Държавен вестник, бр. 61, 2022 г., стр. 20

СТР.  20	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  61
контекста на основополагащите принципи 
на управление на публичните финанси, ус­
тановени в ЗПФ (чл. 20). Веднага следва да 
се отбележи, че между тези принципи са 
трите основни, опорни за доброто управле­
ние, принципа – икономичност, ефективност 
и ефикасност, като съществени изисквания 
на основаното на резултати бюджетиране и 
съставянето и изпълнението на бюджета на 
съдебната власт следва да бъдат съобразени 
с тях. Елемент от контекста е и изискване­
то за съгласуваност между Конвергентната 
програма, Националната програма за рефор­
ми и средносрочната бюджетна прогноза, 
приемана от МС, които следва да се раз­
работват при еднакви макроикономически 
и фискални прогнози и допускания (чл. 76 
ЗПФ). Въвеждането на програмното бюдже­
тиране в съдебната власт е процес, който се 
основава на законодателното закрепване на 
този подход, има опора и в стратегически 
документи на държавата – Актуализираната 
стратегия, одоб­рена с Решение на 43-то НС 
от 21.01.2015 г., и Пътна карта към нея. Спо­
менатото по-горе Съобщение на ЕК подчер­
тава, че ефикасност, качество и независимост 
са основни параметри на всяка ефективна 
правосъдна система. Изискването за утвър­
ждаване на основано на резултатите бюдже­
тиране в съдебната власт е свързано със и е 
предпоставка за прилагането на основания на 
резултатите Механизъм за възстановяване и 
устойчивост по плановете за възстановяване и 
устойчивост на държавите членки. На 13 юли 
2022 г. Комисията на ЕС публикува третия 
годишен доклад относно върховенството на 
закона в Съюза, който съдържа и конкретни 
препоръки до държавите членки. Изрично се 
отбелязва, че при изготвянето на препоръките 
са гарантирани съгласуваността и полезните 
взаимодействия с други процеси, като на­
пример европейския семестър, включително 
и механизма за обвързаност на бюджета с 
условия и Механизма за възстановяване и 
устойчивост, което потвърждава изискването 
за оптимизиране на използването на публич­
ния ресурс като трайно измерение на рефор­
мирането на съдебната власт в България. 
Внимание заслужава и обстоятелството, че 
на свои заседания пленумът на ВСС наред с 
обсъждане и приемане на проект на бюджет 
на съдебната власт, включително и за 2022 г., 
съгласуване на становището на МС по бю­
джета на съдебната власт, утвърждаването 
на бюджет на органите на съдебната власт, 
усъвършенстване на съдебната карта и др. 
провежда и дебати във връзка с въвеждането 
на програмното бюджетиране в съдебната 
власт – така например на заседание на пле­
нума на ВСС, проведено на 13 май 2021 г. 
(протокол № 8, т. 37 относно изпълнение 
на проект с наименование „Въвеждане на 
програмно бюджетиране в органите на съ­
дебната власт“, финансиран по Оперативна 
програма „Добро управление“), на заседание 
на пленума на ВСС, проведено на 17 февруари 
2022 г., във връзка с приемане на първи от 
този вид „Анализ на дейността на Специ­
ализираната прокуратура, на Следствения 
отдел в Специализираната прокуратура и 
на Апелативната специализирана прокура­
тура за периода 1.01.2012 г. – 31.12.2020 г.“ 
(протокол № 7) и др., на което се обсъждат 
и трудностите, свързани с изработването 
на обективни показатели/индикатори за 
измерване на постигнатите резултати от 
дейността на органите на съдебната власт 
и необходимостта от тяхното прецизиране. 
Всички тези данни сочат на протичащия у 
нас процес на въвеждане на програмното и 
ориентирано към резултати бюджетиране в 
съдебната власт.
В обобщение следва да се посочи, че ос­
нованото на резултати бюджетиране, без да е 
панацея, при прецизно изработени показатели 
за изпълнение и показатели за ефективно 
разпределяне на бюджета, съобразени със 
специфичността на дейността на органите 
на съдебна власт, предлага възможност да се 
намали напрежението между законодателна­
та и изпълнителната власт, от една страна, 
и съдебната власт, от друга, в бюджетната 
материя. Тези показатели имат и трябва да 
имат решаваща роля, за да стане видимо, че 
съдебната власт наистина осигурява резултат 
за определените є бюджетни средства, при 
една по-голяма гъвкавост на законодателя в 
бюджетната сфера, успоредно със засилване 
на активното участие на съдебната власт в 
тяхното изработване, и те следва да бъдат 
споделени с другите власти.
Значение за настоящото дело има конста­
тацията, че реформите в бюджетната сфера 
в държавите от ЕС засягат и съдебната власт 
и България не прави изключение от проце­
сите, протичащи в другите държави от ЕС 
за по-пълноценно използване на основано на 
резултати бюджетиране в публичния сектор. 
Осъществяваната от ВСС дейност, свързана 
с въвеждането на програмното бюджетиране 
за съдебната власт, съгласно едноименния 
проект го потвърждава (дейност по Опера­
тивна програма „Добро управление“ – проект 
„Въвеждане на модерни, надеждни и ефикас­
ни процедури за планиране и изпълнение 
на бюджета на съдебната власт“: Дейност 
1: Установяване политиката за бюджетно 
планиране в съдебната система съгласно 
принципите на програмното бюджетиране). 
В Актуализираната стратегия и Пътната кар­
та към нея са конкретно посочени мерките 
за реформи в съдебната власт, в частност в 
Прокуратурата – Стратегическа цел 4: Мо­
дерна и ефективна наказателна политика,