Държавен вестник, бр. 22, 2025 г., стр. 31

БРОЙ  22	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  31   
молбата – допълнение, от 11.12.2024 г. и в 
представените две становища от 26.02.2025 г. 
вносителят излага доводи за „установени раз­
минавания от протоколи на хартия и флашки 
от машинния вот“, както и за „разлики между 
намерените отрязъци от машините и реално 
отчетените в съответните протоколи“. 
Вносителят на искането по к.д. № 35/2024 г. 
сочи, че разминаването между отразеното 
във флашпаметта на специализираните ус­
тройства за машинно гласуване и отразеното 
в протокола на секционната избирателна 
комисия следва да е удостоверено с конста­
тивен протокол. Поради това разминавания, 
които не са удостоверени с констативен про­
токол, „следва да се третират като индиция 
за неправилно установяване на резултатите 
от гласуване с бюлетини от машина“, което 
е основание за повторно преброяване на 
гласовете в конкретно посочени избирател­
ни секции.
Вносителят на искането по к.д. № 36/2024 г. 
твърди единствено „многобройни проблеми 
с машинното гласуване и непредоставяне на 
заместваща хартиена бюлетина на гласопо­
давателя“, като се позовава на сигнал на 
сдружение „БОЕЦ – България обединена с 
една цел“ до Централната избирателна ко­
мисия от 27.10.2024 г. относно качеството на 
хартията за отпечатване на бюлетината от 
машинно гласуване и на публикация в медия.
Гласуването с „бюлетина за машинно 
гласуване“ е въведено с приемането на 
Изборния кодекс (ДВ, бр. 19 от 2014 г.). С 
разпоредбата на чл. 206 ИК, редакция към 
приемането на закона, законодателят предос­
тави на избирателя право по свой избор да 
гласува с хартиена бюлетина или с бюлетина 
за машинно гласуване. Конституционният 
съд е имал възможност да се произнесе по 
съответствието с Конституцията на различни 
аспекти на този способ за упражняване на 
активното избирателно право на гражданите 
(Решение № 9 от 2021 г. по к.д. № 9/2021 г.; 
Решение № 9 от 2023 г. по к.д. № 4/2023 г.).
Отношение към предмета на настоящото 
дело – оспорване на законността на произ­
ведените на 27.10.2024 г. избори – има не 
въпросът дали този способ за упражняване 
от гражданите на активното им избирател­
но право съответства на Конституцията, а 
упраж­няването на правото на глас на из­
бирателя и начинът на отчитане на вота на 
избирателя тогава, когато техническото ус­
тройство за машинно гласуване не осъществи 
установеното в чл. 268, ал. 4 ИК отпечатване 
на бюлетина, върху която е изписан отра­
зеният вот, т.е. вотът, който избирателят 
надлежно е дал за съответната кандидатска 
листа или „не подкрепям никого“ чрез бюле­
тина за машинно гласуване – чл. 212, ал. 3 
ИК. В случая не става въпрос за хипотезата 
на чл. 269 ИК – когато „поради възникнали 
непредвидени обстоятелства машинното 
гласуване се окаже невъзможно“ и поради 
това гласуването с техническо устройство за 
машинно гласуване в съответната избирател­
на секция се прекратява, – а единствено за 
упражняване на правото на глас при неиз­
пълнение на изискванията на чл. 268, ал. 4 
ИК – техническото устройство за машинно 
гласуване да е отпечатало бюлетина, върху 
която е отпечатан вотът на избирателя.
Хронологията на измененията на разпо­
редбите на Изборния кодекс, относими към 
упражняването на активното избирателно 
право на гражданите чрез техническо устрой­
ство за машинно гласуване, показва липса 
на последователна законодателна концепция, 
което поражда непоследователност в техноло­
гичните решения и в резултат на това създава 
недоверие в този способ за упражняване на 
конституционното право на глас, обективно 
се възпрепятства свободното упражняване 
на активното избирателно право на граж­
даните и се създава среда на несигурност за 
реализиране на избирателното право. При 
честите парламентарни избори в рамките 
на последните три и половина години – от 
изборите на 4.04.2021 г. за 45-ото Народно 
събрание до оспорените избори на 27.10.2024 г. 
за 51-вото Народно събрание – парламентът 
промени два пъти разпоредбите, уреждащи 
гласуването чрез техническо устройство за 
машинно гласуване, което не съответства 
на приетите от страната ни международни 
стандарти, които изискват промените в 
изборното законодателство да се правят не 
по-малко от една година преди изборите. 
Независимо от законодателната актив­
ност във връзка с нормативната уредба на 
гласуването чрез техническо устройство за 
машинно гласуване, независимо от произве­
дените два избора за народни представители 
при действащата нормативна уредба в частта 
относно гласуването чрез техническо устрой­
ство за машинно гласуване и независимо 
от установеното в практиката, че невинаги 
това устройство отпечатва бюлетина, върху 
която е изписан вотът на избирателя, за­
конодателят не създаде ред, по който при 
неотпечатване на бюлетина, върху която е 
изписан вотът на избирателя, секционната 
избирателна комисия следва да действа, и то 
по начин, който да гарантира упражняването 
на активното избирателно право на граж­
даните в съответствие с конституционните 
изисквания, в т.ч. и да осигури правилно 
отчитане на техния вот.