Държавен вестник, бр. 42, 2005 г., стр. 24

С Т Р .  24
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  42
Таблица 2.
БВП по райони за планиране в текущи  цени, 1997-2003 г. (млн.лв.), НСИ
Райони за планиране
1996 г.
1997 г.
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
Северозападен
109395
940633
1407787
1409
1783
1829
1916
1991
Северен централен
227415
2153405
2874669
3017
3515
3882
4223
4386
Североизточен
254077
2639248
3355099
3365
3943
4285
4498
4836
Югоизточен
150470
2047171
2448528
2492
2710
2539
2674
3129
Южен централен
405487
4230383
4927625
4996
5589
6186
6508
6976
Югозападен
614327
5421714
7407434
8511
9212
10989
12517
13093
Общо за страната
1761172
17432554
22421142
23790
26753
29709
32335
34410
Преобладаващата част от районите за планира-
не също отчитат нарастване на БВП. С най-висок
ръст на БВП за периода са Югозападният и Южни-
ят централен район. Югоизточният  район, който
през 90-те години беше един от най-динамично раз-
виващите се райони, през 2000 – 2002 г. отбелязва
по-ниски темпове на развитие, за разлика от 2003 г.,
когато той има най-висок темп на прираст на БВП.
Неравномерен е приносът на районите за пла-
ниране в БВП на страната. През 2003 г. 38% от
него се създава в Югозападния район и 20,3% в
Южния централен район. Северозападният район
остава на последно място с 5,8%. Останалите три
района участват с около 9 – 14% в създаването на
националния БВП (фиг. 5).
0%
20%
40%
60%
80%
100%
1996 г.
1997 г.
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
Северозападен
Северен централен 
Североизточен
Югоизточен
Юж ен централен 
Югозападен
Фиг. 5. Принос на районите за планиране в БВП
на страната,%, 1997-2003г., НСИ
60%
70%
80%
90%
100%
110%
120%
130%
140%
150%
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
години
% от РБ
Република България
Северозападен
Северен централен 
Североизточен
Югоизточен
Южен централен 
Югозападен
Фиг.6. Относителен дял на БВП на човек по ра-
йони за планиране, 1997 – 2003 (РБ=100 %), НСИ
Равнището на икономическо развитие, изме-
рено с показателя БВП на човек, показва значител-
ни различия между Югозападния район (6200 лв. –
2003 г.), който е с трайна тенденция на нарастване
на равнището на развитие, и останалите пет района,
в които не се отчитат съществени разлики (между
3600 и 4000 лв. БВП на човек). С най-нисък показа-
тел, трайно след 1999 г., се очертава Южният цен-
трален район (фиг. 6). В Северозападния и в част от
Югозападния район показателят е в силна зависи-
мост от състоянието на големите предприятия и миг-
рацията на населението. Например, ако в Североза-
падния район се изключи добавената стойност от
АЕЦ „Козлодуй“, БВП на човек от населението ще
бъде много нисък. С евентуалното закриване на част
от мощностите на АЕЦ „Козлодуй“ Северозападни-
ят район ще изостане драстично от останалите ра-
йони за планиране, ако не се вземат мерки за по-
вишаване на неговата икономическа активност.
Въпреки системния растеж на БВП в страната
българските райони са икономически най-слабите
региони спрямо ЕС3 . През 2002 г. стойността на БВП
на човек в най-силноразвития район на България –
Югозападния район, е съответно 36,3% от средното
за ЕС15 и 40% от ЕС 25. Останалите райони за пла-
ниране са със стойности между 23,7% (Северозапад-
ният район) и 21,7% (Южният централен) спрямо
средното за ЕС15, и съответно 26% и 24,3% – при
ЕС25. Сравнени с регионите на новоприсъединилите
се страни, тяхното равнище е между 57% и 65%, а със
слабо развитите от тях – между 62% и 71%.
Между самите райони в България обаче не съ-
ществуват фундаментални различия по отношение
на БВП на човек от населението: с изключение на
Югозападния район (40% от ЕС25) останалите пет
района са на ниво около 25% от средното за ЕС25.
Никоя друга страна не демонстрира такова сближа-
ване на ниво NUTS 2, което би било определено
предимство на регионалното развитие на страна-
та, при едно по-високо ниво на развитие.
1.2.2. Секторна структура
Структурата на създадената брутна добавена стой-
ност по райони за планиране през периода 1997 –
2003 г. се характеризира с разнопосочни тенден-
ции в участието на секторите, от което може да се
направи изводът, че икономическото прест-
руктуриране в тях продължава и те все още търсят
своята устойчива икономическа структура (фиг.7).
3 Ново партньорство за сближаване, конвергенция, кон-
курентност, сътрудничество, ЕК, 2004, с.11.