Държавен вестник, бр. 14, 2023 г., стр. 19

БРОЙ  14	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  19  
в България поставят младежта във фокуса 
на всяка публична политика. В този смисъл 
първият основен приоритет на младежката 
политика е проследяването на демографските 
характеристики на младежката група.
Статистическите данни показват неблаго-
приятна демографска тенденция – за послед-
ните 5 години по данни на НСИ младежите 
на възраст 15 – 29 г. в България са намалели 
със 140 081 лица, или с 12,5 %. Респективно 
това дава отражение и намалява, макар и 
с по-малко, техния дял в общата структура 
на населението от 15,8 % през 2016 г. на 
14,24 % през 2020 г.
Структурата по пол е устойчива, не се 
наблюдават диспропорции, запазва се ха-
рактерното за този възрастов диапазон раз-
пределение по пол с лек превес на мъжете 
(51,2 % през 2020 г.).
Запазва се и делът на младежите в селата 
като цяло – между 25 – 26 %, като се забе-
лязва интересна динамика по възрастови 
подгрупи – 15 – 19-годишните младежи на 
село са се увеличили с малко, за разлика 
от останалите две подвъзрастови групи 
(20 – 24-годишните и 25 – 29-годишните), 
които са намалели с повече от 10 %.
Населеното място е основният фактор на 
диференциация за условията и качеството 
на живот на младите хора, включително 
достъпът до качествено образование, нефор-
малното обучение, а особен акцент младите 
хора слагат върху разнообразяването на еже-
дневието си. В столицата например над 75 % 
смятат, че могат пълноценно да се разно­
образяват, докато 37 % от тези, които живеят 
в селата, са на същото мнение. Това, от своя 
страна, води до по-малкия дял на интере-
суващите се от наука и изкуство в малките 
населени места в сравнение с живеещите в 
столицата и областните центрове. Младежите 
в селата вземат книги от библиотеката и 
читалището по-често от връстниците си от 
големите градове и столицата, 13 % свалят 
от интернет безплатно електронни книги, 
само 5 % ходят на кино/театър. Данните 
показват също, че с увеличаване на дохо-
дите се увеличава делът на младите хора, 
които посочват, че могат да разнообразяват 
ежедневието си в населеното място, в което 
живеят. Необходими са активни мерки и 
действия за преодоляване на регионалните 
дисбаланси във всяка една от областите на 
политиките за младежта – заетост, образова-
ние, здравеопазване, здравословен начин на 
живот, достъп до информация и качествени 
услуги, възможности за творчески изяви, 
култура и др.
Статистическата прогноза на НСИ за 
следващия десетгодишен период очертава 
относително оптимистичен сценарий на 
стабилизиране на популацията около нивата 
на 2020 г.
Разпределение по подвъзрастови групи и пол, брой
 
2016 г.
2020 г.
 
15 – 19
20 – 24
25 – 29
общо
15 – 19
20 – 24
25 – 29
общо
Мъже
159 294
180 552
239 641
579 487
161 910
157 465
187 174
506 549
Жени
150 302
169 454
225 882
545 638
152 328
148 956
177 211
478 495
Общо 
1 125 125
985 044
Разпределение по населено място, брой
 
2016 г.
2020 г.
 
15 – 19
20 – 24
25 – 29
общо
15 – 19
20 – 24
25 – 29
общо
Градове
226 530
261 326
362 133
849 989
229 007
228 909
273 759
731 675
Села
83 066
88 680
103 390
275 136
85 231
77 512
90 626
253 369
Прогноза за брой млади хора 2020 – 2030 г. (НСИ, хипотеза за конвергентност)21
Възраст
2025 г.
2030 г.
15 – 19 год.
347 484
336 145
20 – 24 год.
315 447
351 685
25 – 29 год. 
309 363
315 718
Общо 
972294
1003548
Делът на NEETs (млади хора, които не учат, не работят и не се обучават) остава висок в 
сравнение със средните стойности за държавите от ЕС. През 2020 г. по данни на НСИ делът 
21 НСИ