Държавен вестник, бр. 18, 2011 г., стр. 117

БРОЙ  18	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  117  
Г л а в а  в т о р а
ВИДОВЕ ТЕРЕННИ АРХЕОЛОГИЧЕСКИ 
ПРОУЧВАНИЯ
Раздел І
Издирване на археологически обекти
Чл. 7. (1) Издирването на археологически 
обекти е начален етап от археологическото 
проучване, в който чрез недеструктивни мето­
ди се разпознават археологическите ценности. 
(2) В процеса на осъществяване на издир­
ването задължително се документират всички 
археологически обекти, структури и следи от 
минала човешка дейност независимо от техния 
вид и хронология. 
Чл. 8. Основните задачи на издирването са: 
1. установяване наличието на археологически 
обекти в даден район;
2. определяне на местоположението в адми­
нистративно-териториално отношение на архео­
логическите обекти и точната им локализация. 
Задължително е определянето на координатите 
на обектите с помощта на GPS и/или други 
подходящи технически средства. За обекти с 
по-голяма площ и комплекси се посочат и 
GPS координати на предполагаемите граници 
и координатите на всеки отделен подобект; 
3. събиране на данни за геоморфологията, 
педологията, геологията, хидрографията, рас­
тителността и други на района;
4. изготвяне на точно и пълно описание на 
видимите части на обектите и на свързаните с 
тях антропогенни промени в местността;
5. събиране на находки от повърхността за 
получаване на данни за хронологията и вида 
на обекта;
6. изготвяне на първоначално археологи­
ческо определяне на хронологията и вида на 
откритите обекти;
7. изготвяне на предложение за регистрира­
нето на откритите археологически обекти по 
реда на раздел ІІІ от глава пета от ЗКН.
Чл. 9. (1) При издирване на археологически 
обекти е допустимо събиране на подвижни, 
свободно достъпни върху съвременна повър­
хност находки, без вкопаване.
(2) При откриване на находки с особено 
голяма материална, художествена и научна 
стойност се съставя протокол, подписан от 
научния ръководител и двама свидетели.
Чл. 10. (1) Данните за издирените архео­
логически обекти задължително се въвеждат 
в Автоматизирана информационна система 
„Археологическа карта на България“ (АИС 
АКБ), която се съхранява от Националния 
археологически институт с музей при Българ­
ската академия на науките (НАИМ при БАН), 
Националния институт за недвижимо културно 
наследство (НИНКН) и Министерството на 
културата. 
(2) Археологически обекти, на които се 
провеждат разкопки, но не са регистрирани в 
АИС АКБ, задължително се регистрират след 
първата година на проучването им.
(3) Регистрационната карта за АИС АКБ за 
археологически обект се изготвя по образец 
съгласно наредбата по чл. 155, ал. 2 ЗКН.
Раздел ІІ
Археологическо наблюдение
Чл. 11. Археологическото наблюдение е 
дейност, чиято основна цел е установяване на 
наличието на археологически структури на да­
дено място и предварителна оценка на техните 
характеристики. Археологическото наблюдение 
се прилага при дейности, свързани с изкопни 
работи по случаите по чл. 161, ал. 2 ЗКН, за 
да не се допусне да бъдат унищожени или за­
страшени неизвестни археологически обекти. 
Чл. 12. (1) Ако при наблюдението по чл. 11 
се установи наличие на археологически струк­
тури, изкопните работи се спират и научният 
ръководител на наблюдението уведомява ком­
петентните органи по реда на чл. 160, ал. 2 и 
чл. 72, ал. 5 ЗКН.
(2) В случаите по ал. 1 научният ръководител 
е длъжен да документира разкритите структу­
ри и да изготви първоначална регистрация на 
обекта в АИС АКБ. 
Раздел ІІІ
Археологически разкопки 
Чл. 13. (1) Археологическите разкопки са 
деструктивен метод на теренно археологическо 
проучване, чрез който се изясняват основните 
характеристики на археологическите обекти: 
хронология, вид и граници. 
(2) Археологическите разкопки се извър­
шват от повърхността на обекта в дълбочина 
до достигане на стерилен пласт. 
Чл. 14. (1) Археологическите разкопки се 
провеждат, след като изследваният обект се 
ситуира в триизмерна координатна система, 
която се привързва към държавната височинна 
мрежа. 
(2) Всички разкрити недвижими и движими 
културни ценности се определят в простран­
ството чрез триизмерно локализиране.
Чл. 15. (1) Основните операции при ар­
хеологическите разкопки – разкриването и 
демонтажът на археологическите структури, 
се осъществяват само ръчно. 
(2) Земекопна техника и механизация може 
да се използва само със съгласието на Съвета 
по теренни проучвания, отразено в разреше­
нието за теренни проучвания. Освободените 
при разкопките земни маси се отстраняват без 
ограничения с механизирани средства.
(3) Водните и въздушните ежектори, изпол­
звани при подводни археологически проучвания, 
не са земекопна техника по смисъла на ал. 2.