Държавен вестник, бр. 38, 2009 г., стр. 6

С Т Р .  6
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  38
Едновременно с това МС съгласно чл. 87,
ал. 2 от Конституцията има изключителното
правомощие да внася законопроекта за държав-
ния бюджет в НС.
За разлика от всички други закони ЗДБ има
едногодишно действие—срочно и еднократно.
Спецификата на предметното съдържание
на този закон—бюджета, със своя повтарящ
се, но винаги различен по своята конкретност
предмет, както и бюджетните отношения с ха-
рактера си на основни обществени отноше-
ния, неподдаващи се на трайна, но изискващи
периодично своята едногодишна с оглед на
действието си във времето уредба, са наложи-
ли не само особено вътрешно структуриране,
но и различна техника при оформяне на раз-
личните по правната си природа разпоредби,
които той съдържа. Те варират от същински
правни норми до разпоредби, с които се ут-
върждават цифрови изражения на приходи и
разходи, които чрез включването си в закона
се превръщат в показатели, чието изпълне-
ние се възлага на МС. В тези показатели и
съотношението между тях до голяма степен
се изразява цялостната философия на съот-
ветния годишен държавен бюджет. Министер-
ският съвет е длъжен да ги изпълни, без за-
дължението при това изпълнение да ги спази
в абсолютните им размери.
В структурата на ЗДБ, и то в приходно-раз-
ходната є част, има разпоредби с особена нор-
мативна натовареност в рамките на съответ-
на година. Те са законно основание на актив-
ността на МС в пределите на изпълнителната
му дейност, но едновременно с това са грани-
чещи с първичната нормотворческа дейност,
присъща само на парламента. Такива разпо-
редби трябва да бъдат добре лимитирани от
законодателя, за да могат да гарантира ефек-
тивност на дейността на МС по изпълнението
на бюджета, без да променят самото основа-
ние на тази активност—ЗДБ с неговите пока-
затели. Чрез годишния ЗДБ, с оглед на пред-
назначението му, НС отчита обективните
предопределящи го фактори и съгласно свои-
те конституционни правомощия го приема, от-
разявайки в него и спецификата на съответ-
ната година като финансова и икономическа
ситуация. Годишният ЗДБ с тази своя особе-
ност да отразява и спецификата на конкрет-
ната година позволява нетипични за други
годишни бюджети разпоредби, в които може
да се определят условия за възможна и допус-
тима допълнителна активност на  МС по из-
пълнението на съответния бюджет.
Принципният въпрос тук е дали оспорената
разпоредба на чл. 18, ал. 2, т. 1, която има та-
къв характер, е свързана с последици, над-
хвърлящи конституционно установените и до-
пустими граници на компетентността на тези
два органа—НС и МС.
Конституционно недопустимо е чрез ЗДБ да
се моделират взаимоотношенията между тези
два органа, участващи в процеса на подготовка-
та, приемането и изпълнението му по начин,
различен от конституционно установените им
правомощия.
С цялата своя специфика, в духа на Консти-
туцията, всеки ЗДБ е непосредствено законово
основание на активността на МС по изпълне-
нието на бюджета за конкретната година и из-
мерител на това изпълнение, макар не в абсо-
лютни стойности на цифровите показатели при
отчета на съответното изпълнение.
Чрез годишния ЗДБ, както при съставянето,
приемането, така и при изпълнението му, се
отчита конкретното финансово икономическо
състояние в държавата за дадена година, като
се осигурява правна сигурност и предсказуемост
в действията по изпълнение на държавния бю-
джет и се гарантира ред и стабилност в публич-
ните финанси. Най-сетне чрез този закон кон-
ституционното право навлиза в сферата на фи-
нансовото право с изискването за конституци-
оносъобразност.
Във връзка със спецификата на ЗДБ възник-
ва въпросът, дали и доколко законовата форма
може да привнесе автоматично  нормативност
в съдържанието. Според КС тази форма прави
изпълнението на държавния бюджет задължи-
телно, но не може да привнесе нормативност в
съдържанието на държавния бюджет. Едно-
временно с това тя отваря възможност за раз-
поредби с нормативна натовареност или за “нор-
мативни примеси” в неговото съдържание.
Наблюдаваната в последно време световна
тенденция на повишена активност на правител-
ството по бюджетната проблематика за сметка
на парламента дори  предизвика характеризи-
рането на съответен бюджет като екзекутивен
или легислативен в зависимост от степента на
влияние на съответния орган върху него. За
Конституционния съд единственият критерий
в търсенето на отговор за характера и специфи-
ката на ЗДБ за 2009 г. е Конституцията в ней-
ния съвременен прочит. Тя не познава  делеги-
рането на законодателни правомощия от НС на
МС и следователно не може да допусне такива
и по отношение на специфичния предмет на ЗДБ.
Едновременно с това тя възлага ръководството
по изпълнението на държавния бюджет на МС,
с което определя широтата на неговата консти-
туционно допустима активност в тази изпълни-
телна сфера, в рамките и на конкретното юри-
дическо основание на тази активност—съответ-
ния ЗДБ. В този смисъл не е логично да се очак-
ва, че е конституционно допустимо ЗДБ да пред-
вижда възможност МС сам и по своя преценка
да изменя този закон по начин, променящ ли-
митираното със закона юридическо основание
на своята изпълнителна дейност в сферата на
публичните финанси.