Държавен вестник, бр. 37, 2024 г., стр. 58

СТР.  58	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  37
състав за използване и поддържане на придо-
биваните системи, но тези рискове се дължат 
на вътрешни за Министерството на отбраната 
причини, като в рамките на провеждащия се 
в момента Стратегически преглед на отбра-
нителната политика се разработват решения, 
които да подпомогнат тяхното минимизиране. 
През годините липсата на яснота по осигу-
ряването на финансовата рамка за отбрана е 
породила несигурност и риск при сключването 
на дългосрочни договори, но с приемането 
на Програмата следва рисковете от такова 
естество да бъдат преодолени, като се внесе 
яснота и ангажимент от страна на Народното 
събрание за финансиране на инвестиционните 
проекти при изграждане на отбранителните 
способности. Това би позволило и сключването 
на дългосрочни договори.
Една от стратегиите за общо минимизиране 
на рисковете по време, разходи и обхват е при-
добиването на налични на пазара и доказали 
своята ефективност отбранителни продукти 
(т.нар. „commercial оff – the shelf“ продукти). 
Този факт следва да се отчита и анализира 
задълбочено в случай на евентуално решение 
за реализиране на проекти за модернизация 
на Въоръжените сили чрез разработване на 
нови, несъществуващи към момента на пазара 
отбранителни продукти. Разработването на 
нов продукт увеличава риска за изпълнение 
в планираното време, както и този за спаз-
ване на делегирания бюджет, което може да 
компрометира поетите времеви ангажименти 
на страната за изграждане на отбранителни 
способности в процеса на отбранително пла-
ниране на НАТО.
Съществено е изискването за намирането 
на оптимален баланс между възможностите 
на делегирания за реализацията на проекта 
бюджет, необходимото качество и оптималния 
брой платформи, чрез които да се създадат 
необходимите способности. От самото нача-
ло на реализирането на проектите следва да 
бъде ясно, че средствата, отпуснати за реали-
зация на проекта, няма да бъдат достатъчни 
за закупуване на най-съвременните образци 
бойни платформи в дефинирания от военната 
експертиза обем. В тази връзка намирането 
на оптималния вариант и баланс между това, 
което страната може да си позволи финансово, 
и способностите, които могат да се изградят, 
е от съществено значение. Във всички случаи 
избраното решение следва да покрива напълно 
и по възможност да превишава в максимална 
степен определените минимални военни изиск­
вания към дадения тип въоръжение и техника.
9. ПРОЕКТИ ЗА МОДЕРНИЗАЦИЯ
В Приложение № 1 на Програмата за ин-
вестиции в отбраната до 2032 г. идентифици-
раните направления за инвестиции до 2032 г. 
с прогнозна стойност над 100 млн. лв. са 
подредени по приоритет за финансиране, като 
първите пет инвестиционни направления и три 
инфраструктурни проекта в това приложение 
са от най-голяма важност и следва да бъдат 
стартирани и реализирани в най-кратки сроко-
ве. В приложението не са включени проекти, 
които не могат да бъдат финансирани при 
разходи за отбрана в размер на 2,0% от БВП.
За целите на обсъждането на Програмата за 
инвестиции в отбраната до 2032 г. в Народното 
събрание, и в изпълнение на решението на 
48-то Народно събрание от 31 януари 2023 г., 
на Народното събрание са предоставени за 
запознаване „Списък на способности за из-
граждане и развитие до 2032 г.“ (за служебно 
ползване) и „Списък на приоритетни способ-
ности и проекти за изграждане и развитие до 
2032 г.“ (поверително). 
В подкрепа на тези инвестиционни проекти 
Министерството на отбраната предвижда като 
част от политиката по въоръженията значител-
но по-висока ангажираност на националния 
и военен научен и технологичен капацитет, 
като изследва и развива иновативни решения 
в следните направления: 
 Комуникационно-информационна под-
дръжка на системата C2;
 Системи за подпомагане на вземането 
на решения;
 Ситуационна осведоменост;
 Система ISTAR – космически базирани 
системи, квантови изчисления, квантови ко-
муникации, квантово наблюдение;
 Електронна война – електроника, елек-
тромагнитни технологии;
 Киберотбрана;
 Високопрецизни артилерийски и ракетни 
системи с увеличен обсег;
 Средства за поразяване с повишена 
ефективност;
 Роботизирани автономни бойни системи;
 Противодействие срещу автономните 
системи на противника;
 Усъвършенствани средства за балистична 
защита;
 Хиперзвукови оръжия;
 Биологични системи и лекарствени те-
рапии с цел подобряване на здравеопазването 
и борбата с болестите;
 Възобновяеми и енергонезависими из-
точници;
 Усъвършенствани средства за ядрена, 
химическа, биологична защита и екология;
 Човешки фактор и симбиоза човек – ма-
шина.
10. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
Заложените в Програмата за инвестиции 
в отбраната до 2032 г. проекти осигуряват 
материалния компонент за изграждането и