xd-br0/SiMoNERo huggingface dataset:
În acest sens , relevant este studiul IOMC Alfred Rusescu ( 2010 ) privind mortalitatea maternă în România , în care sarcina ectopică este prima cauză de deces a hemoragiilor din primul trimestru de sarcină .
Deși s- au făcut progrese însemnate privind mijloacele de diagnostic , strategia și managementul diagnosticului sarcinii ectopice rămân controversate , uneori din necunoaștere , impunându se , prin urmare , realizarea unor protocoale individualizate de către fiecare unitate medicală .
Orice femeie de vârstă reproductivă cu dureri abdominale , sângerare , hipotensiune , necesită un test de sarcină .
Dacă pacienta este gravidă , medicul trebuie să facă tot posibilul să diagnosticheze sau să infirme o sarcină ectopică .
Diagnosticul se bazează pe examenul clinic , ecografie , markeri pentru sarcină HCG , &b.beta;HCG , progesteronemie .
Există mai mulți algoritmi pentru diagnosticul sarcinii ectopice , rezultați din combinarea acestor teste , care au fiecare valoarea lor .
Fiecare clinică trebuie să își facă algoritmul propriu de diagnostic din cunoașterea acestor markeri și posibilitatea de accesare a lor .
În țările în curs de dezvoltare morbiditatea și mortalitatea prin sarcina ectopică rămâne ridicată tocmai din cauza unui management defectuos .
În practică , ecografia și dozarea &b.beta;HCG este simultană .
Dozarea progesteronului nu are aceeași valoare ca și HCG și ecografia .
Un studiu de cohortă pe număr mare de cazuri ( 10000 ) a recomandat strategia optimă : examen clinic – ecografie – dozarea cantitativă a HCG .
Deși acești algoritmi par simpli , ei nu se respectă fie din necunoaștere , fie din imposibilitatea de realizare a acestor investigații , care totuși nu sunt costisitoare .
Infecția urinară la sugari este o boală a cărei incidență a crescut în ultimii ani .
Cele mai importante aspecte pentru practicianul din segmentul medicinei primare o reprezintă proﬁlaxia și diagnosticul cât mai precoce al infecției de tract urinar , precum și prevenirea sechelelor și infecțiilor recurente prin identiﬁcarea factorilor de risc .
Scopul lucrării de față a fost dovedirea legăturii între apariția infecției de tract urinar și folosirea timp îndelungat ( peste 4 ore ) a scutecelor de hârtie , de unică folosință ( un nou factor de risc identiﬁcat în practică , datorită tendinței societății de facilitare a tehnicilor de îngrijire și creștere a copiilor ) .
Demonstrarea rolului scutecelor de unică folosință în apariția infecției urinare la sugari și identiﬁcarea perioadei de timp care nu reprezintă risc pentru copil .
Am realizat un studiu caz-control , retrospectiv , epidemiologic , analitic , pentru a vedea dacă există legătură între purtarea aceluiași scutec de unică folosință peste 4 ore și apariția infecției de tract urinar la sugari .
De asemenea , s- au chestionat părinții la ce interval de timp au procedat la schimbarea scutecelor .
Din cei 85 de sugari din lotul martor ( care au folosit scutece refolosibile și au fost schimbați de ﬁecare dată când au micționat ) numai 2 au prezentat infecție cu E. Coli , iar din cei 64 de sugari născuți între 01.01.2011 și 31.12.2012 ( care au purtat scutece de unică folosință ) , 9 au prezentat infecție de tract urinar ( din care 7 cu E. Coli și 2 cu Proteus ) și au fost subiecții care au purtat peste 4 ore scutecele .
Există legătură dovedită prin studiul efectuat între apariția infecției de tract urinar la sugari și purtarea scutecelor de unică folosință peste 4 ore .
În concluzie , părinții trebuie educați pentru a schimba scutecele de hârtie la un interval mai mic de 4 ore pentru a preveni apariția unei boli care poate genera sechele pe termen lung pentru copil .
Gravitatea imediată ( până la risc letal ) și , mai ales , gravitatea potențială – PNC ( ce poate determina HTA , IRA și IRC terminală la adolescent și adultul tânăr ) ; afectarea unui organ în creștere ( rinichiul ) cu risc de sechele deﬁnitive chiar și după un singur puseu de PNA ; probleme complexe de ordin diagnostic și terapeutic ( forme asimptomatice sau atipice , imposibilitatea comunicării la vârste mici , rezistența microbiană , posibilitatea limitată de folosire a antibioticelor din cauza vârstei ) ; recurențe frecvente – în special la băieți în perioada neonatală și la fetițe , mai ales , după primul an de viață ; asocierea ITU – reﬂux vezicoureteral – pielonefrită , care reprezintă o cauză previzibilă de IRC .
Obținerea de succes în tratamentul episoadelor de PNA sau cistite la sugari nu reprezintă o problemă .
Provocarea pentru medicul de familie o reprezintă proﬁlaxia și diagnosticul precoce de ITU , precum și prevenirea sechelelor și infecțiilor recurente prin identiﬁcarea factorilor de risc implicați .
Scopul lucrării de față este reprezentat de studiul la nivelul cabinetului propriu al unor aspecte epidemiologice și clinice ale ITU la sugari pentru a dovedi legătura între apariția acesteia și folosirea timp îndelungat ( peste 4 ore ) a scutecelor de unică folosință ( practic , identiﬁcarea unui nou factor de risc : folosirea incorectă a scutecelor de hârtie ) .
Am realizat un studiu caz-control , retrospectiv , epidemiologic , analitic pentru a vedea dacă există legătură între purtarea scutecului de unică folosință peste 4 ore și apariția ITU la sugari .
Studiul a fost efectuat pentru prima perioadă pe un lot ( martor ) de 85 de sugari care au purtat scutece de bumbac refolosibile și pentru cea de- a doua perioadă pe un lot ( cazuri ) de 64 de copii cu vârsta cuprinsă între 0 și 12 luni care au purtat scutece de unică folosință .
Datele extrase din foile de observație s- au referit la : anamneză ( vârstă , sex , mediul de proveniență , AHC , APF și APP , istoricul bolii , afecțiunile asociate ) ; aspectele clinice ( simptomatologia de debut și evoluția clinică ) ; perioada cu aproximație la care li s- a schimbat scutecul refolosibil și de unică folosință ( obținută prin interogarea părinților – sub sau peste 4 ore ) .
Raportul pe sexe la lotul martor și la lotul cazuri a fost similar : 0.41 băieți și 0.59 fete .
Din cei 85 de sugari din lotul martor ( care au folosit scutece refolosibile și au fost schimbați de fiecare dată când s- au udat ) numai 2 au prezentat ITU cu E. Coli , iar din cei 64 de sugari născuți între 01.01.2011 și 31.12.2012 ( care au purtat scutece de unică folosință ) , 9 au prezentat ITU ( din care 7 cu E. Coli și 2 cu Proteus ) – și aceștia au fost subiecții care au purtat peste 4 ore scutecele .
Repartiția pe sexe a ITU în lotul martor a fost 50 % - 50 % ( din 2 cazuri unul a fost băiat și unul fetiță ) .
Repartiția pe sexe a ITU în lotul cazuri a fost 0.11 băieți și 0.89 fetițe ( din 9 cazuri de ITU 1 a fost băiat și 8 au fost fetițe ) .
Repartiția pe grupe de vârstă a sugarilor cu ITU – lot martor : un sugar a avut vârsta de 5 luni și unul 7 luni .
Repartiția pe grupe de vârstă a sugarilor cu ITU – lot cazuri : 1 sugar a avut 4 luni , 43136 luni , 43165 luni , 43138 luni și 43108 luni , deci incidența maximă a fost între 5 și 7 luni .
În studiul nostru pentru lotul martor am determinat infecție cu E. Coli 1 ( ambele cazuri ) , iar pentru lotul cazuri 0.78 E. Coli și 0.22 Proteus .
Fetițele , datorită particularităților anatomice , fac mai frecvent infecții urinare decât băiețeii .
Micile pete ale chiloțeilor cu materii fecale favorizează contactul bacteriilor cu zona vulvară și colonizarea de jos în sus ( ascendentă ) a căilor urinare .
Escherichia coli posedă un fel de bici , numit ﬁmbrie , care o ajută să se agațe de peretele căilor urinare și să urce chiar împotriva ﬂuxului urinar .
Constipația cronică , dar și diareea cronică permit trecerea bacteriilor din intestinul gros al sugarului în sânge , iar de aici ajung în rinichi pentru a ﬁ eliminate .
Aceasta este calea descendentă de producere a infecțiilor urinare .
Infecția urinară poate să apară atât la copilașul cu căi urinare integre funcțional și anatomic , dar și la cel cu malformații reno-uro-genitale .
Băiețeii cu ﬁmoză elimină urina cu diﬁcultate și riscul de infecție urinară este mai crescut .
La nou-născut ITU sunt mult mai frecvente la cei de sex masculin ( raport B / F 10 / 1 ) , manifestările urinare lipsesc total și sunt frecvent prezente alte focare septice concomitente .
La sugar incidența devine progresiv mai mare la fete , domină manifestările generale ( scăderea apetitului , scăderea curbei ponderale și perturbarea stării generale ) , semnele urinare lipsesc de cele mai multe ori , dar uneori mama remarcă semne de suferință la micțiune , micțiuni frecvente și în cantitate mică , urini închise la culoare ( care pot păta scutecul ) și cu miros fetid , perturbarea jetului urinar .
După vârsta de sugar incidența devine tot mai mare la fete ( raport F / B 43403 / 1 ) , simptomatologia generală tinde a diminua progresiv ﬁind prezente simptomele urinare , sunt frecvente formele asimptomatice .
În studiul nostru semnele și simptomele de ITU au fost nespeciﬁce : – febră mare ( 1 ) , frecvent ca unic simptom , uneori acompaniată de : lipsa poftei de mâncare ; stagnare ponderală ; tulburări digestive ( vărsături , scaune moi ) ; semne urinare : urini tulburi , murdare , fetide , urini cu sânge ( hematurie ) , poliurie ( volum mare urinar , care poate determina deshidratare ) .
Examenul clinic nu a evidențiat focare septice ( otite , otomastoidite , bronhopneumonii , meningite ) și nu s- a diagnosticat nici o malformație urinară obstructivă sau reﬂux vezicoureteral .
Investigațiile paraclinice folosite pentru stabilirea diagnosticului de ITU : urocultura cantitativă constituie argumentul hotărâtor al diagnosticului .
Urocultura este indicată la orice sugar cu semne de boală generalizată , febrilă sau nu , oricărui sugar cu febră , cu enterocolită trenantă sau recidivantă rebelă în ciuda unei conduite terapeutice corecte , oricărui copil cu febră de cauză inexplicabilă sau copiilor cu semne clinice de ITU .
Examenul de urină poate : susține diagnosticul prin prezența leucocitelor și a nitriților în urină ; sugera diagnosticul ( când exista ﬂoră microbiană monomorfă în sediment ) ; dar nu îl poate pune și nu îl poate exclude .
Alte investigații utile sunt : hemograma , VSH , hemoculturi ( în cazul septicemiilor ) , proteina C reactivă , explorarea funcției renale , examene radioimagistice : radiograﬁa abdominală pe gol , cistoscopia , ecograﬁa , cistouretrograﬁa micțională , urograﬁa intravenoasă , nefroscintigraﬁa , tomograﬁa computerizată .
Raportul sugari sănătoși / ITU lot martor : ITU 2_% ( 2 ) și sănătoși 0.98 ( 83 ) .
Raportul sugari sănătoși / ITU lot cazuri : ITU 0.14 ( 9 ) și sănătoși 0.86 ( 55 ) .
Pentru a demonstra asocierea între factorul de risc observat ( purtarea scutecelor de unică folosință peste 4 ore ) și apariția bolii am folosit metoda de calculare a asocierilor prin exprimarea riscurilor , respectiv : Riscul probabilitatea de a suferi un efect Cota ( odds ) probabilitatea de a suferi un efect raportată la probabilitatea de a nu suferi acel efect • Riscul Relativ ( RR ) sau de câte ori este mai mare riscul la expuși față de neexpuși • Odd Ratio ( OR ) sau riscul de a face boala la expuși este de OR mai mare decât la neexpuși .
Pentru primul lot studiat , la care erau folosite scutece refolosibile , incidența ITU a fost de 2,35% ( comparabil cu cel din literatură ) .
Pentru cel de- al doilea lot , la care au fost folosite scutece de unică folosință , incidența ITU a fost de 14,06% .
Din chestionarele completate de părinți a reieșit că sugarii care au prezentat infecții urinare au purtat scutecele de hârtie peste 4 ore .
Cu cât au devenit mai accesibile scutecele de unică folosință ( ca preț ) cu atât mai mult sunt folosite la sugari , dar incorect și apar ITU .
Efectuând testul Chi pătrat ( &b.chi;2 ) și testul Fisher de veriﬁcarea diferențelor de distribuție am obținut valori ale lui p de 0,0068 , respectiv 0,0097 , ambele mai mici decât pragul de 0,01 , care arată existența unei diferențe de distribuție înalt semniﬁcative statistic , cu o încredere de 0.99 .
Am calculat riscul relativ estimat ( RR ) ce a condus la valoarea de 5,97 , cu un interval de încredere 1.244 - 28.717 , în care nu regăsim valoarea 1 , care ar arăta lipsa unei semniﬁcații statistice a rezultatului .
Acest lucru demonstrează că ipoteza inițială este adevărată , adică folosirea peste 4 ore a scutecelor de unică folosință este un factor de risc dovedit prin studiul efectuat .
Deci , un sugar care poartă scutec de unică folosință peste 4 ore are de 6,79 ori mai mare șansă de a dezvolta o ITU decât un copil cu scutece refolosibile sau cu scutece schimbate la o perioadă de timp sub acest interval .
Conceperea unui chestionar complex de evaluare a statusului oral și a calității vieții din perspectiva sănătății orale la pacienții cu afecțiuni renale cronice .
Motivația existenței studiului constă în lipsa informațiilor , în România , legate de statusul oral al pacienților cu boli renale cronice – insuficiență renală cronică , cu sau fără sindrom nefrotic , aflați sau nu sub dializă .
Argumentarea studiului a fost realizată prin interogarea bazelor de date indexate internațional .
Designul studiului constă în conceperea unui chestionar de culegere a informațiilor medicale legate de : starea afectării renale , principalele boli cronice cardiace , hepatice , de diabet și ale sistemului osos , împreună cu medicația cu efecte la nivelul cavității orale aferente acestora , datele de biochimie cu relevanță în insuficiența renală cronică relaționată cu statusul oral , manifestările orale – prezența sau absența resturilor radiculare , a edentațiilor , a hiposalivației – prezența sau absența protezării , eficiența protezării , calitatea vieții – eficiența masticației – alimente moi și dure – gradul de satisfacție a fizionomiei , eficiența igienizării , necesitatea și eficiența unui tratament stomatologic .
Chestionarul se aplică unui lot de pacienți cu afectare renală și , prin comparație , unui lot de pacienți fără afectare renală .
În urma aplicării pe două loturi de pacienți , au fost corectate erorile de formă și au fost excluse ulterior secțiunile cu date insuficiente , s- a optimizat timpul de aplicare , s- a readaptat metodologia de includere / excludere .
Chestionarul de pretestare a fost validat , constatându- se că datele obținute vor putea fi folosite în studiu .
Existența afecțiunilor generale , localizate la nivelul anumitor organe sau sisteme , poate să constituie un factor declanșator al afecțiunilor specifice cavității orale – afectarea osului , a gingiilor și a suportului parodontal al dinților , afectarea dinților în sine , afectarea părților moi .
De asemenea , în acest context se pot menționa și influențele asupra zonelor învecinate , care la rândul lor pot conduce la efecte asupra celor deja menționate : glande salivare , sistemul circulator al zonei cervico-faciale sau articulația temporo-mandibulară .
Cele mai importante afecțiuni generale , cunoscute deja ca având influențe cu afectare atât pe timp scurt , cât și pe timp îndelungat la nivelul cavității orale sunt : insuficiența hepatică , insuficiența renală , insuficiența cardiacă , hepatitele cronice , diabetul zaharat și cel insulinodependent , afectarea sistemului circulator .
Medicația aferentă acestor boli are efecte farmacologice în zona cavității orale .
Toate acestea se constituie în factori declanșatori ai resorbțiilor osoase , parodontopatiilor localizate sau generalizate ( sub diferite forme clinice de manifestare ) , modificarea funcțiilor glandelor salivare , ceea ce conduce la schimbări ale valorilor pH salivar sau la modificarea modalității de alimentare și , implicit , la creșterea proporțională a bolii carioase .
Toate acestea conduc în final la pierderea dinților de pe arcadele dentare și la instaurarea sau nu a tratamentelor protetice .
Bolile cronice , aflate în diferite stadii evolutive , pot avea efecte vizibile , imediate , sau cu debut lent , insidios , la nivelul cavității orale .
Printre cele mai importante boli se pot enumera : hepatitele cronice , insuficiența hepatică ( asociată sau nu bolii hepatice inițiale ) , insuficiența renală cronică , insuficiența cardiacă , insuficiența venoasă , tumorile maligne ( cancerul ) , bolile de nutriție și diabetul , bolile sistemului imun și ale celui osos .
Totodată , sunt cunoscute aproximativ 200 de medicamente , administrate în tratamentul curativ sau în cel simptomatic al bolilor menționate , care pot avea efecte secundare la nivelul mucoasei orale , gingiilor , parodonțiului marginal , suportului osos dento-alveolar sau la nivelul glandelor salivare și al limbii .
Clasele mari de medicamente care au astfel de efecte cuprind : antidepresivele , antipsihoticele , antihistaminicele , diureticele , antihipertensivele , anatagoniștii receptorilor muscarinici , inhibitorii centrilor foamei , antiinflamatoarele , bronhodilatatoarele , miorelaxantele , medicația antimigrene , opioidele , benzodiazepinele și hipnoticele , antagoniștii de receptori H2 și inhibitorii de pompe de protoni , medicația citotoxică , retinoidele , medicația anti-HIV și citokinele .
Toate aceste medicamente , la rândul lor , pot produce efect și prin mecanism secundar – xerostomie ( hiposalivație ) , modificări ale pH salivar , modificarea consistenței salivare .
Insuficiența renală cronică ( IRC ) produce efecte directe și indirecte la nivelul cavității orale .
Dacă efectele directe sunt cunoscute , și totodată și mai ușor de cuantificat , efectele indirecte nu sunt întotdeauna identificate corect ca reprezentând un factor declanșator al bolilor cronice din sfera orală .
Astfel , frecvent întâlnite sunt bolile cardiovasculare și cele vascular-cerebrale , în mod particular valorile uremiei constituind factor de risc cardiovascular la pacienții cu IRC .
Lanțul efectelor continuă atunci când apare deficitul de pompă vasculară , parodontita cronică generalizată , cu sau fără pierdere orizontală sau verticală de os maxilar sau mandibular , fiind cel mai frecvent menționată afecțiune în literatura de specialitate .
Ținând cont de studiile efectuate până în prezent , s- a considerat că realizarea unei analize statistice efectuată prin intermediul unui chestionar ar conduce la concluzii cu aplicabilitate clinică directă .
Până la momentul actual , nefiind culese date la nivel clinic în România , nu s- a putut stabili o direcție particulară de studiu , decizia finală fiind aceea de a cuprinde un număr cât mai mare de informații .
Designul studiului a constat în stabilirea obiectivelor , a metodologiei de lucru , a criteriilor de includere / excludere a pacienților în loturile țintă și martor , conceperea chestionarului , pretestarea chestionarului , obținerea unor rezultate parțiale , etapa de aplicare a chestionarului , obținerea datelor finale , prelucrarea statistică , obținerea unor concluzii pertinente și arhivarea și conservarea datelor .
OBIECTIVE PRINCIPALE : evaluarea importanței stării de sănătate orală din perspectiva pacientului cu boală cronică renală ; optimizarea tratamentelor stomatologice de care pacienții cu afecțiuni renale pot beneficia .
Am considerat relevant ca lotul țintă de pacienți să fie comparat cu un lot martor – pacienți fără IRC , care se adresează pentru alte tipuri de tratamente , aceluiași spital .
Studiul are obiectivul de a evalua efectele bolilor renale cronice asupra statusului oral ( cavitatea orală ) .
Participarea dvs. la acest studiu constă în completarea unui chestionar , răspunzând la întrebările prezentate ( completarea chestionarului va dura aproximativ 10 minute ) și , selectiv , în a permite realizarea unor fotografii intra-orale .
Dacă doriți să participați , vă rugăm să completați chestionarul atașat și să semnați prezentul document , care va fi considerat consimțământul dumneavoastră în format , prin care acceptați să participați la studiu .
De rezultatele studiului nu veți beneficia în mod direct , dar acestea vor aduce beneficii importante , întrucât se prevede obținerea unor concluzii concrete , cu valoare practică , în legătură cu starea de sănătate de la nivelul cavității orale în cazul persoanelor cu afecțiuni renale cronice și cu calitatea vieții acestor persoane .
Decizia de a participa sau de a nu participa la acest studiu nu vă afectează și nu va influența în nici un fel viitoarele dvs. colaborări cu Institutul Clinic Fundeni și cu Universitatea de Medicină și Farmacie Carol Davila din București , sau cu instituțiile partenere – instituții în cadrul cărora se desfășoară studiul .
Singurul disconfort generat de studiu este reprezentat de perioada de timp acordată pentru completarea acestui chestionar și , în mod selectiv , pentru realizarea fotografiilor intra-orale .
Toate informațiile despre dvs. vor fi păstrate confidențial și nu vor fi utilizate în scop comercial .
În cazul publicării rezultatelor studiului , identitatea dvs. va rămâne confidențială .
Au mai fost menționate date de contact , data și semnăturile persoanei responsabile și a celei participante la studiu .
Designul studiului și , totodată , al chestionarului a impus crearea unui sistem de indexare a fiecărui chestionar și a fiecărui consimțământ al pacientului , acest sistem având următoarele justificări : o modalitate unică de înregistrare a celor două loturi de pacienți – respectiv fiecărui pacient i s- a alocat un număr unic , în ordine , pacienților care s- au înscris în lotul martor fiindu- i adăugat numărului curent indicativul lot martor ( LM ) ; necesitatea de reinterogare a aceluiași pacient , în situația în care informațiile culese prezentau inadvertențe de formă ; necesitatea de identificare a valorilor analizelor în sistemul electronic de fișă a pacientului , de la nivelul spitalului și , în cele din urmă , necesitatea de prelucrare statistică optimă a informațiilor culese .
Datele statistice ulterioare nu cuprind informații personale ale pacienților , asigurându- se astfel confidențialitatea datelor .
Optimizarea timpului de aplicare a chestionarului , astfel încât să nu fie depășite 10 minute per pacient ;
Optimizarea numărului de întrebări : chestionarul inițial a cuprins peste 80 de întrebări .
În urma filtrării și analizei informației care se dorea să fie obținută , s- a redus numărul întrebărilor la 63 .
Stabilirea conexiunilor și a corelațiilor care vor fi realizate în urma analizei statistice : statusul lucrărilor protetice la pacienții cu IRC – și procentul celor cărora li s- a instaurat tratamentul prin dializă , comparativ cu pacienții din lotul martor ; statusul parodontal , exprimat prin intermediul inflamației gingivale , al retracțiilor gingivale și al mobilității dinților la pacienții cu IRC – în comparație cu lotul martor ; valorile analizelor la pacienții cu IRC , cu sau fără sindrom nefrotic , și lotul martor , în concordanță totodată cu manifestările clinice identificate la nivelul cavității orale ; calitatea vieții din perspectivă sanogenă orală – la ambele loturi , comparativ .
În acest articol este prezentat un studiu asupra alcoolului în practica generală a medicului de familie , efectuat pe un grup de pacienți din Giurgiu , România .
Se analizează răspunsul la întrebări simple despre consumul de etanol , prezentate în tabele și grafice , și se compară cu informații locale și internaționale , disponibile în literatura de specialitate .
Analiza statistică efectuată cuprinde aspecte de morbiditate - comorbiditate somatică și psihiatrică legate de uzul și abuzul de substanța etanol din diversele băuturi .
Acest articol este un studiu clinic asupra consumului și dependenței de alcool și asupra comportamentului legat de o substanță , în particular alcoolul etilic .
El reprezintă o parte a studiului efectuat în perioada 2011 - 2012 , într- o circumscripție medicală din Giurgiu .
De la considerarea alcoolului ca aliment sau băutură , viciu sau drog , în medicină a fost introdusă noțiunea de boală medicală , o boală polimorfă înglobând diversele structuri organice afectate , iar în psihiatrie , noțiunea de boală psihică , tulburare în legătură cu o substanță .
Alcoolismul trebuie , deci , privit ca o tulburare psihică , ce are repercusiuni , atât somatice lezionale , cât și psihice , morale , relaționale , socio-familiale și legale și care perturbă toate sferele umanului .
În studiu au fost luate în considerare băuturile cu orice conținut de alcool .
Astfel , băuturile fermentate conțin între 0.04 și 0.12 alcool , iar băuturile distilate – mai mult de 0.15 alcool .