažaju dvodiobom, može se tvrditi, da se sa stepena provizorne hipoteze uzvinula do dobro utvrđene teorije. Ona se upire o histologiju, a kako se dadu i rezultati eksperimentalne nauke o baštinjenju, koja se sada neslućeno razvija, s njom dovesti u najbolji sklad, ne mogu se složiti sa preoštrim i nepravednim sudom Julija Sachsa², koji veli: „Die Darwinischen Keimchen, die von den Zellen abgegeben werden, und Nagelis Idioplasma, das in Form unsichtbar feiner Fäden den Organismus durchzieht, sind wohl die sonderbarsten Blüten, welche die moderne Naturwissenschaft gezeitigt hat; trotzdem hat jede dieser Lehren sofort ihre begeisterten Anhänger gefunden. Der einzige Berechtigungsgrund einer Hypothese oder einer Theorie liegt darin, dass sie fruchtbar ist. dass aus ihr neue Gedanken, neue Forschungswege gefunden werden; was lässt sich aber aus diesen Phantasiegebilden ableiten?“

¹ Über die Vererbung, 1883.;

Die Bedeutung der sexuellen Fortpflanzung für die Selektionstheorie, 1886.

² Abhandlungen über Pflanzenphysiologie, Bd. II., 1893., p. 1202.

Biljnogeografske formacije zagorskih krajeva
Dalmacije, Bosne, Hercegovine i Crne Gore.¹

NAPISAO ČLAN DOPISNIK DR. LUJO ADAMOVIĆ.

II. Dio.

Vegetacionske formacije viših brda i planina.

a) Formacije drveća.

α) Skup predalpinskih šuma.

1. Predalpinska bukova šuma.

Ova je vrsta šume zastupljena na svim višim brdima naše oblasti, koja prelaze visinu od 1600 metara. Mjestimice se pojavljuje već i nešto niže (oko 1500 m.), kao n. pr. u sjeveroistočnim crnogorskim planinama.

Kao pouzdan znak, po kome se ova šuma daje tačno odrediti i lako razlikovati od brdske bukove formacije, vrijedi nestajanje brdskih šumskih elemenata. Ovdje nas na prvom mjestu napuštaju oni predstavnici visokoga drveća i šiblja, koji pripadaju bitnim sastojkama brdskih šuma (Pinus nigra, Fraxinus Ornus, Juglans regia, Fraxinus excelsior, Ostrya carpinifolia, Carpinus duinensis, Corylus Colurua, Castanea sativa, Abies alba i t. d., Corylus Avellana, Prunus spinosa, Cornus sanguinea, Cornus Mas, Ligustrum vulgare i t. d.). Tako isto nestaje na ovoj visini i mnogih predstavnika nižega rašća brdskog pojasa kao i uopće svih brdskih formacija i gotovo svih kulturnih biljaka.

¹ Vidi knjigu 193. „Rada“, str. 1. i 16.

R. J. A. 195.

8

114

L. ADAMOVIĆ, BILJNOGEOGR. FORMACIJE ZAGORSKIH KRAJEVA ... (2)

U predalpinskoj bukovoj šumi susretamo vrlo često i grab (Carpinus Betulus). Ovo se drvo nalazi obično u neznatnijoj, podređenoj količini; ali ima slučajeva, gdje brojno može nadmašiti bukvu i sastaviti naročitu omanju zadrugu. Takvih gotovo čistih grabovih sklopova imamo naročito u Hercegovini a i u južnoj Crnoj Gori.

U znatno manjoj količini pojavljuju se javorovi (Acer platanoides i A. Pseudoplatanus), trepetljike (Populus tremula) i breze (Betula alba), premda ove posljednje na nekim mjestima (kao n. pr. na Treskavici, Igmanu, Goloj Javorini i dr.) sačinjavaju omanje skupove. Četinjara gotovo i nema u bukovoj predalpskoj šumi, izuzmemo li malu količinu bijeloga bora (Pinus silvestris), smrče (Picea excelsa) i munike (Pinus leucodermis), što se ovdje ondje susreće.

Predalpinska bukova šuma dinarskih zemalja pokazuje ovaj sastav:

1. Visoko drveće:

a) biljke vodilje, koje prevlađuju:

Fagus silvatica⁶;

b) zadružne biljke vodilje:

Carpinus Betulus⁵;

c) gregarno nagomilani glavni sastojci:

Betula alba

Populus tremula³;

d) mjestimično nagomilani glavni sastojci:

Acer platanoides¹;

e) rastrkani glavni sastojci:

Acer Pseudoplatanus³

Ulmus montana²;

f) rastrkani sporedni sastojci:

Sorbus torminalis³

Acer obtusatum²

Sorbus Aucuparia²

Pinus silvestris²:

(3)

II. VIŠA BRDA I PLANINE; A) FORMACIJE DRVEĆA.

115

g) usamljeni sporedni sastojci:

Aria nivea³

Picea excelsa¹;

Tilia platyphyllos²

h) slučajne usamljene primjese:

Pinus leucodermis²

Corylus Colurna¹

Abies alba²

Fraxinus excelsior¹

Ostrya carpinifolia³

Pinus Peuce¹ (samo na crno-

Acer campestre²

gorsko-arbanaskoj granici).

2. Nisko drveće:

a) zadružni glavni sastojci:

Juniperus nana⁵

Salix Capraca³;

Vaccinium Myrtillus⁴

b) gregarno nagomilani glavni sastojci:

Vaccinium Vitis idaca³

Rhamnus fallax²;

Rubus idaeus³

c) mjestimično nagomilani glavni sastojci:

Vaccinium uliginosum³

Erica carnea²;

d) rastrkani glavni sastojci:

Lonicera alpigena³

Alnus viridis²;

e) rastrkani sporedni sastojci:

Taxus baccata²

Sambucus racemosa²;

f) usamljeni sporedni sastojci:

Ribes alpinum²

Lonicera coerulea¹.

Ribes petraeum²

3. Niže rašće:

a) gregarno nagomilane pratilice:

Pteridium aquilinum⁵

Telekia speciosa⁴

Urtica dioica⁵

Senecio nemorensis³;

118

L. ADAMović, BILJNOGEOGR. FORMACIJE ZAGORSKIH KRAJEVA...

(6)

<table><tr><td>Valeriana officinalis²</td><td>Bromus asper²</td></tr><tr><td>Glechoma hederacea²</td><td>Lunaria rediviva²</td></tr><tr><td>Doronicum cordifolium²</td><td>Euphorbia Cyparissias²</td></tr><tr><td>Polypodium Dryopteris²</td><td>Sedum Cepaea²</td></tr><tr><td>Polypodium Pheopteris²</td><td>Carex digitata²</td></tr><tr><td>Corydalis solida²</td><td>Orobus vernus²</td></tr><tr><td>Lamium Galeobdolon²</td><td>Betonica officinalis²</td></tr><tr><td>Lamium maculatum²</td><td>Galium silvaticum¹</td></tr><tr><td>Viola tricolor var.²</td><td>Erythraea Centaurium¹</td></tr><tr><td>Brachypodium silvaticum²</td><td>Geranium lucidum¹</td></tr><tr><td>Deschampsia caespitosa²</td><td>Lysimachia vulgaris¹</td></tr><tr><td>Hieracium Pilosella²</td><td>Orobus niger¹</td></tr></table>

## 2. Smrčeva šuma.

Smrča (Picea creelsa) je, pored bukve, najobičnije predalpinsko drvo dinarskih planina i sastavlja ogromne, nepregledne prašume naročito u Bosni i Crnoj Gori.

Te su šume gotovo čisto jednovrsne, jer se sastoje od samih smrčevih sklopova, u kojima sve ostale vrste drveća vrlo su neznatne, budući usamljene ili slučajne primjese.

Najljepše smrčeve šume imamo u sjevernoj Crnoj Gori i u pograničnoj Bosni. Nu i u sjevero-zapadnoj Bosni ima izvrsnih smrčevih šuma. U Hercegovini smreka rijetko sastavlja velikih sklopova. nego je u ovoj zemlji ovo drvo obično zadružno s bukvom ili munikom i sastavlja mješoviti tip predalpinske šume.

U svakoj predalpinskoj šumi ima i omanjih podformacija, koje su nastale od tektonskih i uopće edafskih prilika. U takve podformacije spadaju kamenjari, potoci i čistine (ćelava mjesta), gdje je drveće posječeno ili od vjetroloma satrveno.

Na čistinama, koje su postale od sječe, vjetroloma ili požara, razvije se znatno bujnija i bogatija vegetacija negoli u gustim smrčevim sklopovima. Tu se šumski elementi udruže sa livadskim predstavnicima i prave naročitu, zasebnu smjesu.

Na kamenjarima, koji se nalaze usred šume, nailazimo obično na takve elemente, koji vole sjenovite, hladne krševe i kojima je potrebna znatna količina atmosferske vlage, koju baš šuma u najvećoj mjeri može podati.

I predalpinski se šumski potoci odlikuju zasebnom, značajnom vegetacijom. Nu pošto se ipak svi ti elementi, i ako u manjoj

122

(10)

Filipendula Ulmaria²

Actaea spicata¹

Aremonia agrimonioides²

Doronicum Columnae¹

Primula pannonica²

Hypericum hirsutum¹

Primula acaulis²

Valeriana montana¹

Primula suaveolens¹

Valeriana tripteris¹.

Vicia Cracca¹

### 3. Formacija munike.

Munika (*Pinus leucodermis*) je endemično drvo dinarskih zemalja i pripada onim elementima, koji su zajednički poluostrvu balkanskom i apeninskom.

U dinarskim zemljama pojavljuje se munika u tri odvojena središta.

Jedno leži u srednjem toku Neretve, obuhvata bosanske planine Bjelašnicu (upravo njenu kosu Hranicavu). Preslicu i Visočicu. U Hercegovini se munika javlja na svima planinama, kojih strane padaju k Neretvi; tako na Prenj-Planini (sa ograncima: Borašnica, Crna Gora, Bjelašnica, Rečica, Glogovo, Prislab, Porim i t. d.). Čvrsnici (sa ograncima: Plasa, Marnica, Muharnica, Mala Čorsa, Čabolja i dr.); niz dolina Lađanice silazi niz Neretvu sve do Velež-Planine.

Drugo središte leži na dalmatinsko-hercegovačko-ernogorskoj granici i obuhvata planinski sklop zvan Bijela Gora, u kojoj je Orjen (Zubački Kabao 1895 m.) najviši vrh. Tu se munika nalazi i na ograncima Subre, Jastrebice pa i na Lovćenu.

Treći areal leži u Crnoj Gori i pruža se ka arbanaskoj granici. Munike ima oko gornjega toka Morače, na planini Sinjavini, Humu Orahovskom, Sirokaru, Ćebezi, Komu, Mojanu i t. d.

Najniža su stanovišta kod Glogova i Bradine (oko 850—900 m.), a najviša su na ernogorskim planinama (do 2000 metara).

U nižim predjelima munika ne sastavlja zasebne, čiste sklopove, već se obično pojavljuje u manjoj, neznatnijoj količini udružena sa crnim borom, bukvom ili jelom. Prave šume ovoga drva nalazimo tek u predalpinskom pojasu od 1500 metara na više. Na Prenj-Planini silazi ova šuma do gotovo 1400 m., na Čvrsnici do 1350 m., a na Preslici ća do 1300 m.

Za Lovćen je muniku naveo bio već Pichler god. 1869. Nu G. von Beck, ne znam, na temelju čega, osporavao je to nalazište, i tek sam ja konačno utvrdio, da munika zaista raste na Lovćenu.

(11)

H. VIŠA BRDA I PLANINE; A) FORMACIJE DRVEĆA.

123

Van dinarskih zemalja raste munika u Albaniji, Epiru i Te-
saliji. Ja sam je konstatovao na Olimpu, i to joj je najjužnije
stanište na balkanskom poluostrvu.

I u Italiji je u novije vrijeme otkriveno ovo drvo, i to u naj-
južnijim planinama. od Majele i pokrajine Basilikate do planine
Sile.

Predalpinska munikina šuma ima ovaj sastav:

1. Visoko drveće:

Pinus leucodermis⁵;

b) zadružne biljke vodilje:

po pravilu nema ih;

Fagus silvatica

Picea excelsa⁵;

d) mjestimice nagomilani glavni sastojci:

Carpinus Betulus³;

e) rastrkani glavni sastojci:

Populus tremula³

Betula alba²;

Acer obtusatum²

d) rastrkani sporedni sastojci:

Pinus silvestris³

Acer Pseudoplatanus¹

Acer platanoides²

Pirus communis¹.

2. Nisko drveće:

a) zadružni glavni sastojci:

Juniperus nana⁵

Pinus montana⁵;

Cytisus radiatus

Rhamnus fallax²

Rubus idaeus³

Spiraea oblongifolia¹

Rubus saxatilis³

Vaccinium Myrtillus¹;

(13)

125

Cardamine amara²

Cardamine impatiens²

Carex silvatica²

Festuca silvatica²

Silene inflata²

Geranium macrorrhizum²

Orchis bosniaca²

Gnaphalium dioicum¹

Gnaphalium norvegicum¹.

#### 4. Formacija molike.

I molika (Pinus Peuce) je endemično drvo dinarskih zemalja, koje se od Crne Gore i Albanije pružilo k jugu do Peristera u Makedoniji, a k istoku do Perin-Planini i Rile u rodopskoj sistemi.

U Crnoj Gori ima molike samo na jugoistočnim planinama, u gornjem toku rijeke Peručice i Vrmoša (u Komovima) u gornjem Polimlju (Zeletin, Sjekirica i Sekular-Planina). Navedena je i za Peljev brijeg i Rovačko Pleće u Morači, nu nije još potpuno utvrđeno stanište sa tih dviju planina.

Molika je čisto predalpinsko drvo i vrlo rijetko kad silazi u niže predjele. U Crnoj Gori nije nigdje posmatrana na nižoj visini od 1500 m. Tako isto ni na Peristeru a i ni na Perinu ne silazi u niže krajeve. Na Rili planini napotiv posmatrao sam prve molike (koje Bugari zovu „můra“) već na visini od 1100 metara (kod Čamkorije), nu u pojedinim primjercima.

U predalpinskom pojasu sastavlja molika čiste i prostrane šume i penje se vrlo visoko do u sam subalpinski pojas.

Čudnovata je pojava, koju je već Grisebach posmatrao na Peristeru i koja se pojavljuje i na crnogorskim planinama — a međutim nema je nigdje na bugarsko-trakijskim planinama —, da molika može rasti i kao visoko i kao kršljavo drvo (šib) gotovo na sasvim istom mjestu, na istoj visini i pod istim prilikama. Tako viđamo moliku n. pr. na Sjekirici gdje sastavlja i visoko i u isti mah i nisko drveće te šume.

S molikom se rijetko koje drvo nalazi udruženo, jer ona raste na visinama, na kojima ostalo drveće već teže uspijeva. Ipak se susreću ovdje ondje, naročito u nižim dijelovima molikine šume po koja smrča i po koji bijeli bor. Sve se ostalo predalpinsko drveće, naročito listopadno, susreće vrlo sporadično.

Sastav molikine šume jest ovaj:

126

(14)

I. Visoko drveće:

a) biljke vodilje, koje prevlađuju:
Pinus Peuce⁶;

b) zadružne biljke vodilje:
nema ih;

c) gregarno nagomilani glavni sastojci:
nema ih;

d) mjestimice nagomilani glavni sastojci:
Picca excelsa³;

e) rastrkani glavni sastojci:
Pinus silvestris³;

f) rastrkani sporedni sastojci:
Fagus silvatica¹.

II. Nisko drveće:

a) zadružni glavni sastojci:

Pinus Peuce⁶
Pinus montana⁵
Juniperus nana⁵;

b) gregarno nagomilani glavni sastojci:
Vaccinium Myrtillus⁵;

c) mjestimice nagomilani glavni sastojci:

Vaccinium Vitis idaea⁵
Vaccinium uliginosum⁴
Ribes petracum³
Ribes alpinum²;

d) rastrkani glavni sastojci:

Alnus viridis⁴
Rhamnus fallax³
Lonicera alpigena²
Aria Chamaemespylus²;

128

(16)

Carex digitata³

Sanicula europaea³

Chaerophyllum aureum²

Dentaria enneaphyllos²

Dentaria bulbifera²

Viola silvatica²

Milium effusum²

Polygonatum verticillatum² Carex silvatica¹.

Moehringia muscosa²

Thalictrum aquilegiifolium¹

Ranunculus lanuginosus¹

Oxalis Acetosella¹

Adoxa Moschatellina¹

Lunaria rediviva¹

Aconitum Napellus¹

## 5. Formacija mješovite predalpinske šume.

I ako se vrste šume, koje dovle istakosmo, vrlo često u pri-
rodi pojavljuju u potpuno čistu i značajnu obliku, ipak zato u
vrlo velikom broju slučajeva nailazimo na vrlo znatnu činjenicu,
da su naime bitni sastojci (biljke vodilje) u većoj ili manjoj
mjeri među sobom ispremiješane, i mi više ne možemo dotičnu
šumu uvrstiti pod jednu od već opisanih vrsta, nego smo prinu-
deni držati je za zaseban tip, t. j. za oblik mješovite predalpinske
šume.

Ovaj mješoviti tip prevlađuje gotovo svagdje u dinarskim predalpinskim krajevima. Ima doduše predjela, gdje mješoviti tip prevlazi sad u bukovu formaciju, sad u smrčevu; nu mnogo je običniji slučaj, gdje se zasebne formacije združiše u mješovitu zadrugu.

U mješovitom tipu po pravilu ne prevlađuje nijedna vrsta.
nego su obično glavniji predstavnici gotovo svagdje u podjed-
nakoj razmjeri ispremiješani, izuzevši omanje, neznatnije partije,
gdje se sad jedan elemenat, sad drugi nešto jače istaknuo.

Mješoviti tip predstavlja po mome mišljenju prvotni oblik ne-
kadašnjih prašuma, gdje su svi elementi bili zastupljeni i živjeli
u zajednici sve dotle, dokle se, po kakvim bilo preinakama u
lokalnim prilikama, nijesu za neku vrstu stvorile povoljnije pri-
like na štetu drugih zadrugara. Mi u novije doba svagdje mo-
žemo utvrditi, da se u predalpinskom pojasu bukva znatno širi i
množi na štetu četinjara, kao god što se u nižim predjelima opet
lipa šiри na štetu hrastova. Da u toj borbi izlaze pobjednici oni
elementi, kojima su životne prilike najpodesnije i koji su naj-
jačim odbranbenim sredstvima snabdjeveni, lako je pojmiti i
uvidjeti.

Mješovita predalpinska šuma dinarskih zemalja ima obično
ovaj sastav:

(17)

129

I. Visoko drveće:

Picea excelsa⁵      Carpinus Betulus⁴;

Fagus silvatica⁶

b) zadružne biljke vodilje:

po pravilu nema;

Pinus silvestris⁵      Acer platanoides⁴;

Betula alba⁵          Aeer Pseudoplatanus³;

Populus tremula⁶

Acer obtusatum⁴      Sorbus torminalis³;

Sorbus Aria³         Pinus leucodermis²;

e) rastrkani glavni sastojci:

Ulmus montana⁴      Pinus Peuce² (samo u jugo-istoč-

noj Crnoj Gori);

Abies alba³         Pirus communis¹;

Prunus avium²       Pirus Maues¹.

II. Nisko drveće:

a) zadružni glavni sastojci:

Juniperus nana      Vaccinium Vitis idaea⁴;

Pinus montana      Vaccinium uliginosum³;

Vaccinium Myrtillus⁶

Rhamnus fallax⁴      Lonicera alpigena³;

Alnus viridis⁴       Erica carnea³;

Cytisus radiatus⁴   Salix silesiaca²;

Salix capræa³

R. J. A. 195.

9

(19)

131

Valeriana montana³

Valeriana officinalis²

Digitalis ambigua²

Calamintha grandiflora²

Senecio Fuchsii²

Senecio rupestris²

Telekia speciosa²

Aposeris foetida²

Scolopendrium vulgare²

Veronica officinalis²

Veronica montana²

Veronica Chamaedrys²

Veronica prenja²;

c) rastrkane pratilice:

Myosotis silvatica⁵

Myosotis suaveolens⁵

Genista sagittalis⁵

Galeopsis Tetrahit⁴

Galeopsis speciosa⁴

Luzula albida⁴

Chrysanthemum leucanthemum⁴

Fragaria elatior⁴

Adoxa Moschatellina⁴

Anemone nemorosa⁴

Orchis latifolia⁴

Orchis bosniaca⁴

Crepis grandiflora⁴

Chaerophyllum aureum⁴

Pulmonaria saccharata⁴

Pulmonaria tuberosa⁴

Trifolium repens⁴

Trifolium medium⁴

Trifolium patulum⁴

Trifolium Pignautii⁴

Pyrola secunda³

Pyrola uniflora³

Holcus mollis³

Knautia drymeja³

Stachys silvatica³

Stachys alpina³

Linum catharticum³

Silene inflata³

Carex silvatica³

Stellaria nemorum³

Geranium silvaticum³

Campanula patula³

Chrysosplenium alternifolium³

Filipensula Ulmaria³

Cynosurus cristatus³

Deschampsia flexuosa³

Geranium Robertianum³

Luzula maxima³

Dactylis glomerata³

Anthoxanthum odoratum³

Festuca silvatica³

Stellaria graminea³

Bromus asper³

Nasturtium pyrenaicum³

Nasturtium lippicense³

Verbascum Bornmülleri³

Koeleria montana³

Trisetum flavescens³

Juncus lamprocarpus³

Prenanthes purpurea³

Hieracium vulgatum³

Hieracium murorum³

Hieracium Pilosella³

Ranunculus lanuginosus³

Carex digitata³

Elymus europaeus³

Heracleum sibiricum³

Epilobium spicatum³

Epilobium hirsutum³

Polygonatum verticillatum³

Geum rivale³

(21)

II. VIŠA BRDA I PLANINE; A) FORMACIJE FRVEĆA.

133

Neckera complanata³

Leskea nervosa³

Brachythecium salebrosum²

Eurhynchium strigosum²

Hypnum cupressiforme²

Hypnum molluscum²

Hypnum uncinatum²

Leucodon sciuroides²

Buxbaumia indusiata²;

c) lišaji:

Usnea barbata⁵

Cladonia furcata⁴

Cladonia rangiferina³

Cladonia pyxidata³

Icmarophila aeruginosa³;

d) gljive i pečurke:

Polyporus fomentarius⁵

Polyporus squamosus⁴

Polyporus varius³

Polyporus adustus³

Polyporus applanatus³

Polyporus marginatus³

Polyporus pinicola³

Irpex fusco-violaceus³

Dacryomyces stillatus³

Dacryomyces deliquescens³

Exidia glandulosa³

Stereum hirsutum³

Trametes gibbosa³

Trametes cinnabarina³

Daedalea quercina²

Daedalea unicolor²

Lenzites sepiaria²

Calocera viscosa²

Hypoxylon fuscum².

β) Skup subalpinskih šuma i šibljaka.

6. Formacija subalpinske šume.

Visina, pri kojoj šumski pojas iznenadno prestaje (šumska granična), nije u isti mah i apsolutna visina za drveće, nego mi vidimo i više nje omanjih šumaraka, u kojima je drveće doduše više ili manje kršljavo. Ta omanja šumska platna ispinju se, prema edafskim prilikama pojedinih planina, 150 do 250 metara više šumske granice.

Na Durmitoru se subalpinska šuma ispinje mjestimično 270 m. više šumske granice. Tako isto i na pograničnim arbanasko-ernogorskim planinama ta vrsta šume ide dosta visoko. Naprotiv slabo se ispinje na strmim hercegovačkim planinama.

Sastav subalpinske šume liči u glavnom sastavu predalpinskih šuma, samo što je ovdje niže rašće sasvini drugo nego što je u

134

L. ADAMOVIĆ, BILJNOGEOGR. FORMACIJE ZAGORSKIH KRAJEVA ... (22)

predalpinskoj šumi. U subalpinskoj se šumi niže rašće sastoji
sasvim od subalpinskih i alpinskih elemenata, koji se u nižim
predjelima nikako ne susreću.

Sastav subalpinske šume dinarskih zemalja je ovaj:

I. Visoko drveće:

Picea excelsa⁵

Fagus silvatica³

Pinus leucodermis³

Pinus Peuce²;

b) zadružne biljke vodilje:

nema ih;

Carpinus Betulus³;

Pinus silvestris²

Betula alba¹;

e) rastrkani glavni sastojci:

Populus tremula³

Sorbus Aucuparia¹;

Sorbus Aria²

Sorbus torminalis²

Acer Pseudoplatanus¹.

Acer platanoides¹

II. Nisko drveće:

a) zadružni glavni sastojci:

Pinus montana⁵

Vaccinium Myrtillus⁴

Juniperus nana⁵

Vaccinium uliginosum⁴

Vaccinium Vitis idaea¹

Pinus Peuce;

Alnus viridis³;

(25)

137

Arenaria gracilis¹

Arabis bosniaca¹

Bupleurum exaltatum¹

Genista sagittalis¹

Genista pilosa¹

Linum catharticum¹

Linum capitatum¹

Linum laeve¹

Dianthus inodorus¹.

## 7. Formacija kršljavog drveća ili subalpinskog šiblja.

Više šumskoga pojasa, a naročito više gornje granice drveća, pruža se na svakoj dinarskoj planini više ilí manje prostran pojas kršljava drveća ili subalpinskoga šiblja.

Ova formacija predvaja šumski pojas i odvaja ga od alpinskoga i u isti mah označuje rasprostiranje subalpinskoga pojasa.

Pojas kršljavoga drvrća sastoji se gotovo uvijek od razna šiblja, izuzevši kleku (Pinus montana), koja je u stvari visoko drvo zakršavljelo od nepovoljnih životnih prilika na toj visini.

Formaciju kršljavog drveća sastavlja veliki broj šiblja, nu obično se na jednoj planini pojavljuje samo jedna vrsta drveća ili šiblja, ili se pak mjestimično dvije vrste izmjenjuju. Rjeđi je slučaj, da su vrste između sebe u gotovo podjednakoj razmjeri ispremiješane, nego po pravilu svagdje prevlađuje jedna vrsta.

Najobičnijim predstavnicima ove formacije pripada u dinarskim zemljama planinska smreka ili venja (Juniperus nana). Ona je gotovo na svima planinama zastupljena i gotovo svagdje obuhvata po pravilu vrlo veliki prostor. Planinska smreka penje se do samih vrhova svih dinarskih planina, ali u alpinskom pojasu zakršljavi toliko, da ne liči više na šib, nego se vidi kao kakvo malo zeleno ćilimče ili platno, jer se jedva izdiže desetak cm. iznad zemlje.

Malo je nešto manje od ove smreke rasprostranjena kleka ili planinski kršljavi bor (Pinus montana).

Kleka ima značajan polegao oblik, poradi čega je Nijemci zovu „Legföhre“ ili „Krummholz“. Njene su grane polegle, pružene, povijene, a često i iskrivljene. U nižim subalpinskim predjelima doseže kleka visinu od 1—1.5 m., dok u ispetijim krajevima, naročito u alpinskom pojasu, zakršljavi kao god i smreka i jedva se ispinje za 20—25 cm. iznad zemlje.

Na planinama, na kojima raste munika (Pinus leucodermis), nailazimo na kršljave oblike ovoga drveta, koji potpuno liče na kleku. Ta je pojava dala povoda mnogim putnicima, da pobrkaju

138

L. ADAMOVIĆ, BILJNOGEOGR. FORMACIJE ZAGORSKIH KRAJEVA . . . (26)

ovu zakršljalu muniku sa klekom. Tako pogrješno navode kleku sa Orjena mnogi autori, dok kleke ondje nigdje nema (po onome, što sam se za svojih mnogih posjeta te planine mogao uvjeriti), nego je samo munika tu zauzela poradi zakršljanja vrlo sličan oblik, t. j. uzrast kleke. Takih kršljavih munika ima i na Prenj-Planini i na Komovima, nu ovdje su doista ispremiješane klekom.

I molika (Pinus Peuce) zakršljavi, i to vrlo često, i obuhvata u takom obliku prostrane dimensije na crnogorsko-arbanaskim planinama.

Vrlo često prekrivaju razne vrste borovnice i brusnice (Vaccinium) velike prostore u subalpinskom pojasu. Najobičnije su Vaccinium Vitis idaea i V. Myrtillus; rjeđe su naprotiv V. uliginosum i Arctostaphylos uva ursi.

Manje običnim bitnim sastojkama kršljavoga drveća pripada planinska jova (Alnus viridis), iva (Salix capraea) i njoj slične vrbe (Salix arbuscula, S. grandifolia, S. silesiaca), vrijes (Erica carnea), somina (Juniperus Sabina) i t. d. Mnoge su vrste šiblja ograničene samo na neke planine; tako Rhododendron hirsutum samo na Vranici, Empetrum nigrum na ovoj planini i na Durmitoru, Bruckenthalia spiculifolia samo na istočno-bosanskim planinama, Lonicera glutinosa na Orjenu, Lovćenu i Prenj-Planini i t. d.

Pored znatnoga broja drugoga šiblja, koje se obično svagdje pojavljuje samo u manjoj količini, nailazimo vrlo često i na šibasto razvijene zakršljale predstavnike predalpinske i subalpinske šume. Naročito često susrećemo u kršljavu obliku smrču (Picea excelsa), a ponekad i bukvu (Fagus silvatica). U takom kršljayom, šibastom obliku zauzimaju smrča a gdjegdje i bukva na mnogim planinama znatan prostor.

Sastav formacije kršljavoga drveća dinarskih zemalja ovaj je:

I. Više rašće:

Juniperus nana⁵

Vaccinium Vitis idaea⁴

Pinus montana⁵

Vaccinium Myrtillus³;

b) zadružne biljke vodilje:

Picea excelsa⁵ (zakršljavljela)

Fagus silvatica² (zakržavljela)

Salix arbuscula¹;

Salix grandifolia³

(27)

139

Vaccinium uliginosum⁵ Cotoneaster integerrima³;

Arctostaphylos uva ursi⁴

Pinus Peuce⁵ (zakršljavljela) Alnus viridis³

Pinus leucodermis⁴ (zakršljavljela) Rubus idaeus³

Juniperus Sabina⁴ Rhododendron hirsutum³

Salix capraea⁴ Daphne glandulosa³

Salix silesiaca³ Bruckenthalia spiculifolia²;

e) rastrkani glavni sastojci:

Rhamnus fallax⁵ Rubus saxatilis³

Lonicera alpigena⁴ Rosa alpina³

Ribes petraeum³ Lonicera glutinosa²;

Ribes alpinum³

Lonicera coerulea³ Aria Chamaemespilus² (kršljava)

Lonicera nigra² Sorbus aucuparia¹ (kršljava)

Populus tremula² (kršljava) Spiraea cana¹

Spiraea oblongifolia² Rosa reversa¹

Genista radiata² Rosa gentilis¹.

Betula alba² (kršljava)

II. Niže rašće:

Nardus stricta⁵ Festuca spadicea³

Carex laevis⁵ Luzula campestris³

Carex praecox⁴ Koeleria splendens²

Sesleria coerulans⁴ Sesleria nitida¹;

Festuca pungens³

b) mjestimično nagomilane pratilice:

Anthoxanthum odoratum⁵ Carex sempervirens⁴

Sesleria tenuifolia⁵ Festuca ovina var.⁴

140

(28)

<table><tr><td>Bromus transsylvanicus<sup>4</sup></td><td>Phleum alpinum<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Potentilla aurea<sup>4</sup></td><td>Dryas octopetala<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Poa alpina<sup>3</sup></td><td>Veratrum album<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Phleum Michelii<sup>3</sup></td><td>Rumex-vrste<sup>3</sup>;</td></tr></table>

c) rastrkane pratilice:

<table><tr><td>Carex atrata<sup>5</sup></td><td>Plantago reniformis<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Luzula multiflora<sup>4</sup></td><td>Senecio Visianianus<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Polygonum Bistorta<sup>4</sup></td><td>Senecio Fuchsii<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Polygonum viviparum<sup>4</sup></td><td>Achillea abrotanoides<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Alsine verna<sup>4</sup></td><td>Cladonia rangiferina<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Silene Sendtneri<sup>4</sup></td><td>Cetraria nivalis<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Lotus corniculatus<sup>4</sup></td><td>Lecanora gypsacea<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Gnaphalium dioicum<sup>4</sup></td><td>Crepis grandiflora<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Genista sagittalis<sup>4</sup></td><td>Crepis dinarica<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Cerastium grandiflorum<sup>4</sup></td><td>Pedicularis leucodon<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Cerastium lanigerum<sup>4</sup></td><td>Pedicularis verticillata<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Stellaria graminea<sup>4</sup></td><td>Helianthemum glabrum<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Alchemilla amphiargyrea<sup>4</sup></td><td>Linum capitatum<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Alchemilla montana<sup>4</sup></td><td>Linum catharticum<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Alchemilla vulgaris<sup>4</sup></td><td>Oxytropis campestris<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Lycopodium Selago<sup>3</sup></td><td>Crocus Heuffelianus<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Hippocrepis comosa<sup>3</sup></td><td>Drypis spinosa<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Globularia cordifolia<sup>3</sup></td><td>Orchis bosniaca<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Globularia bellidifolia<sup>3</sup></td><td>Dianthus strictus<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Cetraria islandica<sup>3</sup></td><td>Dianthus sanguineus<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Cetraria juniperina<sup>3</sup></td><td>Anemone narcissiflora<sup>3</sup>.</td></tr><tr><td>Plantago montana<sup>3</sup></td><td></td></tr></table>

b) Formacije bez drveća.

8. Predalpinske livade.

Pojas predalpinske šume nije svagdje tako gust i tako kom-
paktan, da ne bi propuštao nikakve praznine, nego je naprotiv
često isprekidan i prorijeđen. Na takvim mjestima pružile su se
gotovo svagdje *predalpinske livade*.

Ova se formacija odlikuje od svih ostalih vrsta livada silno
velikim brojem zeljastih, dugovječnih biljaka, koje brojno znatno
nadmašuju količinu trava (*graminaceja*), tako da ovdje ne pre-

1)

U. VIŠA BRDA I PLANINE; B) FORMACIJE BEZ DRVEĆA.

143

Dianthus deltoides³

Viscaria viscosa³

Orchis maculata³

Anthericum ramosum³

Iris bosniaca³

Melandryum rubrum³

Cerastium strictum³

Cerastium grandiflorum³

Chaerophyllum aureum³

Veronica Chamaedrys³

Veronica latifolia³

Veronica serpyllifolia³

Carum Carvi³

Libanotis montana³

Veronica officinalis³

Veronica austriaca³

Veronica prenja³

Pedicularis comosa³

Actaea nigra³

Ranunculus platanifolius³

Ranunculus aconitifolius³

Ranunculus scutatus³

Ranunculus nemorosus³

Hesperis dinarica³

Phyteuma spicatum³

Phyteuma orbiculare³

Nepeta nuda³

Scabiosa leucophylla³

Knautia arvensis³

Trifolium montanum³

Trifolium badium³

Potentilla silvestris³

Potentilla montenegrina³

Laserpitium Siler³

Campanula cervicaria³

Valeriana montana³

Valeriana angustifolia³

Senecio rupestris³

Serophularia bosniaca³

Arnica montana³

Lathyrus laevigatus³;

### e) rastrkani sporedni sastojci:

Heracleum Spondylium³

Pleurospermum austriacum

Stachys Betonica³

Lamium Galeobdolon³

Poterium Sanguisorba³

Epilobium angustifolium³

Epilobium spicatum³

Epilobium alpestre³

Calamintha rotundifolia³

Plantago argentea³

Galium aristatum³

Asperula cynanchica³

Scabiosa stricta³

Mercurialis ovata³

Anemone narcissiflora³

Trollius europaeus³

Aconitum rostratum³

Aconitum Napellus³

Aconitum bosniacum³

Saxifraga rotundifolia³

Linum capitatum³

Linum catharticum³

Hypericum alpigenum³

Helianthemum tomentosum³

Ligusticum Seguieri³

Meum athamanthicum³

Pančićia serbica³

Peucedanum austriacum³

Veronica montana³

Scabiosa graminifolia³

Laserpitium marginatum³

Laserpitium latifolium³

144

(32)

Pteridium aquilinum³

Trifolium repens³

Anthyllis alpestris³

Vicia Gerardii³

Lathyrus latifolius³

Lathyrus pratensis³

Gentiana lutea³

Gentiana asclepiadea³

Echium vulgare³

Myosotis alpestris³

Knautia dipsacifolia³

Bellis perennis³

Chrysanthemum macrophyllum³

Chrysanthemum cinerariifolium³

Senecio crassifolius³

Senecio Visianianus³

Adenostyles albida³

Carduus defloratus³

Carlina acaulis³

Melampyrum silvaticum³

Cirsium pauciflorum³

Cirsium eriophorum³

Euphrasia illyrica³

Mulgedium Pančićii²

Mulgedium alpinum²

Crepis montana²

Crepis biennis²

Crepis hieracioides²

Botrychium Lunaria²

Leontodon hastilis²

Atropa Belladonna²

Hieracium Pilosella²

Hieracium cymosum²

Scolopendrium vulgare.¹

9. Planinski suvati.

Velika količina snijega, koja na vrhovima visokih planina leži od novembra do konca maja, sprječava u najvećoj mjeri razviće vegetacije na tim visinama, tako da prije juna gotovo i nema tu ni traga životu među biljkama. Tako kratkoj vegetacionskoj periodi i tako oštroj klimi mogao se prilagoditi samo ograničen broj biljaka, koje su zato snabdjevene naročitim uklonbenim i odbranbenim sredstvima. I odista, mi i vidimo u alpinskim visinama mahom samo takvih biljaka, koje su se naročitim predohranama prilagodile tamošnjim prilikama. Najprije nam udaraju u oči vrlo niski oblici, nizak uzrast zamalo svih takvih biljaka, koje u drugu ruku imaju vrlo duboko i dugo korijenje. I zimzeleno lišće, koje se u tim visinama susreće vrlo često, svakako služi predohranom od studeni, jer u jednu ruku može lakše podnosići teret sniježnoga pokrivača, a u drugu opet omogućava u svako doba obavljanje životnih funkcija i za kratkih zimskih intervala bez sniježnog pokrivača.

Ekologičke prilike tako su kod ove formacije jake i znatne, da je fizionomija suvata ma koje planine uvijek podjednaka. Razlike postoje samo u sastavu.

(33)

II. VIŠA BRDA I. PLANINE; B) FORMACIJE BEZ DRVECA.

145

Na dinarskim planinama pokazuju suvati ovaj sastav:

<table><tr><td>Nardus stricta⁵</td><td>Vaccinium Myrtillus⁴</td></tr><tr><td>Festuca pungens⁵</td><td>Vaccinium uliginosum³</td></tr><tr><td>Sesleria coerulea⁵</td><td>Arctostaphylos uva ursi³</td></tr><tr><td>Carex laevis⁵</td><td>Dryas octopetala²</td></tr><tr><td>Cetraria islandica⁵</td><td>Astragalus angustifolius²;</td></tr><tr><td>Vaccinium Vitis idaea⁵</td><td></td></tr></table>

b) zadružne biljke vodilje:

<table><tr><td>Festuca spadicea⁵</td><td>Bromus transsylvanicus¹</td></tr><tr><td>Sesleria tenuifolia⁵</td><td>Poa alpina³</td></tr><tr><td>Sesleria nitida⁵</td><td>Carex praecox³</td></tr><tr><td>Phleum Michelii⁴</td><td>Carex atrata²;</td></tr></table>

<table><tr><td>Daphne glandulosa⁵</td><td>Cerastium lanigerum⁴</td></tr><tr><td>Koeleria splendens⁵</td><td>Alsine verna⁴</td></tr><tr><td>Anthoxanthum odoratum⁵</td><td>Viola declinata⁴</td></tr><tr><td>Phleum alpinum⁵</td><td>Myosotis suaveolens⁴</td></tr><tr><td>Carex sempervirens⁵</td><td>Alsine graminifolia⁴</td></tr><tr><td>Juniperus nana⁵</td><td>Silene Sendtneri⁴</td></tr><tr><td>Salix retusa⁵</td><td>Astragalus depressus⁴</td></tr><tr><td>Genista sagittalis⁵</td><td>Helianthemum alpestre³</td></tr><tr><td>Cetraria nivalis⁵</td><td>Rumex arifolius³</td></tr><tr><td>Cetraria jiniperina⁵</td><td>Stellaria graminea³</td></tr><tr><td>Cladonia rangiferina⁵</td><td>Veratrum album³</td></tr><tr><td>Globularia cordifolia⁵</td><td>Arctostaphylos alpina³</td></tr><tr><td>Globularia bellidifolia⁵</td><td>Erica carnea³</td></tr><tr><td>Gnaphalium dioicum⁵</td><td>Genista radiata³</td></tr><tr><td>Polygonum viviparum⁴</td><td>Salix grandifolia³</td></tr><tr><td>Helianthemum glabrum⁴</td><td>Daphne Cneorum³</td></tr><tr><td>Luzula campestris⁴</td><td>Luzula silvatica³</td></tr><tr><td>Luzula multiflora⁴</td><td>Narcissus poeticus³</td></tr><tr><td>Anemone narcissiflora⁴</td><td>Ranunculus montanus³</td></tr><tr><td>Polygonum Bistorta⁴</td><td>Ranunculus gracilis³</td></tr><tr><td>Rumex Acetosa⁴</td><td>Arabis alpina³</td></tr><tr><td>Rumex alpinus⁴</td><td>Plantago montana³</td></tr><tr><td>Cerastium grandiflorum⁴</td><td>Achillea abrotanoides³</td></tr></table>

R. J. A. 195.

10

146

<table><tr><td>Hypericum alpigenum<sup>3</sup></td><td>Potentilla speciosa<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Senecio Visianianus<sup>3</sup></td><td>Potentilla villosa<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Senecio Doronicum<sup>3</sup></td><td>Oxytropis campestris<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Linum capitatum<sup>3</sup></td><td>Onobrychis montana<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Pedicularis verticillata<sup>3</sup></td><td>Trifolium pratense<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Pedicularis leucodon<sup>3</sup></td><td>Trifolium alpestre<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Pedicularis comosa<sup>3</sup></td><td>Primula Columnae<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Pedicularis Friderici</td><td>Genista pilosa<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Augusti<sup>3</sup></td><td>Gnaphalium norvegicum<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Astrantia major<sup>3</sup></td><td>Crepis grandiflora<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Polygala bosniaca<sup>3</sup></td><td>Crepis dinarica<sup>3</sup>;</td></tr><tr><td>Potentilla aurea<sup>3</sup></td><td></td></tr></table>

<table><tr><td>Alyssum repens<sup>5</sup></td><td>Asperula longiflora<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Dianthus inodorus<sup>5</sup></td><td>Galium anisophyllum<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Dianthus strictus<sup>5</sup></td><td>Galium corrudifolium<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Dianthus tristis<sup>5</sup></td><td>Polygala bosniaca<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Biscutella laevigata<sup>5</sup></td><td>Koeleria gracilis var.<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Pimpinella Saxifraga<sup>4</sup></td><td>Viola tricolor var.<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Alchemilla amphiargyrea<sup>4</sup></td><td>Bunium alpinum<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Alchemilla pubescens<sup>4</sup></td><td>Anthyllis alpestris<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Alchemilla vulgaris<sup>4</sup></td><td>Anthyllis Jacquinii<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Trifolium noricum<sup>4</sup></td><td>Silene inflata<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Trifolium badium<sup>4</sup></td><td>Hippocrepis comosa<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Trifolium repens<sup>4</sup></td><td>Lotus corniculatus<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Armeria canescens<sup>3</sup></td><td>Scabiosa silenifolia<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Hedraeanthus serpyllifolius<sup>3</sup></td><td>Achillea lingulata<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Hedraeanthus graminifolius<sup>3</sup></td><td>Hypochaeris maculata<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Hedraeanthus caricinus<sup>3</sup></td><td>Scorzonera rosea<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Gentiana lutea<sup>3</sup></td><td>Centaurea axillaris<sup>2</sup></td></tr><tr><td>Cotoneaster integerrima<sup>3</sup></td><td>Stachys Betonica<sup>2</sup>;</td></tr></table>

e) rastrkani glavni sastojci:

<table><tr><td>Calamintha alpina<sup>6</sup></td><td>Valeriana montana<sup>4</sup></td></tr><tr><td>Thymus acicularis<sup>5</sup></td><td>Crepis montana<sup>4</sup></td></tr><tr><td>Thymus dalmaticus<sup>6</sup></td><td>Gnaphalium Pichleri<sup>4</sup></td></tr><tr><td>Crocus Heuffelianus<sup>5</sup></td><td>Phyteuma orbiculare<sup>4</sup></td></tr><tr><td>Nigritella nigra<sup>4</sup></td><td>Lecanora gypsacea<sup>4</sup></td></tr></table>

(39)

II. VIŠA BRDA I PLANINE; B) FORMACIJE BEZ DRVEĆA.

151

e) rastrkani glavni sastojci:

<table><tr><td>Poa cenisia<sup>5</sup></td><td>Anemone narcissiflora<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Carex praecox<sup>5</sup></td><td>Silene inflata var.<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Luzula campestris<sup>4</sup></td><td>Silene acaulis<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Luzula multiflora<sup>4</sup></td><td>Dianthus croaticus<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Alsine Gerardii<sup>4</sup></td><td>Dianthus sanguineus<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Alsine Bauhinorum<sup>4</sup></td><td>Dianthus inodorus<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Ranunculus gracilis<sup>4</sup></td><td>Kernera saxatilis<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Ranunculus scutatus<sup>4</sup></td><td>Alyssum repens<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Aquilegia dinarica<sup>4</sup></td><td>Alyssum montanum<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Geum bulgaricum<sup>4</sup></td><td>Alyssum Moellendorfianum<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Alchemilla amphiargyrea<sup>4</sup></td><td>Potentilla aurea<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Cardamine glauca<sup>4</sup></td><td>Potentilla chrysocraspeda<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Cardamine carnosa<sup>4</sup></td><td>Primula Columnae<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Campanula rotundifolia<sup>4</sup></td><td>Trifolium noricum<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Campanula pusilla<sup>4</sup></td><td>Trifolium Pignautii<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Senecio Doronicum<sup>4</sup></td><td>Trifolium pratense<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Adenostyles albida<sup>4</sup></td><td>Rhodiola rosea<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Asperula Wettsteinii<sup>4</sup></td><td>Sempervivum-vrste<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Saxifraga Kernerii<sup>4</sup></td><td>Anthyllis Jacquinii<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Galium anisophyllum<sup>4</sup></td><td>Anthyllis alpestris<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Galium austriacum<sup>4</sup></td><td>Oxytropis montana<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Valeriana montana<sup>4</sup></td><td>Oxytropis campestris<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Valeriana bertiscea<sup>4</sup></td><td>Oxytropis prenja<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Valeriana tripteris<sup>4</sup></td><td>Stachys fragilis<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Gentiana crispata<sup>3</sup></td><td>Stachys labiosa<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Lycopodium alpinum<sup>3</sup></td><td>Veronica satureioides<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Artemisia Baumgarteni<sup>3</sup></td><td>Phyteuma orbiculare<sup>3</sup></td></tr><tr><td>Hieracium humile<sup>3</sup></td><td>Stachys Alopecurus<sup>2</sup></td></tr><tr><td>Hieracium villosum<sup>3</sup></td><td>Stachys subcrenata<sup>2</sup></td></tr><tr><td>Hieracium thapsoides<sup>3</sup></td><td>Stachys Sendtneri<sup>2</sup></td></tr><tr><td>Doronicum Pardalianches<sup>3</sup></td><td>Cerinthe alpina<sup>2</sup></td></tr><tr><td>Scabiosa silenifolia<sup>3</sup></td><td>Teucrium montanum<sup>2</sup></td></tr><tr><td>Erigeron alpinus<sup>3</sup></td><td>Teucrium Arduini<sup>2</sup>;</td></tr><tr><td>Anemone baldensis<sup>3</sup></td><td></td></tr></table>

<table><tr><td>Armeria canescens<sup>5</sup></td><td>Genista radiata<sup>5</sup></td></tr><tr><td>Rubus saxatilis<sup>5</sup></td><td>Genista sagittalis<sup>4</sup></td></tr></table>