Държавен вестник, бр. 18, 2024 г., стр. 46

СТР.  46	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  18
б) персоналът трябва да има необходимите 
квалификации и опит, да е преминал съответното 
обучение и да демонстрира правилно поведение, 
най-вече по отношение на принципите, които 
имат отношение към предпазване на стерилния 
продукт в хода на процесите по производство, 
опаковане и разпространение;
в) процесите и системите за мониторинг, 
предназначени за производство на стерилни 
продукти, следва да се проектират, внедряват, 
изпитват за годност (квалифицират), проследяват 
и преразглеждат редовно от персонал, прите-
жаващ необходимите характерни за процесите 
технически и микробиологични познания;
г) суровините и опаковъчните материали 
следва да се подлагат на подходящи контрол 
и изпитване, за да се гарантират подходящи за 
употреба нива на бионатоварване и ендотокси-
ни/пирогени.
2.2. Процесите, оборудването, производстве-
ните бази и производствените дейности трябва 
да се управляват в съответствие с принципите 
на УРК, за да се осигури проактивно средство 
за идентифициране, научна оценка и контрол 
на потенциалните рискове за качеството. В 
случай че се прилагат алтернативни подходи, 
въпросните следва да се базират на адекватни 
обосновка, оценка на риска и мерки за нама-
ляване на риска и следва да изпълняват целта 
на настоящия раздел.
В първия случай приоритетите при УРК следва 
да включват на първо място подходящо проек-
тиране на производствената база, оборудването 
и процесите, след това прилагане на правилно 
разработени процедури, а накрая – използване 
на системи за мониторинг като елемент, който 
демонстрира, че проектирането и процедурите са 
правилно изпълнени и продължават да функци-
онират спрямо очакванията. Мониторингът или 
изпитването сами по себе си не дават гаранции 
за стерилност.
2.3. На цялата територия на производстве-
ната база следва да се прилага стратегия за 
контрол на замърсяването (СКЗ), за да се оп-
ределят всички критични точки за контрол и 
да се оцени ефективността на всички мерки за 
контрол (проектни, процедурни, технически и 
организационни) и мерки за мониторинг, които 
се прилагат с цел управление на рисковете за 
качеството и безопасността на лекарствените 
продукти. Комбинираният подход при прилагане 
на СКЗ следва в значителна степен да гарантира 
предотвратяване на замърсяването. Стратегията 
за контрол на замърсяването трябва активно да 
се преразглежда и когато е необходимо, да се 
актуализира, като следва да води до непрестан-
но подобряване на методите за производство и 
контрол. Ефективността на тази стратегия трябва 
да бъде част от периодичния преглед, провеждан 
от ръководството. В случай че вече са внедрени 
системи за контрол, които се управляват подо-
баващо, то може да не се наложи подмяна на 
въпросните, но те следва да се включат в СКЗ, 
а взаимовръзките между системите трябва да 
са ясни.
2.4. Контролът на замърсяването и мерките, 
които се предприемат за свеждане до минимум 
на рисковете от замърсяване от източници на 
микроби, ендотоксини/пирогени и частици, пред-
полагат поредица от взаимносвързани събития 
и мерки. Те обикновено се оценяват, контро-
лират и наблюдават отделно, но съвкупната им 
ефективност трябва да се разглежда в цялост.
2.5. За разработването на СКЗ се изискват 
задълбочени технически познания и такива, свър-
зани с процесите. Потенциалните източници на 
замърсяване са свързани с микробни и клетъчни 
остатъци (напр. пирогени, ендотоксини), както 
и с частици (напр. стъклени и други видими 
частици и такива, невидими с невъоръжено око).
Елементите, които трябва да се разгледат в 
рамките на СКЗ включват най-малко:
2.5.1. проектиране както на производствената 
база, така и на самите процеси, включително на 
приложимата документация;
2.5.2. помещения и оборудване;
2.5.3. персонал;
2.5.4. комунални услуги;
2.5.5. мерки за контрол на суровините – вклю-
чително мерки за контрол по време на самия 
процес;
2.5.6. опаковки за продуктите и тяхното за-
тваряне;
2.5.7. одобряване на доставчици – например 
доставчици на основни компоненти, стерилизация 
на компоненти и системи за еднократна употреба 
и доставчици на услуги от съществено значение;
2.5.8. управление на изнесените дейности и дос-
тъпност/прехвърляне на критична информация 
между страните, напр. услуги по стерилизация, 
предоставяни по силата на договори;
2.5.9. управление на риска на ниво процеси;
2.5.10. валидиране на процесите;
2.5.11. валидиране на процесите по стери-
лизация;
2.5.12. превантивна поддръжка – поддържане 
на оборудването, комуналните услуги и помеще-
нията (планирана и непланирана поддръжка) до 
стандарт, при който се гарантира, че не е налице 
допълнителен риск от замърсяване;
2.5.13. почистване и дезинфекция;
2.5.14. системи за мониторинг – включително 
оценка на това доколко е осъществимо въвежда-
нето на научнообосновани алтернативни методи, 
чрез които се оптимизира установяването на 
замърсяване в средата;
2.5.15. механизми за превенция – анализ на 
тенденциите, детайлна проверка, установяване на 
първопричината, предприемане на коригиращи 
и превантивни действия, както и потребност от 
комплексни инструменти за разследване;
2.5.16. постоянни подобрения въз основа 
на информация, получена при изпълнение на 
горните действия.