Държавен вестник, бр. 13, 2012 г., стр. 82

СТР.  82	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  13
Чл. 61. Снаждането на армировката в 
участъците на съединенията на елементите 
(колона-греда, колона-колона, греда-греда) и 
в местата, където е възможно образуването 
на пластични зони, следва да се ограничава.
Чл. 62. При конструиране на колоните 
съгласно табл. 7.1 от приложение № 7 се 
допуска снаждане на надлъжната армировка 
в крайните сечения на колоните. В този слу-
чай разстоянието на стремената в участъка 
на снаждане на надлъжната армировка се 
приема не повече от шест пъти диаметъра 
на надлъжната армировка.
Чл. 63. В сглобяеми греди и плочи не се 
допуска снаждане посредством застъпване на 
надлъжната опънна армировка на разстояние, 
по-малко от два пъти дебелината на елемента 
от мястото на съединенията. В този случай 
по цялата дължина на застъпването се пред-
виждат стремена.
Чл. 64. При нецентрично стъпване на гре-
дите върху колоните ексцентрицитетът между 
геометричните центрове на двете сечения 
се приема не по-голям от 1/4 от размера 
на колоната откъм страната на стъпване на 
гредата (фиг. 2).
Чл. 65. Максималната широчина на гре-
дите, които стъпват върху стоманобетонни 
колони (фиг. 3), се определя по условието 
bc
h
b
b
c
c
2
2 ≤
+
≤
.
Чл. 66. (1) За двустранни и едностранни 
плочогредови сечения с плоча в натисковата 
зона, стъпващи върху стоманобетонни колони, 
се приема, че армировката в плочата работи 
съвместно с гредата (фиг. 4):
1. при вътрешни колони и при наличието 
на напречни греди – 4 пъти дебелината на 
плочата, мерено от ръба на колоната за всяка 
страна (фиг. 4а);
2. при вътрешни колони, когато липсват 
напречни греди – 2,5 пъти дебелината на 
плочата, мерено от ръба на колоната за всяка 
страна (фиг. 4б);
3. при външни колони и при наличието 
на напречни греди – 2 пъти дебелината на 
плочата, мерено от ръба на колоната за всяка 
страна (фиг. 4в);
4. при външни колони, когато липсват на-
пречни греди – армировката, разположена в 
участъка на широчината на колоната (фиг. 4г).
(2) В случаите по ал. 1 най-малко 75 на 
сто от армировката минават през колоната 
или се анкерират в нея.
Раздел IV
Скелетни сглобяеми и монолитни сгради
Чл. 67. Хоризонталните сили в скелетните 
сглобяеми и монолитни сгради може да се 
поемат, както следва: от скелета; от скелета, 
запълнен със зидария; от скелета, укрепен с 
диагонални или вертикални връзки; от шай-
би или корави ядра или като комбинация от 
тези елементи.
Чл. 68. (1) Възлите на стоманобетонния 
скелет се конструират при спазване на изис-
кванията по чл. 59.
(2) При сглобяемите конструкции се отчита 
влиянието на съединенията върху капацитета 
на конструкцията за дисипиране на енергия, 
както и възможността за деградация на реа-
гиране (понижаване на носещата способност 
и коравината) при циклични деформации след 
пластифициране. За отчитане на тези ефекти 
се използват указанията, дадени в т. 5.11 от 
БДС ЕN 1998-1.
Чл. 69. За ограждащи стени на стомано-
бетонния скелет се използват леки стени от 
ефективни материали. За ограждащи стени 
се допуска използването на зидарии съгласно 
чл. 83.
Чл. 70. Допуска се използването на само-
носещи стени в следните случаи:
1. при разстояние между колоните, обрамч-
ващи стените, не по-голямо от 7,20 m;
2. при височина на сградите, мерено от 
терена, изпълнявани в сеизмични райони със 
сеизмичен коефициент:
а) 0,05 ≤ Кс < 0,15 – до 20 m;
б) 0,15 ≤ Кс ≤ 0,27 – до 18 m;
в) Кс > 0,27 – до 12 m.
Чл. 71. (1) При скелетни сгради зидарията 
на самоносещите стени се свързва със скелета 
на сградата посредством еластични връзки.
(2) Между самоносещите стени и колони-
те на скелета се предвижда фуга (междина) 
не по-малка от 20 mm, която се запълва с 
нискоякостни материали (като клас на якост 
на натиск на вароциментов разтвор М 1 N/
mm2 и др.).
(3) По цялата дължина на самоносещите 
стени на нивата на етажните конструкции се 
предвиждат земетръсни пояси, свързани със 
скелета на сградата.
Чл. 72. (1) Стълбищните и асансьорните 
клетки на скелетните сгради се конструират 
като вградени конструкции, разрязани на 
отделни етажни нива и неоказващи влияние 
върху коравината на скелета, или като корави 
ядра, свързани с конструкцията, продължа-
ващи непрекъснато по височина на сградата 
и поемащи сеизмични сили.
(2) За скелетни сгради с височина до пет 
надземни етажа включително в сеизмични 
райони с 0,10 Кс ≤ 0,27 се допуска стълбищ-
ните и асансьорните клетки в очертанието на 
сградата да се изпълняват като самостоятелни 
конструкции, отделени от скелета є.
Чл. 73. Конструктивните схеми се избират 
така, че развитието на пластичните зони да 
става най-напред в хоризонталните елемен-
ти на скелета (ригели, щурцове, свързващи 
греди и др.).