Държавен вестник, бр. 24, 2016 г., стр. 68

СТР.  68	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  24
трето ниво на компетентност, съгласно меди­
цински стандарт „Кардиология“, от обхвата на 
медицинската специалност „Детска кардиология“, 
осъществявана на трето ниво на компетентност, 
съгласно медицински стандарт „Педиатрия“, от 
обхвата на медицинската специалност „Карди­
охирургия“, осъществявана на трето ниво на 
компетентност, съгласно медицински стандарт 
„Кардиохирургия“.
1.3. Основни процедури по МКБ-9 КМ: 
1.3.1. Основни диагностични процедури: 89.41, 
89.43, 89.45, 89.46, 89.47, 89.48, 89.50, 89.51, 89.52, 
89.54, 89.56.
1.3.2. Основни терапевтични процедури при 
имплантация на антибрадикарден пейсмей­
кър – еднокамерен или двукамерен: 37.71, 37.72, 
37.73, 37.75, 37.76, 37.78, 37.79, 37.80, 37.81, 37.82, 
37.83, 37.85, 37.86, 37.87, 37.89, 37.98, 37.99.
1.3.3. Основни терапевтични процедури за 
имплантация на ресинхронизираща система за 
стимулация/автоматичен кардиовертер дефибри­
латор: 00.50, 00.51, 00.52, 00.53, 00.54, 37.75, 37.77, 
37.79, 37.89, 37.94, 37.95, 37.96, 37.97, 37.98, 37.99.
1.4. Диагностични, лечебни и рехабилитаци­
онни дейности и услуги по време на хоспита­
лизацията при:
1.4.1. Прием и изготвяне на диагностично-
лечебен план.
Имплантиране на постоянен електрокар­
диостимулатор (антибрадикарден пейсмейкър/ 
ресинхронизираща система за стимулация/ 
автоматичен кардиовертер дефибрилатор) при:
1.4.1.1. симптомни болни с документиран 
синдром на Морган-Адамс-Стокс (МАС) и ри­
тъмно-проводни нарушения;
1.4.1.2. сърдечен арест – документиран;
1.4.1.3. деца до 1-годишна възраст със сърдечна 
недостатъчност, на база хронотропна дисфункция 
при ритъмно-проводна патология;
1.4.1.4. дисфункция на стимулиращата система 
с документиран МАС;
1.4.1.5. пациенти с ниска сърдечна честота, 
водеща до хемодинамични нарушения, които се 
считат за преходни, са индицирани за временна 
кардиостимулация;
1.4.1.6. пациенти на временна стимулация, с 
индикации за постоянна такава;
1.4.1.7. дисфункция на стимулиращата система 
с прояви на сърдечна недостатъчност при паци­
енти с имплантирана ресинхронизираща система; 
1.4.1.8. дисфункция на стимулиращата система 
при пациенти с имплантиран кардиовертер – де­
фибрлатор;
1.4.1.9. неприемливи шокове, кардиак арест и 
/или електрическа буря при пациенти с имплан­
тиран кардиовертер – дефибрлатор.
1.4.2. Планирано имплантиране на постоянен 
електрокардиостимулатор (антибрадикарден 
пейсмейкър/ ресинхронизираща система за 
стимулация/ автоматичен кардиовертер – де­
фибрилатор) при:
1.4.2.1. пълен АV блок с камерна честота под 
40 уд./мин без МАС синдром;
1.4.2.2. синкопи на базата на кардиодепреси­
вен синдром;
1.4.2.3. SSS-тахи/бради-синдром без МАС 
синдром;
1.4.2.4. състояния след сърдечни операции, 
налагащи пейсиране в ранния следоперативен 
период (2 седмици);
1.4.2.5. състояния след радиофреквентна 
аблация, индицирани за постоянна електрокар­
диостимулация;
1.4.2.6. болни със сърдечна недостатъчност, 
рефрактерна на медикаментозно лечение;
1.4.2.7. вроден AV блок с широк QRS комплекс.
1.4.3. Постпроцедурно наблюдение в рамки­
те на болничния престой и профилактика на 
усложненията след извършената имплантация. 
1.4.4. Електрокардиографски контрол и при 
необходимост препрограмиране на някои от 
основните параметри на стимулатора.
1.4.5. Здравни грижи.
1.5. Диагностични, лечебни и рехабилитаци­
онни дейности и услуги при дехоспитализацията:
1.5.1. Контрол на здравното състояние на 
пациента и медицинско заключение за липса на 
медицински риск от приключване на болнич­
ното лечение въз основа на обективни данни 
за стабилизиране на състоянието (клинични/
параклинични) и: 
1.5.1.1. овладяване и липса на ритъмни и 
проводни нарушения;
1.5.1.2. сигурна електрокардиостимулация;
1.5.1.3. стабилна хемодинамика, с проведен 
контрол на хемодинамичните показатели (пулс, 
артериално налягане);
1.5.1.4. компенсиране на сърдечната недос­
татъчност;
1.5.1.5. без кървене или други усложнения от 
оперативната рана, налагащи болнично лечение.
1.5.2. Оценка на потребностите от диагнос­
тични, лечебни и рехабилитационни дейности и 
услуги след приключване на хоспитализацията, 
в т. ч.:
1.5.2.1. контролни прегледи в изписващото 
лечебно заведение;
1.5.2.2. продължаване на лечението;
1.5.2.3. рехабилитация в болнични или до­
машни условия;
1.5.2.4. амбулаторно наблюдение/диспансе­
ризация;
1.5.2.5. предоставяне на пациента на пас­
порт – индентификационна карта на стимулатора 
с данни за пациента, стимулатора и лекуващия 
лекар.
2. Дейностите и услугите в обхвата по т. 1.4 
се осъществяват незабавно или се планират за 
изпълнение в зависимост от развитието, тежестта 
и остротата на съответното заболяване и опре­
деления диагностично-лечебен план.
Клинична пътека № 20
„Интервенционално лечение и свързани с него 
диагностични катетеризации при сърдечно-съ­
дови заболявания“ 
1 .  О б х в а т :
1.1. Клиничната пътека включва диагнос­
тични, лечебни и рехабилитационни дейности и 
услуги, предоставяни на задължително здравно-
осигурени лица със сърдечно-съдови заболявания, 
с необходимост от интервенционално лечение.
1.2. Клиничната пътека включва дейности 
и услуги по т. 1.1 от обхвата на медицинската