Държавен вестник, бр. 94, 2019 г., стр. 66

СТР.  66	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  94
висока безработица, особено сред младежта. 
Тези предизвикателства поставят в опасност 
напредъка за постигане на Целите за устойчиво 
развитие („ЦУР“) и в случая на Западните 
Балкани – за по-тясна европейска интеграция.
Анализът на ЕИБ показва, че има същест-
вени пропуски в икономическата и социалната 
инфраструктура както в южните съседи, така 
и в Западните Балкани. Освен това дори съ-
ществуващата инфраструктура в много случаи 
се нуждае от спешна рехабилитация поради 
продължителите години наред недостатъчни 
инвестиции, често в резултат на фискални 
ограничения. КСБ и нейното въздействие 
върху съседни държави показа много ясно как 
един шок може бързо да засегне публичната 
инфраструктура и услуги, затруднявайки в 
максимална степен посрещането на нуждите 
както на местните общности, така и тези на 
бежанците. 
В Западните Балкани инвестициите като 
дял от БВП, според анализа на ЕИБ, не са 
достатъчни за държавите в региона да дос-
тигнат по-високодоходните икономики. Ин-
вестиционната дейност в региона е насочена 
повече към инфраструктура и по-малко към 
научни изследвания и развитие. В сравнение 
с ЕС регионът на Западните Балкани страда 
от структурни пропуски във всички основни 
области, включително човешки капитал, 
капацитет за иновации и енергийна и стра-
тегическа инфраструктура.
Има ясни ограничения в способността на 
региона на Западните Балкани да отговори на 
продължаващите екологични, икономически 
и социални предизвикателства или да направи 
дългосрочни инвестиции в критична инфра-
структура, особено в контекста на намаления 
приток на капитали в сравнение с миналото. 
Без инвестиции в критично важни области 
държавите от Западните Балкани рискуват 
да поставят под въпрос способността си да 
изпълнят изискванията за присъединяване 
към ЕС, което би могло да има не само со-
циални последици, но да доведе и до застой 
на икономическото развитие в региона.
Миграцията е само един от множеството 
възможни бъдещи шокове, които може да 
включват и по-чести природни бедствия, 
предизвикани от климатичните промени и 
икономическите шокове, като внезапни и 
резки обрати в търговията. Обезпечаването 
на подготвеност е от съществена важност за 
ограничаване на отрицателните въздействия 
на тези шокове и за възползване от повечето 
от откриващите се евентуални възможности. 
В допълнение инвестициите за строеж или 
реновиране на инфраструктурата способстват 
за укрепване на благоприятната среда за ико-
номически растеж и социално приобщаване. 
Приобщаващият растеж, който създава и 
поддържа възможности за работни места и 
генерира ресурси за допълнителни публични 
инвестиции, е ключов елемент на дългосроч-
ната устойчивост и стабилност. 
Централната роля на частния сектор за 
стимулиране на приобщаващ растеж и съз-
даване на работни места и едновременно с 
това за генериране на ресурси за публични и 
частни инвестиции е добре документирана.  
В рамките на частния сектор МСП са особено 
важни източници на заетост и икономически 
растеж. В региона на Близкия Изток и Се-
верна Африка („БИСА“) МСП представляват 
над 85 % от всички регистрирани компании 
и допринасят за над две трети от общата 
официална заетост. Секторът на МСП допри-
нася за доминиращия дял в регионалния БВП 
(приблизително 60 %). 
Изследването на фирмите в БИСА за 2016 г. 
(„ИФ“), извършено съвместно от ЕИБ, ЕБВР и 
ГСБ, посочва недостатъчния достъп до финан-
сиране като едно от основните ограничения за 
развитието на частния сектор10. ИФ установява, 
че кредитирането на частния сектор е силно 
концентрирано в региона в полза на малък 
брой големи клиенти: относително големият 
обем кредити за частния сектор не води не-
пременно в разширен достъп до финансиране 
за предприятията от частния сектор. ИФ по-
казва също така, че въпреки че голям дял от 
фирмите (73 %) твърдят, че не са ограничени 
от гледна точка на кредитиране, 58 % от тези 
фирми дори не кандидатстват за заем от банка. 
На практика тези фирми са се изолирали от 
финансовия сектор и са изгубили връзката си 
с него11. Тези изолирани фирми може да имат 
достатъчно капитал да оперират, но той не 
е достатъчен за инвестиране, разширяване и 
наемане на работници. Неадекватният достъп 
до финансиране и разпадналата се връзка с 
финансовия сектор са особено характерни за 
МСП и микропредприятията. 
Следователно МСП разчитат най-вече на 
вътрешни средства и самофинансиране. Това 
се дължи основно на строгите изисквания за 
обезпечение, неспособността на финансовите 
институции да оценяват рисковете от инвести-
ране в МСП, липсата на надеждна информация 
за клиенти от частния сектор и всичко това 
води до висока цена на кредита. Всъщност за 
МСП в ранните им стадии е почти невъзможно 
да получат достъп до банково финансиране 
поради липсата на кредитна история.
10 Какво създава пречки за частния сектор в 
БИСА – съвместна публикация на ЕИБ, Евро-
пейската банка за възстановяване и развитие и 
Световната банка. Политическата нестабилност, 
корупцията и електроснабдяването са другите три 
най-често цитирани ограничения.
11 Изолираните фирми са тези, които не са 
кандидатствали за заем, тъй като имат достатъ-
чен капитал.