Държавен вестник, бр. 43, 2013 г., стр. 58

СТР.  58	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  43
4.4.3.2. Почистване (същинско почистване):
Ефективната стерилизация (достатъчно ниво 
на гарантирана стерилност) е възможна само 
при чисти медицински изделия. Поради това 
почистването има особено значение в цялостния 
процес на обработка на медицинските изделия.
Почистването, дезинфекцията, изплакването 
и сушенето могат да се извършват машинно 
(автоматизирано) или мануално (ръчно). Ма-
шинният процес има редица предимства пред 
ръчния, а именно – поддава се по-добре на стан-
дартизиране и валидиране и намалява риска за 
лицата, извършващи обработката. При ръчното 
почистване и дезинфекциране се спазват мерките 
за лична безопасност (предпазно облекло, пред-
пазни очила, подходящи ръкавици, подходящо 
овъздушаване и вентилация на помещенията). 
Дезинфекцията се осъществява само с нефик-
сиращи и с доказана ефикасност дезинфектанти 
при спазване указанията (за концентрация и 
експозиция) на производителите. 
При почистването се спазват следните прин-
ципи:
4.4.3.2.1. Достъпност на всички повърхности:
Всички външни и вътрешни повърхности на 
медицинските изделия да са достъпни за контакт 
с почистващите и дезинфекциращите средства. 
Отварят се вентилите и крановете, както и 
всички инструменти с шарнири, като ножици, 
щипки, клеми и др. Комплексните инструменти 
се разглобяват при възможност.
4.4.3.2.2. Ограничаване на риска от белтъчна 
фиксация и отлагания:
Методът и средствата за почистване се подбират 
по начин, при който се минимизира рискът от 
остатъчни отлагания (кръв, секрети, тъкани), както 
и тяхното фиксиране. Фиксацията на органични 
материи е предпоставка за кръстосано контами-
ниране и потенциално компрометира следващите 
стъпки на дезинфекция и стерилизация.
4.4.3.2.3. Предпочитание към алкални почист-
ващи средства:
Алкалните почистващи средства (напр. затоп-
лен разтвор на NaOH) притежават добра ефи-
касност по отношение отделянето на протеини 
и масти от повърхността на инструментите, а 
също и известно антимикробно действие. 
Алкалните разтвори са агресивни спрямо 
много от материалите. Поради това следва да се 
предпочитат за употреба медицински изделия, 
които съгласно указанията на производителя се 
поддават на алкално почистване.
4.4.3.2.4. Приложение на ултразвук:
Ултразвукът увеличава ефикасността на по-
чистване при определени условия. В тези случаи 
се използва почистващо средство, което е актив-
но в условията на третиране с ултразвук, като 
според указанията на производителя времето за 
експозиция се съгласува с времето на облъчване. 
Почистващото вещество не трябва да способства 
повторната адхезия на веднъж отделените чрез 
кавитацията органични материи. Ограниченията 
при използването на ултразвук се отнасят ос-
новно за меки и съдържащи въздух изделия или 
когато са налице масивни слепвания на изделия 
или части от тях, защото ултразвукът се предава 
добре само в твърда и невискозна течна среда. 
Зареждането на ултразвуковата вана трябва да 
става по начин, който позволява избягване об-
разуването на „сянка“, т.е. всички повърхности 
да са покрити с течност. Ултразвукът може да 
доведе до повишаване на температурата и съот-
ветно негативно въздействие върху медицинското 
изделие, поради което се предпочитат уреди с 
вградена система за температурен контрол. С 
оглед на безопасността за работещите се пред-
почитат уреди (ултразвукови вани) с капак.
4.4.3.2.5. Рутинна подръжка на уредите и 
работните среди:
С оглед на намаляване риска от кръстосана 
контаминация и токсични остатъци от почист-
ващи средства работният разтвор се сменя при 
видимо замърсяване най-малко веднъж днев-
но. С цел избягване образуването на биофилм 
работните вани се почистват механично и се 
дезинфекцират ежедневно.
4.4.3.3. Дезинфекция:
Методите за дезинфекция на медицинските 
изделия в лечебните заведения трябва да имат 
доказан бактерициден, фунгициден и вирусоци-
ден ефект. При контакт на кожа и лигавици с 
почистено и дезинфекцирано медицинско изделие 
рискът от възникване на инфекция трябва да 
бъде изключен. 
При дезинфекцията на медицинските изделия 
се спазват следните принципи: 
4.4.3.3.1. Предпочитание на термичната де-
зинфекция в миялно-дезинфекционни машини 
(МДМ)
Термичната дезинфекция в МДМ се предпо-
чита пред химичните и пред термо-химичните 
методи поради по-високата си надеждност в 
практически условия.
4.4.3.3.2. Ограничаване на риска от белтъчна 
фиксация и отлагания:
Както при почистването, така и при дезин-
фекцията е необходимо да се избягва рискът от 
фиксиране на органични материи (кръв, секрети, 
тъкани) върху повърхностите на медицинските 
изделия, за да не се компрометира ефектът от 
предшестващите и от последващите етапи на 
обработката (напр. стерилизация). Ако в обра-
ботката на дадено медицинско изделие се пред-
вижда и стерилизация, се избягва приложението 
на алкохоли и алдехиди за дезинфекция.
4.4.3.3.3. Химична/термо-химична дезинфек-
ция в МДМ:
За химична/термо-химична дезинфекция в 
МДМ се използват само дезинфектанти, които 
са препоръчани от производителя на базата на 
изпитания в условията на машинен процес. Не 
всички дезинфектанти, предвидени за мануална 
дезинфекция на медицински изделия, са доста-
тъчно ефективни при дезинфекция в МДМ.
4.4.3.3.4. Спазване указанията на произво-
дителите:
При дезинфекцията от особена важност е спаз-
ването на указанията на производителя на при-
лагания дезинфектант относно концентрацията 
и времето за експозиция. Времето за експозиция 
следва също да се отчита при организиране на 
цялостния технологичен цикъл в ЦССМ.