Държавен вестник, бр. 24, 2002 г., стр. 69

Б Р О Й  24
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  69
наблюдение, трябва да бъде определена както
по азимут, така и по наклонена далечина пос-
редством използването на данните, събрани от
изображенията на тристенните ъглови отража-
тели, разположени в комплектите в съответст-
вие с характеристиките, изложени в раздел II.
2. Импулсното реагиране се апроксимира
чрез изравняваща функция в съответствие със
следната методология:
(А) Първоначалните фазови данни се за-
писват на магнитни носители на информация.
Еднократно амплитудно изображение на все-
ки ъглов отражател се получава от първона-
чалните фазови данни посредством използва-
нето на алгоритми за формиране на изобра-
жението и се съхранява на магнитни носите-
ли на информация.
(В) Най-високата стойност на амплитуда-
та и две стойности на амплитудата, от двете
страни на най-високата стойност както по нак-
лонена далечина, така и по азимут, които
могат да бъдат използвани за представяне на
основния лист на диаграмата на насочено
действие, се получават от изображението на
ъгловия отражател за формиране на 5-елемен-
тния кръст, който ще представлява импулс-
ното реагиране на РСА.
(С) Построява се изгладен амплитуден про-
фил посредством определяне функцията на Гаус
в две измерения, пресичаща 5 отделни значе-
ния, получени в съответствие с параграф 2 (В).
(D) Изгладеният амплитуден профил, по-
лучен съгласно параграф 2 (С), който лежи на
линиите, преминаващи през началните извад-
ки радиолокационни сигнали, намиращи се
най-близо до пиковата амплитуда, а така също
отделните стойности, получени съгласно па-
раграф 2 (В), трябва да бъдат начертани на
хартия и по желание и на видеодисплей. Петте
извадки радиолокационни сигнали от двете
страни на централната стойност по наклонена
далечина и по азимут също трябва да бъдат
начертани на тази графика.
3. В хода на освидетелстването импулсното
реагиране се интерполира посредством преоб-
разуването на Фурие в съответствие със след-
ната методология:
(А) Значенията на амплитудата в квадрат
16 Ч 16 по наклонена далечина и азимут, в цен-
търа на който се намира ъгловият отражател,
се въвеждат в комплекта в две измерения.
(В) В комплекта, получен съгласно подпа-
раграф 3 (А), се осъществява преобразуване на
Фурие в две измерения.
(С) Броят на елементите в комплекта, полу-
чен в резултат на осъществяване преобразува-
нето на Фурие съгласно подпараграф 3 (В), се
умножава по 16 във всяко измерение посредст-
вом въвеждането на нулеви стойности в цент-
ралните елементи на дадения комплект, полу-
чен в резултат на осъществяване преобразува-
нето на Фурие.
(D) В този комплект 256 Ч 256 се осъщест-
вява обратно преобразуване на Фурие в две
измерения.
(Е) Получените съгласно подпараграф 3 (D)
стойности на амплитудата по наклонена дале-
чина и азимут, разположени на линиите, пре-
минаващи през първоначалните извадки ра-
диолокационни сигнали, намиращи се най-
близо до пиковата амплитуда, се разпечатват
на хартия с линейна интерполация между ин-
терполираните извадки радиолокационни сиг-
нали. На същата разпечатка се начертават и
амплитудите на първоначалните извадки ра-
диолокационни сигнали.
4. Определят се амплитудните линейни ха-
рактеристики на РСА чрез използване на дан-
ни, събрани от изображенията на най-малко 12
ъглови отражателя, разположени в линеен ком-
плект в съответствие с характеристиките от
параграф 3 от раздел II. Данните се анализират
в съответствие със следната методология:
(А) В съответствие с процедурите, изложени
в параграф 2, се построява изгладен амплиту-
ден профил на всеки от ъгловите отражатели в
линейния комплект, който може да се различи
на обработеното изображение.
(В) Пиковото значение на всяко импулсно
реагиране се определя от изгладените ампли-
тудни профили, получени в съответствие с под-
параграф 4 (А).
(С) Пиковите амплитуди, определени в съ-
ответствие с подпараграф 4 (В), се начертават
срещу стойността на корен квадратен от ЕОП
на съответния ъглов отражател.
(D) Апроксимира се права линия на линей-
ния участък от отделните точки, нанесени съг-
ласно подпараграф 4 (С).
(Е) За изчисляване нивото на чувствителност
и нивото на насищане на РСА се използва графи-
ката, получена съгласно подпараграф 4 (D).
(F) За внасяне на поправки в линейните ха-
рактеристики на амплитудното реагиране на
РСА между изчислените нива на чувствител-
ност и нивата на насищане се използва графи-
ката, получена в подпараграф 4 (D).
5. Пространствената разрешаваща способ-
ност на РСА се определя чрез използване на
данните, събрани от изображенията на 9 ъгло-
ви отражателя, разположени в квадрат съглас-
но характеристиките, изложени в параграф 4 от
раздел II. Данните се анализират в съответст-
вие със следната методология:
(А) За всеки от деветте ъглови отражателя в
комплекта се построява изгладен амплитуден
профил в съответствие с процедурите, изложе-
ни в параграф 2.
(В) Разстоянието между пиковете на двата
ъглови отражателя, разположени в двата края
на диагоналите на комплекта, измерено от глед-
на точка на разстоянията между извадките ра-
диолокационни сигнали, се дели на еквивален-
тното разстояние в метри, измерено с точност