Държавен вестник, бр. 17, 2011 г., стр. 65

БРОЙ  17	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  65  
„Приложение 1
Инструкция за инженерно-геоложки проучвания 
за строителни обекти. Изисквания за минимално 
необходим обем полеви и лабораторни работи
1. Инженерно-геоложките проучвания имат за 
цел да изяснят инженерно-геоложките условия 
в района (участъка) на строителството (геомор­
фоложкия, геоложкия и литоложкия строеж, 
свойствата на строителните почви, хидрогеолож­
ките условия, физико-геоложките и инженерно-
геоложките процеси и явления) и осигуряват 
изготвяне на прогнози за изменението им при 
строителството и експлоатацията на сградите и 
съоръженията.
2. (1) В инженерно-геоложките проучвания 
се включват:
 	 събиране, анализ и обобщение на данните 
за природните условия на района на стро­
ителството, вкл. материали по стари про­
учвания и утвърдени инженерно-геоложки 
карти;
 	 инженерно-геоложки оглед;
 	 инженерно-геоложка картировка;
 	 полеви проучвателни и лабораторни работи 
и изследвания.
(2) Видът и количеството на проучвателните 
работи и изследвания се определят от класа 
(категорията) на проектираното строителство, 
сложността на природните условия, степента на 
изученост и фазата на проектиране.
3. Програмата за инженерно-геоложките про­
учвания трябва да съдържа:
 	 сведения за геоморфоложкия и геоложкия 
строеж, хидрогеоложките условия, физико-
геоложките процеси и явления, състава, 
състоянието и свойствата на строителните 
почви в района на строителството;
 	 обосновка на мащабите за инженерно-
геоложката картировка и системата за 
изследване на литоложките разновидности 
и подземните води, като се отчитат слож­
ността на природните условия, типът и 
класът на проектираното съоръжение;
 	 специални изисквания към вида, обема 
и методите на проучване в участъците с 
белези на проява или развитие на небла­
гоприятни физико-геоложки и инженерно-
геоложки процеси и явления (свлачища, 
срутища, карст и др.), а също и наличието 
на особени строителни почви (пропадъчни, 
набъбващи, засолени, заторфени и др.).
4. (1) Събирането, анализът и обобщаването 
на данните за природните условия се извършват 
като самостоятелни проучвания за създаване на 
работни хипотези за инженерно-геоложките ус­
ловия и степента на тяхната сложност, обосновка 
за насочеността на проучванията, необходимите 
проучвателни работи, оптималния обем и раци­
онални методи за тяхното извършване.
(2) Особено внимание се обръща на събирането 
на данни, характеризиращи разпространението, 
условията на залягане и свойствата на особените 
литоложки разновидности, както и причините за 
развитието на неблагоприятни физико-геоложки 
и инженерно-геоложки процеси и явления.
5. (1) Инженерно-геоложкият оглед се из­
вършва с цел:
 	 оценка на качеството на събраните данни за 
инженерно-геоложките условия на района 
за строителство и набелязване на варианти 
за разположението на площадки и трасета 
на линейните обекти;
 	 сравнителна оценка на инженерно-геолож­
ките условия по набелязаните варианти за 
разположението на площадките и трасетата;
 	 предварителна оценка на възможността за 
развитие на физико-геоложки процеси и 
изменение на околната среда под въздейст­
вие на строителството и експлоатацията на 
сградите и съоръженията.
(2) При инженерно-геоложкия оглед се правят 
маршрутни наблюдения, а при необходимост и 
ограничени проучвателни работи (шурфи, пе­
нетрации, геофизика и др.).
6. В процеса на огледа се вземат почвени проби 
за определяне на класификационните им пока­
затели, за типизацията им по литоложки видове 
и за предварителна оценка на механичните им 
свойства (якости и деформационни) по таблици, 
корелационни зависимости и др.
7. При оглед в райони с развитие на неблаго­
приятни физико-геоложки и инженерно-геоложки 
процеси и явления, вкл. и райони с влияние на 
подземни работи, е необходимо:
 	 да се установят ориентировъчно границите 
на разпространение на тези процеси, явле­
ния и подземни изработки;
 	 да се установят условията и причините за 
тяхното възникване и развитие, а също и 
наличие на деформирани сгради и защитни 
съоръжения;
 	 да се изгради хипотеза за механизма на 
развитие на процеса на базата на външни 
белези, проявили се по терена;
 	 да се набележат участъци за провеждане на 
стационарни наблюдения и изследвания.
8. (1) С инженерно-геоложката картировка се 
цели комплексно изучаване и оценка на инженер­
но-геоложките условия на района за строителство.
(2) Границите на инженерно-геоложката кар­
тировка в различни мащаби се определят както 
от особеностите на природната среда, така и от 
набелязаните обемнопланировъчни решения на 
сградите и съоръженията.
(3) Инженерно-геоложката картировка предше­
ства другите проучвателни работи, а резултатите 
от нея се използват за съставянето на предвари­
телни работни карти за инженерно-геоложките 
условия и инженерно-геоложкото райониране.
(4) При необходимост в инженерно-геолож­
ката картировка се включват и аеровизуални и 
аерофотоснимки.
(5) Маршрутите при инженерно-геоложката 
картировка се определят въз основата на налич­
ния картов материал, резултатите от дешифри­
рането на аерофотоматериалите, аеровизуалните 
наблюдения и др. 
9. Полевите проучвателни и лабораторни ра­
боти и изследвания се извършват за:
 	 установяване на геоложкия профил и 
условията за залягане на литоложките 
разновидности;
 	 вземане на проби от преминатите почвени 
пластове, както и подземни води, за лабо­
раторни изследвания;