Държавен вестник, бр. 91, 2010 г., стр. 68

СТР.  68	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  91
7.3.7. За интраоперативно доуточняване на 
диагнозата за дефинитивно вземане на реше­
ния относно вида и обема на хирургическата 
намеса хирургическият екип трябва да разпо­
лага с необходимото оборудване и да владее 
диагностични техники. 
7.3.8. При спешни състояния хирургическият 
екип прецезира решенията си в три степени: а) 
решение за предприемане на животоспасяваща 
намеса; б) покана към консултант с по-висока 
компетентност; в) транспортиране на болния в 
хирургично отделение/хирургическа клиника/
СБАЛ по ЛЧХ с по-големи диагностични и 
терапевтични възможности. 
7.3.9. При извършване на хирургически на­
меси с голям и много голям обем и сложност 
хирургическият екип трябва да разполага с добре 
оборудвана патоморфологична лаборатория и 
патоморфолог (или да има сключен договор). 
7.3.10. Оперативната находка, видът на 
приложената операция, както и евентуалните 
интраоперативни компликации се отразяват в 
оперативен протокол. Оперативният протокол 
има титулна част. В протокола се описват 
избраният оперативен достъп, установената 
оперативна находка, извършените интраопе­
ративни диагностични процедури, обосновката 
за избрания оперативен подход, техническите 
етапи на извършваната хирургическа намеса, 
резултатите от интраоперативните патоморфоло­
гични изследвания, възникналите усложнения и 
взетите спрямо тях мерки, поставените дренажи 
и условията при завършване на операцията.
Уместно е използването на схеми при сложна 
интраоперативна находка. 
7.3.11. В историята на заболяването опера­
торът и анестезиологът отразяват назначенията 
за следоперативни изследвания и необходимите 
медикаменти, техния обем и дозировка. 
7.4. Следоперативен период 
7.4.1. Хирургическият екип осигурява посто­
янно наблюдение в следоперативния период на 
локалния статус и общото състояние на болния, 
на количеството и вида на отделяните през 
дренажите секрети, на жизнените показатели и 
резултатите от лабораторните изследвания. При 
поставяне на пациента в отделение/сектор за 
интензивно лечение следоперативният контрол 
и мониторирането се извършват съвместно от 
анестезиолог и лицево-челюстен хирург. 
7.4.2. Следоперативното наблюдение, гри­
жите и изписването на пациентите след едно­
дневна хирургия се извършват от лекарския и 
сестринския персонал, осъществили анестезията 
и операцията. Същият екип осигурява качествен 
контрол на болката, договаря необходимостта и 
системата за контролно наблюдение и преглед. 
7.4.3. Хирургът-оператор провежда хирур­
гическото наблюдение, определя срока за 
отстраняване на дренажи, сонда, катетър и 
др., извършва контрол на хирургическата рана 
и определя вида на необходимата превръзка, 
както и условията за изписване, домашно на­
блюдение и контрол след изписването – крат­
косрочен или дългосрочен. При показания той 
определя необходимостта от диспансеризация, 
рехабилитация и др. 
8. Стандарти за оборудване, необходимо за 
изпълнение на рутинни и специфични хирур­
гични дейности 
8.1. Хирургичен кабинет в лечебни заведения 
за извънболнична помощ 
8.1.1. (изм. – ДВ, бр. 65 от 2010 г.) Хирур­
гичният кабинет е оборудван със: дентален 
стол, стетоскоп, апарат за артериално наляга­
не, негативоскоп. Амбулаторната операционна 
(манипулационна) на кабинета е оборудвана 
със: операционна маса; хирургически инстру­
ментариум за превръзки, за малки и средни 
амбулаторни операции; електрокоагулатор; 
допълнителен източник на светлина (подвижна 
операционна лампа); сух стерилизатор. 
8.2. Хирургично отделение/клиника: 
8.2.1. Хирургично отделение (хирургична 
клиника) разполага със: 
8.2.1.1. стандартното оборудване включва: 
ЕКГ апарат, дефибрилатор, монитори, перфу­
зори, негативоскоп; 
8.2.1.2. хирургичен инструментариум за осъ­
ществяване на септични и асептични превръзки, 
колички за септични и асептични превръзки; 
8.2.1.3. хирургични консумативи, превързоч­
ни материали; 
8.2.1.4. системи за аспирация, за сгъстен 
въздух, за кислород; 
8.2.1.5. болнични легла, реанимационни 
легла; 
8.2.1.6. болнични шкафове и гардероби, 
осветителни тела; 
8.2.1.7. средства за поддържане на текущи 
дезинфекции. 
8.3. Операционна зона (сектор, зала, зали, 
блок) 
8.3.1. Оборудването във всяка операционна 
зала включва: 
8.3.1.1. операционна маса, отговаряща на 
специфичните изисквания, необходими за типа 
на извършваните хирургични намеси; 
8.3.1.2. операционна лампа – основна, оси­
гуряваща концентрирано осветление на опера­
ционното поле; 
8.3.1.3. сателитно осветително тяло, вкл. 
подвижна лампа; 
8.3.1.4. електрокаутер; 
8.3.1.5. операционен микроскоп; 
8.3.1.6. система за аспирация – централна, 
както и чрез допълнителна вакуумна помпа; 
8.3.1.7. анестезиологичен апарат, анестези­
ологични консумативи; 
8.3.1.8. хирургически консумативи, превър­
зочни материали. 
8.3.2. Ползваната апаратура подлежи на 
редовен контрол за качество, изправност и 
безопасност.