Държавен вестник, бр. 67, 2023 г., стр. 56

СТР.  56	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  67
Речен тип
R2
Планински реки
R4
Полупланински 
реки
R7
Големи дунавски 
притоци
R8
Средни и малки 
дунавски реки
R9
Добруджански 
пониращи реки
R10
Големи черно­
морски реки
R11
Малки и средни чер­
номорски реки
R15
Карстови извори
R16
Черноморски реч­
ни лимани
Състав на 
дънния субстрат
Е д р о р а з м е р е н   – 
скални късове, вал­
чести камъни (64-
256 mm), едър чакъл. 
Възможни коренни 
скали (скално легло).
Доминират твър­
дите фракции: ка­
мъни (64-256 mm), 
чак ъ л и п ясък 
(около 10 – 15% 
о т с ъ с т а в а н а 
дънния субстрат). 
Частични скални 
участъци (скално 
легло).
Микс от твърди 
(чакъл, камъни) 
и меки (пясък, 
тиня) фракции. 
В по -вис ок и т е 
участъци, грани­
чещи с полупла­
нинската зона, в 
субстрата могат 
да присъстват и 
големи камъни 
(>256 mm) и скал­
но легло. Проти­
чат през типично 
льосова зона.
Доминират меки­
те фракции – пя­
с ъ ц и ,  д р е б е н 
ч а к ъ л , г л и н а , 
органични седи­
менти. По-рядко 
участъци с пре­
обладаващи чакъ­
лести фракции (в 
полупланинските 
зони). Протичат 
през типична льо­
сова зона.
Д о м и н и р а т 
м е к и т е ф р а к­
ц и и – п я с ъ ц и , 
льос, органични 
седименти. По-
рядко в състава 
на седиментите 
участват и фрак­
ции от чакълес­
ти фракции (до 
10 – 15%).
Доминират ме­
ките, фини фрак­
ц и и   –   п я с ъ ц и 
(0.064 – 2 mm), 
тиня (<0.064 mm), 
глина. Твърдите 
ф р а к ц и и к а т о 
чакъл и камъни 
на места предста­
вляват до 20% от 
състава на дънния 
субстрат.
Доминират меките, 
фини фракции – пя­
съци (0.064 – 2 mm), 
тиня (<0.064 mm), гли­
на. Твърдите фрак­
ции, като чакъл и ка­
мъни на места главно 
в полупланинската 
зона, представляват 
до 40% от състава на 
дънния субстрат.
В а р и р а с и л н о , 
п о - ч е с т о м и к с 
от твърди фрак­
ц и и   –   к а м ъ н и 
(64-256 mm), едри 
камъни (>256 mm), 
чакъл, на места 
примесени с пясък 
(до 15%).
Доминират меките 
фракции – пясък 
(0 ,0 6 4 – 2 m m), 
тиня (<0,064 mm) 
и глина.
Макрофити
Поради бързите те­
чения и недостига 
на биогени макро­
фитните съобщества 
обикновено са слабо 
развити. Типични, 
но ограничено пред­
ставени са някои 
харови водорасли 
(Chara sp), а по-често 
се развиват съобще­
ства от мъхове.
М а к р о ф и т н и т е 
съобщества обик­
новено са слабо 
развити поради 
бързи течени я, 
недостиг на био­
гени и органичен 
субстрат. Харак­
терни видове (без 
да са изключител­
ни само за този 
тип) са: Berula 
erecta, Callitriche 
spp., Nasturcium 
o f f i c i n a l e , 
R a n u n c u l u s 
a q u a t i l i s 
( R a n u n c u l u s 
fluitans)
и някои мъхове.
Доминират по­
к р и т о с е м е н н и 
в и с ш и  в о д н и 
растения (хидро­
фити – потопени 
и плаващи; амфи­
фити, хелофити). 
Водните мъховe 
(Bryophyta) са ряд­
кост.
Силно развитие 
на МФ. Н якои 
от малките реки 
са почти изцяло 
покрити с хело­
фити и хидрофи­
ти (т.нар. МФ тип 
реки).
Доминират по­
к р и т о с е м е н н и 
в и с ш и  в о д н и 
растения (хидро­
фити – потопени 
и плаващи; ам­
фифити, хелофи­
ти). Водни мъ­
ховe (Bryophyta) 
липсват или са 
рядкост.
Пълно домини­
ране на к рай­
брежни, хелофи­
ти съобщества, 
които почти из­
местват водното 
огледало и потис­
кат развитието 
на х и д р о фи т и 
чрез засенчване. 
Съобщества от 
подводни и пла­
ващи макрофити 
липсват или са с 
ограничено раз­
пространение.
Понякога силно 
р а з в и т и п о п у ­
лации на висши 
водни растения 
(хидрофити и хе­
лофити). Хелофи­
тите никога не до­
минират спрямо 
водното огледало
(обикновено ≤2% 
покритие). Общо­
то покритие най-
често е 1 ÷ 5% (по 
EN 14184:2003).
Понякога силно раз­
вити популации на 
висши водни растения 
(хидрофити и хелофи­
ти). При малките реки 
хелофитите домини­
рат спрямо водното 
огледало (обикновено
≤50% покритие).
При средните реки 
хелофитите никога 
не доминират спря­
мо водното огледало 
(обикновено ≤2%
покритие).
Специфични из­
ворни съобщества 
често с пълно до­
миниране на водни 
мъхове (Bryophyta).
Типична зона с 
еутрофни условия, 
в която се развиват 
макрофитни съоб­
щества (хидрофити 
и хелофити), има­
щи много важна 
роля в екосисте­
мата. Съществува 
слабо до средно 
з а с е н ч в а н е  о т 
крайречни лонгози 
(реките Ропотамо 
и Факийска).
Околен ланд­
шафт и брегова 
зона
Крайречни и сме­
сени широколистни 
гори.
Крайречни гори, 
смесени широко­
листни гори. На 
места коренната 
растителност е 
заменена с произ­
водна, като запа­
зена крайречна, 
дървесна буферна 
зона.
Смесени широ­
колистни гори. В 
много речни учас­
тъци коренната 
растителност е 
заменена с про­
изводна, като е 
запазена к рай­
речна, дървесна 
буферна зона.
Смесени широ­
колистни гори. В 
много речни учас­
тъци коренната 
растителност е 
заменена с про­
изводна, като е 
запазена к рай­
речна, дървесна 
буферна зона.
Смесени широ­
колистни гори, 
х р а с т о в а  
и 
мезоксеротерм­
на тревна расти­
телност. В много 
речни участъци 
коренната расти­
телност е замене­
на с производна, 
като е запазена 
крайречна, дър­
весна буферна 
зона.
Заливаеми, лон­
гозни гори, смесе­
ни широколистни 
гори. В много реч­
ни участъци ко­
ренната растител­
ност е заменена с 
производна, като 
е запазена край­
речна, дървесна 
буферна зона.
Заливаеми, лонгозни 
гори, смесени широ­
колистни гори. В мно­
го речни участъци ко­
ренната растителност 
е заменена с произ­
водна, като е запазена 
крайречна, дървесна 
буферна зона.
Смесен и ш и ро ­
кол ис т н и г ори. 
В м ног о реч н и 
участъци корен­
ната растителност 
е заменена с про­
изводна, като е за­
пазена крайречна, 
дървесна буферна 
зона.
Лонгозен тип гори, 
смесени широко­
листни гори, пса­
мофитна храстова 
и тревна растител­
ност.