Държавен вестник, бр. 37, 2024 г., стр. 18

СТР.  18	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  37
по видове медицинска помощ – първична, 
специализирана извънболнична, болнична и 
спешна помощ. 
Финансовата ефективност на системата е 
пряко свързана с пренасочване на ресурсите 
към дейностите по промоция на здравосло-
вен начин на живот, активна профилактика 
и скрининг, превенция и ранна диагностика 
на социалнозначими заболявания.
Необходимо е пренасочване на финансо-
вите ресурси на НЗОК от болничната към 
извънболничната медицинска помощ с акцент 
върху финансирането на дейности в първич-
ната помощ. 
Целеви препоръки на политиката до 2030 г.: 
 Да осигурим устойчиво увеличение на 
дела на общите разходи за здравеопазване 
спрямо Брутния вътрешен продукт (БВП) за 
достигане на средния показател за ЕС.
 Да синхронизираме съотношението на 
публичните спрямо общите разходи за здра-
веопазване до достигане на средния показател 
за ЕС.
 Да подобрим приходната част на здрав-
ното осигуряване чрез подобряване събирае-
мостта на приходите от здравноосигурителни 
вноски и поетапно увеличаване на заплаща-
нето на размера на здравноосигурителните 
вноски за лицата, осигурявани от държавата.
 Да използваме ефективни механизми 
за стимулиране на участието в здравнооси-
гурителната система на всички български 
граждани, които имат задължението да се 
осигуряват.
 Да намалим дела на преките плащания 
и нерегламентираните разходи в системата 
чрез създаване на стимули за развитие на 
доброволното здравно осигуряване.
 Да осигурим устойчиво увеличение на 
разходите за финансиране на дейности за про-
моция, превенция и контрол на заболявания.
 Да подобрим структурата на разходите 
по видове медицинска помощ с постепенно 
балансирано увеличение на средствата и от-
носителния дял на разходите за първична и 
специализирана извънболнична медицинска 
помощ, както и подобряване на рационалната 
лекарствена употреба.
 Да въведем механизми за обвързване на 
финансирането с резултатите от дейността. 
 Да усъвършенстваме механизмите за 
остойностяване на медицинските дейности.
 Да използваме капацитета на Нацио-
налната здравноинформационна система като 
инструмент за събиране на достоверна здравна 
и финансова статистика, анализ на данните 
и подобряване на контрола на оказваната 
медицинска помощ и ефективното използване 
на финансовите средства.
 Да подобрим планирането и ефективното 
разпределение на средствата в здравеопаз-
ването чрез прилагане на механизмите на 
Националната здравна карта.
 Да осигурим целево финансиране на 
политики, фокусирани върху постигане на 
значим здравен резултат.
Конкретните мерки за реализация на поли-
тиката и индикаторите за нейното изпълнение 
са предвидени в Плана за действие за изпълне-
ние на Националната здравна стратегия 2030.
ПРИОРИТЕТ 3: ПРИЛАГАНЕ НА ЦЕЛЕ-
НАСОЧЕНИ СТРАТЕГИИ ЗА ВЪЗДЕЙСТВИЕ 
ВЪРХУ СПЕЦИФИЧНИ ПРОБЛЕМИ НА 
ОБЩЕСТВЕНОТО ЗДРАВЕ
Политика 3.1. Подобряване на майчиното 
и детско здраве и на педиатричната грижа 
Основни цели на политиката:
Прилагането на комплексен медико-социа-
лен подход в грижите за деца, в т.ч. недоносени, 
деца с увреждания и хронични заболявания, 
деца в риск от проблеми в развитието и под-
крепа на техните семейства, осигуряването на 
комплексно интердисциплинарно медицинско 
обслужване за деца с хронични заболявания 
и специални потребности, както и развитието 
на интегрирани междусекторни услуги за деца 
и семейства, включително с цел превенция на 
институционализацията на грижите за деца, 
ще заемат важно място при реализирането 
на политиката за майчино и детско здраве. 
Също така ще се оптимизира и разширява 
обхватът на скрининговите програми за бре-
менни и новородени, в т.ч. чрез въвеждане 
на нови, доказано ефективни скрининги. За 
целта ще бъде ползван изграденият капацитет 
на Националния интердисциплинарен център 
за широкообхватен скрининг и свързаната с 
него мрежа от лечебни заведения. (Виж При-
оритет 1, Политика 1.3. Ефективен скрининг 
и превенция на хроничните незаразни болести). 
Едно от съвременните предизвикателства е 
състоянието на детското очно здраве, с отбе-
лязан значителен ръст на очните заболявания, 
водещи до нарушено зрение. Навременното 
диагностициране и лечение на тези състояния 
е основа за предотвратяването на неблагопри-
ятните усложнения от зрителните нарушения. 
Основен фокус на тези усилия ще бъде 
създаването на Национална детска болница, 
която да предоставя комплексни високос-
пециализирани медицински услуги за деца 
и да бъде основно координиращо звено на 
интегрирана мрежа за болнична педиатрична 
грижа, включваща структури на регионално 
и областно ниво. Необходимостта от оси-
гуряването на такъв национален център за 
комплексно лечение на деца, интегриращ 
болнични и амбулаторни услуги в областта 
на диагностиката, лечението и наблюдението 
на деца със заболявания в обхвата на всички 
медицински специалности, е идентифицирана 
и в Националната карта на дългосрочните 
нужди от здравни услуги. 
Постигането на целите в областта на 
подобряване на майчиното и детско здраве