Държавен вестник, бр. 62, 2011 г., стр. 10

СТР.  10	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  62
МОМН, данните от университети показват, че 
заетостта на преподавателите с НИРД варира 
от 20 до 30 %.  
Фигура 9
Персонал, зает с НИРД при отчитане на преподавателите 
на основен трудов договор
0
2000
4000
6000
8000
10000
12000
14000
16000
18000
Държавен сектор
Предприятия
Висше образование
нетърговски
организации
2005 г.
2006 г.
2007 г.
Източник: НСИ, 2009
Следва да се отчете и поетапното нара­
стване на персонала, зает с НИРД, в сектор 
„предприятия“ за последните три години при 
тенденция на незначително намаляване на уче­
ните в „държавния сектор“ и почти липсата на 
учени, заети в неправителствените организации.
Заетостта във високо- и среднотехноло­
гичните производства и наукоемките услуги е 
индикатор за осъществяването на иновационния 
процес. До 2007 г. България следва европей­
ските тенденции по отношение на заетостта 
във високотехнологичните производствени 
сектори – на първоначално намаляване на за­
етите в тези сектори до 2004 г. и последващо 
поетапно повишаване, но сме в изоставаща 
позиция спрямо средните равнища за ЕС.
Изводи:
· Необходими са действия за иницииране 
и стимулиране на процес на модернизация на 
научноизследователските звена и повишаването 
на техния потенциал.
· Паралелно с това се необходими действия, 
насочени към преодоляване на негативните 
тенденции на намаляване притока на млади 
хора в науката, и стимули за тяхното задър­
жане за реализирането на научна кариера, 
както и специални грижи, за да се гарантира 
навлизането на научния подход и в средното 
образование. Държавата следва да насърчава 
изследователския интерес на учениците и сту­
дентите чрез участие в различни проекти и 
инициативи (приоритетна задача и на Нацио­
налната стратегия за младежта).
· Улесняване на възможностите за допълни­
телно трудово възнаграждение на учени, в т.ч. 
и докторанти, постдокторанти и млади учени 
чрез програмно-проектно финансиране.
· Важно е да се гарантира свободно дви­
жение на интелектуален капитал, като прави­
телството се стреми да създава благоприятна 
среда – нормативна, социална и материална, 
с оглед превръщането на научната кариера в 
атрактивно и търсено занимание.
· От значение е наличието на възможности 
за постоянно обучение, в т.ч. дистанционно 
обучение във висшите училища и повишаване 
на квалификацията и уменията на научния 
персонал и реализиране на съвместни про­
грами за научно обучение и практика между 
академичната и бизнес общностите.
V. НАУЧЕН ПРОДУКТ – ПУБЛИКАЦИ­
ОННА ДЕЙНОСТ
Един от индикаторите, измерващ ефектив­
ността и резултатите от научните изследвания, 
е публикационната активност в реферирани 
научни издания и бази данни. Българското 
правителство от 2009 г. стана член на шест спе­
циализирани  бази данни. Това са: ScienceDirect; 
SCOPUS; EngineeringVillage; Embase; ISI Web 
of Knowledge и ProQuest Central. 
Националните лицензии позволяват на 
българската научна общност да има достъп до 
най-големите пълнотекстови платформи и бази 
данни за цитирания и резюмета от научна ли­
тература и други уеб ресурси. Тези електронни 
ресурси позволяват на научните организации 
да имат бърз достъп до издания, непубликувани 
на книжен носител, да правят анализ на ци­
тируемостта в индивидуален и организационен 
план, да извършват сравнения на качеството 
на различни научни списания и други. Не на 
последно място, базите данни осигуряват инфор­
мация за над 11 млн. изобретения, информация 
от 40 световни патентни организации.
Науката в България има значим потенциал 
в повечето основни направления на съвремен­
ните научни изследвания. Български публика­
ции, преминаващи прага на цитируемост, са 
регистрирани във всички 21 основни научни 
области, следени в Essential Science Indicators. В 
SCOPUS научните публикации се класифицират 
в 26 крупни научни области, като българската 
наука е представена с публикации във всяка 
една от тях. 
Фигура 10
Брой научни публикации за периода 2000-2010
7700
7977
8211
8662
9301
10699
11124
0
2000
4000
6000
8000
10000
12000
2000-2004
2001-2005
2002-2006
2003-2007
2004-2008
2005-2009
2006-2010
Източник: Фондация „ПИК“ и МОМН, по 
данни от Essential Science Indicator
Анализирайки информацията от междуна­
родните бази данни – Essential Science Index и 
SCOPUS, е видно, че най-голям брой статии има 
в областта на физическите и химическите науки. 
В същото време, съпоставени тези данни към 
броя на учените в съответната научна област, 
,