Държавен вестник, бр. 26, 2004 г., стр. 37

Б Р О Й  26
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  37
2.3.2. Определение за свободната зона
Свободната зона е ограничена от следните равнини,
като тракторът е разположен върху хоризонтална повър-
хност, и  в случай на регулируемо положение на кормил-
ното колело, то е в средно положение за управление:
2.3.2.1. две вертикални равнини, разположени на
250 mm от двете страни на базовата равнина и намира-
щи се на височина 300 mm над хоризонталната равнина,
минаваща през точката за оразмеряване на седалката,
и  най-малко на 550 mm в надлъжно направление пред
вертикалната равнина, перпендикулярна на базовата
равнина и минаваща на 350 mm пред точката за оразме-
ряване на седалката;
2.3.2.2. две вертикални равнини, разположени на 200
mm от двете страни на базовата равнина и намиращи се
на височина 300 mm над хоризонталната равнина, ми-
наваща през точката за оразмеряване на седалката, и в
надлъжно направление от равнината, дефинирана в
т. 2.3.2.1.1 до вертикалната равнина, перпендикулярна
на базовата равнина и минаваща на 350 mm пред точка-
та за оразмеряване на седалката;
2.3.2.3. надлъжна равнина, перпендикулярна на базо-
вата равнина и успоредна на базовата линия и 400 mm
над нея, простираща се назад до пресичането є с верти-
калната равнина, перпендикулярна на базовата равнина
и минаваща през точката за оразмеряване на седалката;
2.3.2.4. наклонена равнина, перпендикулярна на ба-
зовата равнина от горната част на облегалката на се-
далката до най-задния ръб на предходната равнина;
2.3.2.5. вертикална равнина, перпендикулярна на ба-
зовата равнина, минаваща най-малко на 40 mm пред
кормилното колело и най-малко на 900 mm пред точка-
та за оразмеряване на седалката;
2.3.2.6. цилиндрична повърхнина с ос, перпендику-
лярна на базовата равнина, и радиус 150 mm и допираща
се към равнините, дефинирани в т. 2.3.2.3 и 2.3.2.5;
2.3.2.7. две успоредни наклонени равнини, минава-
щи през горните ръбове на равнините, дефинирани в т. 
2.3.2.1, като наклонената равнина от страната на нана-
сяне на удара не е по-близко от 100 mm до базовата
равнина в горната част на свободната зона;
2.3.2.8. хоризонтална равнина, минаваща през точ-
ката за оразмеряване на седалката;
2.3.2.9. две части от вертикална равнина, перпенди-
кулярна на базовата равнина, минаваща на 350 mm пред
точката за оразмеряване на седалката, като тези две
части от равнина съединяват съответно най-задните
части на равнините, дефинирани в т. 2.3.2.1, с най-пред-
ните части на равнините, дефинирани в т. 2.3.2.2;
2.3.2.10. две части от хоризонтална равнина, мина-
ваща на 300 mm над точката за оразмеряване на седал-
ката, като тези две части съединяват съответно най-
горната част на вертикалните равнини, дефинирани в
т. 2.3.2.2, с най-долната част на наклонените равнини,
дефинирани в т. 2.3.2.7;
2.3.2.11. криволинейна повърхнина, чиято образо-
вателна е перпендикулярна на базовата равнина и ми-
нава по гърба на облегалката.
2.3.3. Трактори  с реверсируемо положение на водача
За трактори с реверсируемо положение на водача
(реверсируема седалка и кормилно колело) свободната
зона се образува от обединяването на двете свободни
зони, определени от двете различни положения на кор-
милното колело и седалката (фиг. № 9). Свободната
зона се дефинира на базата на т. 2.3.1 и 2.3.2;
Фиг. 9. Свободна зона при трактори с реверсируеми
седалка и кормилно колело
2.3.4. Допълнителни седалки
2.3.4.1. В случаите на трактори, които могат да бъ-
дат снабдени с допълнителни седалки, резултатната
свободна зона, използвана при изпитванията, се полу-
чава на базата на точките за оразмеряване на седалките
за всички възможни варианти, които се предлагат. За-
щитната конструкция не трябва да навлиза в най-обх-
ватната свободна зона, взимаща предвид точките за
оразмеряване на различните седалки.
2.3.4.2. В случай на предлагане на нов вариант на
седалката след вече проведено изпитване трябва да се
провери дали свободната зона около новата точка за
оразмеряване на седалката попада в резултатната сво-
бодна зона, установени преди това. Ако това изискване
не е изпълнено, трябва да се проведе ново изпитване.
2.4. Допустима грешка на измерването
Линейни размери
 ± 3 mm
с изключение на:
—деформация на гумата:
± 1 mm
—деформация на конструкцията
при хоризонталното натовар-
ване:
± 1 mm
—височина на падане на  блока
на махалото:
± 1 mm
Маси:
± 1°
Сили:
± 2°
Ъгли:
± 2°
2.5. За целите на измерването се използват следните
символи:
В
(mm)
—минимална габаритна широчина на трак-
тора;
Bb
(mm)
—максимална външна широчина на защит-
ната конструкция;
D
(mm)
—деформация на конструкцията в точката
на удар (динамично изпитване) или в точ-
ката на и по направление на прилагане на
натоварването (статични изпитвания);
D’
(mm) — деформация на конструкцията за пресмя-
таната изисквана енергия;
Ea
(J)
— енергия на деформацията, погълната в
точката след премахването на натовар-
ването; площта, съдържаща се в крива-
та F—D;
Ei
(J)
— погълната енергия на деформация; площта
на пукнатини и скъсвания;
E'i
(J)
— енергия на деформация, погълната при
изпитване с претоварване в случай, че
натоварването е било прекратено преди
започването на изпитването с претовар-
ване; площта под кривата F—D;
Eil
(J)
— енергия, която трябва да бъде погълната
при надлъжно натоварване;
Eis
(J)
— енергия, която трябва да бъде погълната
при странично натоварване;
F
(N)
— статична натоварваща сила;
F’
(N)
— натоварваща сила за пресмятаната изиск-
вана енергия, съответстваща на Е’i;
F—D
— графика на зависимостта сила—дефор-
мация;
Fi
(N)
— сила, прилагана към твърд елемент в зад-
ната част;
Fmax (N)
— сила на максимално статично натовар-
ване, получаваща се по време на нато-
варване, с изключение на претоварване;
Fv
(N)
— вертикална смачкваща сила;
Н
(mm) — височина на падане на блока на махалото
(динамични изпитвания);
Н’
(mm) — височина на падане на блока на махалото
при допълнително изпитване (динамич-
ни изпитвания);
I
(kg.m2)— базов инерционен момент на трактора
спрямо оста на задните колела без значе-
ние каква е масата на задните колела;
L
(mm) — основна надлъжна колесна база на трак-
тора;
M
(kg)
— базова маса на трактора по време на из-
питванията на деформация, както е опре-
делена в т. 3.2.1.4.