Държавен вестник, бр. 4, 2021 г., стр. 154

СТР.  154	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  4
достъп и оперативна техника, прогноза за 
очаквания резултат и изход. Клиничният ди-
агностичен преглед включва следните основни 
компоненти:
3.3.1.7.2.1.1.1. анамнеза, насочена към уточ- 
няване на основното заболяване, неговата ор-
ганна локализация, характер, разпространение 
в съседни органи и структури, наличие на 
спешни индикации за операция;
3.3.1.7.2.1.1.2. физикален преглед, насочен 
към уточняване на органната локализация на 
заболяването, неговото разпространение и/или 
ангажиране на съседни органи и структури, 
стадии на онкологично заболяване, симптоми, 
подкрепящи тезата за спешно състояние или 
спешни индикации за операция;
3.3.1.7.2.1.1.3. назначаване и провеждане на 
биохимични, микробиологични, вирусологични 
и други специализирани лабораторни изслед-
вания, насочени към уточняване на основното 
заболяване и неговите усложнения;
3.3.1.7.2.1.1.4. назначаване и изпълнение на 
инструментални изследвания в обем, уточ-
няващ характера на основното заболяване и 
неговите усложнения, прецизиращ индикациите 
за операция, евентуалния необходим лечебен 
обем на операцията, възможните варианти на 
оперативно или алтернативно нехирургическо 
третиране на заболяването;
3.3.1.7.2.1.1.5. провеждане на консултации със 
специалисти от други клинични специалности, 
насочени към уточняване на диагнозата, пока-
занията за операция и причините за спешност.
3.3.1.7.2.1.2. Клиничен преглед за оценка 
на оперативния риск (КПООР) – представля-
ва основно задължение на съдовия хирург 
и анестезиолога при уточнени показания за 
операция и взето решение за извършване на 
планова или спешна хирургическа намеса. 
Клиничният преглед за оценка на оперативния 
риск уточнява общото състояние на пациента, 
наличието на придружаващи заболявания, 
шансовете да понесе необходимата анестезия 
и хирургична намеса, в резултат на което се 
уточняват оперативният риск и факторите, 
които го повишават. Клиничният преглед за 
оценка на оперативния риск включва следните 
основни компоненти:
3.3.1.7.2.1.2.1. анамнеза, насочена към уточня-
ване на минали заболявания, придружаваща 
патология и повлияване на общото състояние 
от основното заболяване, имащи значение за 
правилна оценка на оперативния риск, за вида 
и обема на предоперативната подготовка с цел 
максимално подобряване на кондицията на 
болния и осигуряване на успешен безпроблемен 
завършек на хирургичната намеса;
3.3.1.7.2.1.2.2. физикален преглед, насочен към 
установяване на данни за здравното състояние 
на пациента, за наличието на придружаващи 
заболявания или повлияване на статуса от ос-
новното заболяване или от минали страдания;
3.3.1.7.2.1.2.3. назначаване и провеждане на 
биохимични и други лабораторни тестове, на 
инструментални изследвания и консултации със 
специалисти от други клинични специалности, 
за да се обективизира здравното състояние на 
пациента с оглед правилната оценка на опе-
ративния риск;
3.3.1.7.2.1.2.4. стандартният КПООР включва 
задължителни консултации с кардиолог, а за 
деца до 18 години – и с педиатър; този процес 
завършва с преданестезиологичен преглед/кон-
султация с оценка на оперативния риск по ска-
лата на АSA (Аmerican Society of Anaestesiologists) 
или друга възприета система, изграждане на 
становище за безопасността, индикациите и 
контраиндикациите на предстоящата анестезия, 
планиране на възможните анестетични техники 
и средствата за тяхното провеждане;
3.3.1.7.2.1.2.5. окончателната преценка на 
оперативния риск се прави от хирурга-опера-
тор – при условия на спешност, и/или от ле-
карски хирургически колегиум; тази преценка 
се съгласува с анестезиолог, а при наличие на 
специфични причини – и с други специалисти-
клиницисти (лекарски консилиум);
3.3.1.7.2.1.2.6. заключителната оценка на 
оперативния риск се съобщава и обсъжда с 
пациента и неговите близки; при отказ от 
операция заради висок оперативен риск е необ-
ходимо информираното съгласие на пациента, 
както и препоръки за възможното поведение 
и лечение, информация за риска за живота, за 
възможните усложнения, прогноза за изхода от 
болестта, евентуална препоръка за оперативно 
лечение само в условия на спешност.
3.3.1.7.2.2. При индикации за операция и 
вземане на решение за извършване на такава се 
изисква назначаване и провеждане на лечебни 
мероприятия – подготовка за операция с цел 
осигуряване на оптимално здравно състояние 
на пациента и снижаване на оперативния риск. 
Подготовката за операция включва назначе-
ните от консултанта и от хирурга лечебни, 
физиотерапевтични и други средства и мерки 
по отношение на:
3.3.1.7.2.2.1. предстоящата анестезия – кли-
ничен преглед и подготовка на пациента за 
анестезия в съответствие с медицински стан-
дарт „Анестезиология и интензивно лечение“;
3.3.1.7.2.2.2. антиалергична подготовка при 
анамнестични данни и след предходно тесту-
ване;
3.3.1.7.2.2.3. кардиологична подготовка, 
лечение на сърдечно-съдови заболявания, 
профилактика на кардиологични усложнения; 
тромбоемболична профилактика и лечение;
3.3.1.7.2.2.4. антибактериална профилактика 
и лечение, саниране на придружаващи заболя-
вания и усложнения с възпалителен характер, 
профилактика на сепсис;
3.3.1.7.2.2.5. друга специфична подготовка, 
свързана с предходно заболяване на орган или 
система (дихателна, урогенитална, нервна и др.) 
или с ендокринно заболяване (захарен диабет, 
тиреотоксикоза и др.).