Държавен вестник, бр. 110, 2024 г., стр. 40

СТР.  40	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  110
Приемливост – приемлив от страна на 
потребителя, който трябва да го установи, 
разбере, осмисли и приложи.
II. Анализи 
Метаанализ на проведените към момен­
та на подаването на заявлението клинични 
проучвания по методиката на Кохран – при 
възможност.
Доказване на необходимостта и ефектив­
ността от прилагането на новото лечение, 
изделие или лекарствено средство чрез при­
лагане на следните методи за оценка:
1. Cost-minimization analysis – анализ на 
оценка на намаляване на разходите
2. Анализ на ефективността
Ефективност (effectiveness) e установена 
полза от прилагането на дадена медицинска 
технология и лечение при реални условия, 
т.е. фактически полезният резултат. Чрез 
ефективността се отчита степента, при която 
извършените процедури и дейности са пре­
доставени в съответствие с изискванията за 
добра медицинска практика с цел достигане 
на оптимален резултат.
Ефективността се подразделя на:
2.1. Медицинската ефективност (medical 
effectiveness) е съотношението между постиг­
натия резултат от определена здравна дейност 
и максимално възможния резултат. Измерва 
се като съотношение между постигнат резул­
тат от здравното заведение към максимално 
възможен резултат. Изразява се в проценти.
                  постигнат резултат
Медицинска = ________________________ *100
ефективност    максимално възможен
                          резултат
Така например, ако човек постъпи в бол­
ница с диагноза пневмония и след определен 
срок на лечение бъде изписан „клинично 
здрав“, постигнатият резултат е равен на мак­
симално възможния резултат. Следователно 
в този случай медицинската ефективност от 
лечението е 100 %.
2 . 2 . И ко н о м и ч е с к а т а е ф е к т и в н о с т 
(efficiency) е съотношението между здравния 
резултат и ресурсите, необходими за постига­
нето му. Тя се подразделя на два вида:
· Оперативна ефективност (operative 
efficiency) – съотношението между направените 
разходи за постигането на определени ефекти 
(cost-effectiveness analysis) или направените раз­
ходи към постигането на определена полезност 
(cost-utility analysis). Оперативната икономиче­
ска ефективност се постига при спазване на 
следните правила:
ü ако един подход е с по-малка цена и дава 
същия резултат, то следва да бъде предпочетен;
ü ако един подход е с по-малка цена и дава 
по-висок резултат, следва да бъде предпочетен;
ü ако един подход е с по-малка цена и 
дава по-нисък резултат, следва да бъде взето 
предвид съотношението разход-ефективност; 
по-ниското съотношение дава по-висока ико­
номическа ефективност.
· Ефек т ивнос т на разп ределениет о 
(allocative efficiency) – съотношение между 
ползата и промяна (нарастване или нама­
ляване) на определени разходи (cost-benefit 
analysis). Разпределителната икономическа 
ефективност при следните правила:
ü осъществяване на дейности, в които 
ползата е по-голяма от цената;
ü прекратяване на дейности, за които 
цената е по-голяма от ползата.
· За оценка на разпределителната иконо­
мическа ефективност се използва анализът 
разход-полза (например сравнението между 
увеличение на разходите за здравна помощ с 
подобни разходи за обучение).
2.3. Изчислява се индекс на разходите към 
ползите (BCR – benefit-cost result; индекс на 
разход към полза):
                               Σ ползи
бруто BCR = ____________
                       Σ разходи
              и
                            Σ (ползи-разходи)
нето BCR = ____________________
                                 Σ разходи
3. Социално-икономическа ефектив­
ност – social efficiency – подобряване на бла­
госъстоянието на индивида да не води до 
влошаване на благосъстоянието на другите 
членове на обществото, като това стане чрез 
компенсиране на загубите от печалбата (пол­
зата) на печелившите.
III. Примери за система за оценка с въз­
можни индикатори: 
Койлове за ендоваскуларно приложение.
1. Преживяемост след поставяне на койл, 
като спешна манипулация:
до 24 часа;
до 48 часа;
до седмица;
до 1 месец.
2. Преживяемост след планово поставя­
не на койл и над една седмица при спешно 
поставяне:
до 1 месец;
1 – 3 месеца;
3 – 6 месеца;
6 – 12 месеца;
12 месеца – 2 години;
2 – 3 години;
3 – 4 години;
4 – 5 години;
над 5 години.
3. Оценка на състоянието при постъпване 
и при изписване, както и периодично след 
дехоспитализацията за 3-годишен период:
· По неврологични скали – National Institute 
Of Health Stroke Scale – NIHSS, Glasgow – Liege.