Държавен вестник, бр. 7, 2016 г., стр. 9

БРОЙ  7	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  9  
висшето училище резултатът от конкурсния 
изпит по математика може да бъде заменен 
с резултата от държавния зрелостен изпит по 
математика, както и да се определят други 
допълнителни условия за прием.
(2) Лицата, придобили висше образование 
на образователно-квалификационна степен 
„бакалавър“ или „магистър“ по друга спе-
циалност, се приемат при условия и по ред, 
утвърдени от висшето училище.
(3) Конкурсните изпити са анонимни и 
се провеждат по програми, утвърдени от 
ректора на висшето училище.
Чл. 4. (1) Обучението по специалността 
„Архитектура“ е в редовна форма и е със 
срок, не по-малък от пет и половина учебни 
години, или единадесет семестъра, от които 
един семестър за разработване на дипломна 
работа (дипломен проект), и придобиване на 
не по-малко от 330 кредита по Системата 
за натрупване и трансфер на кредити във 
висшите училища.
(2) Диплома за завършена образовател-
но-квалификационна степен „магистър“ с 
професионална квалификация „архитект“ 
може да се присъди преди срока по ал. 1 след 
успешно изпълнение на всички задължения, 
предвидени по учебния план на специалност-
та, придобиване на определените кредити и 
при определени от висшето училище условия.
Раздел II
Съдържание на обучението
Чл. 5. (1) Обучението за придобиване на 
висше образование по специалността „Ар-
хитектура“ на образователно-квалификаци-
онната степен „магистър“ осигурява знания, 
практически умения и компетентности, не-
обходими за получаване на професионална 
квалификация „архитект“.
(2) Архитектурата е основен елемент 
на обучението, което чрез баланс между 
теоретичните и практическите му аспекти 
осигурява придобиването най-малко на 
следните знания, практически умения и 
компетентности:
1. способност за създаване и реализиране 
на архитектурни проекти, които да отговарят 
едновременно на естетическите и техничес­
ките изисквания;
2. знания по история и теория на архитек-
турата, както и на свързаните с нея изкуства, 
технологии и хуманитарни науки;
3. знания за изкуството като фактор, кой-
то влияе върху качеството на архитектурния 
проект;
4. знания по териториално и ландшафт­
но устройство и градоустройство, както и 
практически умения, използвани в процеса 
на планиране; 
5. разбиране на връзките между човека и 
архитектурните творби – от една страна, и 
от друга – между архитектурните творби и 
заобикалящата ги среда, както и разбиране 
на необходимостта архитектурните творби и 
пространствата между тях да бъдат в съот-
ветствие с човешките потребности и мащаб;
6. разбиране на професията на архитекта и 
на ролята на архитекта в обществото, и по-
специално при създаването на архитектурни 
проекти, които отчитат социалните фактори;
7. разбиране на методите на проучване и 
на подготовка на проектна документация за 
архитектурен обект;
8. разбиране на структурната концепция, 
на строително-конструктивните и инже-
нерно-техническите проблеми, свързани с 
проектирането на сградите и съоръженията;
9. адекватни знания за физическите и 
технологичните проблеми, както и знания за 
функцията на сградите и съоръженията – с 
оглед осигуряването им с вътрешни усло-
вия за комфорт на обитаване, здравословна 
жизнена среда и за защита от климатични 
въздействия;
10. необходимите проектантски умения, 
за да бъдат удовлетворени изискванията на 
ползвателите на сградите в рамките на огра-
ниченията, наложени от бюджетни фактори 
и строителни предписания;
11. подходящи знания за отраслите, орга-
низациите, нормативната уредба и процеду-
рите за превръщане на идейните проекти в 
сгради и вписването на плановете в общото 
планиране;
12. знания за професионалната практика, 
отнасящи се до производствените отрасли, 
до организациите, правната уредба и проце-
дурите, свързани с инвестиционното проек-
тиране и устройственото планиране, с цел 
придобиване в рамките на университетското 
образование на практически умения и ком-
петентности по правната уредба в областта 
на инвестиционния процес и мениджмънта 
на проектантската дейност, регулиращи уп-
ражняването на професията в съответствие 
с правото на Европейския съюз и с нацио-
налното законодателство.
Чл. 6. (1) Обучението на студентите за придо-
биване на висше образование по специалността 
„Архитектура“ на образователно-квалифика-
ционна степен „магистър“ с професионална 
квалификация „архитект“ е с продължителност 
не по-малко от 11 (единадесет) семестъра – ре-
довно аудиторно обучение – с минимален общ 
хорариум 4800 учебни часа (разпределени в 
съотношение – 4200 часа аудиторно обучение, 
300 часа учебни и професионални практики и 
300 часа дипломна работа).
(2) Обучението на студентите за придоби-
ване на висше образование по специалността 
„Архитектура“ на образователно-квалифика-
ционна степен „магистър“ с професионална 
квалификация „архитект“ включва учебни 
практики по специализирани дисциплини 
с минимален хорариум 120 учебни часа и 
професионална преддипломна практика по 
специалността, свързана с усвояване на про-
фесията, с минимален общ хорариум 180 часа.