Държавен вестник, бр. 96, 2012 г., стр. 206

СТР.  206	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  96
Осигуряването на здравословна жизнена среда 
е едно от основните направления на дейностите по 
Закона за здравето, свързани с опазване на здраве­
то на гражданите, включително и чрез поддържане 
на национална система за анализ, оценка и контрол 
на различните видове замърсители на факторите на 
жизнена среда. В това направление са ангажирани 
комплекс от здравни изисквания към обектите с 
обществено предназначение, продуктите, стоките 
и дейностите със значение за здравето на човека, 
както и цялата система на органите на държавния 
здравен контрол с пълния инструментариум от ме­
ханизми, правомощия и средства, с които те раз­
полагат по Закона за здравето. В частта на закона 
относно правния режим на курортите и курортната 
дейност също е засегната темата „води“ в насоката 
за минералните води като курортен ресурс и обект 
на опазване, включително чрез съвместно издава­
не на подзаконови нормативни актове от минист­
рите на здравеопазването и на околната среда и 
водите. В допълнителните разпоредби като обекти 
с обществено предназначение са определени водо­
източниците и минералните водоизточници, водо­
снабдителните обекти и съоръженията за питейно-
битово водоснабдяване, както и плувните басейни, 
плажовете и местата за къпане, а като фактори на 
жизнената среда – водите, предназначени за питей­
но-битови нужди; водите, предназначени за къпане, 
и минералните води, предназначени за пиене или 
за използване за профилактични, лечебни или за 
хигиенни нужди.
Изпълнението на изискванията на законодател­
ството за питейните води е възложено основно на 
два субекта – водоснабдителните организации, в 
качеството им на структура, осъществяваща дей­
ността по водоснабдяване за питейно-битови цели, 
и регионалните структури на Министерството на 
здравеопазването – РИОКОЗ/РЗИ, в качеството 
им на компетентен контролен орган. Дейността 
на РИОКОЗ/РЗИ в областта на питейните води 
включва няколко основни направления:
– Мониторинг (вземане на проби и лабораторен 
анализ) на качествата на питейните води; 
– Контрол (проверки и обследвания) на сани­
тарно-хигиенното състояние на обектите и съоръ­
женията за централно питейно-битово водоснаб­
дяване – водоизточници, водовземни съоръжения, 
санитарно-охранителни зони, пречиствателни стан­
ции за питейни води, хлораторни и други станции 
за дезинфекция на водата, резервоари и други;
– Предприемане на административно-наказа­
телни и други мерки при установяване на несъ­
ответствия в качеството на питейната вода и на­
рушения на санитарно-хигиенните изисквания във 
водоснабдителните обекти;
– Проучване и анализ на проблемите с питей­
ната вода, изготвяне на проекти и програми за ре­
шаването им.
Друга съществена част в подзаконовата нор­
мативна уредба са разпоредбите относно здрав­
ните изисквания към водоизточниците, основните 
здравни изисквания към водовземните и водоснаб­
дителните съоръжения, външните водопроводи и 
водопроводните мрежи, изискванията към пречист­
ването и обеззаразяването на питейната вода при 
системата на централното водоснабдяване, здравни 
изисквания към работата на хлораторните станции, 
изискванията към вътрешносградните водопровод­
ни инсталации, както и здравните изисквания към 
обществените местни водоизточници и минерални­
те водоизточници.
Въпреки изброената дотук правна уредба, все 
още са налице някои въпроси, които следва да на­
мерят своите отговори. Сред тях са осигуряване 
пречистването на питейните води, финансовото 
обезпечение на качеството на водите, дейностите 
по поддръжка и контрол на резервните водоизточ­
ници, статутът на санитарно-охранителните зони.
5.6.3.3. Климатичните промени и тенденции в уп­
равлението на водите
Държавата ни не е в достатъчна степен под­
готвена за задаващите се промени в климата на 
Балканите. Негативният ефект от глобалното за­
топляне ще се усети в следващите 10 – 20 годи­
ни много по-силно, отколкото се смяташе досега. 
Основната причина за това е слабото управление 
на проблемите с околната среда и лошата инфра­
структура. Според оценки на Световната банка от 
десетте нови държави – членки на ЕС, най-непод­
готвена за това е България. Районът, в който се 
намира страната ни, действително е уязвим и вече 
се усещат последиците – по-високи температури, 
променяща се структура на водните източници и 
запаси, суши, наводнения, горещи вълни и горски 
пожари. Прогнозата на банката е за намаляване 
със средно 6 % на годишните валежи и спад с 25 % 
на водните запаси в Югоизточна Европа в рамки­
те на следващите 40 години. Наводненията обаче 
няма да намалеят, ще има повече внезапни порои 
и в България лошото състояние на речните корита 
ще бъде причина за нови трагедии.
Затоплянето на времето усложнява нещата, 
защото наводнения може да има и през зимните 
периоди. Фактът, че покрай реките има много сме­
тища и зони с опасни отпадъци, които не са рекул­
тивирани, заплашва при порой те да бъдат залети 
или дигите им да се скъсат и да предизвикат екока­
тастрофа. Топлото време ще докара на Балканите 
насекоми и вредни растения, които ще атакуват 
горските масиви и ще нанесат реални загуби на зе­
меделието. Районът може да се подготви за задава­
щите се проблеми, ако подобри инфраструктурата 
си и управлява по-добре водните си ресурси, ако 
се заеме по-сериозно със замърсяването и инвести­
ра в справянето с кризи, мониторинга на времето 
и водните ресурси и подкрепя всякакви форми на 
усилия в тази насока.
5.6.4. Собственост. Техническа  инфраструктура. ЗУТ 
Собственост и техническа инфраструктура
Правният фундамент тук е заложен в Закона 
за водите, който се явява основен и кодифициращ 
нормативен акт във връзка със собствеността върху 
води и водни обекти, и съпътстващата инфраструк­
тура. Уредени са собствеността и управлението на 
водите на територията на Република България като 
общонационален неделим природен ресурс и соб­
ствеността на водностопанските системи и съоръ­
жения. Правната регламентация на отношенията, 
свързани със собствеността, се основава на общест­
вената значимост на водата като природен ресурс, 
многоцелево използване на водите и водните обек­
ти с оглед задоволяване на стопански интереси без 
вреда за обществените интереси и права, закрила 
на правото на собственост върху водите, водните 
обекти и водностопанските системи и съоръже­
ния, доколкото с упражняването є не се увреж­
да целостта и единството на хидроложкия цикъл 
и на природната водна система. Правото на соб­