Държавен вестник, бр. 37, 2024 г., стр. 32

СТР.  32	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  37
ПРИЛОЖЕНИЕ 1: ОСНОВНИ ПРЕДИЗ­
ВИКАТЕЛСТВА ЗА НАШЕТО ЗДРАВЕ
Нашето здраве е едно от нещата, по които 
ние сме първенци сред държавите – членки 
на Европейския съюз. Нашето лошо здраве. 
Всички сравнителни статистически данни и 
анализи демонстрират, че продължаваме да 
живеем по-кратко, да прекарваме по-малко 
време в добро здраве и да боледуваме и уми-
раме повече в сравнение с другите европейци. 
Само по себе си познаването на тези тре-
вожни данни обаче не е достатъчно, за да се 
начертае пътят към по-доброто ни здраве. 
Затова в Националната здравна стратегия 2030 
се фокусираме върху причините за лошото 
здраве, оценката на досегашните политики 
и резултатите от тях и си поставяме цели за 
справяне с предизвикателствата на лошото 
здраве. 
Предизвикателство 1: Република България 
е на първо място по смъртност и на последно 
по продължителност на живота в ЕС
През 2021 г. коефициентът на обща смърт-
ност1 в Република България e 21.7‰. Средно 
за ЕС-27 коефициентът на смъртност през 
2020 г. е 11.6‰. С най-ниска смъртност са 
Ирландия – 6.5‰, Кипър – 7.2‰, и Люк-
сембург – 7.3‰. Освен Република България, 
значително по-висока от средната за ЕС-27 
 е общата смъртност в Литва – 15.6‰, Румъ-
ния – 15.5‰, и Латвия – 15.2‰. Подобни са 
последните данни на Евростат за по-инфор-
мативния в сравнителен план стандартизиран 
коефициент за смъртност от всички причини, 
като Република България отново води кла-
сацията с 1565 смъртни случая на 100 000 
стандартно население (2019 г.) при средна 
стойност за ЕС 1005.7 смъртни случая на  
100 000 (2017 г.).
В Република България от 2011 г. насам 
коефициентите както на предотвратимата 
с добра профилактика смъртност, така и 
на смъртността, предотвратима чрез добро 
лечение, не се подобряват и са по-високи 
от съответните стойности за ЕС като цяло. 
Коефициентът на предотвратимата с добра 
профилактика смъртност достига 226 на 
100 000 души население, което е значително 
над стойността на коефициента в целия ЕС (160 
на 100 000)12. По-голямата част от смъртните 
случаи, предотвратими с добра профилактика, 
са причинени от мозъчносъдови заболявания 
(инсулт) – 19 %, а ракът на белите дробове и 
болестите, свързани с употребата на алкохол, 
поотделно са причина за по 16 % от този вид 
смъртни случаи. Както исхемичната болест 
на сърцето, така и пътнотранспортните и 
другите видове произшествия са причина за 
15 % от смъртните случаи, предотвратими с 
добра профилактика3. 
1 Брой умрели лица на 1000 души от средногодишния
брой на населението.
2 Последни данни за 2018 г. Евростат.
3 Здравен профил на България 2021.
Смъртността, предотвратима чрез добро 
лечение, в Република България е 188 на  
100 000 души – повече от два пъти по-висока 
от средната за ЕС – 92 на 100 000 души. Слу-
чаите на преждевременна смърт от инсулт 
(23 %) и исхемична болест на сърцето (19 %), 
които се смятат за предотвратими и лечими, 
представляват общо 42 % от всички смъртни 
случаи, дължащи се на иначе лечими причи-
ни, докато колоректалният рак е причина за 
10 % от този вид смъртни случаи.
Средната продължителност на предстоящия 
живот общо за населението на страната, из-
числена за периода 2019 – 2021 г., е 73.6 години 
и спрямо предходния период (2018 – 2020 г.) 
намалява с 1.0 година. По данни на Евростат 
тя остава най-ниската в ЕС, като е с близо 
7 години по-ниска от средната стойност за 
ЕС през 2020 г.
Според експертните оценки тези данни 
отразяват както по-широкото разпростра-
нение на болестите в сравнение с разпрос-
транението им в останалите държави от ЕС, 
така и по-ниското качество и ефикасност на 
медицинската помощ и показват необходи-
мостта от ефективни стратегии за първична 
профилактика и от политики за подобряване 
на диагностиката и лечението4.
За да не бъдем повече на първите места 
по смъртност в ЕС, трябва да насърчаваме 
здравословния начин на живот и труд и ос-
таряването в добро здраве, да предотвратим 
рисковите поведения и да намаляваме вредата 
от тях, да развиваме профилактиката и да 
подобряваме възможностите за качествена и 
достъпна диагностика и лечение, затова адре-
сираме това предизвикателство чрез всички 
общи политики по Приоритет 1 и Приоритет 
2 на НЗС 2030 и специфичните политики по 
Приоритет 3.
Предизвикателство 2: Република Бълга-
рия е на едно от първите места по детска 
смъртност в ЕС 
Един от най-тревожните изводи и основно 
предизвикателство пред бъдещата здравна 
политика е, че детската смъртност в Репуб­
лика България е сред най-високите в ЕС. 
През 2021 г. детската смъртност в Република 
България е 5.6 ‰ (на 1000 живородени деца), 
при 3.3 ‰ средно за ЕС за 2020 г. Подобно е 
сравнението по показателите за перинатал-
ната, неонаталната, постнеонаталната детска 
смъртност. Интегралният показател, характе-
ризиращ вероятността за умиране на децата 
преди достигане на 5-годишна възраст, е с два 
пъти по-високо ниво от средното за ЕС. Тези 
показатели са основни индикатори за нивото 
на здравната грижа, макар че върху тях го-
лямо влияние оказва и нивото на социално 
благополучие и начин на живот. 
Въпреки провеждането на частични по-
литики в областта на майчиното и детско 
4 Здравен профил на България.