СОВРАЖЕНЬ

СОЧИНЕНИЙ И ПЕРЕВОДОВЪ,

ВЪ ПРОЗЪ И СТИХАХЪ,

ДЛЯ УПРАЖНЕНИЯ ВЪ ВАЛАХО-МОЛДАВСКОМЪ ЯЗЫКѣ.

I. Извлѣченія изъ Св. Писанія:

А.

Феричитѣ кърбатълѣ, кárеле нáv oýmblátá ↑
сфáтълъ некрединчóшилърь, ши ↑ кánte пъкътóшилърь
нáv cтátътѣ, ши пр'e скávнšлъ п'ерзътóрилърь нáv
шезътъ: Чì ↑ лéнт' Амншшй кóл лшй, ши ↑ лéнт
Лшй ка кучетá зíwa ши нóаптě. Ши вá фи ка
oýнa пóмк, ръсъдитъ лънгъ йзвóаръле ӑпелcрь, кárеле
рóдълл съв ка дá ↑ крěмѣ сà, ши фрěнза лѣн нv ка
кадě, ши тóáte, шрй-кхтě ва фáчě, кнрь спorй.
Нv ӑшá некрединчóштй, нv ӑшá: чи ка прáфшлъ, чěлъ
спълъръ кънчтълъ депре фáца пъмкнчтълъй. Пěнтф
ӑчáста, нv кнрь вбíлā некрединчóштй ла жěдекátъ,
нйчй пъкътóштй ↑ сфáтълъ дрěпциалърь. Къ шíе
Амншлъ кánte дрěпциалърь, ши кánte некрединчóшилърь
ва пěрй.

1

Б.

А҃ац̧ий - ӑмӑнте, милостенӑ воластъ са нӑ ӳ
фӑчец̧ий ӗрнайнте ӳраменилар, ка са вӑдӑ ӗй: ӑрӑ
ле нӑ, палӑтъ нӑ вец̧ий ӑвӗк дела Татӑлл волстр,
кареле ӑстӗ ӗр чӗрӗрнӑ. Дӗчий, кӗнда фӑчӑ милостенӗ,
нӑ трӑхмӗритӑ ӗрнайнте тӑ, прекӗмӑ чӗй фӑцӑрничӑ
фӑкка ӗр ӑлӑшнӑрнӑ ши ӗр оӳллиций, ка са се марӗскӑ дела
ӳрамен: ӑдевӑрка зйка вобаш, кӑшй ӑвӗ плӑта сӑ.
Ирӑ тӑ кӗнда фӑчӑ милостенӗ, са нӑ ӳ ҫтие стӗкнта
тӑ, че фӑче дрӗпта тӑ. Оҫ фиӗ миадостенӑ тӑ
ртрӑ ӑскӗнса: ши Татӑлл тӑв, челл че вӗде ртрӑ
ӑскӗнса, ӑчела ва лӑ циӗ ла ӑрӑтӑре.

Ши кӗнда те роҫий, нӑ фи ка фӑҫарничий,
ка ӗнвӗска ӗр ӑлӑшнӑрнӑ ши ӗр оӳнгюриле оӳллицилар
стӗнда са се роӑме, ка са се ӑрӑте ӳраменилар: ӑдевӑрка
зйка вобаш, кӑшй ӑвӗ плӑта сӑ. Ирӑ тӑ, кӗнда те
роҫий, ртрӑ ӗр кӑмӑра тӑ, ши ӗр кӗнда оӳша та,
те роӑлл Татӑллӑ тӑв ртрӑскӗнса: ши Татӑлл тӑв,
челл чӗ вӗде ртрӑ ӑскӗнса, ка лӑ циӗ ла ӑрӑтӑре.
Ирӑ кӗнда вӑ рӗгӑций, нӑ грӑнций мӑлте ка пӑрнӑнй:
ка ле пӑре, кӑ ртрӑ мӑллӑ ворка лӑрра се вурра ӑвзӗ.
Дӗчий са нӑ вӑ ӑсӑмӑнӑй лӑрра: кӑ циӗ Татӑлл
вострӑ чӗле чӗ вӑ тревӗска вобаш, май ӗрнайнте де
чӗ чӗрӗц̧ий вобӑ делл Ахисӗлл. Арӗпта ӑчӗл, ӑшӗ са
вӑ рӗгӑций вобӑ: Татӑлл нострӑ, кӑрелӗ-ӗшй ӗр чӗрӗрнӑ,
сфӑцӑскӑсе нӑмӗле Тӑш: Еи ӗрпӑшцӑм Тӑ: фиӗ воб
Тӑ, прекӗмӑ ӗр чӗрнӑ, ши пре пӑрмӑнте. Пӗннӗ нобострӑ,

3

ЧЕ ДЕ ТОАТЕ ЗИЛЕЛЕ, ДЗ НЕ Ш НОАВ АСЧЗЭН: ШИ НЕ
РАРТЗ НОАВ ДАТОРГИЛЕ НОАСТРЕ, ПРЕКШМА ШИ НОЙ ЕРТЯМ
ДАТОРНИЧИЛУР ЗОШРГ: ШИ НЫ НЕ ДУЧЕ ПРЕ НОЙ А
ИСПИТЗ, ЧИ НЕ ИЗВАКЦИЕ ДЕ ЧЕЛА РЫ. КА АТА МАСТЕ
ФРАГУИА, ШИ ПЪТРЯ, ШИ МАРЫРКА РЫЧИЙ, АМИНА.
КЗ ДЕ БЕЦИ ЁРТА ШАМЕНИЛУР ГРЕШКЛЕЛЕ АУР, ЕРТАВА
ШИ БОАВ ТАТУЛ БОСТРУ ЧЕЛА ЧЕРЕСКА. ИРА ДЕ НЫ
ВЕЦИ ЁРТА ШАМЕНИЛУР ГРЕШКЛЕЛЕ АУР, НИЧИ ТАТУЛ
БОСТРУ НЫ БА ЁРТА ГРЕШКЛЕЛЕ БОАСТРЕ.

ИРАЗ КМАНА ДЖИНÁЦИЙ, НЫ БА ФАЧЕЦИ КА ЧЕЙ ФАЦАРНИЧИЙ
ТРУШИ: КАШИЙ СМОЛЕСКА ФЕЦЕЛЕ САЛЕ, КА СУ СЕ АРМАТЕ ШАМЕНИ-
ЛУР, КА ДЖИН: АДЕВЕРЗА ЗИКА ВОАВ, КАШИЙ НЫ ПЛАТА
СА. ИРА ТУ, КМАНА ДЖИН, ОУНДЕ КАПУЛ ТАУ, ШИ
ФАЦА ТА ІІ СПАЛ: КА СУ НЫ ТЕ АРБИЦИ ШАМЕНИЛУР
КЗ ДЖИН, ЧИ ТАТУЛЫ ТАУ, ЧЕЛАЫ НЕ МАСТЕ АРТУ АСКУНСА:
ШИ ТАТУЛ ТАУ, ЧЕЛА НЕ БКДЕ АРТУ АСКУНСА, БА
ДА ЦИЕ ЛА АРМАТАРЕ.

НЫ БА АДИНÁЦИЙ БОАВ КОМОРГ ПРЕ ПАМКНТА,
ОУНДЕ РЫМНА ШИ МОАТИЛЕ АЕ СТРАК, ШИ ОУНДЕ ФЫТИ
ЛЕ САПЗ ШИ ЛЕ ФУР: ЧИ БА АДИНÁЦИ БОАВ КОМОРГ А
ЧЕРБ, ОУНДЕ НИЧИ РЫМИНА, НИЧИ МОАТИЛЕ НЫ Ш СТРАК,
ШИ ОУНДЕ ФУРЫ НЫ Ш САПЗ, НИЧИ Ш ФУР. КА ОУНДЕ МАСТЕ КОМОРА БОАСТРУ, АКОЛУ БА ФИ
ШИ НИНАМА БОАСТРУ.

АУМЫНА ТРУПАЛЫ МАСТЕ УКИЛА: ДЕ БА ФИ ДАРЗ
УКИЛА ТАУ КУРАТА, ТОТА ТРУПАЛ ТАУ БА ФИ А--
МИНОСА: ИРА ДЕ БА ФИ УКИЛА ТАУ РА, ТОТА ТРУПАЛ
ТАУ БА ФИ АРТУНЕКАТА. ДЕЧИ ДАРЗ, ДАК ЗАУМЫНА,

4

каρτ' ἀστε ἀτρῶ-τύπε, ἐστε ἀτὸν ἐρεκα, ἀάρ' ἀτὸν ἐρε-
καὶ λέκτα λα φι'

Нíме нѣ пóлaтe лa дой дāнй слāжнй: къ áв пpe
оўнвлв ва оўфіх, шù пpe áлтvлv вà юбнй: áв пpe
оўнвлв ва купрйнде, шù пpe áлтvлv ва оўρусй. Нв пvтvсий
лй Дāннēεв слāжн шй лāй маммшнà. Пénтрв áчáста зйкв
бóaw: нъ въ грiжийй кв сvфлétvлv бóстрv, чè сь мхнкáй
шù чè сь бěйй: нийй кв тpвпvлv кóстрv, кв чè сь
къ кpквкáйй: áв нъ ἀστε сvфлétvлv май мěлта
декхтв хpána, шù тpвпvлv декхтв ápквкмйнтѣ;
Къвтáйй ла пácериле чépюлбй, къ нийй сáмънъ,
ний чý сěчеръ, нийчý áдънъ áжútний, шù Тáтълv
кóстрв чéлv чépěckв ле хpанěψе пpe ᾠλε: áв нъ
сánтейй вой кв мěлта май áлěшй декхтв áчěлě;
Дáръ чýне дýнтрв вой, грnжийндce, пóлте сáшй
áлáwгъ стáтvлвй сь ойнв кóтв; Шy дe хáйпъ
чè въ грiжийцy; сокстийй, кpйнй кxмпvлvй кым
кpěcká: нийй сe шěтенěcká, нийй тópкá. Яръ зйкв
бóaw, къ нийй Соломшнв áтрв тóатв мāpīrě cà
нъ саь кpákáтв, ка оўнвлv дýнтрв áчěψě. Дěчй
дěкъ ákráв кxмпvлvй, кáръ ἀστāзй ἀστε шy мхй-
нě сe ápōнкъ á кyптйópй, Аmнēεв áшà w ápákъ: áv
нъ кв мěлта май вkrćiós пpe вой, пvцйнв кpедин-
чōшй; Аpěптá áчěлa сь нъ въ грiжийцy, зикхндъ: чè
вймá мхнкà, саь чè вймá вě, саь кв чè нě вймá
кpквкà; Къ тóáte áчěcтě пагхнй лe кávтъ: къ ψie
Тáтълv кóстрв чéлv чépěcká, къ къ трěвěcká áчěcтě
тóáte. Дěчй кáвтáйцй май áтй áпърццíл лāй Дāннēεв

- 5 -

шй дрептӑтӗ Лӑй, ши ӑчӗстӗ тóате се вӑрл ӑдӑшӳҫе
бóаш. Дрептӑ ӑчӗл нӑв вӑ грижийҫи де зіша де
мӑйне, кз зіша де мӑйне ва грижі де ӑле сӑлӗ: ӑжӗн-
ӳҫ зылӑй рзвтӑтӗ ӗй.

Извлетенія изъ Собранія Законовъ.

(Издан. въ Молдавіи).

А. Пӗнтрв Прӑвиле.

1. Пцевелепчывнӗ прӑвиленӑр ӑҫҫте ӳҫ епӗстйми, ӑдекз
[р]вцзтӳрз, кӑрӗ [р]вӑцъ пҫе ӳм, чӗ ӑҫҫте дрептӑтӗ
шӳ чӗ ӑҫҫте стрхмвӑтӑтӗ.

2. Шӳ дрептӑтӗ ӑҫҫте, кӑрӗ фӗҫҫе-кӑрӗлл дӑ ҫҫлӑ
че й се кӳвйне ӑ лӑҫ, ӑртӑкма дӳпъ-кӳм ҫҫотърӑҫк
каншӑнӗле прӑвиленӑр; ӑр стрхмвӑтӑтӗ ӑҫҫте ӑрпро-
тӳҫа дрептӑцӳй.

3. Фӑйнӑ дӑр кз ӑчӑстӑ епӗстйми кӳ мӑлтӑ ӳҫ-
тенӗлл ши скрӗгйнцӑ саь ӑлкӑтӳйт ши саь скрӗҫ,
адъпъ врӗме, декӑтрӑ ҫҫелӗпцӑй вӗквриллр де май
[р]нӑйнте: пӗнтрв ӑчӑҫта трӗкӳпнӑ ҫӗрӗ, ка тот
шӑмӑл саь ҫрӗҫе прӑвилене, фӑйнӑ кз нӗмӗнн нӑв се
пӑате ӑжӑтӑ пӗнтрв нешӑйнҫа прӑвиленӑр, чи нӑв-
май нӗвӗрстничӑй ши фӗмӗлӗ; ҫҫа пре фӗмӗй ши

- 6 -

пje нeвърстникy дй ъжътъ прáвила, ка сь нъ
пътимěскъ пъгъкйpe, ъдър нъ сь ккψйєе: къчй прá-
кила шй дpeптátк нъ пpймěєе, ка сь ккψйєе
oýнд亚 дии пъгдбйрє ўлтvя, сáв сь се пъгъєєскъ
чинedà пénтрв ккψйгъя ўлтvя.

4. Пénтрв аўка дár скpíe прáвила, кэ áтát' ми-
рěнй, кāт шi чěй кисеричěцкй, тóцй дўпз прá-
виле ўс сь оўpмěзe.

5. Яр пvтěрět прáвилий ясте: спре á порончý чk-
le бўне, á úpři чkле рѣле, шi á pŕжáná кв пě-
дěψе пje чй биновáй.

6. Шi фйнд къ прáвилеле ўв pŕvъ сйне ўк-
ψейй ӑшъзъмжнтvй пénтрв τόцй дethcie: пén-
трв аўка, дěкъ се вá pтxмплá сь се оўpмěзe
чевá прéсте каншánеле прáвилелp, фйнд дe нeвóе,—
нv пósáte съ се дāвкв ачvя спре пýлдз.

7. Шi ўрэшй, фйнд къ прáвилеле привěck дě-
пvрěрět áсvпра дpeнтvцилp: пénтрв ачěа нýчý ў
прáвила нv пósáte сь pтaxфěскъ чěа чe ясте аpро-
тiва фvрiй лěкpvилap шi apрoтiва дpéптiй жв-
дeкъцй.

8. Дpěpт ачěа, шpй-че се вá фáчe aпрoтiва
пvтěрй пpáвилeлp, шi чěа чe пpáвила нv пpй-
мěje, — гpешáлъ ясте шi нv дpе нýчý ў пpěrě.

9. Яр фйнца дpептъцй ясте: ка кiláca ўмv-
лй сь фiе чинстйтъ, пje нйменъ сь нv бáтъм,
шi лěкpǎа стрейн сал дě, á квй ясте.

7

10. Ши  Sr  прaвиленp тaстe : н8 ка си
рцeлгз чиневa квкиндe, чи тхлакырт ши п-,
гpерт лaр.

11. Ка ІІІ праъвилъ се пъдъше ші тѣкчѣл вѣкій
ал офтй цвpй, тs аppoълвят.

12. Ашъземкpитpилe прaвиленap, чѣлe май дип
о figure, сжит май пъткpичe, дeкeт чeлe вeки.

13. Атрв ачѣлe, кaрe сжит кв pдoлг, сз се
о figure, дe я figure ши чeлe чe сe пoатe
сокоти кв кaлe ши дo пъ рхндaлъ.

14. Атрв тoатe, яp май ылec прaвилиe, се
квbинe ы сокоти чeлe сe квbинe дoпъ дpeнтaтe.

15. Ла тaлмазитp прaвиленap тpeбвaшe мaлтa
лapе-аминтe ши квpeтape, п чe кип ла ысемeнт
причийнa ы figure тpoтppилe.

16. Нимик нv тасте май мaлт прaпрoтиka прa-
вилий ши прaпрoтиka дpeнтaций, дeкeт виКлeшвpлa
ши чeлe figurepate пpин сийш ши дe фpикa.

17. Ла чěle чe с鎮 кв 4 дoлгa дe ы ce 4е-
лe п прaвили, тpěвe сз ce тхлакáскъ кв 6 пъ-
тaтe ши кв ыбpe дe  figure; квa ши лa пpи-
чинилe дe ждeкaцй, чe снт кв дoлг, сг ви-
рdáскъ ыбpнтe дe figure; ши ягшй, лa чeлe чe
нv ce пoт дoBEДШ, сг ce сокoтccкъ чěle чe с鎮
прип пoтpинa дe ы ce пpхмплa ши чěle чe ыдě-
ce ce пpхмпъ, — ши кв ычěp тип сг ce пoатa
ждeкa ыдeвpрa.

— 8 —

## В. ПÉНТРЪ ЖВДЕКАТÓРЙ.

1. Жвдекътórья, кárеле пénтрв юбýрѣ де áрӳйнт, сáv пénтрс сфýлъ, сáv áпъртинйре, нý вá оýрмá дрептӑцйй, яҫте ӳсхндýт прин бластám Ообшрни-ческ, прекъм шй áчýл че ва оýрнй де á дà хотъ-рӑррѣ дрептӑцйй пénтрв ӑсéменѣ прýчинй.

2. Жвдекътórья, май мýк де доáъзгйй де ӑнй, съ нý се рхндӑскъ, прекъм нýчй компромисárй.

3. Жвдекътórья датóрй яҫте съ прйимěскъ кв блахндěце пре áчей, кárе чéр съ се май черчетěзе деизноáвъ прýчина лýр.

4. Жвдекътórья съ нý прйимěскъ пешкéш, декхт оýн пýцйн лýкрь, кárе яҫте спре мхнкárе, сáv спре къвтърь.

5. Жвдекътórья ла прýчина, кárě 0 черчетěзь, съ нý кáѣте, към áv хотърхт áлцйй ӑсéменě прýчннй, чй рсвш съ сокотěскъ кв лýáре-ӑмйнте, към оýрмěзь прáвнла, шй съ дà хотърхре.

6. Жвдекътórья, ла чýле че нý се пót доведй прин мárтврй шй сънт кв пдоялъ, съ сокотěскъ чýл че яҫте кв кáле шй кв юбýре де ӳáменй.

7. Жвдекътórья, ла тоáте прýчиниле съ нý се грэвěскъ á дà хотърхре, яр май квдӑдйнсъл ла прýчинй де виновъцйй, ла кárе нý трéгье лěспе съ крěдъ нýчй эйселе, нýчй скрйселе.

- 9 -

8. Ăчěлӑра се кӳбйне стӗпена боерілӑр ши
чйнстě, ӑ кӑрӑра ӳҫтенӗлӗс ҫи кӑрса бӑтрӑннӑ-
целӑр с̧лANT лӑвдӑте.

9. Чěлър нечинстйцй шй прйимиторй де мйтъ
нӑ ли се каде съ фіе ждекътórй.

10. Чěл' че ва дà мйтз жвдекътòрюлзй шй вà фá-
че стрӑмбӑтатě, ѕр п'ӑрде дрептат; ѓár ждекъ-
тòрюл, че ва азà вӑнй шй вà ҫсжндй пре чел
невиноват, ва квдъ сӳпт рӑспӳндєф.

11. Жвдекътòрюл съ се с̧крьфӑскъ ӑ дà сфкршит
причинлӑр, ши ӑ нӑ ле прелӑнчи.

12. Дӑпъ черчетӑрě ждекъцйй, чě май кв ӑмърě-
тъл, датор'ю їасте ждекътòрюл съ май ѕтрěбе пе
ӑмхндоӑв пӑрциле, де май ӑв чевà ка съ рӑспӳндъ;
шй дӑпъ чё се ва дà сфкршит причинй, датор'ю
фасте съ чет'скъ хотър'рě кр'р ӑдъзл ӑ лмbe пӑр-
цилър; ши де се вà ртӑмплà съ лип'скъ ӳ пàр-
те, ши се ва дà хотър'рě, ӑтӳнчě ӑчě хотър'рěе
нӑ ӑре н'чй ӳ т'р'є.

13. Жвдекътòрюл дат'ор'ю юсте: ӑ ӳпри фàптеле
чěле сжлнче, ши вӑнз'ривле : чěле фъръ-де прӗцлa
квкйнч'ос, ши к'ш'м'р'и ле чěле стрӑмbe, ши първ-
б'ривле; прекв'м ши пре чей че с̧лANT п'пътěре, съ
нӑ п'гдӑскъ, ка съ п'пил'зе пре чей слаб'й ши
смер'й'ч'ї де сър'ч'є.

14. ӑш'г'з'м'х'н'т'р'ив'е пр'авил'ел'в'р се х'от'р'ӑш'е, к'а,

2

— 10 —

·пърър тоátе причиниле, жъдекътóръй съ оÿрмѣзе чер-
четáриле, фíйнд пѣсъ де-фáцъ сфйта Свангéлiе: ши
âчей кв прíчиниле, към ши векýлýй лýр, че сънт
деплýн ръспьнъятóрй, ръндýцй прíй векиимъ ↑
скрис, — май пънайнте пънъ â нъ ↑трà ждекътó-
рй п черчетáрѣ чéлýр кв пъдоялъ, пъдáтъ дѣпъ аръ-
тárѣ ши повестýрѣ прíчинй, към ши дѣпъ чѣле
дипротíва ръспьнýсърй ши тъгъдýрй дýн пárтѣ
нротýвникdýй пърът, — съ фákъ âмхндóáъ пър-
циле жъръмънтýл лейюйт, ăдékъ: дни пárтѣ жълýи-
тóрилýй, къ кв квйет кврát âв порнýт ждекáта,
сокотýнд â âвѣ дрептáте ла чěрериле сáле, към ши
дни пárтѣ пърътýлýй, къ, сокотýнд кв сѣфлýтл
сáв â âвѣ тóт квънънтýл спре â стà прротýва,
сав пфъцюшáт пънайнтѣ ждекáцй; ши âшà ж-
декторйъ съ оÿрмěзе ждекáта, де-фáцъ стънд сфй-
та Свангéлiе пънайнтě лýр.

15. Пpйчиниле, пénтрв кárе âчей че се жвдекъ
нv шáв âдvс-âмйнте, ка сь ле âрвáте ла жwдекáгъ,
датóрйó якъте жwдекътóрнл â ле чэрчетá ши à ле жв-
декá: кáчй пénтрв чěле че саw оÿйтáт, жwдекáta
нv се стйнце.

16. Жвдекто́рнл датóрйó якъте à лvà-céma ши à
квйетà рtrв сипе, сокотýнд чěл че якъте май кв
квкйнць.

17. Нъ поáте чинеà à фи ши ждекътóрй ши
àдвокáт дяваý.

— 11 —

18. Ждекътъоръй криминалъалъй, къ ў зй пнайнте
пънъ à нў лртӑ л черчетарѣ пхрӑцилар, съ ле лъ
ле уйре, пӗнтъка съ нў се лрспймӑннӗзе де
нӑпрӑсна лфӑцошӑртй ши съ поӑтъ ӑшй ӑрӑтӑ
лдрептӑриле лӑр.

19. Ждекътӑртй зылеле Дӑмӑничилар съ черчетӗ-
зе пре чӗй лкйшй прйн лкисорй ши съ дӗ по-
рӑнкӑ, кӑ пъзиторъй съ нӑ се поӑрте кв крзйме
ӑсӑпра лӑр, чи се ле поӑрте грйжл пӗнтър хрӑна
лӑр ши пӗнтър спӑлӑрӗ стрӑилар лӑр.

## Б. Пӗнтър Жӑлӑитӑрт.

1. Чӗл че чӗре ши ӑре ӑ лӑ, трӗкҫе съ мӗрт
съ се жчӗче ла ждекӑторӑ цӑртей, сӑв ӑ цин-
тӑлӑй, оӳнде се ӑфлӑ пхрӑтӑл кв лӑквйнца, сӑв
оӳнде сау фӑкӗт ӑшлӑзӑриле ши зӑписеле.

2. Чӗл че зйче, ӑчӗлӑ ӑҫте даторӑ съ ши до-
ведӗҫкӑ, ӑр нӑ, чӗл че тъгълӑҫӗ.

3. Жалӑитӑрна даторӑ ӑҫте ӑ ӑрӑтӑ тоӑте
довӗзиле лӑкрлalй чершӳр, кв тоӑте стӑриле-лпре-
жӑр, ши тоӑте дрептӑциле чӗрертй сӑле, — ӑр нӑ
пхрӑтӑл.

4. Чӗл че дӑ жӑлӑокъ ӑсӑпра ӑлтӑ, даторӑ ӑҫте
май лтӑй ср ӑртӗ члалӑлӑт жӑлова, лртӑкма прӗ-
кшӑ ӑҫте скрӗҫ: пӗнтър ка съ ӑйҫ челалӑлт крӗ-

— 12 —

ме, сáв съ се ӑлкӑтвӑскъ к вӑлӑвитӑрнӑ, сáв съшн
гаттӗскъ атимпинӑриле сӑле.

5. Ла чйне ва гъсй чиневӑ лӑкpыл сӑв, кӳ ӑчӗла
се жӑдекъ, шй ӑколӑ, оӳндӗ пшй ва гъсй лӑкpыл
сӑв, поáте съ порнӗскъ жӑлoгъ шй съ чӗе дрӗп-
тvл сӑв.

6. Чӗл че пхрӑшӗ пре чиневӑ пӗнтрӳ врӗ-ӳ ви-
новъцйӗ, ӑчӗла ӑҫте датӑрйӗ съ шй доведӗскъ шй съ
дӗе жврӑмӑнт ла жвдекӑтъ, кӳм-кӑ нӑл клеветн-
шӗ, шй нӳ поáте прин сйнгврӑ пхрӑ сӑ, ка съ
силиҫкъ пре пхрӑт съшй дӗ дрӗптӑриле сӑле.

7. Ла прӳчинйӑ де п̧доӑлӑ шй ла п̧тхмпλατοά-
ρελε σφέζη, съ фákъ жвръмӑнт ӑтӑт жалъдитόρια,
къ нӳ клеветӗшӗ пре пхрӑт, нӳчй порнӗшӗ пхрӑ
φάρα αρεπατάτε ων κα άσωριπτε, κώμ ων πχρώ-
ταλ, πρεκώμ-κα ης βα ταγμαχνία αλευθέρα.

8. Жалъдиторюл нӑ поӑте кӑ сланчытӗ ӑ трад-
ҫе пре пхрӑт ла жвдекӑтӑ.

Г. Пӗнтрӳ Пхрӑт.

1. Пхрӑтӑл поӑте, пнайнтӗ жвдекътORSIA,
съ чӗе дела жалъдиторӑн довӗзй, яр дела пхрӑт нӑ
се чӗр.

2. Пхрӑтӑл, фйнӑ ктємӑт ла жвдекӑтӑ шй
сорочйт, де нӑ ва ойрмӑ ӑ винй, се ӑдӑче кв пв-
тӗрӗ стапӑхнӑрнӑ.

3. Пхрӑтӑл, фйнӑ тpӑс ла жвдекӑтӑ, ӑрӗ дӑн

— 13 —

прахиљђ вађе де трёй лънй, пénтръ ка съшй гъ-
тѣскъ доѣзиле сálе, ӑшептӑнӑҫе кӑтӗ трӗйзӗчнй
де зйле пӑнъ т трӗй рӑнӑҫрӑй; апой се чӗрчӗкӗҫ
прӳчина жӑлӳитӑрлӑнй, шй не фӳнд фӑҫ упрӑ-
тӑл.

4. Пхрътъл ӑҫе кӗҫ ӑ ҫдаторӗ пре пӗркш,
ка сз доѣдӗскъ тоӑте винокцӗиле, кӳ кӑҫе лаҫ
пхрӑт: кӑчй, търӑнӑҫе ҫлӑтӳрн, шй не доѣдйнд,
правила лӑ лфӗкнӑҫе пре пӗркш.

5. Пхрътъл нӑ поӑте фи ҫтерӗкӑт дӗкӑтрӑ
жӑлӳиторй, кӳ чӗ кип стӑпкнӗҫе, ний чӗ поӑте
фи ҫдаторнӑт, ка съшй ӑрӑте довӗзиле, дӗнде
стӑпкнӗҫе; ӗр чӗл чӗ порнӗҫе жӑлоб пӗнтрӑ мо-
шӗннӑҫ, чӗ и се квйне, ӑтӗла синтӑр поӑтӗ сз
чӗҫ дела чӗл чӗ ӳ стӑпкнӗҫе, ка сз ӑрӑте, кӳ
чӗ кип ӳ цйне ҫтрӑ ӑ сӑ стӑпкнӑрӗ.

6. Пхрӑтӳлнӑй, пӗнтрӑ кӑ съшй поӑтъ ӑдӑнӑ
мӑртӳр иле ши ӑлте довӗзй ӑле сӑле, ӳ се ӑх дйн прӑ-
килъ крӗҫе, лӑпъ ӑ локлӑнй дӗпӑртӑре, ӑдекъ: дӗ ва
фи ӑтрӑ ӑнӗлӑш цӑръ, пӑнъ т трӗй лӑнй; дӗ ва
фи ӑтрӑлтъ цӑръ меӳҫшӳтъ, пӑнъ ӑ шӑҫе лӑнй; ӑр
дӗ ва фи май кӳ дӗпӑртӑре, прӗҫте мӑрӗ, пӑнъ л
нӑшӑх лӑнй.

7. Зіха, дӑпъ прӑвиљ, се сокопӗҫе дела шӑп-
те чӑсврй дйн ноӑпте ши пӑнъ-лӑ шӑҫе чӑсврй
ӑ нопцей витоӑрӗ.

8. Пхрӑтъл, кӑнӑфӑҫе атимпинӑрӗ ӑвӑпра чӗ-

["— 15 —", "чей стрейний, сáв прѣпѣчийны ѣв цййнцы ўдевэрӑтч:\nпеннр ўчӑста дрӑгостѣ, чѣ ў авем асѣпра пӑтрей\nнōастрe ши дe ў пӑрте нѣмл, динпр кӑре с̧̧̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥̥

— 16 —

БЎНЕ ДЕКӐТ  БАЛЦИЙ, ДЕ НЎ БА АВЕК БРЕ-ЎВ ФИРБЕ БЎНБ
СПРЕ АЖВТ‘ОРГЙ.

ДАРЗИЛ АШИ СЪМЕЦИЛ СЪНТ МАЙКА ШИ СОРА АУР.
КЗЧИ, ДЕКЗ АРБЕ ОУНВА КАЛ БЪН ШИ АРМЕ КЪНЕ,
АЪТЪНЧЕ ГКНДЕЦВЕ, КЗ НИЧИ ОУН ШМ НЎ ПОАТЕ САЛ
РНТРЪКЗ, ШИ НЎ САР ФЕРИ, ЛЕ АР ФИ КЪ ПЪТИНЦЗ,
РНСУШИ КЎ ДЪННЕЗЕВ СЪ СЕ ЛЪПТЕ. ШИ ТОЦИ ДЕОБ-
ЦЕ СЪНТ РДРЪЗНЕЦИ ШИ СЪМЕЦИ, ФОАРТЕ РНЦИНАЦИ
ДЕ А РНЧЕПЕ ГКЛЧАВЗ; РНСА ПРЕКЕСНЕ СЕ ЛИНИЩЕСК
ШИ СЕ РМПАКЗ АРАЗШИЙ. ЛЪПЦА КЪ САВИЯ, КЪТЕ АОЙ
НЪМАЙ, НЎ ШБИЧНВЕСК. ШИ ЦЗРЪНИМЕ РНКЗ ПРЕРАР
СЕ РНТОАРЧЕ ЛА АРМЕ НЪМАЙ ДИН БОРБЕ, ЧИ КЪ БЪЦЕ,
КЪ ЧОМАУЕ ШИ КЪ ПЪМНИ АСТЪПА ГВРА, ЧЕ ФАРЗ-
ДЕ ШМЕНІЕ А ТОВАРЪШАЛЫ СЪВ. АСЪМЕНЕ ФАК ШИ
ЎСТАВИЙ: РАР САР КЪ САВИЯ ОУНВА ЛА АЛТЫ НЪМАЙ
ДИН СФАДЗ; АРА КЖНД СЕ РНТЖМПАБ АЧАСТА БРЕ-
ШАДТ, ТРЕБВЕ СА СЪФЕРЕ ПЕАЖУЕЛЕ ЧЕЛЕ МАЙ КЪМ-
ПЛИТЕ.

ЁЙ КЪ ТОЦИЙ СЪНТ ШЕГАЛНИЧИ ШИ БЪСЕЛЫ, ШИ НИ-
МА НЎ ЛЕ БАСТЕ ДЕПАРТЕ ДЕ ГВРЗ; РНСА ДВПАКЪМ ОУЙТА
ДЕГРАВА МКНІА, АСЪМЕНЕ ШИ ПРЕТЕШЪГА НЎ ЦИН
РПДЕЛЪНГ. ШИ ДЕ БАВТЪРЗ НЎ АВ ГРЕЦЪ ПРЕМАРЕ;
РНСА ШИ ПРЕТАРБ ПЛЕКАЦИ АСЪПРА ЁТИ РНКЗ НЎ
СЪНТ. ДЕСФАТАРБ ЛАР ЧЕ МАЙ МАРЕ БАСТЕ: ОУНЕ ШРЫ
А ПЕТРЕЧЕ РН ШЕПЕЦЕ ДЕЛА 12 ЧАСЕРЫ ПЖНБ-ЛА 9
АДПА МЛАЗА-НОАПТЕ, АРА АЛТЕ ШРЫ ШИ ПЖНБ-ЛА
РЗВАРСАРБ ЗИЛАЙ, ШИ БЕБ ПЖНБ-ЧЕ ВАРСА, ДАР АЧАСТА

— 17 —

РНКЪ НЪ СЕ УЪЧИЧНВЪЩЕ РИ ТОАТЕ ЗИЛЕЛЕ, ЧИ НЪМАЙ
ПРЕЛА СЪРГАТОРЪ -МАРЪ ШИ ІРАНА, К亖НА ПАСТЕ БРКМЕ
РЪ ШИ СИЛКЩЕ ФРИГДА ПРЕ УАМЕНЬ, КА СА ШАЗЪ
ПРЕЛА КАСЕЛЕ САЛЕ ШИ СЪШИ ПНКАЛЗЕКСЬ МАДЫАРИЛЕ
КВ ВИИ. РАКИД НИМЕНТ НЪ ИБЕКЩЕ, ФАРЪ НЪМАЙ СЕ-
ТАШИЙ; ИРАЗ ЧЕЛАЛАЦИ БЕВ НЪМАЙ КАТЕ ОУН ПАХАР
РНАЙНТЕ ДЕ МАСЪ. ЧЕЙ ЧЕ ЛАКВЕСК РИ ЦАРА ДЕ ЖОС
ШИ ПРЕ-АЖНГ ХОТАРЫА ЦАРЬИ РОМХНЕВИЙ, ИВЕСК БИ-
НД, МАЙ МУЛТ ДЕКАТ ЧЕЛАЛАЦИЙ.

ШДИНГАРГ САВ АПВКАТ ПРЕ РЗМАС ОУН МОЛДО-
КАН КВ ОУН МОНТКН, СА ВАЗЪ, КАРЬИ СЖИТ МАЙ БЕ-
ЦИКИ — МОЛДОВЕНИЙ САВ МОНТКНЬИ. ШИ АВ МЕРЕ ПРЕ
ПОДЫА ДИН ФОКШАНЬ, КАРЕ ПАСТЕ ХОТАР ПНТРЕ ЦА-
РА РОМХНЕКСЬ, ШИ АТКТА САВ ГАЛЛЕВИТ АМХНАДЫ КВ
ПАХАРЫЛЕ, ПКНГ-КАНА АВ КАЗЕГ МОНТКНЫА ДЕ МУЛТА
БЗЫТЫГ ДЕ ВИИ; ИРАЗ ПРЕ МОЛДОВАН, ПЕНТРЯ РИКИН-
УГРЕ, ЛАВ АЗРЫГТ ДОМНІА КВ БОЕРГЕ.

АРКЫА РЛ ПНТИНА ЭЙ ФОАРТЕ БИНЕ, ШИ СЕ ПРИ-
ЧЕП А ПЫРТА ШИ СЪЛИЦА; ИРАЗ КВ САБЫА ТОТАКУНА
ФАК ЭЙ МАЙ МУЛГ ЗИВАЖНАГ. ПЫШЧИ ПОАРГА НЪМАЙ
ВКНЗТОРЬИ: ПЕНТРЯ-КА ЗИК, КА ПАСТЕ АЪКРЯ ДЕ РЯ-
ШИНЕ СА СЕ АЎПТЕ ЛА ОАСТЕ КВ АЧЕСТ ФЕАЬ ОЕ АРМЕ, КВ
КАРЕ НЪ ПОАТЕ СА СЕ КУНОАСКА НИЧИ МЕШЕРШУГДА РЫЗ-
БОЮЛЫЙ, НИЧИ ВИТЕЖИА.

СЙ ЛА ПНЧЕПЪТЫА РЫЗБОКЛЫЙ ТОТАКУНА СЖИТ ФОАР-
ТЕ ВИТЕЖИЙ, ШИ ДЕ АЛДОИЛК МАЙ СЛАБИ ДЕ ИЙНИМГ;
ИРАЗ ДАКЪ РИ ПНФРЖНГ ПРОТИВНИЧИЙ РНАПОЙ, АТЫН-

3

— 18 —

ЧЕ ПРЪПАР АЪ БЪРБЗЦІЕ СЪ ПЪЧЧЪПЪ ДЕ АТРЪЕ МЪАРЪ.
ПНСЪ АЪ ПЪКЗЦАТ ДЕЛА ТЪТАРЪ ДЕ СЕ ПЪНТОРК ПЪРЪШЙ
ПНАПОЙ ДИН ФЪГЗ: ШИ ПРИН АЧАСТЪ АПЪКАРЕ КЪ
МЕЩЕРШЪГ, АЪ ЗМЪЛТ БИРЪИНЦА ДЕ МЪЛТЕ ШЪРЪ ДИН
МЪЖНИЛЕ ПРОТИВНИЧИЛУР.

КЗАРЪ ЧЕЙ РОБИЧЪ СЕ АРЯТЪ, АЪКЪМ КЪ БЛЖНДЖЕ
ШИ АЪКЪМ КЪ ТУРЪНІЕ, ДЪПЪ КЪУЕТУА ЛУР, ЧЕЛ НЕСТА-
ТОРНИК. ШИ СЪ ОУЧИДЪ ПРЕ ВРЕ-ОУН ТЪРЪ, САЪ ПРЕ
ВРЕ-ОУН ТЪТАРЪ, СОКОТЕСК АРЭПТ ДАТОРІЕ КРЕЦИНЪЕСКЪ, ШИ
ПРЕ ЧЕЛ ЧЕ СЕ АРЯТЪ КЪ БЛЖНДЖЕ КЪЗТРЪ АЧЕСТЕ НЪМУРЪ,
ПА СОКОТЕСК, КЪ НЪ ЙАСТЕ КРЕЦИЙ НЪИ. ШИ АЧАСТЪ
ОУРМАРЕ АЪ ДАДЕВЕРІТУ ЁЙ ПРЪ КЪ ПЪНДЕСТЛАРАРЕ ЛА ПЪСТЪ-
ИРЪ ДАЧАСТЪ МАЙ ДЕ-ПРЕОЪРМЪ АЪ БУМАКУЛЪЙ, КЖД АЪ
НЪВЪЛЙТ ПЕТРЕЧЕЙКЪ АСЪПРА БЕСАРАКЪЕЙ ДЪПЪ РЪЗБОЮЛ
АЪСЪСРЪИЧЕСК.

ЁЙ НЪ АЪ МАСЪРЪ ПИ КЪУЕТЕЛЕ ЛУР: КЖД ЛЕ МЪРУЕ
БИНЕ, СЖИТ СУМЕЦИЙ; ПЪРЪ ДЕ ЛЕ МЪРУЕ РЪД, ПЪРЪСÉСК БЪР-
БЗЦИА. ШИ ЛА ВЕДЪРЪ ДИНТЖЕ НИМИК НЪ ЛИ СЕ ПАРЕ
КЪ ГРЭВ; ПЪРЪ ДЕКА ЛИ СЕ ПЪНТЖМПЛЪ ЛА АЧЧА КЖТ ДЕ
ПУЦИИЪ СМИНТЭЛА ПМПРОТИВИТОАРЕ, АТЪНЧЕ КАД ПИ
ОУЙМУРЕ ШИ НЪ ШІД, ЧЕ СЪ ФАКЗ; ШИ ЛА ОЪРМЪ, ДЕ-
КЗ ВЪД, КЗ ЩСТЕНЬЛЕЛЕ АУР СЖИТ ЗЪДАРНИЧЕ, СЕ КЗЕСК, КЗ
САЪ АПЪКАТ, ПНСЪ ПРЪТЖРЗІВ.

ДЕЧЙ ДАР НЪ ПЪТЪМ ЗИЧЕ ДАЛ НИМИК, ФЪРЪ НЪМАЙ,
КЗ, ДНИ ПРЪСЕВИТЪ ШИ НЕМЪРУНИНІТЪ ПРОНЂЕ АДЪЙ
ДЪМНЕЗЕВ, У ПМПЪРБЦІЕ АША МАРЕ ШИ ПМФРИКОШАТЪ
АЪ ШЪОМАНИЛУР, — БИРЪИНД КЪ АЪРМЕЛЕ САЛЕ ПРЕ ТОАТЪ

— 19 —

пътъръ Ръмáнилър пън Ácila ши въ бъкáтъ нъ пръмъкъ
пън Еъропа, ши пре оънъръ, Оёръ, Българъ ши áлте стъ-
пънъръ ненъмърáté, áдъкънъ къ съла съпт стъпънъръ сá
ши пре Търъчъ, норъдá чéл май пънцелéпт,— áръ пре оън
норъд áшá прóст ши фáръ-де пътъре нъ дъ фóст
кръдникъ, ка съл сияскъ къ ръзбóй съ се пъчéе
съпт стъпънъръ сá. Ши май прeръмъ, оъмбънънъ
де áтътъ шъръ съ лъпеле жътá, чéл пръимит де бънъ
бóе, тóтъшй áв ръмáс неатънс ши несминтит, áтът
ла ѝбичъюриле лъчъ чъле политичéй, кътъ ши ла
шъхндáлеле чъле Бисеричéй.

Де áлтъ, нъ нъмай къ Молдовънъ нъ тънт юки-
тóръ де пъйнце, чи май ла тóцй ле сънът ши оъръ-
те: ши áшá нъчъ нъмиле пъйнцелър ши áле меuер-
шътърилър чéлър бъне нъ ле сънът áръ къноскъте; ши
зíк, къ шáменъй чéй ръщáцъй áшй пitéрá мýнтъ;
ши кънъ боéск éй съ лáвде ръвъцътъра къйá, зíк
áshá, къ íástе небън де пъйнца чъ мълтъ. Ши чéл
май де шкáръ áвъръ íástе: пéнтър къ зíк, къ нъмай
Прéшънилър се къкйне съ пивъце; ááré пéнтъ мирéнъ
íástе дестъл съ читъскъ ши съ скрíе, ши сáшй юскъ-
лъскъ нъмелé, ши съ цíе, към áшй кър пъне ла юз-
бóл кóй, óиле, сíшъй ши áлтеле де áчъстъ, — áárъ
чълелáлте тóате сънът не тpекyтóаре.

Фемкиле áръ, мъкár къ нъ ле áскънъ де бъркацъ
áshá къ вътáре де съмъ ка Търъчъ, ънътóтъшй ѝбич-

— 20 —

НВЕСК ПРЕРАП А СЕ ЛЕПРЯА ЛЕПРЕЛА КАСЕЛЕ САЛЕ, ДЕК
СЖНТ ДЕ ПУЧИНЬ ЧЕВА СТАРЕ МЗКАР.

КЩКОАНЕЛЕ БОАРИЛУР СЖНТ БИНЕ РИКИПШИТЕ; ПЕРУ
ПЕНТРЪ ФРУМСКИЕ КЪ МОЛТ МАЙ РИ ОУРМА ЧЕЛАР ПРОА-
СТЕ: КАЧИ АЧЕСТК СЖНТ КЪ КИП МАЙ ФРУМОС; РИСТ ЧЕ-
ЛЕ МАЙ МОЛТЕ СЖНТ ЛЕСФРУНАТЕ. ОУНЕЛЕ БЕВ ПРЕЛА КАСЕЛЕ
САЛЕ ВИН МОЛТ, ПЕРУ ЛА АДВНАРЕ ПРЕРАР СЕ АРАТУ ВРЕ-ОУПА
БАТУ: ПЕНТРУ-КЪ ОУН УБРАЗ ФЕМЕЕСК СЕ СОКОТЕЦЕ А ФИ
МАЙ ЧИНСТИТ, КЪ КАТ МАНЖНКУ ШИ БЕ МАЙ ПУЧИН
ПРЕЛА УСПЕЦЕ: ШИ ПЕНТРУ АЧКА ПРЕРАР ПОАТЕ ЧИНЕВА
СУ У БАЗУ АДВКАХНА КАТЕ У БУКАЦИКУ ЛА ГУРУ, САВ
САШИ ДЕШКИЗУ БЗЗЕЛЕ САЛЕ ПЖНЬ-ПНТРУ АТЖТА, КА СУ
И СЕ БАЗУ ДИНЦИЙ, ЧИ АША ДЕ ТЪНВЫТ БУРУ БУКА-
ТЕЛЕ РИ ГУРУ, КУ КАТ РИ ПАСТЕ ПРИН ПОТИНЦУ. ШИ
НИМИК НУ СОКОТЕЕК МАЙ ДЕ РУШИНЕ, ДЕКАТ А СЕ ВЕДЕ
ПАРУЛ КАПАЛЫ НА ВРЕ-У ФЕМЕЕ КУ БУРГАТ САВ БЗАДВА,
ШИ ПАСТЕ ЧЕ МАЙ МАРЕ ГРЕШАЛУ ДЕ А ЛЕСКОПЕРИ ЛА ВЕ-
ДЛЕ КАПА ВРЕ-ОУПИЙ ФЕМЕЙ. РИСТ ФЕЧОАРЕЛЕ СОКОТЕЕК
ДЕ РУШИНЕ САШИ АКОПЕРЕ КАПА, МЗКАР КЪ КАТ ДЕ СУП-
ЦИРЕ ПЖНЗУ: ПЕНТРУ-КЪ ГОЛИЧИОНЪ КАПАЛЫ У РИЦЕЛЕГ
СЕМН ДЕ ФЕЧОПГЕ.

ЧКЛЕЛАЛТЕ ШБИЧКЮРГ АТЖТА СЖНТ ДЕ ШСЕКИТЕ, КА ШИ
АДЕРУ, РИ ЧЕЛЕ МАЙ МОЛТЕ ПАРЦИ АЛЕ ЦУРГИЙ.

ЛАКВИТОРГИ ДИН ЦАРА ДЕ ЖОС, КАРГИ СЖНТ ШБИЧНЬ-
ИЦИ ДЕМУЛТ СУ ТРАКСУ РИ РАЗБОЙ КУ ТАТАРГИ, СЖНТ
ССТАВИЙ МАЙ СУЛБАТЕЧИ ДЕКАТ ЧЕМАЛАЛЦИ, ШИ МАЙ МОЛТ
СЖНТ РАСКОЛАЧИЙ ШИ НЕСТАТОРНИЧИ. ШИ АДЕКУ НУ

— 21 —

ӑх нирчй оӳн протйвник стрӗйн сз бӑтъ рӗзбӗю,
ӑтӳнчӗ де трӑндӑвӳре прӗлӗсне се ӑмӑҫӗск шиӑ стӗр-
нӗск эрӗдӑ ӑсӗпра май-мӑрилӑр с̧хй, ӑнкӑ шиӑ ӑн-
сӳшй ӑсӗпра Домнӗй. — Пӗнтрв Дӑмнезеӑска салӑжкӑ
ӑх пӳҫинӑ ҫтийнӑ, шиӑ мӑлӑй дйнтрв дӑнштий,
май ӑлӗс ӑшӑментий чӗй прӑшй, кӳ ток̧тий з̧ик: кӑ
фӗйҫе-кӑрда ӑх ӑҫте хотъркӑтъ дела Дӑмнезӗҫ зиша
мӑрц̧тий ҫале, шиӑ май ӑнайнте де зиша ӑчӗлл нӑ
пӑате нимӗнк сз мӑрӑз, нирчй сз пӑрӑз ла рӗзбӗю:
шиӑ ӑчӑҫта ле дӑ лӑр ӑткӑта де мӑре крерс̧чӗ, ӑн-
кӑт оӳне ҫрй ӑрерӗҫне се слобод ӑсӗпра протйкни-
чилӑр с̧хй. Ӑ оӳчиде, сӑх ӑ прӗдӑ пре Тӗрӳй, пре Тӗ-
тӑрй шиӑ пре Ӗврӗй, нӑ сокотӗск, кӑ ӑҫте пӑкӑт, нирчй
оӳчйдӗҫе: шиӑ чӗй че лӑкӗҫк ӑпрӑапе де Тӑтӑрй фӗрӗ шиӑ
оӳчйд кӳ срерӗҫинӑ, шиӑ кӗнд фӑк ӗрӗ-ӑп пӑрӑдӑ
рн ҫӑра Тӑтӑрӑскӑ, зйк, кӑ нӑ ӑх прӗдӑт, чиӑ шӑх
рнтӗрс нӑмай ӑл лӑр ӑнапӑй, пӗнтрв-кӑ зйк, кӑ
Тӑтӑртий нӑ ӑр фиӑ ӑвӑнд ӑкӑм ӑлт нимӳк, фӗрӗ
нӑмай ӑчӗл, че ӑх ӑпчӑт кӳ сиљӑ дела стрӑмӑштий
лӑр.

Пр̧имиръ де ӑвӑспец̧ий, кӑрк ӳрӑтъ ей кӑтрӑ
чей немӗрничй ши лрӗмӗц̧ий, ӑҫте фоӑрте крӗдникӑ
де лӑвӑлӑ: кӑчй мӑкӑр кӳ сӗнт прӗсърӑчй лип причӳ-
на кӳ се ӑфӑлл мер̧йӑшй кӳ Тътӑртий, ӑнсӑ нирчй
шӑдӑтӑ нӑ ӑҫте сӳ нӑ ӑтӗ ӑвӑспец̧лӑвй сӑлӑш ши
мӑнкӑре, ц̧ийндӑл рн дӑр трӗй эйле ӑмпрӗнъ кӳ до-
битокӑл с̧х, ши пре чӗл немӗрник ӑл пр̧имӗск кӳ

— 22 —

ФКЦЕ БЕСЕЛЕ, КА КЖНД АР ФИ ФРАТЕ, САВ АЛТЪ РВДЕ-
НТЕ А ЛАР. ОУНЙ АПКПТЪ КВ МАСА ПЖНЪ-ЛА ШАП-
ТЕ ЧАСВРН ДИН ЗИ ШИ, КА СЪ НЪ МЪНЖНЧЕ СИНГВРЫ,
ТРИМИТ ПРЕ СЛЫИЛЕ САЛЕ ПРЕЛА КЪИ, КА СЪ КИАМЕ ЛА
МАСЪ ПРЕ КЖЦИ ДРВМЕЦИЙ РИ ВУР РИТИМПИНА. НУМЛИ
СИНГВРЪ ВАСЛУЕНИ НЪ АВ ЛАВДА АЧАСТА, КЪ ЕЙ НЪ НУ-
МАЙ КЪ РШИ РИКЫД КАСЕЛЕ ШИ КЪМЗРИЛЕ САЛЕ ДЕ-
КВАТРЪ ШАСПЕЦИЙ, ЧИ КЖНД ЗВРЕСК ПРЕ БРЕ-ОУНЪЛ КЪ
ВИНЕ, СЕ ТАЙНВЕСК, РМЕРАКЪ ХАЙНЕ СПАРТЕ ШИ ВИН
РНАПОЙ РИ КИП ДЕ КАЛИЧИ ШИ ЧЕР МИЛОСТЕНТЕ РИ-
СЫИ ДЕЛА ЧЕЙ СТРЕЙНЙ.

ЛъКЪИТОРЪИ ДЕ ЦАРА ДЕ СВС АВ МАЙ ПЧИЙНЪ
ПРИЧЕПЕРЕ ЛА РЗЗВОЙ ОШИ НИЧИ СЖНТ ДЕПРИНШИЙ
АША БИНЕ КВ АРМЕЛЕ: КЧИ ЁЙ МАЙ БЪКВРОШИ АГО-
НИСЕСК ПЖИНЬ СА РИ СВДОАРЬ ФЕЦЕАР САЛЕ, ШИ ІВ
МЪНЖНКЪ КВ ЛИНИЦИЕ ШИ РИ ШАДИХНЪ.—АСУПРА КРЕДИН-
ЦЕЙ СЖНТ ПЛЕКАЧИ МАЙ ПЖНЪ-ЛА БРÉС. ШИ НЪ НУМАЙ
РИ ЦИНЪТВА ОЧЕКТИ СЖНТ БРУ 60 ДЕ БИСЕРИЧИ ДЕ
ПЬАТРЪ ШИ РИ ТОАТЪ ЦАРА ДЕ СВС МАЙ МЪЛТ ДЕ 200
ДЕ МЪНЗСТЫРЪ МАРЬ ДЕ ПЬАТРЪ, ЧИ РИНКЪ ШИ МЪНЦИЙ
СЖНТ ПЛИНИ ДЕ МОНАХИ ШИ ДЕ СИХАСТЫРЪ, КАРТИ АКО-
ЛЮ РИ ЛИНИЦИЕ ЖЕРТВЕСК АУЙ ЛАШНЕЗЕВ ВЬАЦА СА, ЧЬ
КВБЫШАСЪ ШИ ДИНГВРАТИКЪ.

ФВРГИШАГ ПАСТЕ РИНТЕ ЛЖИШИЙ ПРЕПЧИЙ, САВ
НИЧИ-КАКВМ, ШИ ЕЙ ТОГДАВЫНА САВ АФЛАТ БЪНН КРЕ-
ДИНЧОШИ ДОМНЕЙ; ШИ МЪКАР ЛЕ САВ ШИ РИНТЖМПАТАТ
РИНТЕ ДЖИНШИЙ БРЕ-ІВ ТВРЬОЗРАВЕ, РИНСЪ ШИ АЧЬКА АВ

— 23 —

ФÓСТ НЎМАЙ ДИН ПРИЧИНА БОÁРИЛАР ДЕ ЦÁРА ДЕ ЖÓС.— ШИ МАЙ ПНАЙНТЕ ДЕ А СЕ КЪСТОРЫ СЖНТ КЪРАЦЫ, ШИ СЖНТ ШÁМЕНЬ ПРЪПНКЪВЪИНЦÁЦЫ, КЪ КÁРЪИ ПРЪРАР СЕ ӐФЛЪ АСТКМЕНТ БРЕ-ОЎНЪЛ ДИН ЦÁРА ДЕ ЖÓС.

ПН СЛЎЖБЕЛЕ ЦÁРЪИ СЖНТ МАЙ ХÁРНИЧИ ДЕКÁТ ЧЕКАЛАЦЫ, ШИ ТРÉВИЛЕ ГОСПОДЗРІЕЙ ЛЕ ФÁК ФÓАРТЕ БИНЕ, ШИ ПОРЪНЧИЛЕ ЛЕ ПЛИНЕСК КЪ ЧЁ МАЙ МÁРЕ РЪВНЯ. ШИ ЛА ПРЪИМИРЪ ФÁСПЕЦИЛАР СЕ ПНДЕЛЕТНИЧÉСК МАЙ МЎЛ ТЕКХЪТ ЧЕКАЛАЦЫ ЛЪКВИТОРЫ ДИН ЦÁРА ДЕ ЖÓС.

ЖÓКЪРНЛЕ МОДЛОВЪНИЛАР ӐВ КЪ ТÓТЪЛ ӐЛТЪ ПН-КИПЪИРЕ, ДЕКÁТ ПРЕЛА ӐВТЕ НОРÓАДЕ: КÁЧИ ĔЙ НЎ ЖÓА-КЪ ДÓЙ КЪ ДÓЙ, САВ ПÁТРЪ КЪ ПÁТРЪ, КА ФРАНЦЎЖИЙ САВ КА ЛЕШЪИ, ЧИ ЖÓАКЪ МАЙ МЎЛТЕ  ШИВРАЗЕ ДЕШДÁТЪ, ПМПРЕЖЪР, САВ ПН РЪНД; ШИ ӐЛТЪ ДÁТЪ НЎ ЖÓАКЪ БЪ-КВРÓШИ, ФЪРЪ НЎМАЙ ЛА НЎНТЕ. Кӑнд се цйн тóцй де мӑнъ ши мӑюкӑ ӑмпрахър кв пӑс потривйт дўпъ кнANTÁRE, МЕРГӐНД ЛÉСПРЕ ДРӖПТА СПРЕ СТӐНГА, ӑтӳНЧТ се кӑлӑш хóръ; ӑръ кӑнд стáв ПН Рӑнд ши се цйн де мӑнъ, днсъ фрӑнтӗ ши кóада слóбоде, ӑтӳНЧт се кӑшъ дӑн ц (кв кввӑнт Лешеск). Аа нӳнте сӑннт ӑвич-НУЙЦЫ СЪ ЖÓАЧЕ МАЙ ПНАЙНТЕ ДЕ КЪНЪНІЕ ПН ӳГРАДЪ, САВ ШИ ПН ДРЪМ: ШИ ӑДЕКЪ КЪ ДÓАВ РЪНДЪРЫ, ОЎНЪЛ ДЕ БЪРБÁЦЫ ШИ ӑЛТЪЛ ДЕ ФЕМЁЙ, ШИ ЛА ӐМКНДÓАВ РЪНДЪРИЛЕ, ПЫН КӐТЕ ОЎН ПОВЪЦВИТОРЫ, ӖМ БЪТРӐН ШИ ЧИНСТТЙТ, КÁРБЕЛЕ ПÓАРТЪ ПН Мӑйнй ТОÁГ ДЕ ЛЁМН ПОЛЕЙТ ШИ ЛЕГÁТ ЛА КÁПЪТ КЪ НЪФРАМЪ КЪСЪТЪ. ШИ ОЎНЪЛ ДЙНТРЪ ДĂЙНШИЙ ТРÁУЕ ЛЪПЪ СЙНЕШИЙ ПРЕ ЧЕКАЛАЦЫ

— 24 —

Дни ʻрқанда саъд, деспре дрепта спре стегна; дәрз
ӑнтыл деспре стегна спре дрепта, ашлӑ ғынқат сз сте
фапъз; дәшл ӑчтәл ғыләрғипт спате ла спате, ши ӑпои
се һытодарче фіеше-кәре рәнде кә һыкөрдәре ӑтхта де
пнчет, ка сз нә се һыкәрче, ғынқат ӑбпӑ де поате
зърл кре-ш миша кәре. Пытрә ӑмәндәаш рәндәриле
фіеше-кәре ғшй ӑлтце лок дәшл чинстех са. Кыко-
неле ши фечоделе кошриләр ғшй эй лук дәшл ста-
рт кирбатылды, сад ӑ татылды лур. Пысц локл чел
дентхйо еҫте пентрә повзцдиторю, ӑлдопат пентрә
муре; ӑсқеменк ши ғи рәндә лем кире, еҫте ғынты
повзцдиторюл, ӑпои нәна, дәшл дәнса миркеа, мекәр
де с̧̈инт ши де старе май проастъ дексит челлалан.
Йәрл ла ойрола се ӑмӗҫтекъ ӑмәндәаш рәндәриле ши
жолакъ ӗкonal ӑмпрекжр, ӑвхнадыш фіеше-кәреле фемк
са дни дрепта, эрзл холтелг къте ӗфатъ де старә
лур. Ши ойне эрш ӗвичныӑше хора се се һытодаръ
рн'трех пzerей, сад ғи патрә, сад ши һытрә ой-
нд, дәшл кол ши йcкүсийца повзцдиторюлд.

Йесейт де жоквериле ачест, чё се ӳҫичнёск пре-
ла беселей, май с̧̈инт ши ӑлте жокврй къ ерес, ӑлкз-
ыдите къ нёмзр непотрибит, ӑдекс: 7. 9. 11. Жыкз-
шей се к̧ӑмъ къ лушей. Сей се ӑдънд ӳдат һытр
оён ӑн, се ӑмърӑкъ ғи хайне фемеейй, пын пре кап
кыншъ де пели ӑмплетитъ ши ӑмпопобийг къ ӑлте
флорй, ковбеск къ глӑс фемееск ши, ка съ нъ се кыно-
скъ, ғшй ғынълеск фапца къ пекъз ӑлкъ ши ғи

— 25 —

мҳйинӣ пōартъ сāбӣ гōлъ, ка съ тāе кӯ дҳнса ӯрӣ
шӣ пре чйне, де ӑр кōтезӑ съ ле дескōпере фāуа: кӑчӣ
пътӗрӗ ӑчāта лӗ дāту лур оӯн ӯгичӗн векӣ,
ӑшӑ ӑнкӑт нйменӗ нӯ пōате тфӑме ла ждекатъ,
кӯнд фāк кре-ӯ оӯчйдере ӑнтрӗ ӑчēла кип.

Повъс̧иторън чѣтій се кълъмъ старецъ, тѣр
чѣл. де аллопылѣ прѣим и чѣ рѣ ші āре даторіе са ӑн-
трѣбе, чѣ феліо де жок. пофтѣше стареца, ші анпōй
са спѣе человралалцй ӑн тайны, ка сѣ н къ ӑвъзъ но-
рōлъл нѣнеле жōквōвй, пōнъ - кōнд н лъ ва ведѣ
к окчй: пěнтрв-къ ӗй ӑв май мѣлѣ де ӳ сѣтѣ де
свритьй, ши оӳнелě ашà де потривите, ӑнкӑт
ӑчей, карй жōлкъ, се пӑре, къ н се атйнг де пк-
мӑнт, чй се пōартъ ӑн квзрѣх. Къ ӑчěст. феліо де
оӳрмърй, к жōквй ши къ сълтърй, пин тōате
тврѣвиле ши сателе, се петрěк ӑвкѣ 10 зйле, чѣ
сӑнт рнтре прӑзникл ӑннӑлцврйн ши ал Пого-
рквй Οфйтвлvй Дх. Ӑнтрв ӑчӑстъ врѣме н се
квлкв ӗй никвйрй, фврв нэмай сěпт стрěвиниле
Бисҫричи лωр, ши зйк, къ де сар квлкà ла ӑлт лӑк,
ӑр фи къзнйцй де стригōайче. Ши кōнд се ӑнпхл-
нěск пре дрвм дōаш чѣте де кълчěнй, бат рхз-
бōн оӳна кӯ ӑлта, ши чӑта чѣ кнрдӳтъ фӑче лōк
чеяллӑлте, ши дѣпъ-чě фӑк ӑнвоӑлъ де пӑче, ӑпой
чӑта чѣ бирдӳтъ яҫте сӳпрҫа чӗллӑлте нōаш ӑнй;
мӑр ӑнпхмпӑнӑвce съ се ӑмōаре бре-оӳнл ла ӑчěст
фелй де бътъліе, ӑтвнчѣ нӳ се ӑнкӑпе ждекатъ,

4

— 26 —

ШИ НИЧИ ЖВДЕКВТОРНА НЎ ПНТРЁВА ПРЕ ЧЁЛ ЧЕ
АВ ФАКВТ ОЎЧИДЕРЕ. ЧЁЛ ЧЕ ПНТРЪ РИ БРЕ-А ЧАТВ
ДЕ АЧЁСТБ ТРЕБВЕ НОАШ АНИ РИ ТОТ АНА СЪ СЕ
АФЛЕ АДЪНАТ ДИМПРЕВНЯ, ПАРЪ ПНТХМПАЖНДВЕ СЪ НЎ
СЕ АРЯТЕ БРЕ-АДАТВ, АТЪНЧЁ ЗИК ЧЕАЛАЛЦИ, КЪ ПАСТЕ
КВЗНИТ ДЕ АВХУРЬ РЪЛЕ ШИ ДЕ СТРИГОАЙЧЕ. ШИ
ПРОСТИМБ ЧЁ БРЕТИКОАСЪ КРЪДЕ, КЪМКЪ ЕЙ АВ ПЫ-
ТВРЕ СЪ ГОНЪЕСКА АЧЁЛ ФЕЛЮ ДЕ БООЛЕ: КАЧИ ЕЙ ФАК
ВИНДЕКАРБ ПНТРЪ АЧЁСТ КИП, АДЕКЗ: АШЁРИ ЛА ПЗ-
МЖНТ ПРЕ ЧЁЛ БОНАВ ШИ РИЧЁП А СЪРЫ, ШИ ЛА А
НОТВ АНАМЕ А КЖНТЗР:ИИ РА КАЛАКъ ФlíЕШЕ-КÁРБАЕ ДЕЛА
КАП ПЖНЯ-ЛА КЪЛКЖЕ ШИ МАЙ ПРЕВРЪЗ РИ ЗИК ЛА
ОЎРЁКИ НЕШЕ КЪБНИТЕ, АЛКАТЪИТЕ ДЕ ДЖНШИЙ РИА-
ДИНС, ШИ ПОРЪНЧЕСК БЕТЕШЪISАДИ СЪ СЕ ДЕПЪРТВЗЕ.
ИШИ АЪПЪ-ЧЁ ФАК ЕЙ АЧАСТА ДЕ ТРЕЙ ШРЬ РИ
ТРЕЙ ЗИЛЕ, АПСИ ОЎРЪЕЗВ АВКРАРЪ, КАРЪ А НЗДАЖ-
АВА ЕЙ, ШИ АШИА ПНТРЪ АЧЁСТ КИП КВ ПРЕПЪЦИИЯ
ЎСТЕНЪАВ СЕ ПОТ ВИНДЕКА БОАЛЕЛЕ ЧЁЛЕ МАЙ ГРЪЛЕ,
КАРЕ СЕ ПМПРОТИКЕСК МЕШЕРШЪГЪАДИ ДОФТОРЕСК. АСЁ-
МЕНБ АВКРАРЕ АРЕ ШИ НЗДАЖАЪИРБ РИ ФАРМЕЧЕ.

Б. ПÉНТРЪ ᵃВЧКЪЮРИЛЕ АОГÓДНЕЛАВР
ШИ А НЪИТЕЛАВР, РИ МОЛАДÓВА.

Фтйнд — къ ӑм ӑртат' пъртъриле ши нърӑвъриле
Молдовѣниалъ, сокотёск, къ чититор'на чёл ӗҫитор'нӑ

— 27 —

рӣ де шӣнҷӣ нӯ ва фӣ не прӣимиторӣ, ка сӣ дес-
коперим ин скўрт ши ҳамиҳориле, че ӑв ӗй пре-
ла нумӣ.

Ёй касстореск пре копӣ сӣ ла вӑрста, кӑрт
тасте хотзрӑтъ де Бисҫрикъ. Ши тасте рӯшине, ка
сёшй чёр фечара кирбат : кчй ҳамиҳол цёрти
тасте, ка съшй алӗгъ холтетӣ ларӯшӣ иевкесте, таръ
нӯ пъринҷӣ фечараeръ съшй кӑште пурерӣ. Арепт
атӗл, плякна ойнӣ холтел ў фечара, тригите
ла пъринҷӣ ачёа старостӣ, кӑрӣ се кълъм пе-
ци тор, (к в квӑнт Латинеск, кӑрe тасте стри-
кӑт дин квӑнтъл petitores), ши ачӗш еспи-
теск педепарте кӳретеле пъринциалр фечарей, ка
съ нуме фіе атӳнч рӯшине, кӑнда нум бод пъ-
ринҷӣ. Ши къноскӑнд, къ ле тасте ков, ка съ ў
дке, мёрт старостӣ ин каса фечарей, къ тодате
рӯдӗнтиле миpелъй, ши чёл май де фурнте динтрe
старостӣ инче съ адъкъ квӑнт, пpe кӑрe лам пыс
ши ной айч, пентрo-къ май ин тoт лoкд
шаминӑшe съ се фӑкъ къ ачкесте квbинте, юдeкъ:
„Мoшй ши стрaмoшй пърнциалр нoшрӣ, чё-
„лp май динайнте, оймбӑнд ла вкнaт прин
„кoдoй, a вpлaт aчaтъ цaръ, aнтp кaрт не
„apлaм ши ной aкш, ши не хpним, ши не
„дезмperda мъ кpafe ши кp лaпте дpнтp aya.

,,Дечӣ прин пйлда ачáста фийнд индeмнaт ши
,,славийтv л (НОАРЬЮ Н), аз мeрс ла вхнaт, прин

— 28 —

,,კოძრუ სუ ძირი, სუ ძა ძატ ძრეს ს ფუძველი, ,,კარე, ფუნდ რესინოაცია სუ ჩინვერი, ას ძა ძარი, ,,ტვრიანის კვ ძალიან, ჩი ძა ფარე სუ სავ ,,,ავსტრილე, სუ კირიდა ნიშ ძე ვურმა წინ, ას ძადე ,,,ანტრივ ალაქარი კაცა. ძერჩი ძალიანობარი ძრებეს ა, ,,ნე ს დალი, სავ ას ას ას ვურთალი, ვუნდა ძა ფარე ,,,ფუძველი ალაქარი, ძრ კარე ნიშ კვ ძალიან სე ვენტირე ,,,სუ სადოარე ამ ვინტონ დინ პერსო. სუ მაი ძალავე რუკა სუ ძალე ალექსიერი სუ მეტაფორის, ძანიშნული სე ძირი.

Жмәрз пәрмәнсій зық динтқы, көм-қә әчәст ғәлә
де філарз нә әз винит ән каса ләр; чи поате, кз
ей әз ғәтәчит оурма, ши ә се ка фи әскенс
әирә ла вре-оyn меuйәш. Лнс, лек стаpостей й силеск
ка ным декат се ле әрәте, әтүнүскөт пз-
рмәнсій рмайнте ләр с фат өурәтә ши бәтрәнз,
рмәрәкәтә кз етәе рәнгүөрәосе, ши рнәрәбз ей пpe
старостей, ле пәсте әчәста фиәрә әчә, пре кәр е
каүтә ей. Атънү старостей зык, кз нә пәсте ачә:
,кzчү фиәрә ләр пәсте кв әгәрә тәлән ка әврәл,
,кв өкүй ка ле шым, динцей сәй стау ка мәр-
,үкеле, ши кв бззеле роштей ка чирешеle, ла трп
,ка ә леоайк, ши ла піепт ка ә гәск, кв
,грәмәзій ка ле леведз, дөүетеле май цүнгаше де-
,кzт чәрә, ши фаца май стрәләчитоәрә дәкzт соа-
,веле ши ләнә. " Ши дәкz тәгәдәск пәрмәнсій де
алдойл, прекем-кз нә әз бәзәт ачәл ғәлә де

— 29 —

Фїάρъ, ӑтӳнчӗ стӑрoстйй дӑв ръспӳнс, зикӑнд:
,,къ кӑйнй лӑр ӑтӑта сӑнт де ӑдӑлмӑкӑт'орй,
,,пнкӑт нйчй - ӳдӑтъ нӳ ӑв ӑншӑлӑт, ши ӑкӳм
,,лӑв дӑт сӗмнеле чӗле май ӑлӗврӑте, кӳм-къ фиӑ-
,,рӑ ӑчӗл, пpe кӑрӗ ӳ кӑвтъ ӗй, ӑр фи ӑскӳнс ӑколӗ. “
Дӑпъ ӑчӗл, лӑвдӑндӑлce ши кв ӑрме ши кв силъ,
скoт ӑпoй пърнцйй пpe фийка сӑ, пмпoдoбийтъ дӑпъ
пoтйнца ши ӑвӗрӗ лӑр. Ши възйндӑв стӑрoстйй,
зйк, къ ӑчӑста ӑҫте фиӑра, пpe кӑрӗ ӳ кӑвтъ ӗй.
Атӳнчӗ киӑмъ пpe ой пpeврӗт, сӑв дӗкъ ӑчӗ-
ста ӑҫте пмпӗдекӑт кӳ ӑлте тpӗвй, ӑпoй киӑмъ
пpe чӗй май вӑтрӑнй дин меuӑшй, ши пpaйнтӗ
ӑчӗстpа ршй скимъв мйрйй йнӗлӗ, ши дӑпъ ӑчӗл
пндӑтъ ӑрӑшй тъйнвӗск пърнцйй пpe фийка лӑр
ши ӑшӑзъ мӑсъ, ши пн врӗмӗ, кӗнд шӑд ла
мӑсъ, хoтърӑск зйшӑ ӑчӗл, пнтрв кӑрӗ вӑ съ фйе
нӳнта. Йӑръ дӗкъ сӑнт мйрйй фечорй де коӑрй, ӑтӳнчӗ
фӑръ-де пнвoлла Дoмнйӗш пpe фӑръ-де мртврлл Йр-
хйерӗвлй нӳ пoате съ фйе нйчй лoгoднa, нйчй кв-
нӳнлa: кӑчй кв пpeеталlyтл, сӑв мртврлл Архйе-
рӗвлй, ce ӑ ӑмйнте, кӑ съ нӳ ce фӑкъ врӗ-ӳ нӳнтъ
пмпрoтйвӑ ӑшӗзмӑнтӳрилӑр Бисӗрлчйй, ӑр кв пн-
воллa ши ӳррӗ Дoмнйӗш, пӗнтрв-ка съ нӳ ce ой-
нӗскъ май дpeпрoапе пpин лeгтврӑ ӑчӑста мӑлте
нӗмрй коepйй, фӑръ-дe вoл Дoмнйӗш.

Ши дӑпъ-чӗ ce хoтърӑшӗ зйшӑ, пнтрв кӑрӗ
вӑ съ фйе нӳнта, ӑтӳнчӗ пн Дӑнчӗ чӗ динайн-

-- 30 --

ТЕ МЕРГ РЪДЕНТИЛЕ ДИМПРЕШЪ НАТЖТ ЛА КАСА МИРЕЛЪ НА КЪТ ШИ ЛА КАСА МИРЕКЪ Й, ШИ АДЪК МВЗЪКАНЦЪ (КАРЪ Й РАР ПОТ СЪ ФИЕ АЛЦЪ Й ДЕКЪТ НЪМАЙ ЦИГАНЪ Й) ШИ СЕ УСПЕТЕЗЪ ОЪНЪ Й КЪ АЛЦЪ Й. ШИ ДЪПЪ-ЧЕ СЕ РЪДИКЪ МАСА, ФЕТЕЛЕ ШИ ФЕШЕИЛЕ ЧЕРН ФЪ НА, КАРЪ МАСТЕ СЪ ФИЕ ПЕНТРЪ НЪНТЪ: ПЕНТРЪ АЧЪ КА СЕ ШИ ЗИЧЕ ЗИА ЧЕРНЪ ТЪ ЛЪ Й. ШИ ДЕКЪ СЖНТ ТОТ ПИНТРЪ ОУН ТЪ РГ, САВ ПИНТРЪ ОУН САТ, САВ МЪ КАР ДЕКЪ НЪ СЖНТ ТОКМА КАЛЕ ДЕ ДОАВ САВ ТРЕЙ ЗИЛЕ ДЕПЪ РТАТЕ ОЪНА ДЕ АЛТА: АПОЙ АТЪ НЧЪ СЕ ПНЧЪ ПЕ ВЕСЕЛА НЪНЦЪ Й ДЕ ЖОЙ ЛА АМЪ НДОАП ПЪ РЦИЛЕ ШИ ЦИНЕ ПЪ НЪ ДЪМЙНЕКЪ. ИРА ДЪМЙНЕКЪ СЕ ГЪ ТЕСК ТОЦЪ Й ПРЪ АТЕНЪ Й ШИ РЪ ДЕНТИЛЕ МИРЕЛЪ Й, КА СЪ АДЪ КЪ МИРЕКА, ШИ ТРИМИТ ПНАЙНТЕ КОНЪ КАРЪ СЪ СПЪ ДЕ БИНИРЪ МИРЕЛЪ Й, ШИ ЧЕЙ ЧЕ СЖНТ АДЪ НАЦЪ ЛА МИРЕ КЪ СЪ СТЪ РЪ ЖЪ ЕСК ЛА ДРЪ М ШИ КАЪ ТЪ СЪ Й ПРИНЗЪ, ПЪ НЪ А НЪ СОСИ ЕЙ ЛА КАСА МИРЕЦЪ Й, ШИ ЕЙ, ПЕНТРЪ-КА СЪ НЪ ЛИ СЕ ПНИ ТЪ МПЛЕ АЧА-СТА, ПШИ КАЪ ТЪ КАЙ ФОАРТЕ. АУЕРИЙ; ПЪ РЪ ДЕ СЕ ПНИ-ТЪ МПЛЪ СЪ СЕ ПРИНЗЕ, АПОЙ (ЛА ШАМЕНЪ Й ЧЕЙ ПРОШИ) ПЙ АКЪ ЗПРЕ ДЪ НШЪ Й ФОАРТЕ, БЪ РТОС ШИ ПЙ ПЪ Н ПНИ ДЪ РЪ ЗЪ ПТ ПРЕ КАЙ, ПЪ РЪ ЛА ЧЕЙ МАЙ ДЕ ФЪ РЪ НТЕ НЪМАЙ КЪ Т ПЙ ПНИ КЪ НЖЪ РЪ РЪ ДЕНТИЛЕ МИРЕЦЪ Й ШИ, ЛЪ НДЪ Й ПНИ ПРЕ ДЪ НШЪ Й, ПЙ ДЪ КЛА КАСА ЕЙ Й, КА КЪ НА ПЪ РФИРОБИТ. — ШИ ДЪ ПЪ-ЧЕ СОСЕСК АКОЛЪ, ПЙ ПНИ РЪ КЪ БПРЕ ДЪ НШЪ Й, ЧЕ КАЪ ТЪ? ПЪ РЪ ЕЙ ДАВ РЪ СПЪ НС: „КЪ АРФИ ТРИМИЙШИ СЪ ВЕСТЪ ЕСКЪ РЪ ЗЪ-„БЪ ОЙ, ШИ ЁАСТЬ ПНИ КЪ ПНИ ДАТЪ КА СОСИ, КА СЪ А „ЧЕТАТЪ““. ШИ ДЪ ПЪ-ЧЕ ЗИК ЕЙ КЪ ВЫНТЕЛЕ АЧЪ СТЪ,

— 31 —

й пофтеск ӑнлӑшнрӗ ши й силеск де бӗв врх-
кхтерӑ пххарӑ де вин, ши дӳпъ ӑчӗл й три-
мут тӑршшй ӑнапой кв врх-кхцйвӑ дин ӑвӑспецей
мистей. Ши дӳпъ-чӗ вӑл ӑвӑменей мурӗҫей, кз се
ӑпропӗе муреле, лӑв дрӳмӳл копькӑрилӑр кв ӳкӑрӑ
шй дегрӑвъ се ӑнтӑрк тӑршшй ӑнапой. Ши дӗкъ
пoт петрекятopй мирелей, ка съй ӑжӗнгъ пре дӗн-
шй, ӑпой ӑсӗменӗ й лӗгъ ши ӗй, ши й тӑв
рмпрӗнз кв сине. Ши дӳпъ ӑчӗл, ӑдӗнхӗлд-
се ӑмхндӑв пзrциле ле ӑвӑспецей ла каса мирӗҫей,
Фак ӑнтpeчере кв ӑлерӑрт кайльр, дӗндҫе бакшйш
чӗлнй чӗ се ӑрӑтъ май кв витекӗ, ӑдекъ: ла чӗм
май прoцей ӳнфрӑнъ, тӑръ ла чӗм май чинстйцй
пoстӑв де кӗн прӗц, сӑв врӗ-ӳ пoнзv де мӑтӑҫ.
Ши дӳпъ-чӗ се тpимит ӑвӑменй ӑнайнте, ка сз
пve сӗмне, оӳнде сз ӑлӗрӳе, ши дӗлл оӳнлa пpин
кiшт сӗмн, ка сз ӑлӗрӳе, — aтvнчӗ чӗй чӗ сoкo-
теск, кз ӑв кай май кӗнй, дӑв пинтенй, ши чӗлa
че ӑжӗнӗ ӑнтӑю, ӑ ӑчӗл бакшйш синтвp дин мӗкнa
мирӗҫей, ши каллalй сӑв н се пӗнe квнӗнз де флoрӑ,
рмпoдoбийт.

Оҫра, дӳпъ Бечӗрне, мӗрт мурӑй ла Бисҫрикz,
кв тoатz слӑва, кӑтъ ле тӑсте лӑр пpин пoтйнцз,
ши пpийеск кyнyнлa ӑн мӳжлoкyлa Бисҫриктий се
ӑшӗрне оӳн ковoр, пpе кӑpе этa мyрелe дӗдрӗптa
ши мурӗка дӗстхнга. Ши сӳпт дӗнеслa пӗн гӑл-
бенй, aтӑт сӳпт пичoарелe мyреллй, кӑт ши сӳпт

— 32 —

àle мирӗҫий; ӑрҫа ла ӑáмений чӗй май прóшй пӑн
тӑлӗрй, ӑдекъ лӗй—оӳн сӗми, кӑре се ӑнцелӗҫе, къ ӗй
нӑ кӑвтӑ ла лӑме, чи тóатӑ мӑрӑрӗ кӑ ӑ кӑлкӑ кӑ
пичóареле. Ахнгъ дӑншй стáв нӑнчй кӑ дóау
факлй потривӳте, ши ӑшӑ ле читӗҫе Прӗш-
тӑл сӑлӑхса кӳнкӗй ши ле скимҫӑ йнӗлӗле кӑҫте де
трӗй ӑрй, ши ӑмподобнӑнчӑ пре ӑмӑндӑй кӑ кӑ-
нӑнч, рй пōартӑ прелӑ йкōлне, ка оӳн дӑнц,
кхнтахд кхнтарӗҫий ӑвичнӑнчӑта кхнтрӗ. Ап ӑрӗмӗк
ӑчōста ӑрӗккӑ рӗдӗнӗлӗ прелӑ чӗй че стáв ӑмпре-
жӑр ӑрӑнчӑй мӑрӑнчӑ (парӑлӗ), нӑчй ши ӗҫӗмӗю оӳ-
скӑт, ка сӑ ӑрӑтӗ, кӑ чӗр дела Дмнезӗв, Дътътōрил
де вӑлӑҫ, нӑмай тймпӳриле чӗлӗ родитōаре де нӑчй
ши де ӗҫӗмӗю, ӑрҫӑ чӗллӑлӑтӑ боҫҫиӗ ши ӑрнсӑмӑҫӑрӗ
ӑ лӑмй тӑчӗстӑлӑ—пре тōатӗ трӗшӗ счӗ ле лӗпеле. Прӗ-
шрӑнчӑ дӑ Прӗштӑл ла ӑмӑндӑй тйнӗрй пӑхне, ӑн-
тйнсӑ ӑп ӑлӑрӗ, ши ей тōетӑ де трӗй ӑрй, ка оӳн
сӗми де ӗвӗрӗ ши де оӳнйрӗ недеспърҫӳртӑ. Ши пӗк-
трӑ-ка счӗ дӑ Прӗштӑл причйнӑ привитōрилӑр сч
рӑхзӑ ла ӑчӑстӑ прӑзнӑйрӗ де вӗсӗлӗ, рй ӑмӑҫиӗҫе
де трӗй ӑрй кӑ ӑчӑстӑ ӑрнсӑкӑтӑрҫ. Ши лӑхнӑ
сфӑршӳт'ши ӑвичӗюрилӗ ӑчӗҫӗк, се ӑнтōрк ӑпōй
кӑ тóҫий ӑрҫӑшй ла кӑса мирӗҫий, кӑ ӑчӑлӑш
ӑрӑнчӑлӑш, кӑ кӑрӗ кӑш ши винӳт, ӑнхоботӑхнӑ фӑҫа
мирӗҫий кӑ ӑр пӑхзӑ прӗҫпцйрӗ де мӑтӑҫкӑ рōшӗ,
припонйнӑшкӑ кӑ дōау сзӳҫй, пре кӑре ӑпōй ле кӑт
ӑп ӑррӗте ла кӑпӑл тйнӗрилӑр фрӑҫий сал рӗдӗнӗлӗ
мирӗҫий, ӑтӑнчӗ кӑхнӑ ӑҫте счӗ се дӑшкӑ мирӗҫа ла кзмӑрҫ.

—, 33 —

Ши ӑпōй мӑнхӑнк ши бев ӑлте ӳрй пӑнз-ла
нōаш чӑсӳрй деминӗҫа. Ши дӑвпӑ ӑлнōашлӑ чӑс
се ӑдӳче пре мӑсӑ оӳн кӳкōш фрйпт, кӳ пӗкHE
кӳ тōт, ӑврӑ оӳнвӑ дйнтре ӑвӑспецй ӑнтрӑ сӳпт
мӑсӑ ши, кхнтхӑнв кӑ кӳкōшӑл, вестӗҫе рӗврсӑрӗк
зйлй. Ши дӑвпӑ ӑчӗл, дӑнв тōцй ӑвӑспецй кх-
те оӳн бакшйш ӗвкӑтӑрлӑвй, се рӑдӑнкz дела мӑсӑ.
Йӑрӑ мӳреле кӳ мирӗҫа, цййнӑҫе де мӑнз, етӑ
рн мӳжлoквӑ кӑсй, ши оӳн скрйиторй читӗҫе кӳ
тлӑс йзвōдлӑ чӗл де зӗҫтере; ши ӑпōй зӗҫтрӗ ӑтӑ-
ста, кӑрӗ ӗҫрӑ май ӑнайнте пӳсӑ ӑнтрӑ ӳ кӑҫз
дӗшсӗнт, кӑ сӑ ӳ вӑҫз тōцй ӑвӑменй, се ӑнкӑркӑ
тōатӑ ӑнтрӑ оӳн кӑр ши се ӑдӳче ла кӑса мӳрӗ-
лӑй.

Дӑвпӑ ӑчӗл повзцӳштoрлa, сӑв вӑтӑжӗлӑвa мирӗҫй,
чӗрe рн нӳмeлe ӗй нӗртӑнйнe дeлa пӑрнцй сӑй, ӑдeкa:
фӑчe пoмeннӗрe пӗнтв нӑшeрe, пӗнтв крӗҫeрe ши
пӗнтв ӑлтe фӑчepй дe бйнe, кӑрe ӑв ӑвӗт ӑ дe-
лa дӑншй, ши лс мӑлцӗмӗҫe пӗнтв дӑнсeлe, ши
рй чӗрe блaгослoвӗнтe дeлa дӑншй, — ши ӑтӑстӑ
блaгослoвӗнтe нe сe дӑ ӗй сӑв ӑнсӳшй пpин рврa
пӑрнцилaр сӑй, сӑв ши пpин ӑлцй рн нӳмeлe
пӑрнцилaр, рвгӑнв пӗнтв ӑмӑндoй прe Дӑннӗзӗв
ши прe ӑнцeрлa лaвр чӗл пӑзитoрй, кa сӑй пӑ-
зӗҫлa ши сa лe дe дaрaгocтe дeплйн ши пaт нe-
спвркaт; ши ӑпoй лe дaв лa ӑмӑндoй сa вӗкe кӑ-
тe оӳн пaхaр дe вйн, кaрe сa киӑмa кaвтpрa

5

— 34 —

Кїн чӗкїн пнцелӗпте. Ши ӑшӑ рй слобод
дела сине. Ши кӗнда коӗск си ҫасӑ пре ҫуша касей,
стӑв рнайинте ла оӳшӑ кс сӑвӑл скозасӑ фрӑцей ми-
рӗҫей, сӑш, дӗкъ нӑ ӑре фрӑцей, ӑпой фрӑцей пърн-
цилӑр ей, ши рй пропеск, стӗнд рн оӳшӑ кс
сӑвӑл кӗрмезинш. Ӗрҫ миӗрелӗ се ҫзӗскӗмпӑрҫ пре
сине дела дӗншей кс оӳн кӑл ӗш, сӑш кс алт
лӑр, чӗ ӑре ла рнудлӑнӑ. Ши ӗшйнд, се ӗҫе
мирова нӑмай синтӗрӑ рнитрӑ ӳ трӗҫӗрӑ димпрӗшнӑ
кҫ майка, сӑш ӳ сорӑш а миӗрелей, пӗнтрӑ кӑ дин
каҫа пъринтӗскӑ нӑ поате сӑ ӑ кс сине нейй
сӑш, нейй слажникӑ, — ши ӑшӑ мӗрӗпе дӗпӑ ӗр-
бӑтӑл сӑш, кӑрелӗ мӗрӗпе рнайинте.

Кӗнд кӗшӗнӑ Домнӑ, ӑтӳнчӗ се пӗне мӑса рн
кӗртӗк Домнӗскӑ ши миӗрелей се дӑ ӑсӗмент гӳю-
мӑн ка ши чӗл Домнӗск, ӑмпрӗшнӑ ши оӳн кӑл,
ши ла мӑҫӑ шӑлӗ дӗрӗпта Домнӗдй кс гӳю-
мӑнӑл пре кӑп, ши тӗлӗте сӑшӗлӗ кӗрӗҫей Домнӗҫей
лӑ слӑжӗск ӑсӗмент ка ши пре Домнӑл ашр. Ши
кӗнд мӗрӗпе ла Бисӗрикӑ, сӑш ла кӑса сӑ, ӑ се фӑче
ӑлӑй ка ши чӗл Домнӗск, кс мӗсикӗе Молдовенӗскӑ
ши Тӗрчӗскӑ.

Ӑтрӗл эн мӗрӗпе ӑмпӗрӗшнӑ кс мирӗҫа, кс дӑ-
рӗрй, ла Домн ши ла Долӑннӑ, ши мӗлӑцемӗск пӗн-
трӑ ӳ чӗкҫте ӑшӑ мӑрӗпе ка ӑчӗл.

— 35 —

Е. Пінтρώ ѵбичєюриле лніропцій
ін Молдова.

Молдовцій лнігрóапь пре мóрцій сьй кв ўрхн-
адáла дчěл, кáрě тáсте ўшесáтъ де Бисѣрикъ: кáчй
пндáтъ дѣпъ-чё мóаре чине-бá, ль спáлъ къ дѣпъ кáл-
дъ шй, пѣнъ-à нѣ ўморцй прěпъ ль мóртěлѣй, ль
пмěрákъ кв хáйнеле сáле чěле май нóаў шй май
бѣне, пре кáре лěк ўвěт, шй дѣпъ дчěл ая пěн пре
ў нсєвáйе ль мйжáокъл шáлей, сáд ў тйнзй. Лнсъ
нѣ ль лнігрóапъ лнадáтъ, лн зйш чě динтěке, чй ўшкéптъ
пěнъ áтрéá зй: кá нѣ кэмсá сь лнігрóапе де ків пре
вре-оўн бóлнав, кáреле нэмай áв фóст лешинáт.

Дѣпъ-чё ўвад кяónотеле, се ўдѣнъ мецяшій шй
се. тхнгвěск шй ěй лмпревнъ кв рѣдěнйлe мóртвлй,
шй лн зйш лнгропзрѣй лнкъ кын кв тóцй шй
петрěк пре мóрт ла Бисѣрикъ, мергѣнд Прěшцй лн-
айнте, яр рѣдěнйлe лн оўрмь, шй дѣпъ сьвкр-
шýře прoхóдлýй, ль лнгрóапъ лн цинтирймъ лн-
сěвричй.

Дръ кхнл мóаре вре-оўн боáрй де ўасте, ўтвн-
чě кáй нѣй се пмěрákъ кв постáв нéгрě шй дěсупра
лýр пěн хáйнеле лěй чěле май де прéц, шй лнайнтě
нсєвлей дěк ў сьлиць, лнтрě кáрě тáсте спхнздрáтъ ў
сáбě кв мгнěнкял лнжос, шй де ўмхндóаў пázциле
мěрě врш кчцй-бá ўстáшй, лнзшáцй шй лнкойфáцй;
шй лн ўкй кáлшр пěн мěст де чáпъ, сáв пяф де

— 35 —

пӳшкӑ, ка сӑ се ӑфӑте, ка-кӑнда ӑр пӑхнуе ши кӑй, ӑсӗменӗ ка ӑвӑменӗй, пӗнтрӑ молӑртӗ стӑпӑнӑлӑй лӑр.

Трӑпова оӳнйе боӑрйе ӑл петрӗче ӑнсӑш Дӑмнӑл,
рӑмпреӗнӑ кӗ тӑт ӑлӑюл, ши дӗкӑ ӑв фӗҫт ӗл оӳнлӑ
дин чӗй май мӑрй, ӑтӳнчӗ мӗрт ӑнайнтӗ лӗй кӗ сӗм-
нӑл чӗл де коерӗп пӑн-лӑ грӑапс, ши дӑпӑ ӑчӗл дӑк
сӗмнӑл ӑрӑшй ӑнапон'й ши ӑл пӗн ӑн Опахӑрӗп, сӑв
ӑн Дивӑн, ши локӑл коерӗй лӗй рӑмӑнӗ дӗшӗрт чӗл
май пӳҫнӑн трӗй зйлӗ.

Жӑлӑртӗ нӗ ӑҫте ла тӑҫй деопотрӑнӑ. Кӑнда моларе
бре-оӳн цӑрӑн, трӗбче фечӑртей лӗй сӑ оӳмбле шӑсе лӗнй
кӗ кӑпӑл гӑл, де ар фи ши ла мӳжлӑкӑл ӗрнӗй, ши
сӑшй лӑҫе пӑрӑла ши кӑрба, ши кӗт де депӑрте сӑ ӑйс
ӑ мӗҫпе, нӗ кӗтӗзл сӑшй ӑнвӑлӗҫкӑ кӑпӑл кӗ нимӑк.
Ӑҫӗменӗ ши чӗй май де фрӗнте ӑвичнӑ лай ӑнайн-
те сӑ өӳрмӗҫе пӑтрӗзӗчӗ де зйле; ӑр ӑкӑм ӑв пӑрӑ-
сӑт ӑчӗҫт фӗллӗ де ӗрӗс, ши нӗмай кӗт ӑмӗрӑкӑ ҫайне
чернӑнте ши ӑршй лӑҫс пӑрӑл кӑпӑлнӑй сӑ крӗҫкӑ.

Ярӑ кӑнда моларе фрӑтеле бре-оӳн'й фечӑраре де цӑрӑн,
ӑтӳнчӗ лӑ дӑпре ӑвичӗп тӑе дин пӑрӑл кӑпӑлнӑй сӑв шил
лӗҫл ла крӗчӗ, кӑртӗ се пӗнӗ ла мормӑнтӑл фрӑцӑнесӑ,
ши лӑ-ӑмйнте ӑнтрӑс оӳн ӑн сӑ нӗ анпӗҫкӑ деаколӑ,
сӑв сӑ кӑзл ӗҫс; ӑр ӑнтхӑмпӑлнӑҫсӗ сӑ липӗҫкӑ, ӑтӳн-
чӗ май пӗнӗ ӑрӑшй деӑлдӑнлӑ ӑлтӑ лӗглӗрӑ де пӑр.

Сй деӑҫҫӗ оӳн ӑн де зйле ӑн тӑрать ӑн тӑрать Дӑмйнечиле
мӗрт кӗ тӑҫ'й ла мормӑнтӗр'й ши пӑлнӑг пре мол'й

— 37 —

сӑй, ши чей май богачей нзймеск фемей, кӑре ҫиҫ ӑ
ккхнта ӳсеӗйте стихӗрй де жӑле, ӑн кӑре ӑрӑтъ ӑлӗ ми-
шӑлӑм ши тикзлӑшлӑ вӗҫейй ӑчӗҫтӑл, дӑпзкум се поа-
те ведеӑ динтрв ӑчӗҫт стих, — кчч май толате ӑв ӑнчӗҫерй
асӗмӗнте, ӑдекс: „Плӑнг ши мъ тхнгвӗск пӗнтрв вӗлӑ-
„ца чӗ рӗ ӑ лумй ӑчӗҫтӑл, чӗ се румпе ка ши ӑца.“

Дӑпъ ӑчӗл, ка-кӗнд ӑр фӑн мӑртӳл вӗл, ӑшӑ ӑл
пӗнтрӗкъ пӗнтрв мӑлте лӑкрӗрй ши зйк, къ сал сumpярӑт
де лӑмӗ ӑчӑста ши нӑ волӑшӗ съ ле дӗ рӑспӳнс; пӑръ май
преърмӗ зйк, къ пӗнтрв ӑтхтӑ рӗгъзмӑнте ӑ рӗдӗнти-
лӑр лӑв се оӳмилӗҫе ши ӑнчӗҫе съ борвӗскъ, пӑн-пӑ-
вӑцъ пре дӑхншй чӗл че ӑв съ фӑкъ ши чӗл че трӗвӗе
съ първӗскъ, ши зйче, къ деакум ӑнайнте нӑчч ва
май ворбӗн кӳ дӑхншй, нӑчч се ва май ӑптоврте ӑпӑ-
пӑй, пӗнтрв-къ ӑв ӑнчӗпӳт ӑ гвстӑ лин десфӑтӳрлӗе
рӑюлӑй, кӑре лӗв гвтӳт Дӑмнезӗв слӑхилӑр сӑлӗ чӗлӑр
крединчӑасе,— ши ӑлте мӑлте де ӑчӗҫтӗ кхрфитврй фе-
мӗҫй.

IV. Отрывки изъ Молдавской Истории.

А. Мума лъй Стефан чел Маре пн-
пѣдекъ пре фіолет съю пѣ четатѣ
Нумъ, ла анъл 1484.

Свбен'я нац'илор, ка ши ачеа а фамил'илор, де-
разъ дин мърирѣ стръмошилор. Фериче де ачел, че ле

— 38 —

поате 8рма, съв прин асале симцифъ й се а8ъта квeд-
ник ай лор мощениторъо.

Рн кървъл политичей сале фънцце, а8 авът ши
Молдова рн рнвекиме зиле стрълавчите, а кърова пъс-
траве, рн адъчерт-аминте, есте мхнадъа ши даторъа
фъеще-кърва патрiот.

Домнiа лъй Стефан алшеселъ, — пентър
ироизмъл, къ каре а8 апърат пе крещинътатъ, нъмит:
Чел Маре, — а8 фост дн шир де фапте ироиче,
къ атът май квeдниче де мираве, къ кът ера нежнсъм-
нътоаре мижлоачеле, прин каре лѣв пътът рнпалини
рмпротива днор дъшманн, атът де къмпалицй, пре-
към а8 фост Тврчiй, Полонiй ши Унгърiй, карiй,
рн епоха ачеа, се афла рн флоарѣ пътерiй лор. Дар
асемене фапте нъ ера непътинчоасе пентър ницѣ оа-
менй, рн адъвър патръоцй, карiй, рнтемеинд бинеле
лор чел партикълар асъпъра ферицирей ши мърифей па-
трiей, нъ аве нимик май прецвос де та, шiй жертве
а лор линице, авере ши въацъ. Ачесте сентименте а8
фост рн ачъ епохъ атът де общещй Молдовенилор,
рнкът ши феменле ера деасемене рнсфлеците, пре-
към се веде дин фапта Доамней Слénе, мъмей лъй
Стефан-Бодъ, спве а кърiа рнцълецере вом да 8рмъ-
тоаре историкъ лъмъриръ.

Оълтанъл Балзет ал-II-лѣ, дъпъ-че прин мълте
бирдинце а8 стрълавчит нъмеле съв рн Асiа, Бъропа
ши Африка, а8 хотърът рнърмъ а съпъне скиптрѣ-
лъй съв ши пе Молдова. Рмпалинирѣ ачествъ маре

— 39 —

ПЛАН, АСЫПРА  ДНЕЙ ПАЦИЙ АТЖАТ ДЕ БЕТЕЗЕ, НЕ КӨТӨЗИНД А ПМКРЕДИНЦА ГЕНЕРАЛИЗАЦЫ, БАЛЗЕТ ПНЕВШ АВ ЛЫАТ КОМАНАДА ДЕ КЗПИТЕНГЕ, ШИ, АЖВТОРАТ ДЕ БЛАД, ДОМ-ИНСА ЦЫРГИН РОМХНЕЦЫЙ, КӨ ПЫТЕРНИК ЗАРМІЕ АВ ТРЕКВІТ ДЫНГРІК, ПРІМЗВАРА АНВЛЫЙ 1484.

ДЫПЦ 5Н КВМПЛАТ ШИ ОМОРХТОРГ АСАЛТ, АВ ЛЫАТ
КИШІА, ДЕКВРЖИД ДЕ СТЕФАН ЗИДИТЪ, ШИ ЧЕТАТК - АЛБА
(АККЕРМАНСЫ), КАБЕ ЕРА ЧЕТЪЦЫЙ, АПЗРЗТОАБЕ МАРУИНЕЙ ШИ
АЛИМАНСГИ ДЕ НЕГОЦ. КВРМЖИД ПРИН АЧЕСТА ПЛЫТИРК
МОЛДОВЕНИЛОР ПЕ МАРГН НЕТРГЗ ШИ КВРЕСЫЛ РНАРМАТ, ЧЕ
ДИН РЫВЕКИМЕ МОЛДОВЕНГИЙ ФЗЧЕ ПЗН-ПЕЛА ЦЫРМУРИЛЕ АСІ-
ЕЙ, ТЫРГЫЙ ШАВ ДЕСКИС 5Н ДРБМ ПН ЛЫЫНТРЫСЛ ЦЫРГИЙ,
5НДЕ ПЗНГ-АТЫНЧЕ ПЫЗЫДАР ЧЕРКАСЕ А РЫЗБАТЕ.

ИВИРГК ШИ СПОФИЛ ДНЫЙ НОВ ШИ ПМФРИКОШАТ
ДЫШМАН АВ ЛЫЦИТ СПАЙМА ПРИН ТОАТЫ ЦАРА, ШИ СТЕ-
ФАН, ДЫПЦ СФАТЫЛ БОЕРИЛОР, АВ ХОТЫРЖАТ А СЕ ТРАЦЕ ЛА
ЛОКВЫЙ СТРЯХМТЕ. БЫТРЖНГИЙ, ФЕМЕИЛЕ ШИ КОПГИЙ САВ
АДЫПОСТИТ КВ АЛЕ ЛОР АВЫЦЫЙ ПРИН ЧЕТЪЦЫЙ ШИ КОДРВЫЙ
НЕСТРЬБЫТЫТЕ; ПАР ЛА ЧЕТАТК НЕМЦЫЛ САВ АШЕЗАТ
ФАМИЛЫА КВ ДОАМНА СЛЕНА, МЫМА ЛЫЙ СТЕФАН-БОДЗ,
ШИ МИТРОПОЛИТЫЛ ФЕОКТИСТ, КВ ТОАТЕ ОДАОРГЛЕ ЦЫ-
РГИЙ, ФГИИД АЧЕСТЪ ЧЕТАТЕ СОКОТИТЪ НЕВИРГИТЪ ШИ
АПЗРАТЫ ПМКЗ ДЕ 5Н ПЫТЕРНИК ГАРНИЗОН. СТЕФАН ПН-
СЫШ КВ АРМЫА ДЕ КЗПИТЕНГЕ АВ АПВКАТ ЛОКВЫРИЛЕ МЫН-
ТЫОАСЕ; КЖИД ЧЕТЕЛЕ ПМПРГАШЬЕТЕ АДЫЧК ДЫШМАНЫЛЫЙ СТРИ-
КЗЧЫНЕ ПРИН ПАРТНИЧЕ ЛОВИРГ ШИИ СТЯРПК ПРОВГАНТЫЛ,
ЕА АЩЕПТА ПНДЫЗМЖНАТЕК ПРИЛЕЖ ДЕ-АЙ ФАЧЕ Ш ГЕНЕРАЛ-
НИКЗ БЫТЫЛЫЕ.

— 40 —

Антрф ачесте Балзет, стражтхна дѣлѣнгъл Си-
ретвлѣй ши стѣрпинда тоате кв фок ши кв салѣе, ав
тъбѣрхт апроапе де Роман ла локъл, астъзй нѣмит
Ръзбокей. Аиче, ешинд Стефан дин кодрѣй, ав
ловит пе Тврчій ла 26 Юлѣ. Бътъліа ав фост крѣнѣ
фоарте, норокл анделѣнгат нѣ се къмпънѣ ничй ла ш
парте. Дар мѣлцимѣ споритоаре а дѣшманылѣй, гнсв-
флецит де фінца а гнсѣш Олтанылѣй, ав кацигат
гншрмъ Тврчилор деплинъ бирунцъз. Молдовеній сав
пмфъжнт, дѣпъ-че ав перит маре нѣмър де боерй ши
де осташй. Стефан чѣ антхл-оаръ нѣвоит ав фост
а фын дин кхмпъл бътъліей ши сав дрептат кътрѣ
четатѣ Нѣмцзл. Кълхторинда тоатъ ноаптѣ, Стефан,
кв алѣсъ чѣтъ, ав ажынс гн фаптъл зилей супт зи-
дъріле ачестей четъцій ши ав порончит а и се дески-
де порциле; дар мѣма лѣй, пътрвнсъ де симцирй иро-
иче, квѣдниче де Слинй ши де Романй, — не ащеп-
ткнд пе Домнъл, фіюл ей, гн ш асемене тикълошіе,
минетоаре стѣрпирей патріей, — се пмфъцошазъ пе зи-
дъл четъцій ши, пмпієдекжндзй антрарѣ, гй ворбєше
ачесте квбинте: „Оаре квбинесе, съ те въд астъзй
,анпърнат дин бътълѣе фаръ-а фи биръиторй? Ачѣ-
,стай антха-оаръ, о фіяле, къ най пмпінцат аме
,нѣдѣждє: ѳйтатай. нѣмеле тъв де витѣз? Фый дин
,окй міей ши нѣ май вини, декхт гнсоцит де би-
,вйинцъ. Май доритъ сжнт а те кеде морт, декхт ка
,съ ци се пмпъте дрепт дефъймаре: къ ш фемее тѣв
,мкннѣит дела пеире.“

— 48 —

Ачесте зисе, стръпънгънд инима лъй Стефан, ай дещъптъ витежъа дезнѣдъеждънрей: къ окъй скънтеюший фаче ощенилор съи дъи къвънит иййй индъмиа а спъла ръшинк ин скънцеле дъшмандълъй. Маринимъа мъмъй ин- съфлетъзъ пе осташй де нов къвраж: ей жъръ де-а лъпта ши де-а мъри пентъдъ патъте. Кътева мъй де осташй дин гарнизонъа четъцъй се ѥнеск къ чѣта лъй Стефан, кафеле се ши порненцъ май юте, декът ав бинит, интърит фъинд ши де дн коръсъ де 12.000, каръй скъпасъ де омор.

Къ ачецъй Стефан пъшецъе прин къй аскънсе, ши атъта зи дъпъ кътълъе ажънце ноаптѣ ла сатъл Негрецъй пе ръха Алмашъ. Търчъй, лъпъ крънта лор киръинцъ, се грѣпшъёсъ, парте ръмъкънд ин такъръ, парте пръджнд търгъриле ши сателе депинпрецър. Атвъчъй Стефан неащептат есъ дин кольоръ, фаче дн аша пътерник атак асъпра Търчило, инкът, фъръ-а ле лъса време де-а се интъди, ай грѣпкънце шйй алънгъ. Нъмъроасъ мѣциме пъере де сабъе, алта се инкъкъ ин Молдова ши ин Сирет. Стефан, финаинтиндсе прин потичъ, принде ла Баслѣй калк Търчило, фъфиторй: аичъ ай май ловецъ, ободъ тоате че квѣзъ а и се грѣпотиви, скапъ де ровѣе мѣциме де крещинъ, та индъръпт мѣлте ододъ рѣпите, интъе алтеле ши корълъ грѣпътеск а лъй Багазет, ши кжигцъ мъ- риркъ де-а ведк фъдинд финаинтѣ са пе дн Монарх, кареле фъсъсе пънъ-атвънче спайма Европей ши Астей, ши кареле,

6

— 742 —

РНСОЦИТ ДЕ У МИКЗ ЧКТЪ, АСТЪ ДАТЪ СЕ СОКОТИ НО-
РОЧИТ ДЕ-А ПЪТЕ СКЪПА ТКФЪР АА АДРЪАНОПОЛ.

Опре адучерк-аминте, балъ, дъне а8 дрмат бътъ-
лаа рънъхъ ши дъне сад дъчис мълциме де Молдовей,
саъ нъмит Аъбъ, дела оаселе челор дъчишъй, асъпра къ-
рода сад зидит мънъстиръ Ръзбœенй, каръ ши ас-
тъзй есте монъментъа еблабътей ши а иронъмъавъй
ачестъй Домн нэмъриторъй.

Б. Отефан чел Маре къбинтъз алъв
ТЕСТАМЕНТ ПОЛИТИЧЕСК, АА АНВА 1504.

Молдова, а кърха исторъе, депдиндерй ши про-
дактъръ схит май пъцин квкоскъте Европей, декът
а мълтор алтор цвърй, челор май депъртате, ши каръ
цхнитеше астъзй а лъмъй лдаре-аминте нъмай прин а
ей позиціїе рън мъжлоква а трей пътерниче имперей,
ачестъ микъ царъ а8 авът рън веквриле трекъте
ш епохъ, мъноасъ де интересанте рънъхмпълъръ атът
пентър а лор характерир, кът ши пентър първършер,
че еле а8 авът асъпра стърїй политиче а Европей ръ-
съритане, рънъхмпълъръ, пе каре нъмай нефінца
ънъй бън скръиторю пъмънѣтън лѣд липсит де чинсте
а фи рънтрвлокате рънпре фаптеле класиче а исто-
рѣй нож.

Александр вел Бън, ачест Нѣма а Мол-
довенилор, — рън квърса въней феричите домнѣй де 32

43

АНГЕМ, АВ ФОСТ ОРГАНИЗАТ ЦАРА, ЧЕ ДАПЪ ПРЪЗИЛЕ ВАР-  
КАРИЛОР АВГА ДЕНОВ СЕ ПМПОПОРГЕТ.

Ачест Домн 18 дат леъй, а8 ашъзат ш ъерархъе
бисериҷӗскъ неатҳрнатъ ши, прин нъмъроссе еулавъоа-
се ашъзъмънитърӣ, пъкъте лъй Дъед, а8 ҳпсӯфлецит
пе лъквиторӣ кӯ симцирӣ редиғӣоссе ши латрӣотиче,
прин каре мӯлт а8 спорит пътерқ моралъ а попорғ-
лъй сўв.

ПЛТОКМИТЪ ФЪИНД  НИЛЪИНТРЪ Прин асемене 11-  
ЦЕЛЕПТЕ ЛЕЦЮИРЪ, МОЛДОВА АВҒ ТРЕВИНЦЪ А СТАТОР-  
НИЧИ А ЕЙ ЛЕГЪТЪРЪ ДЕ-ДИНАФАРЪ КЪТРА ПОЛОНЬА ШИ  
УНГАРЪЯ, КРЪГЬИ РЪЗБОЙНИЧЕ ШИ РЪВНИТОАРЕ, КАРЕЛЕ СЕ  
ЧЕРТА ПНИТРЕ СИНЕ ДЕСПРЕ ПРОТЕКЦЬА АСЪПРА МОЛДОВЬЙ,  
ШИ ТОТ ОДАТЪ ПА МАЙ АВҒ А СЕ СИГЪРИПСИ ДЕСПРЕ  
ПРИМЕЖДЬИЛЕ НБАПЪРАТЕ, ДЕ КАРЕ ТОАТЪ КРЕШИНЗТАТЪ  
ЕРА АМЕНИЦАТЪ ПРИН АРМЕЛЕ ЛЪЙ МАХОМЕД А ДОИЛҒ,  
А КЪРЬЯА СКОПОС ЕРА А СТАТОРНИЧИ НИ ЛЪВЕ Ш МО-  
НАРХЪЕ ДНИВЕРЕСАЛЪ (ОВЦУКСЪ).

Ачӗстъ грӗк сарчинъ ера менитъ лъй Отефӑн
алшеселӗ, кареле, прин асале фапте ироиче, шӑав
кхцригат нуме де Маре. Ӑнцелепт ӑн политикъ
ши ачеа ӑнтхйю повкцӳвиторӑ ши ошӗн а веквлӑй сӑв,
прин неконтените кирдинце, пӑртате асӑпра нац̧илор
пмвечинате, ачест Домн ав ӑрнтемеет ши ав пӑстрат
неатхрнарӗш ии слаба патрӗй сале ӑн квфукӗрӗней дом-
ний май мӑлт де 47 апн.

**

44

Дъшпъ-че а8 4мф4жнат пе дъшманъй е2й чей дин
хъ2ктр$, ех а8 4нторе армеле сале асъпра Търрилор
ши Тътарилор. Бирзициле сале 18 кжигнат н$ме
де скът акре2и нътъ ц ей — титъл мърец, ка-
реле 4нсъ а8 жигнит амбиц'я лъй Мат'єш Ко-
би н, мареле край а Унгарей, кафеле доръ съ айъ
8н асемене титъл ши кареле деатънче 4нчеп8съ
а 8нелти мижиоаче спре-а съпъне пе Отефан
4н нъмъръл васалилор (аскълтъторилор) съй. Дар ла
анъл 1467, 4нтр'ян ръзбой нъвълитор'ю, кхнд ръз-
бътъсъ 4н Молдова, 4нбиис ф'инд ши рънит ла
кътъла'я дена Бала, ачест маре край ал Унгарей са8
фякът алеат а лъй Отефан, ши, дъпъ 4мф4жн-
цер' чек сънет а Полонилор, комендуйц'й де 4н-
съш краю лор Іоан-А1берт, а8 8рмат 8н трак-
тат де паче ши де алеанц'єе 4нтре Молдова ши
Полон'я.

ОигърипсинД8се деспре планъриле амбиц'юасе але а-
честор дох кръй, Отефан 4нтрекъвинца мижиоачеа
пътер'й лор пентр$ оска мжитъире. Армиле нъмъ-
роасе а съпъиториал'й де Константинопол, асемене ши
ачеле а 4мфрикошатъл'й Ба'азет, 4н май мълте
рънадр'й а8 черкат, че полте 8н мик попор, кареле,
повъцъит де 8н шеф ироическ, се лъптъ пентр$ пъс-
тар' религ'ей ши а слобозен'ей. Де бирзициле сале
а8 ръснат тоатъ Европа, ши Папа де Рома серба
пе апъзторюл крешинътъц'й. Нац'я цър'й Ромж-

45

нецій, фіфахткандзе ґн кжтека ръзқоде, а8 пр3имит
домнй, алеший де Стефан, ши ө парте а пъмжнит8-
л8й лор а8 мърит пе Молдока деспре цара де
цес. Лакиторй м8нтий ал Ардӑлал8й (С8к8й)  
невоицй а8 фост а ози 1п аршіа Молдовенилор,
ши витекіа осташилор л8й Стефан алесе орй а8
р8пт корн8л м2ндрий ши а фуріей Тътърецій.

Патръзъчй де мънъстирй ши бисериҷӣ, зиди-
те де Стефан, фивечиicheк адчерф-аминте де атх-
те асале бир8иңце.

Ачест Домн а8 фост прин лебятърӣ де фамиле
рквскрит кв лмпъраҷӣ Гречтей ши кв магеле Царю
Ибан Еасилъевичӣ, ши Димитрӣ, непотдл
л8й Стефан деспре фӣйка са Елена, ера менит а мо-
щени корона Россией.

Темът ши респектдит де дъшманӣ л8й, юбит
де айсъй супъший пън-ла град8л де евлавъоасъ 1кинаре,
Стефан 1нълъцасъ пе Молдока ла върф8л мърирӣ ши
феречирӣ; дар атхтъ спорите ши славъ, ръсквмпъратъ
прин ръсърӣ де скипе, авъ съ 1нчетезе кв дънс8л.

Ребатрънит 1п мижаок8л бътълъилор ши а л8п-
телор политиче, л8нд-аминте ас8пра стъртӣ-1нпре-
цюр а Европӣ, ел н8 ш'а8 тъгъдит примеждӣиле, де
каре патріа аве съ се лмпресоаре д8пъ аса моарте
дин партъ нацйилор 1нитъртате ши 1п атхте рън-
адърӣ де дънс8л смешите, ши май алес дин партъ Т8р-
чилор, карти супъсъсе аквп пе Унгра2а. Дар адънка а

46

ЛЪН ФНЦВЛЕПЧЮНЕ АЪ ВЪЕЦЪИТ ШИ АДПА МОАРТЧЕ СА
ПРИН СФАТВИРИЛЕ, ЧЕ АЪ ДАТ КОМПАТЪОЦИЛОР АН АЛ
САЪ ТЕСТАМЕНТ ПОЛИТИЧЕСК, КАРЕЛЕ АВЧЕ СА
СИГЪРИПСАСКЪ СОАРТА МОЛДОВИЙ.

НЕПЪТИНЧОС ДЕ ВХРЕСТЪ ШИ ДЕ ОСТЕНЕЛЕ, ОТЕФАН
АВ КЪЕМАТ, АН ВАРА АНДАЪН 1504, АН КАПИТАЛЯ ОВ-
ЧЧВА У ОБЩЕСКЪ АДНАРЕ ШИ, ДАПА СФЖНТА
ЛИТЪРГЕ, ФНТЪРЖНДУСЕ ЛА ПАЛАТ, АН ФЪИНЦА БОЕРИ-
ЛОР ШИ А КВРТЕЗАНИЛОР, АЪ РОСТИТ КЪТРЯ ФЪЮЛ САЪ
ПОГДАН АЧЕСТЕ АНСАМНЗТОАРЕ КВБИНТЕ:

,,О ФЪЮЛ МЪЕВ БОГДАН! ШИ БОЙ ТОЦИ АЙМЪЕЙ
,,ПРИТЕНИЕЙ ШИ КОМПАНИОНИ ДЕ АПЖЕ ТРЯШВЪРЬ! БЕДЕ-
,,ЦИМЪ АСТЪЗЙ АПРОАПЕ ДЕ-А ФНТЪРНА НАПЪГИЙ ТРИКВ-
,,ТЫЛ (ДАЖДІА) ЕЙ. ТОАТЪ МЪРИРЧ ТРЕКЪПЕЙ МЕЛЕ ВЪЕЦИЙ
,,ЕСТЕ АСЕМЕНЕ ДНЕЙ ИЗЛЪЧИРЬ, ЧЕ СЕ ПЪЕРДЕ АН ФНТЪ-
,,НЕРЕКВА НОПЦИЙ. УН МЪРИТОРЮ, КАРЕЛЕ, АСЕМЕНЕ ДНЪИ
,,ВЪЕРМЕ ДЕ ПЪМЖНТ, БРЕМЕЛНИЧЕЩЕ АЪ ПЕТРЕКЪТ КЪРАРЧ
,,ВЪЕЦИЙ, ИУ СЕ МАЙ ПОАТЕ ФНТЪРНА ПРЕ ДРМЕЛЕ САЛЕ,
,,КЛЖД МОАРТЧ ВИНЕ СПРЕ-АП АУА ДРЕПТЪРИЛЕ САЛЕ. АПСА
,,ИН ЁСТЕ АЧЕСТА КЪВБЖНТВА АНСПЪЙМЖНТЪРГИ МЕЛЕ: КЧИЙ
,,ЦЫЙ, КЪ МИНЪДА НЪСКЪРГИЙ АЪ ФОСТ ЧЕА ФНТЖЬ
,,ПАС, ЧЕ АМ ФАКВТ КЪПРЪ МОФИЖНТ. ЧЕПА ЧЕ МЪ ПЪДА-
,,КЪРЪЗ, ЕСТЕ ТРИСТА ФНГРИЖИРЕ ДЕ-А КЕДЕ АППРЕЦИОРВА ВОС-
,,ТРУ ПЕ СОЛИМАН, ЧЕ АМЕНИНЦА СОАРТА АЧЕСТЕЙ ЦЪРЬ
,,ШИ КАРЕЛЕ, ПЕНТРЪ ДЕ-А У СВПЪНЕ, ВА ДНЕАТИ ТОАТЪ
,,ПЪТЕРЧ СА. БЛ ПРИН АРМЕ АЪ КЪПРИНС ЧЧ МАЙ МАРЕ
,,ПАРТЕ А УНГАРГЕЙ, ПРЕКЪМ ШИ КРЖМЪА, ЧЕ ИУ КЪНО-

— 47 —

„ціт май наинте ничй ўн домниторй струн, ґн-
„тродавкянд лецт Махомеданз ґн ачт царз; Бесара-
„біа аў фост театрал кирванцилор лай, ши Ром-
„ній, карій, де юц сжит айноцірій лашманй, то-
„тўшй цнсъ крециний, ка юц ной, — саў супс
„скиптралай саў; кв ўн квбхнит, чт май алтса пар-
„те а Асіей ши Европій асквалтъ де лециле сале. Не-
„мўлцъминдасе кв тронвал ампърацилор Романй, ел
„нўшй мърдинеше доринца де-а май кхщига цврй,
„квпринзхнд ґн опима са домніа а тот пъмжнітўл.
„Дупз — че аў супс атжте провинцій щи аў депър-
„тат тоате ґнпіёдекъриле, олре кredецій, кз ва крўца
„пе Молдова, афлътоафе ґнайнітє порцій сале щи
„ґнквнўварз дин тоате пърциле кв провинцій ле—
„свпт алъй домніе? Май алес де темвт есте, ка ґн-
„датз, че ва супсне тоатъ Унгарія, сз нў кадз асў-
„пра патріей ноастре кв тоате пътериле сале. Ла ве-
„чиній ношрій нў пот кавга фърз-а нў лъкръма:
„дела Полоний, ка дела нище нестаторничй щи фърз
„пътере, нў се поате аццепта, ка сз стее ґнпротика
„Тўрчилор; Унгърій де сине саў арвнкат ґн фъерз;
„Германіа есте атхт де амълалитъ кв грижиле дин
„лъвънтрв, ґнкхт нўй ръшжне ничй боинцз, ничй
„пътере ле-а се ампъртъшші де челе че се ґнтхмплъ
„пединафарз де хотарълe ей. Аша дарз, квмпънинд
„триста старе а тътвтор църилор динпрецврэл постр,
„паремисе, кз нў ръмъне алт мижаок май ґнцълэпт,
„декът, ґнтғе рълeле, че не аменинцз, сз алецем

— 48 —

,,ачеа, че се ба пърѣ май де съфериит. Пънщалептѣл
,,коръкъерй нъ рънтинде ничъ-одинеоаръ вънтрелеле са-
,.,ле фъмпротиба вънтъилор ши форътънилор. Ной нъ
,,не пътем. фънкреле рън пътериле ноастре; ажвторириле
,,стръине сънит дѣпъртате ши несигуре, таръ примеждѣа
,,есте апроапе ши нелапрать. Арепт ачеяа се кввине а
,,алеъе май бине съ фъмбажнозим асприлѣ соартей, де-
,,къат прин врѣмъатъ армелор съ трезим пе левъл. Оъ-
,,пъндерѣ ноастръ ба фи асемене въней апе, ръвърсате ла
,,врѣме асъпра ачестей фълакърй, че о ведецъ апроапе де-а
,,извѣкни. Афаръ де ачѣста ев нъ въд алтъ скъпаре
,,спре-а рънтимпина държмарѣ ноастръ; пентъю каре,
,,рън ачесте дѣпе-дръхъ минъте а бъецъй меле, въ сфъ-
,,тъвек къ тоатъ дфагостѣ вънъй пъринте ши фрате,
,,ка съ въ сиргъицъ а рънкѣе токмелеле къ Солиман:
,,рънкъат, де бецъ пътѣ добънди дела джнсъл пъстрать
,,лeцилор воастре бисеричестьй ши политичестьй,
,,ачѣста ба фи ш паче квъинноасъ, макар де ар фи
,,ши съпт титъала де съзверенитате (рънкинаре). Къчъй
,,май де фолсс ва фи пентъв бой а чеърка ръндърать,
,,декъат сабъа лъвъй. Изръ дакъ динпротивъ ви сар про-
,,пъне алте кондицъй, нъ прецетацъ ничъ-към май
,,бине а мъръи къ арма рън мънъ, апърънда лeцѣ ши
,,слобозенъа патръей коастре, декъат пе фъмне а ле лъса
,,рън прада ненорочирилор вегете, ши а. фи дефъймацъй
,,прибиторй дърмъртй патртей. Рънкъат съ нъ въ
,,ръндоицъ къат де пъцин, къ Дъмнезъвъл пъринциаор
,,ношрй, сингъръда извѣр ал минънилор, нъ се ба рън-

— 49 —

„АПЛИКА ОДИНЕОАРЕ, ШИ НЪ СЕ ВА ПЪДЪРА ДЕ ЛАКРЪ-„МИЛЕ ПЪКИНЪТОБИЛОР ОЪЙ ШИ, РЪВЪРЕЖДА КЪ ПЪМЪЕЛ-„ШЪГАРЕ ХАРЪЛА ОЪЪ ПРЕСТЕ ВОЙ, ВЪ ВА ТРИМЕТЕ ВОЖ, „ОДИНЕОАРЕ МЪНГЖЕРЕ, ВИНДЕКЖДА УЪНИЛЕ ШИ СТАТОРНИ-„ЧИНД ПЕ-ТОТДЪЮНА ВЪИТОАРЪ КОАСТРЪ СОАРТЪ.“

IV. Извлетеніе изъ Валахской Исторіи.

Михаю II. Бітєзя (*)

А ДОМНІТ ДЕЛА 1593-1601.

Міхаю Бітєзя а ФОСТ ФІЎЛА ЛАЪІ ПЕТРАШКВ
ЧЕЛЪ І БЪН ШІ ФРАТЕ КЪ ПЕТРЪ Черчел. ПЕЛХНГЪ
НОРОЧІРЪ ЁНЕІ НАЦЕРІ СТРАВЧІТЕ, НАТЪРА НЪ'ІА ТЪГЪ-
ДЪІТ НІЧІ ЁНА ДІН ДІСПОЗІЦІІЛЕ АЧЕЛЕ НОРОЧІТЕ, ЧЕ
ФАК ПЕ ЁН ОМ МАРЕ, КАРЕ, ПЪІН КІПЪЛА ДЕ А СЕ-ГЪНДІ
ШІ ПЪТЕРЪ ДЕ А ЛАЪКРА, СЕ-РЪДІЯКЪ Д'АСЪПРА ОАМЕНІЛОР
КОНВЕКЪІТОРІ, ФАЧЕ ЕПОХЪ 4І Н ІСТОРІА ПАТРІЕІ САЛЕ,
ХОТЪРАЦЕ СОАРТА НАЦІЕІ САЛЕ ПЕНТРЪ БЪКВРІ ПЪНТРЕЦІ
ШІ 4І ВЪМА СА ЛАСЪ ЁН НЪМЕ МАРЕ ШІ СКВМП, ЧЕ КЪ

(*) І, послѣ согласныхъ буквъ и въ началѣ словъ предъ согл. же буквами, по старинному общеупотребительному правописанію, замѣнено въ словарѣ буквами Н и П.

7

— 50 —

Драг ла поменеще лъмк. Притре атътѣ даръръи напалте,
къ каре'ла пнзестрат натъра, ръ липск о сънгъра
крещете май пнгъжитъ, каре, де'лар фъ кълтибъг діс-
позицііле ачеле мінѣнате, ар фъ бървът піедічіле ачеле
фатале, че пмпрежъръріле ръ пъсегъ пмпротівъ ар
дръмъл ачела ал славеї, че'л дескісе пентъ о саартъ
май бънъ пентъ Ръмхні. Шкоала чѣ май маре, ар
каре с'а формат Міхаю, ав фост ненорочіріле патрієї
сале: пнтр'ачѣста'ші а петрекът върста копіярріє'ші
а тінєреціі сале, прыъцкнд греътъціле, къ каре'ра
пмпілатъ цафа, ші съферіріле челе недрєнте, къ каре
се апъса Ръмхнії атът дін партѣ Търчілор, къст ші
дін партѣ прінцілор лор; пнтр'ачѣста се десюліаръ
сімтіментеле челе новіле але їнімії сале де а фъ мхн-
тътор ші слобозітор ал націєї сале, ші де а въі са
о рѣдіче ла дн банг май напалт ші ла чінєстк, че ї
се квѣнѣ; пнтр'ачѣста се формъ карактеръ лаві чел
маре, але къвъі туръсърі стрълѣческ ар тот къреса віе-
ції сале.

Бреднічііле сале, челе нетъгъдѣте, ар кіемаръ пн-
граъ а копїнде ар патріа са слѣжѣ напалте, ла
каре рї да дрепт ші нащерѣ са чѣ стрълѣчіта ші
інфалѣнца чѣ маре а сокъалѣ съв Бістієръ лі Іоан,
каре, пе врещѣ домнієї лаві Александрѣ, се афла ацєнт
ла Константіноopol дін партѣ цвѣрії Ръмхнешії. Ны-
міндѣ сан ал Країовії, довхнді пнлесніре де а'ші
дескопєрї квцетеле сале челе напалте ші фъкътоаре де

— 51 —

БІНЕ ПЕНТРЎ СТАРК ЧК ТІКЗЛОАСЪ, АИ КАРЕ АЖВНСЕ ПА-
ТРГІА СА, ШІ ДЕ А ПВНЕ ТЕМЕЮ ЛА МЗРГРТЪ СА.

Бекюл обїчею, дъпъ каре се кхрмът Банатъл
Країовїї, се стрїкасе демълт. Банъл нъ пълътъ нъмаї
трївътъ леїюїт шї съ фїе дъпъ ачеї неатхрнат аи
кхрмїїрїф цїнїтълїї, чеї ѡа фнкфедїнцат. Фнхъм-
пълїїле адъсеръ къ сїне, ка Банъл съ нъ фїе маї мълт
декът ън салъжваш маї фналт ал цхрїї, атхрнат де
воїле прїнцълїї, ка орї-каре алт салъжваш, шї лъкїї-
тоїї лїн-кою де Олт ажънсегъ а се-фмъзрътъїї де
ачеїшї соартъ, каре ега шї а лъкїїторїлор дїн-коачї
де Олт.

Рїдїкхндєсе Мїхаю ла кфеднїчїа де Банал Країо-
вїї, ачєстъ дфєгъторїе фналтъ фшї добхндї тар чїнстє
чѣ беке: кччї Мїхаю ера няскът пентрѣ а фѣ маре.
Плътїнд трїкътъ леїюїт дъпъ бекюл обїчею, кхте
пъщїи тѣ їнфлъєнца лїї Александрѣ асъпра Банатъ-
лъї Країовїї шї ля фякъ неатхрнат де капрїцїїле
лъї. Органїсїндъїїшї о гварїдє, алкъгїїтъ де Ръмхнї
шї Казачї, фшї фякв къфтѣ са фєспєктатъ, ка шї а
прїнцълъї. Дар кв пътерѣ ачєста нъ се салъж нъмаї
спре архатарѣ слабєї салє, чї тръпъл ачєла фнармат ля
фнтрекдинцїї спре алте сфъкршїїтїрї маї фналте. Ебе-
мїле маї дїнаїнте шї маї кв скмъ домнїа лъї Алек-
сандрѣ адъсеръ царя фнэрѣгъ ла о старе бреднїкъ де
мїлъ. Мїхаю кв пътерѣ ачѣ арматъ нъїшї апъра нъ-
маї персоана са; чї да лъї Александрѣ съ фнцелѣгъ,

— 52 —

κα ελ ηχ ς εσφερή ηχή ο δατζ, κα λακωτοφή λη
Банаты Країнсьї сь се-фмповорезе кв дакдїле ачеле
недвїте, кв каре ера фмпілаці лаквїторї цяї дїн-
коачі де Олт; шї маї вкртос фмфяна тречерїле Твр-
чілор песте Дунзе дїн-коачі шї остр фнтиїндїле лор
челе жефвїтоаре фн лунгл шї латы цяї, фъкадї
съ респектезе дрептъїле челе нелънстрєїнатє алє еї. Фн
асфел де кїп, кхнд партек цяї дїн-коачі де Олт
цемєє сєвт апъсїле челе нємілостїве алє тїранвлї
Александр щї цїпа сєв пїрїїле челе грoзаве алє
Тврчилов, каре деспопц цара де авере шї де лаквїторї
кмр фн окїї лїі Александф, партек дїн-коло де
Олт се бъклъа де паче, лїнїше шї кънє петречєє,
окротїтъ фїїнд де сєфлетъа чєл маре шї брацьа
чєл кїтєз ал лїі Міхаю.

Кхраїєрѣ чѣ даче, сѣк каре се ферічѣ лаквї-
торїї дїн Банаты Країовїї, кхшїгаря лїї Міхаю
кредїнця шї драгосте дєобще. Нэмєле лїї чєл бѣн,
че рхсѣна кв плячєре фн гврїле пѣтвїор шї бестѣ
дєспре юспръїїле лїї, треквя шї дїн-коачї де Олт
щї пїграгъ се-фмпръїшія фн тоате пърцїле: тоцї Рє-
мхнїї кв о гврї, поменїндїі фаптєле, слѣвѣ нє-
мєле лїї, тоцї дорѣ а абѣ ѳн асфєл де стапх-
нїтор.

Аплекарѣ ачѣстъ маре, чє о арзта тот норо-
да кътре Міхаю, фнспъїмхнї пє Александф щїї
багд фн їнїмъ о фїкъ грoзава, къ ѳн ом кв

— 53 —

атхта пътере шї каре аре тоатъ юбїрє новодавї
PH парътє са, есте пїмеждїос пентъв стъпнїрє са.
Ка съ скапе де асфел де гїжъ пнфїикошетаце,
Александръ хотъръ съ омоаре пе Мїхаю; дар фїїнд
къ ачєстъ фъръ-делеце нъ пндрєнє а о съвхршї
пе фацъ, кчї ѡе-темє де ръсвнарє, че новодъл ар
фї чєрът пентъ моартє лїї, токмї ъчїгашї, карї
пе-събъ асквєс съ ъмъле пї ўмєле лїї Мїхаю шї,
съв съл пїнъзъ шї съл адъкъ ла Бъквреї, съв,
непътънд фаче ачєста, съл омоаре. Квїєтеле ачесте
вчїгаше, че Александъ хърънє аєпра лїї Мїхаю,
шї мъсвїле, че ле пїнєвїнца спєе ал квърїї
пе дъхєвл дїн вїацъ, нъ ръмасєръ мълтъ вїєме ас-
квєнсе. Мїхаю ле дєскопєрї шї афалїнд, къ капъл
съв есте пreeцъїт, лїї мъсвї страшнїче пентъв сїгъран-
ца вїєцїї салє; къ тоате ачєстъ нъ се квєдъ сїгър, ле
шї єра пїквєдїнцат, къ новодъл съв есте гата л се
жеpъї пентъв дъхєвл. Окрїїнд ла Константїнопол ла
сокръл съв Бїстїєръл юан, рї фъкл квєносквтъ прї-
междїа, пї каре се афалъ шї квїєтеле челе фъръ-делеце
але лїї Александъ. Бїстїєръл юан рї ръспьнє, пї-
дємнїндъ, ка съ фъръ ла Константїнопол, шї рї
фъгъдїї, къ ва мїжлочї ла чєї марї аї Порцїї Ото-
манє, ка съ довжнїєскъ домнїа пїнцїпатълїї.

Мїхаю, аскълътънд ле сфътъїрє сокрїлїї съв, фїї
ла Константїнопол, ка съ скапе ле квєселе, че ї ле
прїїндъ бръжмашъл съв шї, пътънд а се пїнєвїнїї
ка съ пїїмѣскъ домнїа, съ довжнїєскъ пїлєснїє де

— 54 —

а ғъсбδна нефesйчpѣ цaрйі ші де а'ші рмпліні до-
рінцелe сале челе мapі. Дap фыгa лдї кълї рн йніма
лдї Александp гpіжі ші маї марй; нoрoчіpъ лдї Мі-
хаю де а жънцe ла КонстантіноPOL, epa сфaфшітvл
дoмнієї лдї Александp. Твpат де неказ, къ нѣші
д пътът пъне мхініле пе джнсд, пжнъ-кхнд сe-афла
лa Кpaйoба, тpіміce нpмaї дeкpт дpнъ джнсд oдeні
дe aй съй, кa съл пpнтоapкъ пназpят. Oppe нeнo-
рoчіpе, Міхаю нъ сe-депъртace мpлт рн цapa Твp-
чвcкъ, ші, aжyнгхнлъ'л aлъжвaшіі, пa прйнсeръ ші'л
адyсeръ лa Бyквpeші. Aлександp, кътрвніт дe мхніє,
рл пнйїнокъці, къ eгe дн бжнзaтop ші рpeл, ші
дyпъ ачвaста рл apнкъ рн пбшкpіe. Аїчі нъ пътк
съл ціє мpлтъ бpемe пpкіс, кчї сe-тpeмѣ дe фыртa
нoфoдлвй. Xотpянд, кa съл омoape пpгавъ, пл
скоace aфapъ дїн пбшкpіe лeгaт ші'л дyсe лa ло-
квдe де ocжндъ. О мpцїме де лpмe кyрйoac сe-стpн-
сеce, кa сь базъ ачъ прйвeлїцe пpфіофътоape, кхнд
гдѣp тpeвъя съї тaе кapлa. Ecїнд гддѣ, кa сь
свкpшaскъ ocжндa, кy тoатъ юніма сa чѣ кpддa ші
окїі съї чeй сжнepoші, кхнд пші apнкъ прйpіpъ
acвпja occндїтvлдї, сe-прнгpoзї дe тpыпъ лдї чeл мв-
pец ші дe кaдтътpa лдї чѣ сaлpaтikъ, ші дpнъ
чe бgлї дe cкмъ, кв ачeста eгe Міхаю, квpыд eл
тpeбвe съї тaе кapлa, рл apкъ дн кpтpeмъp гpo-
зaв, cімці къї сaльбeк пътерілe ші, нeпъткнд a
cp-рмпрoтївї днвї сімтїмент дe гpoазъ чe рл стп-
пнѣ, тpянтї сaтpылa ші фыцїнд пжнтpe мpлцймѣ,

- 55 -

че ера адънатъ фмпрежър, стріга ғи гъра маре, къ
ел нѣ фмдъръснеще а тѣа капѣл лѣ Міхаїл.

Митхмплярѣ ачѣста фммърмѣ пе тоці деобще;
кв тоате ачестѣ порѣнка лѣ Александровѣ тревыа съ
се-фмплиѣнскъ ші лѣ Міхаю съ ї се-тае капѣл.
Фіїнд къ нѣ се-афла німіні, каре съ фмплиінскъ
слѣба гдѣй, боеріі сокотіръ, къ фмтхмпларѣ ачѣ-
ста есте вь семи череск, ка съ скапе Міхаю ші
къ воѣ лѣ Дъмнезед есте, ка ся трѣпскъ, нефіїнд
віюнат сав крелнік де педѣпса, че ї с'а хотърхт.
Дъкхндѣсе кв тоціі ла Александров, ла рѣгарѣ, ка
съ'я ерте. Біръіт де рѣгчюніле боеріляр, Алексан-
дрѣ лі деде ертарѣ, ші Міхаю рші пріїмі юр
дрегъторіа ші чінстѣ са де маї найнте. Сокрѣл
съв Бієтієрѣл юан фмгіжі, ка съ рестаторнічѣскъ
пачѣ ші дягостѣ фмтре дѣншії.

Александров еріѣ пе Міхаю, дар дії їніма са
чѣ пїзмътаріцъ ші бръжмашъ де фмсьірїле челе
лъдате, кв каре ера фмподобїтъ персюана лѣ, нѣ
пътѣ ся ліпѣскъ бънєліле, къ Міхаю орі маї фм-
грабъ сав маї тхрзії ва съ'я сѣрпе пе дѣнсья
дії скаїн. Пачѣ дар фмтре дѣншії н'я ціємът
мълт, ші Александров, фмчепѣнд юр аї фмтїнде
кврсе, ка съ'я прїнзя ші съ'я омоаре, Мі-
хаю юр се-афла ғи прїмеждїе де а'ші пїєрде вїа-
ца. Хотърїнд юр съ фыгъ, н'апѣкѣ пе дръмѣлі Кон-
стантїнополсьї, темкндѣсе, ка съ нѣ казъ ғи мжї-

— 56 —

НІЛЕ ЛЫ АЛЕКСАНДРЫ, ЧЫ ФУМІ НИ ТРАНСІЛВАНІЯ ЛА
ОГІГІСЬМІНД БАТОРІ, ПРІНЦЫЛ АЧЕЙ ЦУРІ, ВНДЕ, ЗВБО-
ВІНД ЛА КУРТК ЛЫ КРЕМЕ ДЕ ДОЗ СЫПТЫМЖНІ, АВЫ
ПРИЛЕЖ ЛЕ А СЕ-РЕКОМЕНДА ШЫ ДЕ А ДОВЖНДІ ЛРАГОСТК
ШЫ ФАВОРЫЛ ЛЫ. ОГІГІЗМІНД, КЫНОСКЫНД НИ МІХАІЛ
ЫН ОМ МАРЕ, ПІ ДЕЛЕ О СКРІСОАРЕ ДЕ РЕКОМЕНДАЦІЕ КЗ-
ТРЕ БІЗІРЫЛ СІНАН, ПРІН КАРЕ ЛА РЫГА СЫ МІЖЛО-
ЧЬЕСКЫ ПЕНТРЫ МІХАЮ, КА СЫ ДОВЖНДЬЕСКЫ СКАУНЫЛ
ПРІНЦІПАТЫЛЫ; КЪТРЕ АЧЕСТА ПІ МАІ ДЕЛЕ ШІ АЛТЫ
СКРІСОАРЕ ДЕ РЕКОМЕНДАЦІЕ КЪТРЕ ЕДАРДА БАРТОН, СО-
ЛЫ КРГВЕСІІ ЕЛІСАВЕТЕ ЛІН СНГЛАІТЕРА ЛА ПОАРТА ОТО-
МАНЫ, КА ШІ АЧЕСТА ЛІН ПАРТК СА, КЫ КРЕДІТЫЛ СЫЫ
ЧЕВ МАРЕ, СЫ СПРІЖІНЬЕСКЫ ПЕ МІХАЮ.

Міхаю, їмпієтерніччіт кв ачесте рекомендації,
дар маї мшат кв нїдеєдк, къ прїчїна чк дрєптъ
а патрієї сале трєбєве съ їсвхнієскъ шї съ скапе де
тїранъ л. Александъ, пăлекъ а доа оаръ ла Констан-
тінопол, кв гхнд де а чєре домнія шї де а рєсвѣ-
на патрїа са пентрє сєєфєрїлє ачєле кнделєнгатє,
сєв каєе а цємєв. Дунъ чє сокі аколє· шї чнчєпь
а мїшка пентрє ачест сфєршіт, с'а кнтаємплат,
ка шї дїн пїнцїпат съ кїє нїше боєрї, карї, не-
маї пыткнд сєєфєї стъпкнїрєч къ крїдъ а лї л. акєк-
сандїв шї нєнєрочїрїле, чє ле сєєфєрє цара дєла Тъф-
чї дїн пїтїнъ, къ лї нї'ї пъса нїмїк, сає къ
сїнєв рї їркєдяга спєе а кїнсь цара кв фєлєрїмї де
тїранїї, — чєрє дїн партє а тогатъ обєщє цурїї съ

— 57 —

се скоацъ Александра дїн домнїе шї рїн локва лю
съ се-нъмѣскъ шї съ се-рнѣвѣскъ Мїхаю, пе каре
цара рѣтвѣра ла пофтеше къ оѣнїме де гласїрї.
Рмпрежварѣ ачѣста а ажътат фоарте мѣл тїнтїга
лї Мїхаю, спрїжїнїд шї дїд пїтере черєрїї сале
спре а довїндї скаїнѣа прїнцїпатїлїї. Двїх черєрѣ
са шї а цїрїї шї дїх рєкємендацїїле че ая, нї-
мїк нїї маї трєвїа спсе а ажїнє ла сфїршїтѣа
дорїгеї сале, дєкт банї, къ каре съ момѣскъ лї-
комїа, Бєзїрєлїї шї а челоралалте перєоане пїлєте
делїнъ Оєлтанєа, каре цїнѣ рїм мїнїле лор соар-
та прїнцїпатїлїї шї каре трїцї ю кїнїт мїре шї
сївїр дїн скїмварѣ прїнцїлор. Афлїндєсе рїнъа ла
Константїнопа сокрѣа съв Бєстїєрѣа Іос, пе кре-
дїтѣа ачєстїа, лїї рмпрїэмєт дєла Грєнї, Окрєїшї
Тїрїї сїме марї дє банї, къ фїгїлєлїї дє довїнзї
єрєле. Дїн сїмїле ачєстї дїнд Бєзїрєлїї Сїнан
20,000 галєнї шї челоралалте перєоане пїлєте асе-
менѣ сїме рїнсемнїтоаце, фїкъ арїм маї слобод че-
рєрїї сале, шї фїрї зїкавї сє-нъмїї шї сє-рнєтїрї
дє прїнц ал цїрїї Рїмхневї. Оєлтанєа нїї дєде
нїмаї семнєле домнїєї, чї, сппе дєосїїре дєктєре дїцї
прїнцї, пєнтрї рєкємендацїїле чє дє адєсєє, рї дєде
дєфт чїнєте ю Смїр къ крє-кхцї-ва пїгїї мїцї,
— лїкъд дє маре чїнєте ла Пюрта Отоманъ рї бре-
мѣ ачѣста, — шї 2,000 Тїрїї, Опахїї, Іанїчерї шї
алцїї, ка сїї рєнтовїрошаскъ пє арєм шї сїї адкъ
къ помпъ маре пїнъ-ла капїтала прїнцїпатїлїї.

8

— 58 —

Сосірк лъї Міхаю Ён прїнцїпат шї сїїрк лїї
пе скадн а фост дн семн де йъкїрїе єїщєскъ. Тоцї
лъкїторїї дєла маре пїнъ-ла мїк аръта прїн семне
адебъратє мълцємїрк, че о сїмцк, къ с'а норочїт цаїа
съ добхндєскъ дн асфєл дє стъпхнїтор. Мєрїтєле лїї
пєнтрє ачєстъ кїєднїчїє йєналтє єра квноєскєте дємєлт:
цага йєнтрєгъ ле побєстк къ пълїчеє. Дбпъ старк чк
тїєстъ, Ён каре сє-афла цага, тоцї ащєпта дєла та-
лєнтєле лїї о кндрєптарє, каре съ їрєгїє нєнорочїрїле
шї съ асїєвїрезе цярїї лїїщїцк шї йъдна пєтрєчєре, пе
карє ле пїєрїєсе дємєлт. Нїдєждїле ачєсте фрємоасє,
чеїшї ле фчєк лъкїторїї цярїї, перк ка о нълъкъ,
кхнд сокотк, къ кремк, Ён каре їнтъя Міхаю Ён
стъпхнїре, есте о креме дє фок, о креме, каре слъвъ-
ціє къвраждя шї ал ачєлїдъ, каре сє-гхнєдєше нъмаї а йє-
нєрєпїнє дєва пєнтрє вїїнєле єїщєск, — о креме, каре
пмфъцїшазъ мїї дє пїєдїчї, спєе а къроға дєпъртарє сє-
чер мїєлоаче марї. Цага єра кїнкъркатк къ даторїї грєле
шї йємпїлатъ къ нєнорочїрї марї; єкєрцїа нацїоналъ єра
аморцїтк къ тотъя, шї соарта лъкїторїлор цярїї єра—
дє а кїєде, къ орхндїта лор нї есте алта, дє
ккта сьфєрї.

Тїрчїї ачєл, дєла карї Александєв лїєсе кнєрємът
съме марї дє банї къ добхнзї грєле шї пе карї єа кї
адъєсеє Ён прїнцїпат, ка сїнєрї съїшї скоаць, банїї
дїї цагъ, сє-афлї кїнкъ тот ачї. Пїлда ачєстїєа о
єрмаръа шї ачєл, пє карї тїранъя Александєв кї адъєсе

— 59 —

пентфі паза са, ка фъръ фрікъ съ поатъ кїндї о царъ,
де каре нъ абъ нїчї о мїлъ. Ла ачещїа се-маї адъогаръ шї
алцї Търчї, карї фъръ нїчї о трѣбъ їнѣраї ѣн прїнцїпат,
преъмѣлѣндєе ѣн тоате пърцїле шї фъкънд лъквїторїлор
тот фелъа де ръ. Тоцї ачещїа се-нахлїїръ де о царъ,
че ера ѣн жафѣ лор, шї, кълкънд ѣн пїчоаре дрептїрїле
де неатърнарѣ шї де антерєїмѣ царїї, се-ашезаръ кв
лъквїнца ѣн маї мїлте пърцї але църїї, ѣшї зїдїръ
касе шї антереметаръ цїмїї. Дрегторїї църїї нъ пътѣ
съ ле стѣ ѣмпротївъ ла нїмїк; адмїнїстрацїа нацїо-
налъ се-пърѣ а фї ѣнчетатъ къ тотъ: Търчїї стъ-
пїнѣ, шї лъквїторїї къ аверѣ шї къ вїла црєвъ
съ фїе гата спѣ орї-каре слъжѣа лор. Асфел де не-
норочїрї, че крєшѣ дїн зї ѣн зї, се маї ѣрмѣлцїръ
шї акъм къ їнѣраї ѣдї Мїхаю ѣн стъпїнїрѣ прїнцї-
патъндї: ла съферїрїле челе векї се маї адъогаръ ал-
теле нїдъ. Търчїї ачея, карї дела Константїнопол бє-
нїсеръ къ джнєва спѣ дї ѣнотъєрїшї шї дї адъче къ
помпъ ѣн прїнцїпат, дїпъ че ѣшї прїїмїръ къвїїн-
чоаса ръспадтїре пентфі останєлїле лор, ђрмїнд пїлєї
фрацїлор лор, нъ къръзъ а се маї ѣнтоарче ѣндъръпт;
чї, сък къвънът де прїчїндїре, къ вор сїл апеєе шї сїл,
пъзѣскъ шї деачї ѣнайнте, ръмасєеръ ѣн прїнцїпат,
се-статорнїчїръ къ лъквїнца ачї шї ѣрмїлцїїз дїре-
рїле църїї, ѣнсемнїндїїшї зъбовїрѣ лор ѣн трънса
къ ачєлѣшї жефѣїрї шї тїранїї, че ле фъчѣ шї чея-
лалцї Търчї, бїнїцї маї найнте де джншїї. Аняздаръ
Мїхаю ѣшї ѣнтерєїїнцїєз тоатъ пъгерѣ къорбїрєї, ка

— 60 —

съ и **АПКРЕДІНЦЕЗЕ**, къ еднесте сътвър деспъре драгостъ ші
кредінца съпъшілор, съі ші къ п'аре а се-теме німік
деспъре дъншіі, асемент нічі де чеглалалці Търчі, ашезаці
къ **въквінца** **пн царъ**, **пнъвдар** са сілаїт къ фелърімі де
кіпърі аї депърта дін прінціпат ші а маї ѳшѣра
гревтъціне **въквіторіал**: семеціа лор ера сѣрдъ ла гла-
сва лѣ; юбірѣ де а жефѣші ші де а петрѣче **пн дес-
фрънърі** фъръ нічі-о фрікъ. ера маї п'терніче декът
квъїнтеле челе дрепте але лѣ **Міхаю**: кччі ѳнде пітѣ
съ **гъсѣскъ** алтъ царъ, ѳнде съ діѣв дрепт а фаче тоа-
те **релѣе**, **бъткнад**'ші юк атът де **въкръріе** оменеці,
кът ші де челе **сфінте**?

П'н брем'к, **п'н каре цара** **п'нтр'гъ** ера **п'н прада**
Търчілор, к'нд ачеці'я нъ **ръпѣ** ші жефѣла н'вмаї
дверѣ ші съдоарѣ ц'ранілор, к'нд нъ **бътъма** н'вмаї
чінет'к небестел'ор ші' а фетел'ор л'ор, чі сп'дѣка ші
челе **сфінте** але **Іїсеріїл'ор**, — **міла** ші **ръсквнарѣ** се-
ап'їнсеръ **вълвът'ае** **п'н їніма** лѣі **Міхаю**: п'л'нцеріле
деовше л'л ф'чѣ съ'л доаръ ла с'ф'лет, съ в'с'се ші' ел
л'акр'мі п'ентр' нен'фочі'ріле ц'ар'ї, ші' їніма са чѣ
маре ар' фі' бр'іг съ **опрѣскъ** деодатъ тоатъ **ръв**-
тат'к Търчѣскъ. Ка съ **эм'атъ** ръїл дії р'їд'ч'їнъ, б'рѣ
съ **п'л'тѣскъ** пе кр'еді'тор'ї Търчі, кар'ї з'їчѣ, къ маї
а'в р'зм'шіце де дат'ор'ї, ші' кар'ї съв к'въл'нѣда ачеста
се-ашезасеръ **п'н царъ**, **п'ндем'н'нд** ші' пе чеглалалці
Търчі, ка съ **факъ** асемент. П'л'тіндъсе кр'еді'тор'ї,
ар' фі' тр'еб'їт съ ласе о царъ, пе каре а'в жефѣїто

— 61 —

дестъл, ар-фі фост сіліці съ се-рнитоаркъ нядърълт
рн цара Търчѣскъ. Пілда ачѣста ар-фі ѕрмало ші
челалалці Търчі, пентрѣ къ н'ар-фі авът къвѣнит де
а-май ръмкнѣ, ші аша кв-рнчетъл, дака нъ детот,
чел-пъцін рн парте с'ар-фі ѕшърат цара. Дар кънда
вістіер'іа църті ера слейтъ кв тотъл, ші кънд-лъ-
кѣторіі дін прічіна мѣлтел'ор дъждіі, че аь пластьіт
май найнте ші дін прічіна жафѣріл'ор, къфара ера
прадъ, тот-л'адна сърчысефъ десвѣршіт, — нъ-май ера
міжлок де а-гъсі кані рн царъ ші а се пластьі крє-
літоріі. Нестъткнд підтінца, ка къ міжлокъда палъті-
ріі де даторіі съ се-рідіче Търчіі дін спінарѣ лъкѣ-т-
торіл'ор, Міхаю рнчепѣ къ тонда съд де ствпнні-
тор а мікшова чел-пъцін гревтъціле, че апъса ца-
ра, пъінд оаре-каре фрѣд ла жафѣл'е ші десфрѣнъ-
ріле челе фъръ марціні але Търчіл'ор. Дар ачѣста а
фост о прічінд де-рнитър'ате маі фрѣмоасъ пен-
тръ джншіі; Търчіі се-рмвѣцасефъ а нъ къноаіше ні-
чі о пудре, каре съ ле стѣ-рмір'отѣвъ. Дъпъ че
пърѣръ пе Міхаю ла Поарта Отоманъ къ фелър'ялі
де нъскочірі, дар-май къ скмъ, къ нъ ва съ ле пал-
чѣскъ даторііле, нічі нѣ' рніл'деще, ка сінгоі с'ші
ле сколцъ дін царъ, — ка с'ші ръсвѣне десіпе джн-
сѣл, май кіемаръ рн-лънитрѣл църті ші алці Търчі,
карі, асеменѣ ка ші джншіі, се статорнічіръ кв-лъкѣнца
ачі. Пелхнѣ ачеір'іа адесе-орі кінѣ чете де Тътарі ші дѣ
Търчі, каре ерна рн царъ, петрѣч' май мѣлте-лъні
ачі, черѣ дела пр'янцѣа хранъ, -рмър'къмінте ші да-

— 62 —

բър, шъ, дъпъ че сторъч цара къ непълостъвъре, се-
фторъч тар федърът, бътна ръ локъл лор алте че-
те нъоз спре а нъ лъса време де ръсфларе прънчъ-
адъ шъ църтъ.

Бъзънд Міхаю, къ къ мъсвърле сале, че ле а
фінгрѣкънцат пънъ ачъ, нъ нъмаї н'а пътът фолосі
німік, чї а маї фімълцїт свѣрїрїле църтї, апъкъ
алт дръм де скъпаре: фъкъ пълънцєре ла Поартъ, аръ-
тхнд недрєптатѣ, че се фаче църтї дїн партѣ Търчї-
лор, шї старѣ чѣ трїстъ, ла каре о адєсеръ лънцїле
єї неказърі. Вїзїръ ла шї челєлалте дєрєкторїї фінлте
дєлънгъ Оълтанъ ласкълта атхт пълънцєрїле адї Мі-
хаю, кът шї але Търчїлор, фімпротїва кърођа се-
пълъннѣ ел; дар ачѣста нъ о фъчѣ дїнт'алтъ прї-
чїнъ, дєкъхт ка съ эмълъгъ ларърї шї съме марї де банї
атхт дела Міхаю, кът шї дела фімпротїнїчїї съї.
Асфєл непорочїїле църтї се-адъога тот маї мѣт,
дъєрїле крєцѣ дїн зї ръ зї шї нъдєлѣкъ де мънчъ-
їнцъ се-пърѣ а фї перїтъ къ тотъл. Пътѣ чїне-ба
съ зїкъ, къ Поарта Отоманъ фінкъражазъ ръвтатѣ,
ва съ їмпопълєзе цара Рѣмхнєскъ къ колонїі Тъ-
чецїї, пє лъкїторїї Рѣмхнї, чє ера слъїцї детот, съї
стръмѣте фінт'алте пърцї але фімъръцїєї Търчецїї,
шї ръ асфєл де кїп цара Рѣмхнєскъ съ фінчетєзе
де а маї фї стат де сїне.

Дъпъ че черкъ Міхаю къ ачесте міжлоаче дъл-
гї а ѳшъра цара са шї дъпъ че възь, къ нъ под-

— 63 —

ТЕ ІСПРАВКІ НІМІК, СЕ-ТВРБВРВ КВ ДАХВА, ДАР КВРАЖДА
АВІ НВ СЛАВКІ. НЕФЕРІЧІРК ЦАРІІ ЄРА ПН ВЖРФ, ДАР ЕА
НВ СЕ ДЕСНЗДВЖДА ІНМІК. АМПРОТІКІРІЛЕ ДЕДЕ ІНІМЕІ
САВЕ МАІ МВЛТ ФОК ШІ СВФЛЕТВА СЕ-ПНЯЛЦЯ ЛА ІДЕІ
МАРІ. ПНЧЕПХНД А АЛЯТВРА КРЕМК СА КВ ВКРМК ТРЕ-
КВТЯ, ПШІ АДВСЕ-АМІНТЕ, КЗ РЫМЖНІЇ ПОАРТЯ ПНТІ-
ПАРІРК ВЕКІЛОР РОМАНІ, КАРЕ КВ МЗРІМК ЛОР АВ ПН-
СПАЗІМЖНТАТ ШІ АВ СУВЖБГАТ ЛАМК, ШІ КЗ СТРАНЕ-
ПОЦІЇ ЛОР НВМАІ ДІН НЕДЕРПТАТК КРЕМІЛОР ШІ А ПН-
ТЖМПАЗРІЛОР, ДІН ПРОАСТА ЛОР КОНСТІТВЦІЕ ШІ ДІН
СЛАВКІЧЮНК ВАРМВІРЕІ, АВ АЖВНС ЛА СТАРК ЛЯК ТІКА-
ЛОАСЯ, ПН КАРЕ СЕ АФЛАХ, ТРЕМВРЖНД ДЕ ГЛАСВА
ОРІ-КАРВІ ТВРК. ЧЕРЧЕТКНД МАІ ДЕПАРТЕ, АФ-
ЛЯ, КЗ РЫМЖНІЇ ПН ВКРМК, ПН КАРЕ АВ ФОСТ
НОРОЧІЦІ СЯ СЕ-КАРМЯВСКЯ ДЕ ПРІНЦІ КВ СВФЛЕ-
ТЕ МАРІ, АВ ШІВТ КВ СЛЯНЦЕЛЕ ЛОР СА'ШІ АПЕРЕ ДРЕП-
ТВРІЛЕ НАЦІОНАЛІТЦІЇ, БЕТРІЛЕ ПАРІЙНТЕЦІЇ ШІ СЕПН-
ТЕЛЕ БІСЕРІЧІЛОР АЛЕ ПАТРІЕІ ЛОР, БІРДІНД АРМІЇ СТРАЙ-
НЕ НВЛАЗРОАСЕ. ОПРЕ ПНТВРІРК АДЕВАРУАВІ АЧЕСТЫА,
ГВСІ ПН ІСТОРІА РОМЖНІЛОР МАІ МЫЛТЕ ФОГ, ПЛІНЕ ДЕ
АСФЕЛ ДЕ СТРАЛЫЧІТЕ ІСПРАВКІ, БРЕДНІТЕ ДЕ ЛАВДА ПН
ТОАТВА ЛАМК, ПРІН КАРЕ АВ АРГТАТ РЫМЖНІЇ, КЗ ШІ
ЕІ СЛЯНТ НАЦІЕ ШІ КЗ АВ О ПАТРІЕ, ПЕНТР ДАРЕ СЛЯНТ
ДАТОРІ А СЕ-ЖЕРГЕІ ПН КРЕМІЛЕ ЧЕЛЕ ПРІМЕЖДІОАСЕ ПЕН-
ТРД ФІЇНЦА ЕІ, КАРЕ ЕСТЕ ШІ А ЛОР. ЧЕРЧЕТКНД МАІ
КВ АГ-АМЗРВНГДА, СЕ-ПНКРЕДІНЦЯ, КЗ ПН ВКРМК ОСВАТА-
НІЛОР БА'ІАЗЕТ, МАХОМЕТ ІІ ШІ СОЛЕІМАН ІІ, ЦАРА
РЫМЖНІЙСКЯ СА АФЛАТ ПН АСЕМЕНК АМПРЕЖВРЗРІ ПРІ-

— 64 —

междюасе, каре г'і алениңа, къ ва ф'і қнгіңітъ де
Тұрчі; дар, ф'інд Рәмәніі кәрмәңі де браце кітезе,
ва але лі Мірғе чел бәт р'иң, Блад, Цепеш ші
Рады дела Афімаці, се-рмәрвәҫтаръ ка къ о пътере
черѣскъ, қнфәштаръ арміле челе нәмәроасе але Тұр-
чілор ші п'ін фапте де скертірі ђоїче ёсвітіръ, ка
съ факъ пе пътере стреінъ а респекта дәрептіріле лор,
пентъ каре еї ера хотърхі а мурі. Н сәфәршіт
доведі, къ Тұрчі, пе вреш ачелор кірвіторі пътер-
ніңі, адѣ бѣквіле челе їроїче але лор, ера қнсфлаці
къ алі дәх ші қнгепріндери лор се-рнкошна къ
алте ёспръні норочіте, қн време че адъм се-дъсе флоа-
рғ қмъзъцейі Тұрчеші; — къ Олтаниі, қмәръцішінд
о кіацъ молешітъ, молієїз де ачѣста слѣгічне то-
атъ нація Тұрѣскъ, каре аре нымаі тонъ, дар ны
ші пътере дің креміле трекіте, — къ пентъ ачѣста
ворбеск қнгепріндери Тұрчіор, карі ны ёсвѣsteқ тот-
дашна қмпротіка антор пътері марі, — қнсфәршіт
къ фріка де Тұрчі, каре маі найңте қнгозісе Евғо-
па пкнъ-ла марк Атлантікъ, а періт демъл ші
къ нымаі націле челе фъръ енергіе се-тем де дәншіі.

Дің көмөнгірғ ачестор гіндірі се-апрінсъ сім-
тіментъ де патріотіс қн ініма лі Міхаю, ші
дәхъл чел маре ал лі ла фъкъ са хотъраскъ, къ,
фіінд-къ ны есте алі міжлок де мәнтіңа, саъ
чел-пъцін де дшіңаре де ненорочіріле ачеле неншы-
рате, че непрекурат се-гъшылеск асупра цыріі Ры-

-- 65 --

мӑхнеші дїн партӗ Тӳрчӑлор — Рӳмхнїї сз иа армеле
пн мӑхнӑ, сз пнчӗпз рӑсбюю пентрӗ слобозен'я лор
шї се нӳ пнчетезе, пхнз-кхнд сав соарта пї ба ажв-
та, ка сз ясз бӳрвїторї дїн лӑвп'я ачвест'я сфӑхнтъ,
сав се-бор прӑпълї кв тотвя, пнгропхндӑҫе дїнпреьнӑ
кв слобозен'я пн ченӑша ветрелор шї а датарелор пат-
рїї лор. Проектӑл ачест маре шї пндрӑзнеш, че
шїл формӑ Мїхаю пн капвя съв, де шї се-пзрӗ, кз
есте сӳпвс ла гршї марї, лар пнфїїнцарӗ лӳ нӳ
се-ведӗ а фї кв непв'їнця. Мїхаю цїя, кз нӳмаї
Рӳмхнїї сзї дїн цара Рӳмхнӗскъ нӳ вор пӑтӗ цїнӗ
мӑлтӑ време вн рӑсбюю дезнӑдӑждїт кв марӗ пмпз-
рӑцїе Тӳрчӗскъ, шї кз поате сз берес схние мӑлт,
фзрӑ'їспрӑвї чева кв фолос пнведерат пентрӗ дӑн-
шїї шї патрїа лор: де ачеҫ проектӑл съв шїл пн-
темее пе внїрӗ а маї мӑлтор цврї крещїне, каре цемӗ сӳв
жвгвл Тӳрчӗск, сӳферїнд ачелӗшї ненрочїрї, ла каре
ера сӳпвсъ шї цара Рӳмхнӗскъ, шї кредӗ, кз
дака нацїїле крещїне дїнтр'ачеле цврї, сӳпвсе сав
васале Порцїї Отомане, се бор пнцелеце пмпреьнӑ шї
се вор рїдїка деодатъ де маї мӑлте пзрцї пентрӗ
ачелаш сфӑхршїт ал слобозен'їєї, — хотърхрӗ лор чӗ
дезнӑдӑждїтъ ле ва да пӳтерї шї мїжлоаче де а цїнӗ
рӑсбюю, пхнз-кхнд вор фї новочїте, ка сз скапе
пентрӗ тот-адӑшна де деспотїсмӑл Тӳрческ.

Пн времӗ, пн каре Мїхаю се-афлӑ кв тотвя сор-
бїт де проїектӑл съв, де мїжлоачеле челе неапърат
треввїнчоасе пентрӗ пнфїїнцарӗ лӳ шї де времӗ,

9

— 66 —

КЖНД АР ТРЕБВІ ЄЗ'Я ФАКЗ КВНОСКВТ ШЇ СЗ'Я ПВЕ РН
ЛЯКРАРЕ, АФЛЯ, КЗ ШЇ АЛЦІ ПРІНЦІ КРЕЩІНІ ДІН ВЕ-
ЧІНЯТАТЬ ЦЗРЇІ РЫМЖНЕШІ ХРЯНЕСК, АСЕМЕНЬ КА ШЇ
ДЖНЕСЯ, КВЬЄТЕ ПАТРІОТЇЧЕ ПЕНТРЯ СЛОБОЗЕН'Я ЦЗРЯЛОР
ЛОР.

Проф. Аарон.

VI. Статьи, запмствованныя изъ периоди-
тескихъ Валахо-Молдавскихъ изданій, съ
соблюденіемъ употребляемаго въ нихъ
правописанія (*).

А. Мѣлцѣм'їрѣ къ соарта, рѣ карѣ не
дфлъм.

НЯ ЄСТЕ РАР ДЕ А ВЕДЬ ОДАМЕНІ НЕМУЛЦВМІЦІ Карта
ШЇ КВ СТАРЬ ЛОР. НЕМУЛЦВМІРЬ АЧЬСТА ЄСТЕ ІЗВОРЬА А
МВЛТОР РЕЛЕ, ЧЕ СФКШІЕ СОЦІЕТАТЬ КІ ФАМІЛІЯЕ.

Уніі се сілеск аші аръта рѣ пѣвлік мѣлцѣм'їрѣ
пе дін дфаръ, ка сь н'ші вазг таікіка слѣвічюне

(*) Мысль — предложить образцы нововводимаго въ Валахо-Молдавскихъ периодическихъ изданілхъ правописанія — представилась намъ по отпечатаніи уже Словаря. А пособу, не вошедшія въ него слова помѣщены въ особомъ Прибавленіи.

Прил. Буквы к и д, е и ѣ, є и ї, ж и ю часто въ
этихъ стапьяхъ употребляются одинъ вмѣсто другихъ; а
к(е) и и вовсе исключены. При приисканіи въ Словаряхъ
словъ это замѣчаніе нужно имѣть въ виду.

— 67 —

ВХНДВТЪ ШЪ МЪНДРЪК ВМІЛІТЪ. Дар алта ворнеск шъ алта сімт; ачеқ че гъра лавдъ пе дін афаръ, їніма осхндеше пе дін лавнтрв. Остеніці де позіцік, ғн каре се афлъ, досеск не қнчетат а о скімва.

Алції н'ад афлат ферічіре нічі қнтр'о старе, ғн
каре 'ї а ашезат Проніа. Ачеціа ад арътат тот д'адна,
ғн тоате позіціїле, неплӑчері негхндіте, каре ле а
фінсфлат о врхчюне пентър тоате. Врхчюнѣ ачѣста
са пытът наше атхт дїн фелврімѣ пїндепетнїчїрїлор,
кхт шї дела оаменїї, кв карї ад фост сіліцї де а
авѣ а фаче. Бї нічї одатъ н'ад афлат ачеқ че ад къ-
вят: кчї ад къвят ачеқ че нв пытѣ съ афле —
пачѣ дїн лавнтрв а св флеталї ғн
фмпрежврїрїле дїн афаръ. Фелъл ачеста де оа-
менї се плажнєе вечнік; сінгра їдєє де позіціїк лор
ле амъраше біаца не қнчетат; рхвнеск не копеніт
нїше фолосвїї че нв ле пот добхндї, шї скімъз
позіціїле кхт пот; ле чѣркъ пъ тоате, лї се враше
кв тоате, шї нв фолосеск німік.

Ачеціа кавтъ ферічірѣ претвійдень, афаръ де
аколо, вйде се афлъ, — бой съ зїк: ғнтр'о йїмъ,
бїнє ғегьлатъ. Ар вої съ се префакъ тоате ғн
лъме, пентър ка съ шї мѣлцемѣскъ несімцїтоареле сале
патїмї. Омъл, немлцемїт кв позіціа са, есте ғн-
свїшї дървпянъторл ферічіреї сале. Ел вїтъ бїнєле де
фацъ, пентър въ маї бїнє депъртат. О сеге аръвтоаре
лъ кїнвеше фъръ пгецет: кчї нв багъ ғн свѣз
вокъл, че квъне ла пївоареле лъї.

— 68 —

Несте, какламне ферйичре, фарде молцамите,
сак, маї кине, молцамите есте какошті ферчите.
Вам даар
сак фії ферчіт, какацак маї питати а фі молцамит
как соарта, как каре тече афати. Сакацак а те фолоси де
бунвриле, че пот ісворж дати стари та: пе дрма сілніца
ші економія аці вор асігова тот даюна о соарта
чінстітса. Богаці маї молате, рангърі маї пналте,
помпе гжнфате, німік ня адаога ла чінсті, че ніо
фак цнцелепції бъркаці, кафі се обічнвеck а преції
пе оамені ня даты костмда лор чела дарит, сак даты
молціміь сладцілор, чі даты страшніка — пмпливіре а
даторіїлор; фієше—каре професіе аші аре грецтвіле
сале; цнцелепчюні яші ръбдарі сжит сінтвеле міжлоаче
де а ле мікшора апъсарі.

Как тоате ачесте ар къдѣ чене—ва как чѣ-л-алтъ
маршіне, ар фі не сімцітор, дакъ ар чнчета де
адші цмбѣнѣтвці соарта са, дакъ нар кої са пріімѣска
слѣжба, рангърі, чінсті, че се пот донѣні фар
стрікарѣ алтѣа ші пагѣба кінелѣ де обще; дакъ ня
сар сілі аші цммдаці венітвіле ші адші мѣрі ре-
пѣтаціа: о асемені пъртаре нямаі ачеї оамені пот
аві, карі, орі дат съвхршітъ трѣнѣвіе, сак дінтр'о
апатіе брѣталъ, ня сімт палѣері де а се фаче фоло-
сіторі соціетвції.

Дар де днде кине, как атхці оамені къртеск цмпо-
тріва соартей сале? — Де днде кине маї бхртос, къ
ведем. как зілеле ноастре дн нѣмър атхат де маре де
персонае иемолцаміте как позіція лор соціалі ші как

— 69 —

старѣ каснікъ? Прічіна прінціпалъ а ачестор не мѣл-
цымірі требѣе квѣтатъ рѣн преждѣлекці, саб рѣн капріціа
орѣ а първінцілор саб ачелора, карѣ, рѣнтрѣевінцінд
рѣд авторітатѣ лор, сілеск пе тінері а рмѣръціша о
каріёрѣ, пентѣ каре еї н'ад нічі талент, нічі апле-
каре.

Първінціі ші пънвъцѣторіі схіні репрезентанціі
Двмнезеїріі лажнъ тінеріме. Дечі ўна дініре челе
май сфінте даторіі але лор есте а квѣта пентѣ
тінерії, че схіні рмкредінццаі рмггїжїрїі лор, о каріе-
рѣ, пентѣ каре ачеція аѣ талент шіі прегътіре. Аша
еї вор пѣтѣ фі неатжрації де орѣ че ажътор стреїн.
Флче требѣінцъ дар де а черчета кв сквмпътате та-
ленты, квалітъціле, аплекарѣ ўнѣ тхнѣр, май ўнаінте
де а хотярѣ пентѣ соарта віеціі сале. Тінерімѣрар
есте рѣн старе а фаче еа рнсъш о алецере потрівітъ; еа
н'ағе еспєрієнцъ, ші жвѣдекі маї тутдаїдна стрѣмѣ де-
спре пѣтеріле сале.

Де мѣлте орѣ есте адекърат, къ първінтеле, чел кв
май квін квцет, н'ағе міжлоачеле де а да фіїлсї сабъ
карієра, пентѣ каре се веде а фіі дестоїнік шіі а авѣ
аплекағе. Дар ачеї че поате авѣ орі каре първінте,
есте, де а нв сілї пе фіїд сабъ съ рмѣръціїшезе о
професії, пентѣ каре еа нв есте прегътіті шіі каре
есте да дрептѣд рмпотрієвітоаре талентылї сабъ шіі,
пріїн ьрмаре, ферічієріі сале.

Кв тоате ачестѣ, къмі фії ведем жєртво мхн-
дрієї, саб їнтересѣлї, първінцілор! Че ле маї ръмхне

— 70 —

НЕНОРОЧІЦ'ІЛОР АЧЕСТОРА? НЕП'ТХНД АДП' ВОЕ СЗ СКІМБЕ
СОАРТЯ, ХОТ'ЯРХТ' ПЕНТР' ТОАД'АВНА, ТРЕКВЕ С'О ПОАРТЕ
КВ КВРАЖ Ш'І СЗ СЕ ФОЛОС'СК' ДЕ ПАРТ'К Ч' Б'ЫН' А
ЕІ. ОБ'ЧЫНВ'ІНЦА НЕ АМПАК' Ш'І КВ АВКРВ'ІЛЕ, ЧЕ НІ СЕ
ПАР ЧЕЛЕ МАІ НЕСВ'ФЕРІ'ТЕ; Ф'ІЕШЕ-КАРЕ ПРОФЕСІЕ, Ф'ІЕШЕ-
КАРЕ ПОЗІ'ЦІЕ АР АРЕ ПАРТ'К СА Ч' Б'ЫН'—ПРЕРОГАТ'ІВЕЛЕ
САЛЕ. МЕРІ'ТЫЛ НОСТР' АПАЙНТ' ЛАВ' ДАМНЕЗЕВ' Ш'І А
ОАМЕН'ІЛОР АНЦЕЛЕПЦІ ЕСТЕ ПРОПОРЦІОНАТ КВ Б'ІРВ'ІНЦА,
ЧЕ О ФАЧЕМ АСВ'ПРА НОАСТР'Я, ДЖНД П'ІЛД' ЗЕ АМПАЙН'Р'К
ДАТОР'І'ЛОР Ш'І АНТР'ЯН ПОСТ, КВ ТОТ'ЫЛ АМПОТРІВА
АПЛЕКВ'І'ЛОР НОАСТРЕ!

О АЛТ'Я ПРІЧ'ІН'Я, МАІ ЦЕНЕРАЛ'Я, ДЕ НЕМ'АЛЦ'М'ІРЕ ЛА
ДЕСТ'Я ОАМЕН'І ЕСТЕ О МЖИЛ'ІЕ АСК'В'НС'Я, О
АМБ'Ц'І'Е, ЧЕ НІ'М'ІК Н'Я О ПОАТЕ МЫЛЦ'ЫМ'.
АЧЕТ ДАР, ЧЕ ФАЧЕ, НЕФЕРІЧ'Ц'І ПЕ ЧЕІ МАІ МЫЛЦ'І ОАМЕНІ,
ЕСТЕ О СЛЫВ'ЧУЧНЕ А СЫФЛЕТ'АЛ'Я ЛОР, ПАР Н'Я СТАР'К, АН
КАРЕ СЕ АФЛ'Я. НЕС'ІМЦ'ІТОР'ІІ ЧЕ СЖІНТ ! ЕІ КВ'МЕТ'А'Ш'І
СКІМБА ПОЗІ'Ц'ІА, АН ВРЕМЕ ЧЕ АР ТРЕК'Я СЗ'Ш СКІМБЕ
ІН'ІМА. АЧЕШ'ІА ДЕ С'АР АФЛА АН'ЫЛЦАЦ'І Ш'І К'АР ПЕ СКАВ'Н
АМП'ЯР'ЯТЕСК, ЗВ'АД'ЯРН'Ч'ІА НІ'Ч'І ДЕАКОЛО Н'АР ЛІПСІ ДЕ А'І
К'ІН'Я.

ДАР, ПОАТЕ, ТЕ АНТРІСТЕЗІ, К'Ч'І ТЕ ВЕЗІ НЕБ'ГАТ
АН СК'М'Я Ш'І НЕП'АТРЕК'ІНЦАТ; С'АВ'—ПОАТЕ-С'ІМЦ'І, К'Я А'І В'Н
МАІ МАРЕ ТАЛЕНТ, МАІ МЫЛ'Т'Я Ш'І МАІ БОГАТ'Я
ЕСПЕРІЕНЦ'Я, ДЕ К'ЯТ АЛЦ'І, МАІ ФАВОР'ІС'Ц'І ДЕ СОАРТ'Я.
АЧ'ЕСТА СЕ АНТ'АМП'Л'Я, Н'Я Е ДЕ Т'ЯГ'ЯД'ЯТ. Б'І ДАР, Н'ЯМАІ
С'ІНГ'ЯР Т'Я ЕШ'І АН АВ'МЕ, А К'В'ЯВ'Я БРЕД'Н'Ч'І'Е ЕСТЕ МАІ ПРЕ
СЫЕ ДЕ ФЕРІЧ'І'Р'К СА? ОАРЕ АНТРЕБ'Я'ІНЦАТА'І ТОТА'АВ'НА

— 71 —

міжлоачеле, челе маї вyne, пентρώ φμεθνητυχιρισ
соартеї тале? Дакъ нв пътем довжнаї 8и маї бїне, чєл
дорїм, н'авем квбхнт де а кхртї ρмпотρїва карїєрї
ноастре шї де а не лїпсї де родвїле, че пътем квлеце
дїн трхнса. Съ не цїнем норочїцї, къ схнтем чєї дїн
тхї ρн поств лострώ, маї бїне де кхт съ фїм чєї
дїн 8рмъ ρнтр'алтъл. Дакъ сїмцїрєι пътерїлор тале
нв есте вре о нълвчїре а юбїреї де сїне, квквъръте, къ
поцї маї м8ат, дєкхт карїера та, шї ρнчетєзъ де а
пїзмї пе ачела, каре е нєкреднїк де ρнτχїч8нє, че а
дoбxнaїт.

Кхте їнімі цєнєроасе бат съвт ρмbrъкъзмїнтє чє
гроасъ а съръчнєї, їн вреєме че пурпура ρмпърътєскъ
акопєре-поатє-о їнімъ, плинъ де молїчюнє.

Рнаїнтє лъї Дъмнезєв шї а бъркацїлор цпєлєпцї,
зїк, омъл нъ есте прєцвїт дъпъ ранг, чї дъпъ ρмпъї-
нєрє латорїїлор сале. Юбєшєцї дар поств, фъї чїнєте
прїн сїлїнца шї талєнтъл тъд: къчї омъл адъче чїнєте
постълъї, яр нъ поств омълъї.

Ацїї схнт нємълцїмїцї кв позїцїалор, фїїна
къ ачєста нв лє дъ бoгъцїї дєстълє, ка
съшї поатъ пєтрєче зїлєле їн ρмъїл-
шъгаре, шї съ поатъ ρнтєнєка окїї
лъємєї прїнтъян трай, стрълъчїт шї
пoмпoc.

Омъле, каре пътїмещї де коала ачєста, съ цїї,
къ Дъмнезєв не кѣмъ пє тоцї ла фєрїчєре, дар прїн
дєссєбїте дръмєрї. Сл а фъквт пє 8нъл ρмпърат, пє

— 72 —

алтӑл цуран; пе ҫнӑл богат, пе алтӑл с̧рак (кӑчӑ
чіне кв мінте с̧нӑтоасӑ ар ші п̌ите пофті, ка
тоці оаменіі с̧фіе де о потрікъ вогаці, сав тоці стъ
пкні?). Пот фі алціі маці богаці, де кхт ной, дар
нв ҫрткзз, съ фіе ші маці ферічці.

Ка с̧те ӑнкредінцыезі, къ ферічірѣ нв есте ҫнітъ
кв о кіацъ лӑксоасъ, дескіде картѣ аналелор лавмеі,
ші беі ведѣ, къ маці мӑлт де кхт ҫн ӑмпърат ӑш
пӑрвсеіше тронӑл, пентрӑв ка с̧ скімbe палътӳріле, че
ле ҫраше, кв ҫн лӑкаш сімпав, кавтхнд ӑнтр'о віацъ
монотонъ, дар лінішітъ, ачеѣ че нв пытѣ с̧а афле
ӑнтрын тран каріат ші пāн де с̧гомот. Фіі дар
мӑлцӑвміт кв пыцін, ші беі фі аткът де богат, ӑн
кхт тřeбvінцеле нв боц пытѣ містvі тот ровдл
остенелелор тале.

Пнсфаршіт, мӑлці с̧кнт немлцвміці кв позіціа
лор, фіїнд къ ачѣста ӑці пыне ӑн ре-
лаціе кв ніше персодне, а кӑрор ка-
рактер мхндъ, домнітор, ‘интересат,
пїзмаш ші пāн де тот фелӑл де
капрїцїе, есте де не св ферїт. Пентръ
ачеці немлцвміці, дакъ дїн партеле ах черкат, ӑн
задар, тоате мїжлоачеле, ка с̧докхндěскъ чееа че
ěі кавтъ,-нв есте алтӑ мхнгхере, де кхт с̧шїе, къ
бїнеле шї аїчї, ка претвїнденѣ, се афлӑ ӑнсоцїт
кв ҫыл, шї с̧кылъгъ трандафїрї, че ӑмподовеск
аръмлӑ карїере лор, околїнд кв ӑнцелепчюне спїнїї,
кв каре есте семанат.

— 73 —

С'ар ӑншелӑ чӑнева прӑмӑлт, кӑнд ар креде, кӑ
се афлӑ вр'о позӑцӗ, словодз де тот неказов.
Де обцӗ, ӑн лӑкрв, чӗл рхвнӑм, нӑл жвдеквм, де
кхт пе д'асывра: фаца лӑш д'ӑн афаръ не фермекъ, ка
съ ӑнкїдем окчї, съ нв ведем неажхнурӗле сале. Тот д'ӑн
ачӗстъ пр'ич'нӑ н'ище алц' ратччц'ї, неквноскхнд
таїнїч'ле ноастре неказов, рхвнеск ла пост'а, ӑн
каре схнтем. Орї-каре, кв о воръз, ва фї позїц'а
ноастрї, ної схнтем де о потрїва обжет шї ровї
пїзмїзеї.

Немлӑцӑмїрӗ ноастрӑ дар есте атхт де несімцї-
тоаре, кхт шї задарнїкъ, каре доведеще, къ нв квноа-
щем лӑмӗ, къ авем пӳҫїнъ ӑнкредїнцаре ӑн Пронїа,
че кхрмӗҫе тоате, шї къ нв ҫім а мерҫе пе арвмӑл,
пе каре а мерҫ дӑлчеле пострӑ ӑнвӑҫӑтор, каре а
фост маї маре прїн ӑмїлїнця Оа, де кхт прїн
вїртӳте.

Омлӑ маї пӳтернїк крӑшімаш н'аре, де кхт пе
сїне ӑнсӳш. Пїзмашлӑ, каре не фаче маї мӑлте ре-
ле, есте к'ар ӳнїма ноастрӑ. Нїцӗе пофте песте
мӑсӑрр, нїще кїецїзїрї аскӳнсе—їатъ ёсвоаръле маї а
тӳтӳлор немлӑцӑмїрїлор, че не амӑрӑск о вїлцӑ, атхт
де скӳртӑ.

Кезї пе омлӑ немлӑцӑмїт, к'м ӑшї пахнє не
ӑнчетат зїлєле сале, пахне де вр'ат, к'м ӑшї блестем
соарта, че дOREШЕ ӑн тот мїнв'тв а о скїмба.
Сл ашї прїчїнєше ӑн таїнъ мїї де кїнвїрї шї, слра-
кв! ӑн кїнвїле сале нїчї макар мїлъ нв афлӑ; есте

10

— 74 —

НЕПОЧИТ, КЧЫ НӨ ПШЕ СЪШІ РЕГЛЕЗЕ ИНІМА, ПНФРЖ-
НЖНДЫШІ ПОФТЕЛЕ.

Кефѣл сад чел нъкъжічос, аерѣл сад чел посө-
морът депъртѣзъ де ла сіне персонале стреіне, ші
катъма пе ачеле, че схінт осѣндіте а віеції кв дхнєвъ.
Німік нв есте маї останітор, декхт некврмателе сале
офътрі ші нерпчетат репетітеле кхртрі. О амбіціє
зѣдарнікъ, о юкіре де сіне асквнєв рі къдеск, фъръ
воба лдї, слѣвічункі пн тоате апъкътвріле сале.¹
Лъмк, каре нв'л поате юбї, лв драше: асфел ачела,
каре, прїнтр'о модестіє квбїнноасъ, ар фї пытът
довжнї драгостъ її респектва оаменілор, ажвнє а
фї де ржєв ачелора.

Дорїнца де а жвка о ролъ рї писѣфлъ држвюне
пентър постъл сад. Клакжнд съвт пїчафе фолосвїле,
че її ле адъче позїціа са, рші рхсїпеше старѣк пентър
о стрълвчїре мїнчїноасъ, че се сілеше а о рївалїза кв
алцїї песте венїтъа сад, шїїш гъръбеше дъръпънавѣ, пн
бреме че, мѣлцїмїт кв о соаръз де мїжлок, ар пытѣ
петрєче дн трай, пїн де падчєре.

Ржвнїрѣк естраваганъа а немълцїмїтълъї лв скоате
дїн хотаръле сфереї сале. Сл първосіше слѣжба постъ-
лї сад, кччі н'а пнєццат а о юбї: пнтр'ачест кїп,
нєфл'кхнд трѣба, кв каре есте пнєврчїнат, дъ квъхнп
де кънъмлъ, къ есте нєвреднїк пентър орї каре алта.
Къчї ачела, каре нв есте дестоїнїк а пмплїнї нїцєе
даторїї сїмпле пнтр'їн пост де мїжлок, към ба
пътѣ пмплїнї алтєле маї пнсємнате пнтр'їн пост

— 75 —

маї фналт? О ПРОВЕ! ЧЕК ЧЕ РМПАРЦІ КУ О МЖНЯ
ФИЦЕМПТЯ КІПЕЛЕ ШІ РЯД, ЧЕК ЧЕ ХОТЯРЦІ ІСОАТА
.РМПЗРАТВАДІ ШІ А ЦЬРАНДАІ, А КОГАТЫА І ШІ СЗРА-
КДАЫ, ДЕПРУТКЗЯ ДЕ ЛА НОЇ ТОАТЯ МЖНДРІА ШІ РЯВНІРЯК
ПЕСТЕ МЗЕВЯ; ФЯ, КА ФЇЕШЕ КАРЕ ДІН НОЇ СЦ ФЇЕ
МВЛЯУШІТ КУ ПОЗІЇІА, ЧЕ Ї АІ ОРЖНДЫТ; ФЯ, КА
АДЕКЯРАТА ФЕРІЧІРЕ СЦ НВ О КАЎТЕ ПИТРО СТРЯДЧЫРЕ
МІНЧІНОАСЬ, ЧІ РИ СТРАШНІКА РМПАЛІНІРЕА ДАТОРЯЛОР
ПОСТЫАДІ САУ, ОРІ КАРЕ ТА ФІ АЧЕЛА, ШІ ПИТРО КОН-
ЦІЇНЦЯ НЕПЯТАТЬ, КАРЕ ЕСТЕ МАЇ ПРЕ СВЕ ДЕ АВРЯДА
КРІШДАЫ.

(МШИТКЫ).

## Li. ФИМОРМЖНДАРК ОСВАТАНДАШ І ДІН ЛАХОР.

КВИССКІДА (ПИІ РИ МОАЛОВА) КМАХТОР ЛОКТОР
ШАРГІ НОПІВЕРГЕ АЎ АБЫТ ПОРЧОІРЕ А ФІ КЕМАТ ЛА
КОЛАВАДА ОСВАТАН РЫНЦЫГ-ОГІН, ВЫДЕ АГАЦЕ ОСВАТАНДА,
КЫМ ШІ ДОФТОРГІ ЛІН ЛАХОР АЎ РИНАДЫТ КМАКА ЗІАЕ
КВРА СТРЕЙНДАЙ; ЛАПА АЧЕА АЎ ДРМАТ ОВІЧНДЫГТЕЛЕ ІН-
ТРІЦІ; ШАРЛАТАНГІ ЧІЙ ДЕ ЛОК ПРЕГАТК МЕДІКАМЕНТЕ
ЛІН ПІОГРЕ СКВМПЕ Ш. А., ПЫПА ШІ РИСУШІ ОСВАТАНДА,
ЧОТІНАДЫСЕ РИНАЙТЕ О КАРТЕ ФАКВЛОАСЬ, СКРІСЬ РИ АЙМКА
САИСКРІГІ ЗЕСПРЕ КОАЛЕ ШІ А ЛОР ВІЙДЕКАРЕ, ДІЙТЫЯ
РЕЦЕТЕ. ШАОРТК АЎ КВРАМАТ РИ СФЯХШЫГТ ТОАТЕ ІНТРІ-
ЦЫЛЕ, ШІ РИМОРМЖНДАРЕА АЎ ДРМАТ РИ-16 ЮНІЕ.
„ДІМІНКЦА ЛА 7 ЧКЕСВРІ (АША СКРІЕ ОНІВЕРГЕР) САЎ ПОРНІГТ
АЛААЛ ЧЕА МАРЕ А РИМОРМЖНГГРЕІ СПРЕ РЯДА, АШЕЗАТ
ШІ РИМПОДОГІТ ПЕ О ПЬЦУ МАРЕ, ВЫДЕ АВА АЕ АУДЕ

*

— 76 —

τρδπλά ΟΣΝΙΑΝΔΛΙΚ ΚΣ ΠΑΤΡΩ ΒΧΛΔΩΒΕ ΑΛΕ ΣΑΛΕ ΣΗ ΚΣ
ΣΧΠΝΤΕ ΒΟΑΒΕ. ΑΓΕΣΤΕ ΦΕΜΕΙ ΛΕ ΒΗΝ ΒΟΕ ΑΥ ΠΛΡΞΣΙΤ
ΧΑΡΕΜΩΛ, ΚΑΡΙΛΕ ΔΕ ΣΗ ΝΙΘΙ ΟΔΑΤΩ ΗΣ ΕΓΑ ΒΥΞΒΤΕ ΔΕ
ΝΗΜΕΝΕ, ΑΚΘΜ ΡΗΣΣ ΣΑΥ ΑΡΑΓΙΑΤ ΝΩΤΙΔΡΟΡ ΔΕΣΚΩΛΩΣ ΣΗ
ΦΛΡΩ ΧΟΒΟΤ, Φ;ΙΝΔ ΦΟΑΡΤΕ ΦΡΩΜΟΣ, ΡΗΜΠΟΛΟΒΙΤΕ.
Πε ΔΡΘΜ, ΜΕΡΓΧΝΔ, ΔΘΡΩΙΑ ΡΗΚΩ ΡΩΜΩΣΗΙΩ ΑΒΕΡΙΛΟΡ
ΣΑΛΕ: ΑΘΡ, ΑΡΥΙΝΤ, ΠΗΕΤΡΕ ΠΡΕΣΙΟΑΣΕ ΣΗ ΑΛΤΕ ΟΔΟΑΡΕ.
ЧЕЛЕЙ МАЙ РИНСВМНАТЕ І СЕ ЦІНК КХНД ШΗ КХНД О
ОГЛАЙДА ПНАЙНТЕ, ПИ КАРЕ ЕА ПЪКВЕА, СПРЕ А ЩІ, ЛЕ
НЫ САЎ СКІМВАТ КОМВА КОЛОРДА ФЕЦЕЙ, СЕУ ДЕ НЫ СЕ
АРАТЪ ДІН МІНІЛЕ ЕІ ФІНФРІКОШАРЕ. АТъ оглайда о
АВЕА ВНА ДІН СОАЦЕЛЕ САЛЕ ПЕ ДЕЦЕТВА ЧЕА МАРЕ ПНТРЪДН
ІНЕА. ТУспатρώ ΒΟΡΓ; ΚΩ ΠΟΠΩΣΛ,
ΚΥ ΔΗ ΤΟΗ ΡΗ-
ΔΥΘΟΣΗΤΟΡ ΣΗ СТАТОРНИК, ΦΛΡΩ Α ΒΥΛΙ ΚΡΕ ΔΗ СЕМН
ΔΕ ΦΡΙΚΩ; ЧТІ МАЙ ВЕСТІЧІ ІΡΟГ А ІСТОРІЕЙ НЫ АВ ΑΡΑΓΑΤ
МАЙ МАРЕ НЕПΣΑΡΕ ΔΕ ΜΟΑΡΓΕ. ΚΥ ΝΕ ПЪТІНЦЪ ΡΗМ ЄСТЕ А
ДЕСКРІЕ СІМЦІРІЛЕ МЕЛЕ, ΒΥΞΗΝΔ ΠΕ АГΕΣΤΕ ΕΚΣΑΝΤΑΤΕ
СІН-ВЧІГАШЕ, КХТ ΔΕ ΒΕΣΕΛΕ ΣΗ ΚΩ ΤΟΑΤΕ СІМЦІРІЛЕ, НЫ
АМЕЦІТЕ; СЕ ΗΡΛΒΕΑ СПРЕ ΒΟΓΩ, ΚΘΜ ΚΩ ΡΑΣ СТАТОРНИК
ВНА ΔΗΠΩ ΑΛΤΑ ΣΑΥ СВІТ ПЕ ΔΗΝΕΣΛ ΣΗ ΣΑΥ ΑШЕЗАТ
ΡΗΜΡΕΥΔΡΩΛ ΤΡΩΠΩΣΗІ ΚΡΑΙΟΛΩІ, ΚΑΡΕΛΕ ΡΗΝΑЙНΤΕΑ ΛΟΡ СЕ
ПЪСЕСЕ АКОЛО ΚΩ МАРЕ ПОМПΩ. ΕΣ ΡΗΚΩ ΚΡΕΔΓΜ, ΚΩ
ΤΟАТЕ АГΕΣΤΕ· ΑΡ ΦΗ ΝΘΜΑΙ Ο ЦЕΡΕΜΟΝΙΕ ΠΕΝΤΡΩ ΠΟΠΩ,
ΡΗΣΩ ΚΧΝΔ ΑΛΩ ΒΥΞΩΤ, ΚΩ ΣΑΥ ΑΚΟΠΕΡΙΤ ΜΟΡΓΩΛ ΣΗ
ΑΓΕΛΕ ΦΕΜΕΙ ΒΗІ ΚΩ ΚΟΒΟΑΡΩ, ΣΑΥ ΠΥС ΠΡΕΣΤΕ ΔΗΝΣΕΛΕ
ΚΧΤΕΒΑ ΒΧΚΩЦІ ΔΕ ΛΕΜΗ ΜΡΟСІΤΟΡ, ΣΗ ΣΑΥ ΔΑΤ ΦΟΚ
ΡΟΓΩΛΩІ, АТЫНЧЕ О ГГЦМА МІАВ ΚΩ ΡΗΡІНС ТОТ ΤΡΩΠΩΛ.
ЕΣ ΕΡАМ ЛЕПЪРГТАТ ΔΕ ΡΟΓΩ ΝΘΜΑΙ ΟПТЗЕЧІ ΔΕ ΡΑШІ,

— 77 —

АВХНД ФОАРТЕ БІНЕ СЛАМА ШІ АСКВАТЖНД, ПНСЬ НАМ
АВЗІТ НІЧІ О СТРІГАРЕ, ЦЕМЕТ СЬ СВСПІНАРЕ, НІЧІ АМ
БАЗВГ МАКАР ЧЕ МАЙ МІКЬ МІШКАРЕ СВПТ КОБОАРЕ. ФУРЬ
ПНДОАЛЬ, КЬ ЕЛЕ ПНДАТЬ СЕ БОР ФІ ПНИЗДШИТ: КЧУ ДЕ
ДЕСВПТ ЕШЕА ДН ФБМ ГРОС КВ ПАРЬ. ПОПОРДА ЕРА ФОАРТЕ
ЛІНЦИТ ШІ ВІМІГ ДЕ ОАРЕКАРЕ ЕВЛАВІЕ. ЛА АЧВСТЬ
ФИФІОБЗТОАРЕ СЕРВАРЕ, АФАРЬ ДЕ О ЛІНЬ МЗЗІКЬ ОРІЕНТАЛЬ
КВ ДОБЕ, ДЕ П, РАМ! РАМ! " (ЗІНЕ, ЗІНЕ!) А БРАМІ-
НІЛОР ШІ ПАРЖІРЕА ФОКСАВІ, НВ СЕ МАЙ АВЗБ НІЧІ ДН
ГЛАС. — ПНТЗЮЛ МІНІСТРЬ АСЕМІНЕ АЪ БОЙТ НЫМАІ ДЕ
КХТ А ФІ АСФ ФМПРЕВНЬ КЫ СЫЛТАНДА, ШІ НЫМАІ КЫ
МЫЛТ ІСТЕНКАЦ САУ НІМЕГІТ НОВАВІ ДОМНІЙТОРЬ Каракс-
СІНГ ШІ ДРЕГІЗТОРІЛОР ЦУРЕЙ, ДЕ АЛ АБАТЕ ДЕЛА А СА
ХОТВРЖЕ; ДУПА ЧЕАВ КЫ О МАРЕ ПРОЦЕСІЕ САУ ДВС ЧЕНЬША
СЫЛТАНДАВІ ШІ А ФЕМЕЙЛОР ЛА РІВА ГАНГЕС, ПЕ КАРЕ ТІ ПЛ
НЫМЕСК СФХНТ. "

Б. Рецет.

УНА ДІН ЧЕЛЕ МАЙ МАРІ СВПЪРЪРІ А ПРАВАЛЪ ДІН
ПРОБІНЦІЕ, АДЕКЪ А ВІЕЦІІ ДЕ ПРІН ПАРГЪРЪЛЕ ДІН ЦІ-
НЫТВРІ, ЕСТЕ КВРІОЗІТАТЕА, КАРЕ ДН ІЕШАН ДЕШЕАПТЪ,
КЪНД, ДІН ПЪКАТЕ, ВР'О НЕКОГІЕ ХА СЖАЛЕЩЕ А ЕШІ. ПЛ
ЦІНЬТ.

АБІА АПВКЪ А СЕ КОКОРІ ДІН ТРЬСВРЬ, ШІ ГЛОАТА
КВРІОЗІЛОР ФМПРЕСОАРЬ ПЕ СУРДЦІУ.

— КВ ЧІНЕ АІ ВЕНІТ?

— К'ВН БО'ТЕР.

— 78 —

— Към ра кълам.

— Ны циї.

— Дем де кине?

— Дем апопта дин дрмк. Ны розіїма, къд а
пакълайт, съдръїда даса пе къртоз са кадте пе апції, ка
саї дед май апмдрїт рхепнє.

Пи кремеа анкета, Іешанова се къдака иї доарме ла
тасда, дине а трас, фаръ са ціє, че реколадціе фикс
кеніреа аді. Дар таїда ферке пілна седра. Седра тоці
проціймахай са адшік иї се ашазь, аа преферанс.
НС є корм, дескап де пода кеніт: шопштеск, ковеск,
шоптеск, юскодеск, юскодеск, апкадтєск.

Оде рисират е? — Тінєр е? — Гхітірі е? — Че кадші? —
Че цреа? — Ніе Французеці? — Към ра кема? —
Че фаміліє? — А са пада аїї? — Оде ца кеніт? —
Ціє копіяраніца чех нос? — III... III... Пі кине
куня, адзіймії, са крене де чуда ці неказ.

Май дешкізі корміам къд дин тінєр прієте де астъ
сміграїдаєа коалъ де цінє, че адспеці пе кіцці
Іешені.

,, Щам афлає т'єцетє, щом рхепнє, къс каре
ам скапат.

,, Ам адт т'reквіїнці, схіт акъм кр'о цегі адні, а
,, мі дїче паків да таїда... дине адсам пыцік
,, т'reабь.

,, Към ам аюнє, а доаз'ї ам дат дин пр'єнз
,, маре, ла каре ам пофтіт пе тоці матнації таїдаї,