Държавен вестник, бр. 79, 2018 г., стр. 85

БРОЙ  79	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  85  
(3) Величината Н90 на фигура 100 и фигу-
ра 101 се отнася за опънната пукнатина на по-
върхността на терена, поставяща началото на 
хлъзгателната повърхнина.
(4) Случаят, представен на фигура 101, 
трябва да се счита като изключение, като се 
допуска при изкоп с дълбочина до 6,00 m, при 
напречен наклон на терена не по-голям от 1:5 
при пътища III клас, местни и общински пъ-
тища. В този случай почвената вода излиза 
през откоса и се стича по него. Повърхностно-
то отводняване на пътя трябва да се оразмери 
според дебита на тази вода.
Чл. 187. Якостните параметри – ъгъл на 
вътрешно триене ϕ и кохезия с, при почвени 
пластове под нивото на почвените води, тряб-
ва да съответстват на максималното водно 
съдържание на почвите, освен ако в инвес-
тиционния проект не се предвижда специал-
но отводняване на почвения масив в зоната 
на откоса, при което водното съдържание се 
свежда до стойности, близки до границата на 
източване на почвата.
Чл. 188. (1) Когато пътното трасе преми-
нава в участък на естествен откосен терен 
(склон), е необходимо да се изследва устойчи-
востта на склона както над пътя, така и под 
него. Методите за изследване и оразмеряване 
трябва да се базират на оценка на следните 
фактори:
1. нарушаване на естественото равновесно 
състояние на терена вследствие на промяна на 
неговата геометрия и допълнително натовар-
ване от страна на пътната конструкция (подси-
чане в основата на склона над пътя, натовар-
ване от насип върху склона под пътя);
2. терен с активни свлачищни процеси;
3. терен с активни срутищни процеси.
(2) При терен с непроявени свлачищни про-
цеси или затихнала свлачищна дейност (древ-
ни свлачища) са валидни всички принципни 
съображения за устойчивост на откосни поч- 
вени масиви и се прилагат изчислителните 
методи по чл. 180 за оценка на устойчивостта.
(3) При терен с активни свлачищни проце-
си изследването се провежда в съответствие с 
действащата нормативна уредба и е обвързано 
с проектиране на съответните геозащитни ме-
роприятия.
(4) При терен с активни срутищни процеси 
се провежда специфично изследване за движе-
нието и въздействието на падащите блокове 
и отломки скален материал с цел проектира-
не на адекватни защитни съоръжения и кон-
струкции.
Г л а в а  д в а д е с е т  и  п е т а
ДЕФОРМАЦИИ НА НАСИПИ
Чл. 189. (1) Оразмеряването на пътни наси-
пи за деформации се състои в извършване на 
проверки за експлоатационни гранични със-
тояния.
(2) Деформациите на насип включват де-
формациите на почвите в тялото на насипа 
и на почвите в естествената земна основа до 
дълбочината на активната зона На, дефинира-
на съгласно чл. 175.
(3) За свързани почви под нивото на почве-
ните води се изследва развитието на деформа-
циите във времето вследствие на филтрацион-
на консолидация.
(4) За свързани почви в тялото и естестве-
ната земна основа на насипа се отчитат и до-
пълнителните деформации вследствие пълзене 
на почвения скелет.
Чл. 190. (1) Деформациите на насип се оп-
ределят с помощта на изчислителни модели 
по МКЕ на системата насип/естествена земна 
основа – равнинни или пространствени, с из-
ползване на подходящи физични (конститутив-
ни) модели за материалите.
(2) При насипи с височина до 10,00 m и 
дълбочина на активната зона На до 10,00 m се 
допуска използването на едномерни изчисли-
телни модели според ал. 3 за определяне на 
слягането в конкретни вертикали, прекарани 
през тялото и естествената земна основа на 
насипа.
(3) Валидни са следните едномерни изчис-
лителни модели:
1. слягането на почвите в насипното тяло 
се изчислява по метод на послойно сумиране 
на базата на разпределението на вертикалните 
напрежения от подвижни товари и от собстве-
но тегло съгласно фигура 103;
2. слягането на естествената земна основа 
се изчислява по метод на послойно сумиране 
на базата на напреженията от теглото на на-
сипа, разпределено във вид на трапецовиден 
товар, съгласно фигура 104;
3. развитието на слягането на естествената 
земна основа във времето се изследва по тео-
рията на Terzaghi за едномерна филтрационна 
консолидация, за която необходимият обоб-
щен материален параметър за естествена зем-
на основа е коефициентът на консолидация Cv, 
определен от компресионна зависимост
(log(време)/слягане)
или 
 (
(време)/слягане),
където:
Т е време, а S – слягане;
4. слягането вследствие на пълзене се из-
числява за даден период от време чрез коефи-
циента на пълзене Cα, определен от компреси-