Държавен вестник, бр. 42, 2007 г., стр. 31

Б Р О Й  42
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  31
Приложение № 4
към чл. 14 и чл. 15,
ал. 1 и 2
Изисквания към качеството на данните от
измерванията и моделите за оценка качест-
вото на атмосферния въздух
I. Изисквания към качеството на данните
1. Данните трябва да отговарят на следните
изисквания относно допустимата неопределеност
на методите за оценка, на минималния времеви
обхват и минимум регистрирани данни от измер-
ванията.
Таблица 4
Бензо(а)пирен Арсен,
Полициклич- Общо
кадмий
ни ароматни
отла-
и никел
въглеводо-
гане
роди, раз-
лични от
бензо(а)пирен
и общ газо-
образен живак
Неопреде-
леност
—постоян-
50 %
40 %
50 %
70 %
ни и инди-
каторни из-
мервания
—диспер-
60 %
60 %
60 %
60 %
сионно мо-
делиране
Минимум
90 %
90 %
90 %
90 %
регистрирани
данни
Минимален
времеви
обхват:
—постоянни
33 %
50 %
—
—
измервания
—индикатор-
14 %
14 %
14 %
33 %
ни измер-
вания (*)
* Индикаторни (периодични) измервания са тези, които
се извършват през определени (фиксирани) интервали
от време, но изпълняват другите изисквания по отноше-
ние на качеството на данните.
2. Неопределеността (при 95 % доверителен
интервал) на метода за оценка на концентраци-
ите в атмосферния въздух се изчислява в съот-
ветствие с принципите на разработеното от CEN
“Ръководство за изразяване на неопределеност-
та при измерванията” (ENV 13005-1999), мето-
дологията на ISO 5725:1994 или указанията в
доклада на CEN “Качество на въздуха—подход
за изчисляване на неопределеността при рефе-
рентните методи за измерване на атмосферния
въздух” (CR 14377:2002E). Процентите на неоп-
ределеност, посочени в таблицата, са представе-
ни за индивидуалните измервания, осреднени за
съответния период на пробонабиране, изразени
при 95 % доверителен интервал. Неопределеност-
та на измерванията трябва да бъде интерпрети-
рана като приложима в районите със съответна-
та целева стойност. Постоянните и индикатор-
ните измервания трябва да бъдат равномерно
разпределени през календарната година за из-
бягване на изкривяване на резултатите.
3. Изискванията за минимум регистрирани дан-
ни и времеви обхват не включват загубите на данни
поради редовно калибриране или обичайна под-
дръжка на приборите. За измерването на нивата
на бензо(а)пирен и другите полициклични аро-
матни въглеводороди се изисква да се извършва
двадесет и четири часово взимане на проби. При
взимане на проби, извършено за период, по-го-
лям от горния—до един месец, индивидуалните
измервания могат да се комбинират и анализират
като смесени проби, при условие че методът оси-
гурява стабилност на пробите за този период.
Трите сродни (близки по структура) замърсите-
ля—бензо(b)флорантен, бензо(j)флорантен и бен-
зо(k)флорантен, могат да бъдат трудно определе-
ни чрез лабораторен анализ. В такива случаи те
могат да бъдат докладвани сумарно. Двадесет и
четири часовото взимане на проби е задължител-
но за определяне на концентрациите на арсен, кад-
мий и никел. Взимането на проби задължително
трябва да бъде разпределено равномерно през
дните на седмиците и през годината. Вземането
на ежемесечните или ежеседмичните проби за
определяне нивата на отлагане задължително
трябва да бъде разпределено равномерно през
календарната година.
4. Могат да бъдат използвани мокри/водни
проби вместо масови/обемни проби, ако се дока-
же, че разликите между тях са в размер до 10 %.
Нивото на отлагане се изразява в µg/m2 за дено-
нощие (24 часа).
5. Може да бъде използван и по-малък времеви
обхват от този, посочен в таблица № 4 към т. 1, но
не по-малък от 14 % за постоянните измервания и
6 % за индикаторни измервания, при положение
че е изпълнено изискването за 95 % доверителен
интервал на разширената неопределеност за сред-
но годишните нива, изчислени на база изисквани-
ята за качество на данните в таблицата, съгласно
ISO 11222:2002 “Определяне на неопределеността
на осредненото време за измерванията на качест-
вото на въздуха”.
II. Изисквания към моделите за оценка на ка-
чеството на атмосферния въздух
При използването на модели за оценка на ка-
чеството на атмосферния въздух се спазват указа-
нията за работа и информацията за неопределе-
ността като цяло. Неопределеността при модели-
ране се определя, като максималното отклонение
на измерените и изчислените нива на концентра-
циите за цялата календарна година, без да се взи-
ма предвид синхронизиране на събитията.
III. Изисквания към техниките за обективна
оценка на качеството на атмосферния въздух
Неопределеността при използването на тех-
ники за обективна оценка не трябва да превиша-
ва 100 %.
IV. Стандартизация
Резултатите от измерванията на нивата на ар-
сен, кадмий, никел и ПАВ (бензо(а)пирен), опре-
деляни във фракцията на ФПЧ10, се изразяват в
ng/m3, като обемът на пробата не се стандартизи-
ра при нормални условия (аналогично на предс-
тавяне на резултатите за ФПЧ10).