Държавен вестник, бр. 72, 2016 г., стр. 222

СТР.  222	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  72
Структура на производството на храни:
Производството, съхранението и търговията с 
храни от животински произход се извършва във:
– производствените предприятия;
– обектите за съхранение и търговия на едро;
– обекти за търговия на дребно с продукти 
от животински произход;
– ресторанти (и други заведения за общест-
вено хранене).
5.4.11. Използвани ваксини и схеми за вакси- 
ниране:
В Република България не е забранено из-
ползването на ваксини за контрола на салмоне-
лата при домашните птици.
В официалния регистър на ветеринарномеди-
цинските продукти са вписани регистрирани и 
одобрени ваксини срещу Salmonella spp. при пти-
ци. Собствениците на птицевъдни обекти биха 
могли да ползват само одобрени от БАБХ вакси-
ни по начина, посочен им от официалния ветери-
нарен лекар, отговорен за птицевъдните обекти.
Когато пробите са взети от ваксинирани до-
машни птици, в придружаващото каквито и да 
са проби писмо трябва задължително да се от-
бележат видът на ваксината и датата на прила-
гането є. Целта е да се осигури правилна основа 
за диференциация между полеви и ваксинален 
щам, като се спазят изискванията на Регламент 
(ЕС) № 1177/2006.
Съвместно със своя ветеринарен лекар опе-
раторът/собственикът имат право да разгледат 
възможността за ваксиниране на стадото срещу 
Salmonella, като за целта се използва продукт с 
разрешително за използване, издадено в съот-
ветствие с изискванията на Регламент на Коми-
сията (ЕК) № 1177/2006 относно изискванията 
за използване на специфични контролни методи 
в рамките на националните програми за кон-
трол на Salmonella. 
Позволено е прилагането на ваксинация 
като превантивна мярка; същата не е алтерна-
тива (заместваща мярка) на изпълнението на 
изискванията на Анекс ІІ С от Регламент на 
Комисията (ЕК) № 2160/2003 за използването 
на специфични контролни методи в рамките на 
национални програми за контрол на Salmonella.
Антимикробни препарати не могат да се из-
ползват за контрол на салмонела, с изключение 
на посочените в Регламент на Комисията (ЕС) 
№ 1177/2006. 
Ако стадото е под въздействие на третира-
не с антимикробни препарати по причини за 
опазване на здравето на животните или за ху-
манно отношение към тях, след изтичането на 
съответния карентен срок, предписан в разре-
шителното за ползване на препарата, от стадо-
то трябва отново да се вземе и изследва проба. 
Собствениците на птичи стада са задължени да 
водят записи (документация) за ползването на 
антимикробни препарати, които да предоставят 
за проверка. Лабораторният контрол на използ-
ването на антимикробни препарати е описан в 
т. 5.4.8.
5.4.12. Информация за и оценка на мерките за 
биосигурност, тяхното управление и действител-
ната инфраструктура в птичи стада/птицевъдни 
обекти:
Биологичната сигурност е комбинация от 
практики, насочени към и предназначени за 
предотвратяване на разпространението на бо-
лестотворни организми в рамките на една пти-
цевъдна ферма. Когато същите се осъществяват 
успоредно с процедурите за дезинфекция и хиги-
енизиране, вероятно е мерките за биосигурност 
да са в състояние да ликвидират или най-мал-
кото да намалят нивото на патогените до стой-
ности, при които няма опасност от заразяване, 
поне да редуцират патогенните до нива, при ко-
ито няма опасност от инфекция.
Мерките за биосигурност в промишлени-
те птицеферми, в малките ферми и в задни-
те дворове са в съответствие с Наръчника за 
биосигурност, издаден от USAID в България, 
и отговарят на изискванията на Европейската 
общност (ЕО).
Мерки за биосигурност в птицефермите:
– Здравен статус на домашните птици;
– На входа на всички халета в една птице-
ферма трябва да има поставен и действащ 
дезинфекционен филтър;
– Контрол върху движението на хора;
– Хигиена на транспорта;
– Хигиена на фуража;
– Хигиена на водата;
– Контрол на гризачи, насекоми и птици;
– Почистване и дезинфекция на сградите;
– Записване на всички събития и дейности 
(операции);
– Използване на индивидуални (отделни) ин-
струменти за всяка отделна сграда.
Проверки на мерките за биосигурност или 
на приложената дезинфекция се извършват от 
Компетентния орган. 
Съответните инструкции и чеклистове са 
достъпни и публикувани на следния адрес:
http://babh.government.bg/bg/actualno-department-
health&article_id=108.html
5.4.13. Компенсаторна схема за собственици на 
заклани или умъртвени животни:
Условията и процедурите за компенсация на 
собствениците са описани в националното за-
конодателство – Закона за ветеринарномедицин-
ската дейност и Наредбата за условията и реда 
за разходване на средствата за покриване на раз-
ходи, свързани с епизоотичните рискове, приета 
с ПМС № 181 от 2006 г. (ДВ, бр. 62 от 2006 г.).
Съгласно Наредбата за условията и реда за 
разходване на средствата за покриване на разходи, 
свързани с епизоотичните рискове на собствени-
ците се изплащат компенсации за принудително 
заклани или унищожени животни. Компенсации 
се изплащат на собственици за принудително 
убити животни (клане в кланици или убити по 
друг начин).
Съгласно националното законодателство в 
контекста на програмите не се предвижда въз-
можността за компенсации или финансова по-
мощ за операторите в хранителния и фуражния 
център, в контекста на програмата.
Цената на птиците, които се компенсират, 
се определя от Националния статистически ин-
ститут като средна пазарна цена за 1 кг живо 
тегло за месеца и съответния регион, като ска-
лата за компенсация на птиците е обществено 
достояние.