Държавен вестник, бр. 50, 2000 г., стр. 53

Б Р О Й  50
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  53
1. на антрацитните, полуантрацитните и пост-
ните въглища—по-ниска от хигроскопичната;
2. на черните и кафявите въглища, чиято
хигроскопична влажност е равна или превиша-
ва 40 на сто от работната влажност—не по-нис-
ка от 50 на сто от хигроскопичната;
3. на кафявите въглища, чиято хигроскопич-
на влажност е по-малка от 40 на сто от работна-
та влажност—не по-ниска от хигроскопичната.
Чл. 742. Влажността на праха за всяка уред-
ба се определя с оглед осигуряване на непре-
къснато изтичане на праха.
Чл. 743. Едрината и влажността на въглищ-
ния прах се контролират чрез вземане на проби
от праха от всяка работеща прахоприготвяща
уредба най-малко 1 път на денонощие (за ан-
трацит и полуантрацит—1 път на смяна).
Чл. 744. (1) В уредби с непосредствено вдух-
ване на праха качеството на праховъздушната
смес се регулира чрез количеството на сушил-
ния агент, преминаващ през мелницата, и чрез
положението на регулиращите органи към сепа-
ратора за прах и се контролира чрез температу-
рата на праховъздушната смес след мелницата.
(2) Температурата на сушилния агент на
изхода от мелницата не трябва да превишава:
1. при уредби с бункер за прах и сушене с
въздух:
а) за постни въглища—130°С;
б) за черни и кафяви въглища—70°С;
в) за антрацити и полуантрацити—темпера-
турата не се ограничава;
2. при уредби с бункер за прах и сушене със
смес от въздух и димни газове—за кафяви и
черни каменни въглища—80°С;
3. при уредби с непосредствено вдухване на
прах и сушене с въздух:
а) за черни въглища—130°С;
б) за кафяви въглища—100°С;
4. при уредби с непосредствено вдухване на
прах и сушене със смес от димни газове и въздух:
а) за черни въглища—170°С;
б) за кафяви въглища—140°С.
Чл. 745. При подаване в пещта на прах с го-
рещ въздух температурата на въздуха не се ог-
раничава освен за черни въглища със съдържа-
ние на летливи вещества 15 на сто и повече, при
които температурата на праховъздушната смес
пред горелката не трябва да превишава 160°С.
Чл. 746. Всички прахопроводи и елементи
на прахоприготвящите уредби, включително
люковете за оглед и почистване, трябва да бъ-
дат плътни.
Чл. 747. Просмукването на въздух в прахо-
приготвящата уредба (в проценти от количест-
вото на сушилния агент) не трябва да превиша-
ва стойностите, определени от производителя.
Чл. 748. (1) За поддържане на оптимален
режим топковите мелници периодично се доза-
реждат с топки. В съответствие с местна инст-
рукция в мелниците се добавят термично обра-
ботени топки с твърдост по Бринел над 400
единици и с диаметри 25, 30 и 40 mm.
(2) Заменянето, добавянето, претеглянето и
пресортирането на топките се извършват в съ-
ответствие с местна инструкция. При пресор-
тирането топките с диаметър под 15 mm се от-
страняват.
Чл. 749. При сушене с пара трябва да се оси-
гурява оптимален режим на работа на прахо-
приготвящите уредби, поддържане на необхо-
димите параметри на парата, липса на засяда-
ния на гориво в тръбите.
Чл. 750. След предварително очистване кон-
дензатът от парата трябва да се връща в захран-
ващата система.
Чл. 751. За да не се допусне слепване на пра-
ха в бункера, прахът трябва периодично да се
изразходва до минимално допустимото ниво.
Периодичността на изразходването се опреде-
ля с местна инструкция.
Чл. 752. В зависимост от марката на гориво-
то и склонността на праха към слепване трябва
да се определя допустимата продължителност
на съхраняване на праха в бункера. Преди спи-
ране на котела и на прахоприготвящата уредба
за продължително време трябва да се изразход-
ва всичкият прах от бункера. При основен ре-
монт на котела трябва да се извършат пълно
почистване, оглед и ремонт на бункерите.
Чл. 753. Забранява се изхвърлянето на сме-
сен с прах въздух в горивната камера на нерабо-
тещ котел.
Чл. 754. След спиране на котела бункерите
се изпразват, като въглищният прах се отвежда
по тръбопровод в канала на хидравличното сгу-
роизвозване.
Чл. 755. Преди да бъдат спрени, шнековите
и другите устройства за транспортиране на прах
трябва да бъдат освободени, като намиращият
се в тях прах се изпрати в бункерите.
Чл. 756. (1) Износващите се детайли на пра-
хоприготвящата уредба (биещи шини, държачи
на биещите шини, брони, работни колела, валци,
дискове, уплътнители и др.) се преглеждат по
график и при нужда се подменят или ремонтират.
(2) Защитните детайли върху бързоизносва-
щите се участъци (колена на прахопроводи,
отвори на сепаратори и др.) трябва да се под-
държат в изправност.
Чл. 757. В помещенията на прахопригот-
вящите уредби и съоръжения се разрешават
заваръчни работи само на тежки и обемисти
техни детайли и при условие че съоръжения-
та са изключени от работа и почистени от въг-
лищен прах.
Чл. 758. Основен ремонт на прахоприготвя-
щите уредби и съоръжения се извършва като
правило едновременно с основния ремонт на
котлите, а текущ ремонт—при необходимост.
Г л а в а  т р е т а
КОТЕЛНИ УРЕДБИ
Чл. 759. При техническата експлоатация на
котлоагрегатите трябва да се осигуряват:
1. сигурно действие на всички основни и
спомагателни съоръжения;
2. номинални паропроизводителност и па-
раметри на парата;
3. икономичен и безшлаков режим на работа.
Чл. 760. (1) След завършване на монтажа на
нововъвежданите в експлоатация котлоагрега-
ти с налягане 10 МРа и по-голямо заедно с ос-
новните тръбопроводи и другите елементи на
питателния тракт се подлагат на водно-химич-