Държавен вестник, бр. 62, 2011 г., стр. 21

БРОЙ  62	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  21  
Всички инструменти, свързани с изгражда­
нето на връзката между елементите на „триъ­
гълника на знанието“, ще бъдат реализирани 
при водещата роля на МИЕТ.
Мярка 2. Засилване на интеграцията между 
елементите на „триъгълника на знанието“ 
Силните и устойчиви връзки между науката 
и бизнеса са в основата на развитието на ико­
номика, основана на знанието. Интегрирането 
на образователния и научния процес е неделима 
политика от процеса Болоня и създава стабилни 
условия за генериране и използване на научно 
познание. Трите елемента на „триъгълника на 
знанието“ предвиждат и устойчивост на връзката 
научен и образователен процес. Обвързването 
на различни елементи на знанието в неделима 
среда е предпоставка за устойчив и приобщаващ 
растеж, както и стимулиране на икономика с 
високи равнища на заетост. Това предполага и 
наличието на подходящ човешки ресурс, кой­
то да обслужва потребностите на различните 
сфери, както и бързата реализация на учени 
и предприемачи. Така ще се създадат условия 
за модернизиране на трудовите пазари  и ще 
се реализират гъвкави образователни мостове 
между различните сектори. 
Въвеждането на схеми, които да подпо­
могнат връзката научно-образователни ин­
ституции – индустрия и търсенето на кадри 
от страна на бизнеса налага и въвеждане на 
диференциация на образователните институции 
и на тази база определяне на тези, които ще 
развиват силна научна дейност. Последното ще 
гарантира и възпроизводството на ново научно 
поколение за научно-иновативната система.
Водеща е ролята на МИЕТ при реализиране 
на част от инструментите по тази мярка.
Инструменти: 
2.1. Въвеждане на насочени програми за 
подпомагане на научна дейност в МСП и съз­
даване на навици у ръководствата им да търсят 
сътрудничество с  научни звена. 
2.2. Обучение на млади кадри по заявка и с 
финансовото участие на бизнеса и популяризи­
ране на постиженията на млади изследователи.
2.3. Създаване на мрежи от регионални ин­
ституции и научни организации за изпълнение 
на целеви регионални задачи и програми.
2.4. Развитие и интензифициране на транс­
фера на знания чрез схеми за създаване на 
инкубатори за научни идеи.
2.5.Поддържане на национална интерак­
тивна платформа за връзка образование – на­
ука – бизнес.
ЗАДАЧА 3. ИЗГРАЖДАНЕ НА БЛАГОПРИ­
ЯТНА СРЕДА ЗА НАУЧНА ДЕЙНОСТ
Мярка 1. Въвеждане на оценка на научна 
дейност
Въвеждането на ефективна система за оценка 
на научноизследователската дейност е компо­
нент на всяка съвременна научна политика. Тази 
система позволява да се наблюдава процесът 
на усвояване на средствата, равнището на 
изпълнение на научните задачи и резултатите 
от научната дейност. Оценката е важна, защо­
то дава възможност държавата да анализира 
доколко ефективна е научната политика и да 
набелязва мерки за нейното усъвършенстване 
на основата на съпоставимост и съизмерване 
на качеството на научноизследователската дей­
ност със световните и европейските стандарти.
Оценката е важен инструмент на държавата 
при въвеждането на нови политически мерки 
в различни области, в т.ч. и в научно-инова­
тивната система. Тя спомага взимащите реше­
ния с предварителен анализ на състоянието и 
екстраполира ефекта и ползите от прилагането 
на нови решения във времето.
Наред с това предприятията биха могли да 
ползват резултатите на тази оценка и да по­
търсят форми за сътрудничество с определени 
научноизследователски структури. Оценката 
позволява научните организации на свой ред 
да формулират бъдещите си научноизследова­
телски цели и да оптимизират дейността си. 
Чрез оценката на качеството на изследванията 
се гарантира публичност и прозрачност при 
разходването на публичните средства и въз­
можност за целенасочена обществена дискусия 
по основните въпроси на националната научна 
политика. 
Инструменти:
1.1. Провеждане на оценка на въздействието 
при въвеждането на нови решения и мерки в 
областта на науката и иновациите.
1.2. Въвеждане на задължителна периодична 
международна оценка на организациите, фи­
нансиращи и провеждащи научни изследвания, 
развойна дейност и иновации.
1.3. Регламентиране на дългосрочни обек­
тивни критерии за оценка и мониторинг на 
научни програми и резултати.
1.4. Регламентиране на система за периодич­
на и обективна оценка на научните организа­
ции, извършвана по методика, външна за тези 
организации, с ясни, обективни и дългосрочни 
критерии.
Мярка 2. Развитие на научната инфра­
структура
Развитието на научната инфраструктура е 
един от основните приоритети на Европейската 
стратегия 2020. Научната инфраструктура заема 
основно място в „триъгълника на знанието“ и 
е обвързващ елемент на трите компонента на 
този триъгълник. Изграждането, поддържането и 
достъпът до съвременни научни инфраструктури 
гарантират високо качество на направените 
изследвания, модерен процес на обучение и 
възможност за привличане на интелектуален 
потенциал, насърчаване на предприемачеството 
чрез възможност за генериране на нови зна­
ния и техния трансфер към икономиката на 
страната. Научната инфраструктура създава 
сериозни предпоставки за изграждането на