Държавен вестник, бр. 86, 2012 г., стр. 14

СТР.  14	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  86
(2) Летищният оператор изготвя оценка на 
риска и прилага смекчаващи мерки, осигуря­
ващи безопасността на околността на ПИК в 
случаите на приземяване преди прага на ПИК 
или излизане на самолет след прага на ПИК.
Г л а в а  с е д м а
УЧАСТЪЦИ, СВОБОДНИ ОТ 
ПРЕПЯТСТВИЯ
Раздел I
Местоположение, дължина и широчина на 
участъците, свободни от препятствия
Чл. 67. (1) Участъкът, свободен от пре­
пятствия, започва в края на разполагаемата 
дължина на разбега.
(2) Дължината на участъка, свободен от 
препятствия, не превишава половината от 
разполагаемата дължина на разбега.
(3) Участъкът, свободен от препятствия в 
широчина, се простира най-малко на 75 m от 
двете страни по продължението на осевата 
линия на ПИК.
Раздел II
Надлъжни и напречни наклони на участъците, 
свободни от препятствия
Чл. 68. (1) Повърхността на участъка, 
свободен от препятствия, не се допуска да 
излиза над равнина с възходящ наклон 1,25 
на сто, като долната граница на тази равнина 
е хоризонтална линия, която:
1. е перпендикулярна на вертикалната рав­
нина, съдържаща осевата линия на пистата;
2. минава през точка, лежаща на централна­
та линия на пистата в края на разполагаемия 
пробег на излитане.
(2) При наличието на напречни или на­
длъжни наклони на ПИК, странична ивица 
за безопасност или ЛП долната граница на 
равнината на участъка, свободен от препят­
ствия по ал. 1, може да се намира по-ниско 
от съответната надморска височина (кота) 
на ПИК, страничната ивица за безопасност 
или ЛП. 
(3) В случаите по ал. 2, когато могат да 
представляват заплаха за самолетите:
1. повърхностите на ПИК, странична ивица 
за безопасност и/или ЛП се подравняват за 
привеждане в съответствие с долната грани­
ца на равнината на участъка, свободен от 
препятствия;
2. теренът или обекти, които са над рав­
нината на участъка, свободен от препятствия 
след края на ЛП, но под равнището на ЛП, 
се отстраняват.
(4) Когато наклонът на повърхността на 
участъка, свободен от препятствия, е възхо­
дящ, се избягват резките промени в наклона. 
(5) В границите на 22,5 m или половината 
на широчината на ПИК от всяка страна по 
продължението на осевата линия наклоните 
съответстват на характеристиките на накло­
ните на ПИК, към която е свързан даденият 
участък, свободен от препятствия.
Раздел III
Чужди обекти на участъците, свободни от 
препятствия
Чл. 69. Обекти, разположени в участъка, 
свободен от препятствия, които може да пред­
ставляват заплаха за безопасността на само­
летите във въздуха, се считат за препятствие 
и се отстраняват.
Г л а в а  о с м а
КРАЙНИ УЧАСТЪЦИ ЗА СПИРАНЕ
Раздел I
Местоположение, широчина и наклони на 
краен участък за спиране (КУС)
Чл. 70. (1) Крайни участъци за спиране се 
предвиждат там, където условията позволяват 
изграждането им.
(2) Крайният участък за спиране има същата 
широчина, както и ПИК, към която е свързан.
(3) Наклоните и измененията на наклони­
те на КУС, както и преходите от ПИК към 
КУС се съобразяват с изискванията на чл. 41, 
ал. 2 и 3 и чл. 42 – 44 за съответната ПИК, 
към която е свързан КУС, с изключение на 
случаите, когато:
1. на КУС не се прилагат ограниченията 
съгласно чл. 42, ал. 1 относно наклон 0,8 на 
сто в първата и последната четвъртина от 
дължината на ПИК;
2. в местата на свързване на КУС с ПИК 
и по продължение на КУС максималното 
изменение на наклона е 0,3 на сто на 30 m 
(минималният радиус на кривата е 10 000 m) за 
ПИК, когато е посочен кодов номер 3 или 4. 
Раздел II
Носимоспособност на КУС
Чл. 71. Крайният участък за спиране се 
обработва така, че в случай на прекъсване на 
полета да издържи натоварването, създавано 
от самолета, за който е предназначен този 
КУС, без да предизвиква повреждане на кон­
струкцията на самолета. 
Раздел III
Повърхност на КУС
Чл. 72. (1) Повърхността на КУС с из­
куствена настилка се обработва така, че да 
осигурява коефициент на сцепление на ВС на 
мокър КУС, съответстващ на коефициента на 
триене на свързаната с него ПИК.
(2) Характеристиките на триене на КУС 
без изкуствена настилка не могат да бъдат 
значително по-малки от тези на свързаната с 
него ПИК.
Г л а в а  д е в е т а
РАБОТНА ЗОНА НА РАДИОВИСОТОМЕР
Раздел I
Местоположение, дължина и широчина
Чл. 73. (1) Работната зона на радиовисото­
мера се определя така, че да се разпростира 
пред прага на ПИК, оборудвана за точен подход 
за кацане.