Държавен вестник, бр. 31, 2004 г., стр. 19

Б Р О Й  31
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  19
интоксикации, лекувани в други структури на бол-
ницата или от други болници в страната. Универ-
ситетската болница може да сключва договори с
всички лечебни заведения, които осъществяват
диализно лечение в страната, за консултативна
помощ и лечение на техни болни с усложнения на
хроничната бъбречна недостатъчност или на диа-
лизното лечение. Към клиниката (отделението)
за диализно лечение задължително има и кабинет
за профилактика и лечение на болни с напреднала
хронична бъбречна недостатъчност. В този каби-
нет се разработват и програми за скрининг и пре-
венция на ранни стадии на бъбречните заболява-
ния. За дейностите, които не извършва, универси-
тетската болница може да сключва договор с об-
ластна, междуобластна, университетска или наци-
онална болница, извършваща тези дейности.
III. Изисквания към персонала
III.1. Минимални изисквания към броя на пер-
сонала в диализната структура:
а) един лекар на 2000 хемодиализи годишно;
б) една медицинска сестра на 500 хемодиализи
годишно;
в) един лекар в кабинет за профилактика и
лечение на 50 болни с ХБН в преддиализен стадий;
г) един лекар на 30 болни на перитонеална
диализа;
д) една медицинска сестра на 20 болни на пери-
тонеална диализа;
е) технолози—не повече от 1 на 4 диализни
поста.
III. 2. Изисквания към квалификацията на пер-
сонала в диализната структура.
Персоналът на диализната структура трябва да
има професионална квалификация, практически
опит и умения в областта на диализното лечение:
а) обучението по диализно лечение е нераздел-
на част от обучението за придобиване на профил-
на специалност по нефрология;
б) работещите под 3 години в диализна струк-
тура лекари и медицински сестри трябва да имат
удостоверение за завършен основен курс по диа-
лизно лечение;
в) началник на диализна клиника или отделение
може да бъде правоспособен лекар, отговарящ на
изискването за специалност съгласно чл. 68, ал. 2 ЗЛЗ;
г) управител (изпълнителен директор) на диа-
лизен център може да бъде правоспособен лекар с
основна медицинска специалност и стаж в диализ-
на структура не по-малко от две години;
д) началникът на диализна клиника или отде-
ление/управителят (изпълнителният директор) на
диализен център определя нуждите и обема на
необходимата квалификация съобразно изисква-
нията на този стандарт.
IV. Организация на дейността в диализната
структура и взаимодействие между диализната
структура и болницата
1. Организацията на дейността в диализния
център се осъществява в съответствие с изисква-
нията на Правилника за устройството и дейността
на диализните центрове.
2. Диализната структура в болничното лечебно
заведение трябва да е ясно обозначена в структу-
рата на лечебното заведение и в правилника за
Б. ДИАЛИЗНА СТРУКТУРА
I. Дейности, осъществявани в диализните
структури
1. Лечение на болни с хронична и остра бъбреч-
на недостатъчност с методите на извънбъбречно
очистване на кръвта.
2. Лечение на усложненията на хроничната
бъбречна недостатъчност (ХБН) при болни на
диализно лечение.
3. Лечението на болни с напреднала ХБН и
подготовката им за диализно лечение.
4. Подготовка на подходящите болни за бъб-
речна трансплантация.
II. Обем на лечебната дейност в диализните
структури на различни нива в Република България
II. 1. Първо ниво—диализен център.
Извършва наблюдение и лечение на болни в
ранен стадий на хронична бъбречна недостатъч-
ност; подготовка на болни с напреднала бъбречна
недостатъчност за диализно лечение; диализно
лечение, което може да бъде: хемодиализно лече-
ние; лечение с перитонеална диализа; лечение на
усложненията на хроничната бъбречна недостатъч-
ност и диализното лечение. За дейностите, които
не извършва (съдов достъп и други), диализният
център може да сключва договор с областна, меж-
дуобластна, университетска или национална бол-
ница, извършваща тези дейности, или с лечебни
заведения за извънболнична помощ (за дейности-
те по клинична лаборатория, рентген и др.).
II. 2. Второ ниво—диализно отделение от ра-
йонна болница.
Извършва лечение на болни с хронична бъбреч-
на недостатъчност с хемодиализа и перитонеална
диализа. В него може да се извършва и лечение на
болни с остра бъбречна недостатъчност, лекувани
в други структури на болницата. Към него може да
има и кабинет за профилактика и лечение на болни
с напреднала хронична бъбречна недостатъчност.
За дейностите, които не извършва (съдов достъп и
други), лечебното заведение, в което се намира
диализното отделение, може да сключва договор с
областна, междуобластна, университетска или на-
ционална болница, извършваща тези дейности.
II. 3. Трето ниво—диализно отделение от об-
ластна болница.
Извършва лечение на болни с хронична бъб-
речна недостатъчност с хемодиализа и перитоне-
ална диализа. В него се извършва и лечение на
болни с остра бъбречна недостатъчност и инток-
сикации, лекувани в други структури на болницата
или в районни болници. Към него задължително
има и кабинет за профилактика и лечение на бол-
ни с напреднала хронична бъбречна недостатъч-
ност. За дейностите, които не извършва (съдов
достъп и други), лечебното заведение, в което се
намира диализното отделение, може да сключва
договор с междуобластна, университетска или на-
ционална болница, извършваща тези дейности.
II.4. Четвърто ниво—диализна клиника или
отделение от университетска болница.
Извършва лечение на болни с хронична бъб-
речна недостатъчност с хемодиализа и перитоне-
ална диализа и други методи на извънбъбречно
очистване на кръвта. В него се извършва и лече-
ние на болни с остра бъбречна недостатъчност и