Държавен вестник, бр. 54, 2024 г., стр. 6

СТР.  6	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  54
което заявява желание да направи в законо­
проекта предложение между първо и второ 
гласуване, „така че да бъде пределно ясно на 
българските граждани какво точно приема 
Народното събрание, като в член единствен, 
там където ратифицираме споразумението 
за финансов принос, ще предложа да бъде 
дописано „в размер на“ точната сума, която 
фиксира нашите задължения към момента 
и съответно да остане тази сума и да не се 
окаже, че е в някакви значително по-големи 
размери в следващите десетилетия“.
След като законопроектът е приет на 
първо гласуване, народен представител прави 
предложение съгласно чл. 77, ал. 2 ПОДНС 
приетият на първо гласуване законопроект да 
бъде приет и на второ гласуване в същото пле­
нарно заседание. Процедурно предложение 
за обратното не е направено. Единственото 
направено процедурно предложение е гла­
сувано и прието. В рамките на обсъждането 
преди второто гласуване, въпреки изрично 
формулирано питане от страна на предсе­
дателстващия заседанието, предложения за 
промени не са заявени и не са направени. 
Поради това председателстващият прекра­
тява разискванията. След проведеното второ 
гласуване законопроектът е приет.
В конкретния случай решението на Народ­
ното събрание да проведе второто гласуване 
на проекта за ратификационен закон в същото 
заседание, в което е било проведено и пър­
вото гласуване, не е противоконституционно. 
Законодателната практика Народното събра­
ние да приема законите за ратификация на 
международни договори с две гласувания в 
рамките на едно и също заседание не из­
ключва възможността при осъществяването 
на контрол за конституционосъобразност да 
бъдат отчетени спецификите на всеки отделен 
случай. В настоящия случай няма доказа­
телства решението на Народното събрание 
да проведе второто гласуване на оспорения 
законопроект в същото заседание, в което 
е било проведено и първото гласуване, да 
представлява злоупотреба с възможността 
народните представители да внасят предло­
жения по съдържанието на законопроектите 
между двете гласувания. По време на об­
съждането на законопроекта преди първото 
гласуване народен представител е заявил 
желание да направи предложение по текста 
на законопроекта в процедурата на обсъждане 
преди второто гласуване. В действителност 
заявеното предложение цели промяна в тек­
ста на международния договор, макар да се 
предлага включването му в законопроекта за 
неговата ратификация. Максималните вноски 
за държава членка за периода 2024 – 2027 г. 
са определени в Споразумението. За всяка 
от годините Европейската комисия има ус­
тановен в Споразумението ангажимент да 
уведомява държавата членка за общия размер 
на сумите, които трябва да бъдат събрани през 
въпросната година, но без да се надхвърля 
уговорената максимална вноска за България 
за периода 2024 – 2027 г., която е 13 670 648 
евро, с възможност за преразглеждане като 
крайна мярка, в случай че евентуално необ­
ходимите допълнителни средства не могат 
да се осигурят от бюджета на ЕС. След като 
размерът на задължението и сроковете за 
неговото изпълнение са определени в Спо­
разумението, конституционно недопустимо 
е чрез ратификационния закон да се прави 
промяна в текста на международния договор.
На народните представители е предоста­
вена възможност по време на обсъждането 
преди второто гласуване да правят предло­
жения за изменение и допълнение на зако­
нопроекта. Народният представител, който 
по време на обсъждането на законопроекта 
преди първото гласуване е заявил намерение 
да направи предложение за неговото изме­
нение и допълнение по време на обсъжда­
нето преди второто гласуване, не е внесъл 
предложение за изменение или допълнение 
на приетия на първо четене законопроект.
Поради тези причини е необосновано 
твърдението, че Законът за ратифициране 
на Споразумението за финансов принос 
между Република България и Европейската 
комисия съгласно член 7 от Регламент (ЕС) 
2022/2463 на Европейския парламент и на 
Съвета (ДВ, бр. 106 от 22.12.2023 г.) проти­
воречи на принципите на правовата държава 
(чл. 4, ал. 1) и на политическия плурализъм 
(чл. 11, ал. 1), както и на парламентарната 
форма на държавно управление (чл. 1, ал. 1 
от Конституцията).
Въз основа на изложеното и на основание 
чл. 149, ал. 1, т. 2 от Конституцията Консти­
туционният съд
Р Е Ш И :
Отхвърля искането на 48 народни пред­
ставители от 49-ото Народно събрание за 
установяване на противоконституционност 
на Закона за ратифициране на Споразуме­
нието за финансов принос между Република 
България и Европейската комисия съгласно 
член 7 от Регламент (ЕС) 2022/2463 на Евро­
пейския парламент и на Съвета (ДВ, бр. 106 
от 22.12.2023 г.).
Председател:
Павлина Панова
4046