Държавен вестник, бр. 104, 2004 г., стр. 63

Б Р О Й  104
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  63
• доближаване развитието на цифрово радио в
Република България до нивото на страните—
членки на ЕС.
Тенденцията в развитието на националните
цифрови мрежи за радиоразпръскване по система-
та DAB е в изграждането на едночестотни мрежи.
Тези мрежи ще се изграждат на базата на блоково-
то разпределение за Република България съглас-
но Висбаденския и Маастрихтския план и евенту-
алните промени, които ще бъдат обсъдени на вто-
рата сесия на регионалната конференция RRC-04/
06. На европейския пазар има достатъчно прием-
ни устройства по системата DAB, които ще се по-
явят и на българския пазар веднага, щом започне
излъчване на цифрови радиопрограми.
За развитие на DRM радиоразпръскването на
къси вълни у нас бяха въведени промени в Нацио-
налния план за разпределение на радиочестотния
спектър в посока на хармонизиране с Радиорегла-
мента и промените от Световната радиоконферен-
ция WRC-03, като в него беше включена забележ-
ка, касаеща използването след 1 април 2007 г. на
цифрова модулация в радиочестотните обхвати:
5900 kHz, 7300 kHz, 9400 kHz, 11 600 kHz, 12 050 kHz,
13 570 kHz, 13 800 kHz, 15 600 kHz, 17 480 kHz и
18 900 kHz. С тези промени се създават условия за
ускорено въвеждане на цифровото радиоразпръс-
кване в обхвата на късите и в перспектива—за
средните и дългите вълни.
Разработената Стратегия за преход от аналого-
во към цифрово радиоразпръскване се изпълнява
от гледна точка на усъвършенстване на норматив-
ната уредба и освобождаване на необходимия ра-
диочестотен спектър и въвеждане на необходими-
те стандарти.
В краткосрочен план се предвижда:
• изготвяне на Национален план от едночес-
тотни мрежи по системата T-DAB в III радио-
честотен обхват (174—230 MHz) на базата
на принципите, приети на първата сесия на
RRC-04/06.
В средносрочен план ще влезе в сила новият
честотен план по системата Т-DAB в радиочестот-
ния обхват 174—230 MHz.
В дългосрочен план може да се очаква изцяло
преминаване към цифрово радиоразпръскване в
Република България след 2010 г. по системата
Т-DAB, а по системата DRM—до 2015 г.
Преминаването от аналогово към цифрово ра-
дио- и телевизионно разпръскване е необходим
процес, с който ще се осигурят по-широки възмож-
ности за предоставяне на интегрирани услуги и
високо качество на получаваната информация при
различни условия на приемане.
12. Универсална услуга
С приемането на Закона за далекосъобщения-
та се определи обхватът на универсалната услуга,
който е в съответствие с Директива 98/10/ЕС.
Условията у нас се отличават от тези в страни-
те—членки на ЕС. Основният далекосъобщителен
оператор на фиксирана гласова услуга, от една
страна, трябва да инвестира в развитие на мрежа-
та си с оглед предоставяне на по-широк обхват
услуги с по-добро качество. От друга страна, съ-
ществува тенденция негови потребители да се на-
сочват към мобилните услуги, които са по-гъвка-
ви и удобни за бизнеса.
Опитът на страните—членки на ЕС, показва,
че техните национални секторни регулаторни ор-
гани определят обхвата, принципите на ценообра-
зуването и начините за финансиране на универ-
салната услуга.
Обхватът на универсалната услуга в повече-
то страни на ЕС в зависимост от националните
особености включва или не услугата достъп до
Интернет.
Принципите на ценообразуването и цените на
услугите в тези страни са:
—разходоориентирани;
—осреднени на географски принцип;
—в повечето случаи достъпни за по-голя-
мата част от гражданите на тези страни;
—насочени към тесен кръг потребители,
които са финансово затруднени, като за
целта се разработват специални ценови
пакети за предлагане на универсалната
услуга за този вид потребители.
Въвеждането на правна рамка 2002 на ЕС няма
да промени принципите за предоставяне на уни-
версалната услуга, регламентирани в Закона за
далекосъобщенията.
Независимо от това, че обхватът на универсал-
ната услуга е определен в Закона за далекосъоб-
щенията, при разработването на новата норматив-
на уредба трябва еднозначно да се дефинира, че
предоставянето на универсалната услуга е насоче-
но към гражданите и не се отнася за бизнес потре-
бителите. Освен цената за първоначално свързва-
не и абонаментната такса и цените на разговорите
трябва да бъдат достъпни.
От особено значение е провеждането на об-
ществено обсъждане с оглед преглед и по-ясно
дефиниране на обхвата на услугата. Новата нор-
мативна уредба трябва да регламентира перио-
дично преразглеждане на елементите на универ-
салната услуга и възможност за разширяване или
промяна на обхвата є.
По отношение на телефонните указатели е не-
обходимо предварително да бъде уточнен форма-
тът, в който ще се подават данните към оператора,
определен да предоставя този вид услуга. В тях
трябва да бъдат включени и номерата на мобилни-
те абонати. Също така е целесъобразно телефон-
ните указатели да бъдат предоставяни безплатно
на абонатите на оператора на фиксираната дале-
косъобщителна мрежа.
Видовете услуги, предоставяни чрез оператор,
трябва да бъдат ясно определени при разработва-
нето на новата нормативна уредба.
Въвеждането на единния номер за спешни по-
виквания 112 трябва да стане към датата на присъ-
единяването ни към ЕС.
Все още на абонатите не е осигурена възмож-
ност за проверка и контрол на сметките чрез пре-
доставяне на детайлизирани сметки, тонално на-
биране и ограничаване на някои от изходящите
повиквания. Необходимо е да се прецизира сте-
пента, до която да се детайлизират сметките и в
какъв вид да се представят на абонатите.
Националният съобщителен регулаторен орган
ще продължи ежегодно да отчита до каква степен
са удовлетворени изискванията за предоставяне на
универсалната услуга. Тези отчети са публично
достъпни.