Държавен вестник, бр. 2, 2021 г., стр. 21

БРОЙ  2	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  21  
известни примери са „Силициевата долина“ 
в Калифорния (с университета Станфорд, 
Калифорнийския университет в Бъркли, 
Сан Франциско, Давис, и Санта Клара, и 
Щатския калифорнийски университет в Сан 
Хосе) и региона на гр. Бостън (с универси­
тетите Харвард, Масачузетския технологичен 
институт – MIT, университета Бостън, както 
и Масачузетския университет, Амхърст и над 
10 по-малки частни колежи). Този модел на 
ускорено технологично развитие на регионите 
в симбиоза с водещи университети е добре 
разпознат и опити за неговото мултиплици­
ране се правят по целия свят.
В България беше направен опит за по-
системно стартиране на такъв процес чрез 
подготовката на Иновационната стратегия 
за интелигентна специализация през периода 
2013 – 2016 година и на свързаните оперативни 
програми за периода 2014 – 2020 г. – ОПИК, 
ОПНОИР и ОПРР. В резултат беше постигнат 
съществен напредък в София-град и Пловдив, 
където нуждата от координирано развитие 
на икономическите дейности и на висшите 
училища в региона беше бързо осъзната и 
бяха направени важни стъпки за подпомага­
не на тази координация. В повечето региони 
обаче висшите училища срещаха сериозни 
трудности за пълноценно функциониране и 
борбата им в много случаи беше за оцеляване, 
а не за хармонично развитие с останалите 
потенциални партньори – икономически, 
административни, социални и политически.
Основни предизвикателства, свързани с 
пълноценното включване на висшите училища 
в развитието на икономическите центрове:
1) Неравномерно разпределение на мре­
жата от висши училища и концентрация 
на студенти в градове, привличащи голяма 
част от бизнеса (София, Пловдив, Варна), 
което затруднява ефективното използване 
на ВУ като инструмент за провеждане на 
регионална политика.
2) Много големи регионални различия 
във възможностите за мобилизиране на 
инвестиционни ресурси и за професионална 
реализация на студентите.
3) Липса на координация в целеполагането 
и в развитието на координирани планове за 
развитие, които да съчетават експертизата, 
интересите и възможностите на различните 
потенциални партньори в региона – регио­
нални органи на власт и администрация, 
бизнес, висши училища, специализирани и 
общообразователни институции в средното 
образование (напр. професионални гимна­
зии).
4) Много големи регионални различия 
по отношение на нуждите и възможности­
те за финансиране на образованието от 
страна на студентите и техните семейства с 
необходимите средства за студентски такси 
и издръжка.
Общите заключения от направения в тази 
секция анализ на състоянието на системата 
на висшето образование, на промените в 
средата и на изпълнението на Стратегия­
та за развитие на висшето образование за 
периода 2015 – 2020 г. са обобщени в след­
ващия SWOT анализ и са основата, която е 
използвана за формулиране на представените 
след това визия за развитие на висшето 
образование, приоритетни области и цели, 
набор от конкретни дейности и мерки и 
очаквани резултати.
2Г. Анализ на силните страни и слабо­
стите, на опасностите и възможностите 
(SWOT анализ)
Силни страни
Слабости
· Висококачествена рейтингова система на бъл­
гарските висши училища, която предоставя богата 
обективна информация за системата на висшето 
образование.
· Наличие на добри практики на връзка образова­
ние-бизнес в някои висши училища, които могат да 
се мултиплицират.
· Налична експертиза във важни научни направ­
ления, вкл. в някои области на природните науки, 
математиката, ИКТ, биотехнологиите, медицината 
и др.
· Активно международно сътрудничество в зна­
чителен брой ВУ по отношение на провеждането 
на научни изследвания и публикуването на резул­
татите от тях.
· Балансиран относителен дял на жените в науката 
и в ИКТ.
· Добро качество на образованието в голяма част 
от ВУ и ПН (но не навсякъде).
· Добри научни резултати в около 20 % от ВУ, което 
позволява подготовка на квалифицирани научни 
кадри и преподаватели.
· Разминаване между изискванията за активна 
социална реализация и потребностите на пазара 
на труда, от една страна, и качеството на получа­
ваната във висшите училища подготовка, от друга.
· Снижаване на критериите за прием, а в някои ВУ 
и за задържане на студентите във висшите училища.
· Недостатъчна конкурентоспособност по отно­
шение на бързото развитие на пазара на образо­
вателни услуги и липса на достатъчна гъвкавост 
в предлаганите форми на обучение.
· Недостатъчен дял студенти, които се обучават 
в съвместни програми с чуждестранни висши 
училища и пренебрежима активност по много от 
съществуващите договори. Недостатъчен между­
народен престиж на българските висши училища.
· Недостатъчно развита система за подкрепа на 
научно-изследователския процес чрез различните 
форми на финансиране: институционално, програм­
но, конкурсно, публично-частно партньорство и др.
· На повечето места – откъснатост на научните 
изследвания от практическите предизвикателства 
на икономиката и обществото.