Държавен вестник, бр. 99, 2016 г., стр. 36

СТР.  36	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  99
дежурния медицински лаборант по опис и сре-
щу подпис в специален журнал на съответната 
структура, включващ име на пациента и брой 
материали.
3.3.2.1.5.10. При непълна регистрация на опи-
саните в биопсичния/цитологичния фиш данни 
за пациента или несъответствие с предоставените 
материали те се връщат обратно на лекаря от 
изпращащото звено със съпроводително писмо, 
указващо пропуските.
3.3.2.1.6. Изисквания за фиксация и транспор-
тиране на биопсичните материали:
3.3.2.1.6.1. Материалите от ексцизионни, ин-
цизионни или частични оперативни резекции 
при изискване на интраоперативна патоморфо-
логична диагностика (гефрир) се транспортират 
непосредствено след вземането им в сух съд, 
обозначен с името на пациента и с маркировка в 
придружаващия биопсичен фиш „гефрир“. Отбе-
лязва се час на вземане и всичките необходими 
предварителни данни.
3.3.2.1.6.2. Биопсичните материали от лимфни 
възли, при клинични данни за лимфопролифе-
ративен процес, се предоставят в структурата по 
клинична патология незабавно след вземането 
им в сух съд, обозначен с името на пациента. 
Отбелязва се и час на вземане на материала.
3.3.2.1.6.3. Материалите за рутинно хисто-
логично изследване се поставят задължително 
в специализирани биопсични контейнери и се 
фиксират с 10 % неутрален формалинов разтвор 
в минимално съотношение – обем на биопсичния 
материал към фиксиращ разтвор 1:5. Задължител-
но се отбелязва времето на престой на материала 
до фиксирането му (студено исхемично време). 
3.3.2.1.6.4. Хирургичните материали от кухи 
органи се фиксират в 10 % неутрален формалинов 
разтвор, спазвайки съвременните изисквания за 
макроскопска обработка на съответните органи.
3.3.2.1.6.5. Материалите от бъбречни и мускул-
ни биопсии се изпращат съгласно международни 
специализирани ръководства по хирургична 
патология.
3.3.2.1.6.6. Всеки биопсичен контейнер за-
дължително е обозначен с името на пациента.
3.3.2.1.6.7. При налични повече на брой биоп-
сични/цитологични материали от един пациент 
се има предвид т. 3.3.2.1.5.6. 
3.3.2.1.6.8. При пациенти с инфекциозни забо-
лявания биопсичен/хирургичен или цитологичен 
материал се поставя в специален контейнер, 
обозначен с надпис „Биологично опасен“.
3.3.2.1.6.9. Задължително е вписването на 
имената на пациента върху придружаващия фиш 
и контейнерите с биопсичния/цитологичния 
материал да съвпадат.
3.3.2.1.6.10. Броят на описаните в придру-
жаващия фиш биопсични материали трябва да 
съответства на изпратените в патологоанато-
мичното звено.
3.3.2.1.6.11. При установено несъответствие на 
данни по т. 3.3.2.1.6.9 се регистрира и своевремен-
но се уведомяват дежурният патолог и лекарят, 
поискал патоморфологичното изследване. 
3.3.2.2. Преданалитични процедури – изисква-
ния за фиксация и транспортиране на материали 
за цитологично изследване:
3.3.2.2.1. Всички материали за цитопатоло-
гично изследване, които са в течен вид, трябва 
веднага да бъдат предоставени за обработка в 
структурата по клинична патология (в рамките 
на 15 – 30 мин.).
3.3.2.2.2. За да бъде съхранен клетъчният 
състав, течността се поставя в хепаринизиран 
съд или към нея се добавя 1 мл натриев цитрат 
преди изпращането му в структурата по кли-
нична патология.
3.3.2.3. Специфични изисквания за предана-
литичната обработка на биопсиите:
3.3.2.3.1. Всеки изследван пациент независимо 
от броя на биопсичните материали получава ин-
дивидуален регистрационен номер в архивните 
документи на патологоанатомичните структури. 
Всеки материал за хистологично изследване, 
изпратен в отделен контейнер, получава отделен 
допълнителен номер, който се отбелязва в ори-
гиналния фиш за искане на хистопатологично 
изследване.
3.3.2.3.2. Биопсичните материали за целите на 
хистологично изследване се оценяват от лекар 
с придобита специалност по обща и клинична 
патология. По преценка и при възможност може 
да се извърши фотодокументиране.
3.3.2.3.3. Преданалитичната оценка на биоп-
сичните материали и избор на тъканните части, 
подлежащи на патоморфологична лабораторна 
обработка и диагностика, се извършва от дежур-
ния патолог със съдействието на медицинския 
лаборант в деня на постъпването на биопсията.
3.3.2.3.4. Преди макроскопската обработка на 
биопсичния материал дежурният лекар проверява 
отново неговата идентификация и коректността 
на клиничната част на приложеното „Искане за 
хистопатологично изследване“. 
3.3.2.3.5. Отбелязват се датата и часът на 
обработката на материала, имената на лекаря 
и на медицинския лаборант.
3.3.2.3.6. Извършва се подробно макроскопско 
описание на материала:
3.3.2.3.6.1. форма, размер в милиметри и 
консистенция;
3.3.2.3.6.2. тегло на изпратения орган или част 
от него (препоръчително); 
3.3.2.3.6.3. патологичните промени с всичките 
им макроскопски характеристики с акцент върху 
границата със здрава тъкан. 
3.3.2.3.7. Задължително изследване и макро-
скопско описание на предварително ориентирани 
и обозначени от хирурга и туш-маркирани от 
патолога резекционни линии при клинично или 
морфологично подозиран неопластичен процес.
3.3.2.3.8. Дребнофрагментираните материали, 
включително и тези от кюртажи, трансурет-
рална резекция и tru-cut биопсии подлежат на 
специфична лабораторна обработка. Изследва 
се представителна част и/или целият материал, 
разпределен равномерно в биопсични касети, 
съгласно международни специализирани ръко-
водства по хирургична патология. 
3.3.2.3.9. Биопсичните тъканни материали, 
подлежащи на хистологично изследване, не 
трябва да превишават дебелина 3 мм и размер 
2 x 1 см при налични само стандартни касети в