Държавен вестник, бр. 101, 2015 г., стр. 76

СТР.  76	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  101
Финансовата ефективност на системата е 
пряко свързана с пренасочване на ресурсите 
към дейностите по промоция на здравословен 
начин на живот, активна профилактика и 
скрининг и ранна диагностика на социално 
значими заболявания.
Осигуряването на финансова ефективност 
и стабилност на здравната система не може 
да бъде постигнато без мерки за подобрено 
събиране на средства за здравеопазване и 
разширяване на вложения ресурс – по-голямо 
участие на държавния бюджет; използване на 
местни данъци и такси за общинско здраве- 
опазване, както и споделяне на разходите 
(такси за услуга), допълнителнително запла-
щане при отказ от профилактика и др. 
Необходими са мерки, гарантиращи устой-
чивостта на здравноосигурителните плащания 
и ефективна социална защита за всички ка-
тегории, които не са в състояние да плащат 
за жизненоважни услуги със собствени сред-
ства. Тези мерки следва да бъдат временно 
подпомагащи общите мерки за борба със 
социалното изключване, в т.ч. подобряването 
на пригодността за заетост чрез подходящо 
образование, подобряване на покритието и 
адекватността на мрежите за социална защита 
и мерки на пазара на труда.
Следва да се развиват ефективни механизми 
за стимулиране на участието в здравнооси-
гурителната система на всички български 
граждани, които имат задължението да се 
осигуряват сами. Важен елемент на мерките е 
и борбата със „сенчестата икономика“, която 
неотдавна беше оценена на повече от 1/3 от 
БВП, като приблизително 16,5 % от всички 
работещи са в неформалния сектор. 
Едновременно с това трябва да бъдат 
създадени адекватни условия за развитие на 
доброволното здравно осигуряване чрез ме-
дицински застраховки, които да позволят на 
гражданите достъп до желани здравни услуги 
в страната и в чужбина извън създадените ме-
ханизми за финансиране с публични средства.
Прегрупирането на финансовите ресурси 
на база резултати и качество на медицинската 
помощ е друг основен елемент на политиката 
за повишаване на ефективността на систе-
мата и има ограничаващо действие спрямо 
безконтролното увеличение на разходите за 
здравни дейности, при които липсва съответен 
положителен здравен резултат.
Необходимо е въвеждане и непрекъснато 
усъвършенстване на механизми на запла-
щане на медицинските дейности на базата  
на обективни критерии за качество и резул-
тат по отношение на здравното състояние  
на пациентите. Това налага и усъвършенст-
ване на правилата за клиничното поведение 
на медицинските специалисти чрез системата 
от медицински стандарти, диагностично- 
терапевтични алгоритми и правила за доб- 
ра практика. 
Прегрупирането на финансовите ресурси на 
база на определени приоритети и цели следва 
да се съпровожда с ефективни механизми за 
планиране и контрол на разходите, като се 
има предвид прилагането на подходи, като: 
въвеждане на разходни тавани на общите 
разходи за здравни услуги, заплащани с пуб-
лични средства; регулиране на използването 
на скъпоструващи диагностични и лечебни 
технологии, контрол на медицинската дей-
ност и др.
Последователното използване на тези 
подходи през следващите години несъмнено 
ще доведе до по-ефективно управление на 
разходите за здравеопазване.
Особено внимание следва да се отдели 
на планирането на финансовите ресурси за 
заплащане на здравни дейности с доказана 
здравна и икономическа ефективност.
Нарастващото ниво на разходите вслед-
ствие въвеждането на нови технологии и 
лекарствени продукти, както и въпросите за 
тяхната безопасност и обществено въздейст-
вие, определя необходимостта от внимателна 
оценка, преди да се допусне заплащането с 
публични средства. 
Въвеждането на регулация и изисквания за 
заплащане само на технологии и лекарствени 
продукти, които имат доказан клиничен ефект 
и безопасност, следва да бъде осигурено с 
изграждане на капацитет за оценка на здрав-
ните технологии в контекста на ефикасността 
и качеството на здравните услуги.
Необходимите мерки и насоки за развитие 
са в посока на изграждане на информационна 
система за събиране на достоверна здравна 
статистика по заболявания; развитие на 
административен капацитет за осъществя-
ване на оценка на здравните технологии и 
регламентиране участието на всички заин-
тересовани страни в процеса на извършване 
на оценка на здравните технологии с цел 
постигане на прозрачност, безпристрастност 
и систематичност.
Въвеждане на оценка на здравните техно-
логии в системата на здравеопазването цели 
не само да подпомогне постигането на целите 
за намаляване на разходите, но и да ускори 
достъпа на пациенти до иновативни методи 
за диагностика и лечение и да гарантира 
тяхната ефективност и безопасност.
МЕРКИ:
2.1.1. Устойчиво повишаване на средствата 
за здравеопазване като % от БВП;
2.1.2. Приемане на стандарти за финанси-
ране на здравните дейности, които са ангажи-
мент на държавата, гарантиращи ефективно 
и ориентирано към резултати разходване на 
средствата от държавния бюджет;
2.1.3. Подобряване на приходната част на 
здравното осигуряване чрез увеличаване на 
събираемостта на здравноосигурителните