Държавен вестник, бр. 43, 2013 г., стр. 78

СТР.  78	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  43
чешмяните аератори и климатичните инсталации 
улесняват разпространението на легионелния 
аерозол и повишават риска от развитие на ВБИ 
при имунокомпрометирани пациенти. 
9.3.3.3. Ваните се използват както за хигиенни, 
така и за специфични нужди (при изгаряния, 
рехабилитация в плувен басейн, литотрипсия). 
Основният инфекциозен агент във ваните е 
Pseudomonas aeruginosa, който може да причини 
фоликулит, външен отит и раневи инфекции. 
Във ваните могат да се предават и други при-
чинители (Legionella, атипични микобактерии, 
ентеробактерии, като Citrobacter freundii и др.). 
9.3.4. Водата за специфични медицински нужди 
трябва да отговаря на определени физични, химич-
ни, бактериологични и биологични параметри:
9.3.4.1. Пречистена вода – апирогенна вода, 
използвана за приготвяне на лекарства;
9.3.4.2. Стерилна вода – за инжекционни 
разтвори, овлажнители (небулайзери), транс­
уретрална резекция на простатата и др.;
9.3.4.3. Вода за разреждане при хемодиализа. 
Контаминацията на водата може да предизвика 
инфекция (бактериите минават от диализата в 
кръвта) или фебрилни реакции, дължащи се на 
пирогенни ендотоксини от разрушените мембрани 
на грам-отрицателните бактерии. При хемоди-
ализа водата трябва да отговаря на следните 
изисквания за микробно число:
9.3.4.3.1. по-малко от 200 колонии, образуващи 
единици (кое)/мл вода, използвана за разреждане;
9.3.4.3.2. по-малко от 2000 кое/мл диализат.
9.3.5. Хигиенни изисквания към водата, 
използвана за обработване и стерилизация на 
медицинските изделия в лечебните заведения:
9.3.5.1. Специфично необходимото за отделните 
етапи на обработка на медицинските изделия 
качество на водата следва да бъде определено 
и контролирано в СОП на лечебното заведение 
или обработващото звено, като:
9.3.5.1.1. водата, използвана за производство 
на гореща наситена пара (като стерилизационна 
среда), следва да съответства на стандарта EN 
285 и да е с качества, еквивалентни най-малко 
на качествата на питейната вода;
9.3.5.1.2. водата, използвана за изплакване на 
деконтаминирани медицински изделия, следва 
да е бедна на минерали и свободна от факулта-
тивно патогенни бактерии (напр. Pseudomonas, 
Legionella, атипични Mycobacteriae).
9.3.5.2. Водопроводната мрежа на местата 
за обработка и стерилизация на медицинските 
изделия трябва да е снабдена със съответните 
филтърни устройства и отводнителни кранове 
(за редуциране обема на остатъчната вода и 
неефективната циркулация).
9.3.6. Микробиологично мониториране. На 
микробиологичен мониторинг в лечебните за-
ведения подлежи водата за специфични меди-
цински нужди, включително водата, използвана 
за обработка и стерилизация на медицинските 
изделия в лечебните заведения (най-малко 2 
пъти годишно).
9.4. Хигиенни изисквания към болничното 
хранене. 
9.4.1. В болничното хранене трябва да бъдат 
поддържани високи стандарти поради по-високата 
възприемчивост на пациентите към инфекции. 
Лечебните заведения са длъжни да спазват из-
искванията на Закона за храните, нормативните 
актове по неговото прилагане, както и да прилагат 
система за анализ на опасностите и критични 
контролни точки.
9.4.2. Най-честите причинители на хранителни 
интоксикации/инфекции в лечебните заведения 
за болнична помощ са посочени в табл. 7.
Таблица 7. Микроорганизми, причиняващи 
хранителни интоксикации/инфекции
Бактерии
Аеробни 
Salmonella sp
спорообразуващи
Staphylococcus aureus
Bacilli
Clostridium perfringers
Вируси
Clostridium botulinum
Rotavirus
Bacillus cereus
Caliciviruses
Campylobacter jejuni
Паразити
Yersinia enterocolitica
Giardia lamblia
Vibrio parahaemolyticus
Entamoeba histolytica
Vibrio cholerae
Aeromonas hydrophila
 
Streptococcussp.
 
Listeria monocytogenes
 
Escherichia coli
 
9.4.3. За повишаване на риска от хранителни 
инфекции допринасят:
9.4.3.1. съхранението на храната на стайна 
температура;
9.4.3.2. неадекватното охлаждане на храната;
9.4.3.3. повторното притопляне на храната;
9.4.3.4. недостатъчно термично обработената 
храна; 
9.4.3.5. контаминацията на храната.
9.4.4. Екипът по контрол на инфекциите трябва 
да идентифицира възможно най-рано хранител-
ния взрив и да предприеме мерки за контрол на 
взрива съгласно раздел VІІ.
9.4.5. При приготвяне на храната се спазват 
строго следните изисквания:
9.4.5.1. Поддържане на чиста работна среда.
9.4.5.2. Осигуряване на разделност и поточност 
при обработка на хранителните продукти до го-
това кулинарна продукция, за да се предотврати 
кръстосаната контаминация.
9.4.5.3. Използване на подходяща техника 
на обработка с цел предпазване на храната от 
микробна контаминация.
9.4.5.4. Поддържане на съзнателна лична 
хигиена сред кухненските работници, особено 
хигиена на ръцете.
9.4.5.5. Персоналът сменя работните си дрехи 
поне веднъж дневно и носи средства за покриване 
на косата, а където е необходимо – предпазно 
облекло и ръкавици.