Държавен вестник, бр. 67, 2023 г., стр. 57

БРОЙ  67	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  57  
Речен тип
R2
Планински реки
R4
Полупланински 
реки
R7
Големи дунавски 
притоци
R8
Средни и малки 
дунавски реки
R9
Добруджански 
пониращи реки
R10
Големи черно­
морски реки
R11
Малки и средни чер­
номорски реки
R15
Карстови извори
R16
Черноморски реч­
ни лимани
Типова расти­
телност, съот­
ветстваща на 
речния тип и 
географското 
местоположение
Ш и р о к о л и с т н и 
гори от обикновен 
бук (Fagus sylvatica). 
С м е с е н и  
г о р и 
о т м изи йск и бу к 
(Fagus sylvatica subsp. 
moesiaca) и обикно­
вен габър (Carpinus 
betulus), крайречни 
гори от върби и то­
поли. Старопланин­
ски галерии от бяла 
елша (Alnus incana). 
По-рядко крайреч­
ни гори от елша и 
планински ясен в ни­
ските зони на типа.
Основно широко­
листни гори (го­
рун, елша, габър, 
в ър би , по л с к и 
ясен), по-рядко 
смесени гори от 
м и з и й с к и б у к 
(Fagus s ylvatica 
subsp. moesiaca) и 
обикновен габър 
(Carpinus betulus). 
Крайречни гори 
от елша и планин­
ски ясен. Край­
речни върбово-
тополови гори. На 
места коренната 
растителност е 
заменена с произ­
водна, като запа­
зена крайречна, 
дървесна буферна 
зона.
Широколистни, 
с м е с е н и  г о р и 
от полски бряст 
(Ulmus minor), пол­
ски ясен (Fraxinus 
a n g u s t i f o l i a ) , 
д р ъ ж к о ц в е т е н 
д ъ б  
( Q u e r c u s 
p e d u n c u l if l o ra), 
цер (Quercus cerris), 
виргилиев дъб (Q. 
virgiliana). В много 
речни участъци 
коренната расти­
телност е замене­
на с производна, 
като е запазена 
крайречна, дър­
в е с н а буф е рн а 
зона.
Широколистни, 
с м е с е н и  г о р и 
от полски бряст 
(Ulmus minor), пол­
ски ясен (Fraxinus 
a n g u s t i f o l i a ) , 
д р ъ ж к о ц в е т е н 
д ъ б  
( Q u e r c u s 
p e d u n c u l if l o ra), 
ц е р  
( Q u e r c u s 
cerris), благун (Q. 
frainetto). В много 
речни участъци 
коренната расти­
телност е замене­
на с производна, 
като е запазена 
крайречна, дър­
в е с н а буф е рн а 
зона.
Ш и р о к о л и с т ­
ни гори от цер 
(Quercus cerris) на 
места в смесени 
гори с обикновен 
габър (Carpinus 
betulus), широко­
листни, смесени 
гори от полски 
б р я с т  (U l m u s 
minor), полск и 
яс ен (Fraxinus 
a n g u s t i f o l i a ) , 
д р ъ ж ко ц в е т е н 
д ъ б  (Q u e r c u s 
pedunculif lora), 
х р а с т о в а  
и 
мезоксеротерм­
на тревна расти­
телност. В по-го­
лямата част от 
речни участъци 
коренната расти­
телност е замене­
на с производна, 
като е запазена 
крайречна, дър­
весна буферна 
зона.
Заливни гори от 
черна елша (), 
върби (Salix sp.) 
и тополи (Populus 
sp.). Гори от цер 
(Quercus cerris), 
гори от полски 
б р я с т  
( U l m u s 
minor) и полски 
я с е н  (Fra xinu s 
angustifolia), гори 
о т д р ъ ж коц ве ­
тен дъб (Quercus 
pedunculiflora), ле­
тен дъб (Quercus 
robur). В много 
речни участъци 
коренната расти­
телност е замене­
на с производна, 
като е запазена 
крайречна, дър­
в е с н а буф е рн а 
зона.
Заливни гори от чер­
на елша (), върби 
(Salix sp.) и тополи 
(Populus sp.). Гори от 
цер (Quercus cerris) и 
благун (Q. frainetto), 
гори от полски бряст 
(Ulmus minor) и пол­
ск и ясен (Fraxinus 
angustifolia), гори от 
д ръж коцветен д ъб 
(Quercus pedunculiflora), 
летен дъб (Quercus 
robur), източен горун 
(Quercus policarpa). В 
много речни участъ­
ци коренната расти­
телност е заменена 
с производна, като 
е запазена крайреч­
на, дървесна буферна 
зона.
За Екорегион 12: 
Гори от дръжко­
цветен дъб (Quercus 
pedunculiflora), цер 
(Quercus cer r is), 
виргилиев дъб (Q. 
virgiliana), граница 
(Q. pubescens). На 
места коренната 
рас т и т е л но с т е 
заменена с произ­
водна – най-често 
гори и храстала­
ци от келяв габър 
(Carpinus orientalis), 
като е запазена 
крайречна, дър­
в е с н а  б у ф е р н а 
зона.
За Екорегион 7: 
Смесени гори от 
източен бук (Fagus 
orientalis), кел яв 
г аб ър (Carpinus 
orientalis) и сребро­
листна липа (Tilia 
tomentosa), изто­
чен горун (Quercus 
polycarpa) и благун 
(Q. frainetto).
Лонгозен тип гори 
от полски бряст 
(Ulmus minor) и пол­
ски ясен (Fraxinus 
ang ustifolia), н а 
мес та п ри мес е­
ни с дръжкоцве­
тен дъб (Quercus 
pedunculiflora) и 
увивни растения, 
смесени гори от 
цер (Quercus cerris), 
благун (Q. frainetto), 
псамофитна хра­
стова и тревна рас­
тителност.
Референтни хидроморфологични условия за типовете реки в Екорегион 7 (R1, R3, R5, R12, R13, R14, R15).
Речен тип
R1
Алпийски реки
R3
Планински реки
R5
Полупланински реки
R12
Големи равнинни реки
R13
Малки и средни 
равнинни реки
R14
Субсредиземноморски сезонни или 
временни реки и потоци
R15
Карстови извори
Клас на оттока 
Варира в интервала 
(0,6) 0,8 – 1,5 (3) m3/s. 
Постоянни реки във 
високо-планинска­
та зона над 2000 m 
надм.височина.
Варира в интервала 
(0,02) 0,5 – 1,5 (20) 
m 3/s. По с т оя н н и 
бързотечащи реки 
в планинската зона 
с доминиращ едър 
дънен субстрат (ка­
мъни, скали).
Варира 
в 
интервала 
(0,01) 
0,6 – 3 (80) m3/s. Полупланин­
ски чакълести реки.
Варира в интервала (10) 
20 – 80 (100) m3/s. Голе­
ми реки в равнинната 
зона с доминиращ фин 
субстрат (пясък, дребен 
чакъл).
Варира в интервала 
(0,001) 0,8 – 1,3 (11) 
m3/s. Малки непре­
съхващи реки в рав­
нинната зона с фин 
субстрат и бавно те­
чение.
Голяма вариабилност на оттока. 
Формиране на кратки високи въл­
ни, практически през цялата годи­
на. Есенно-зимен отток, по-висок 
от пролетния. Варира в интервала 
(0,01) 0,3 – 1,5 (11) m3/s. Поройни 
реки с огромна сезонна флуктуация 
на оттока (повече от 100 пъти) до 
типични пресъхващи и временни 
реки.
Варира в интервала 
(0,01) 
0,5 – 0,9 
(8,5) 
m3/s. Силно хетероген­
на група от карстови 
и други значими изво­
ри и прилежащия къс 
участък, повлиян сил­
но от подземните води 
(обикновено до 1 km 
дължина).
Характер на 
речното течение
Предимно турбулент­
но – водопади, серия 
от каскадни падове.
Естествени 
падове, 
бързеи и вирове. 
Бързо до умерено с непрекъс­
ната повърхност, възможно ре­
дуване на бързеи с вирове. Ти­
пична структура „бързей-вир“.
Бавно до умерено.
Бавно до умерено.
Силно варира при различните под­
типове, включително образуване на 
големи вирове, през летния период, 
практически без течение. 
Умерено до бързо.