Държавен вестник, бр. 66, 2010 г., стр. 26

СТР.  26	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  66
4.2.3.3. Стандартният КПООР включва задължи­
телни консултации с ОПЛ или интернист, а за деца 
до 18 години – с ОПЛ или педиатър. Този процес 
завършва с преданестезиологичен преглед/консул­
тация с оценка на оперативния риск по скалата 
на ASA (American Society of Anaestesiologists) или 
друга възприета система, изграждане на становище 
за безопасността, индикациите и контраиндика­
циите на предстоящата анестезия, планиране на 
възможните анестетични техники и средства за 
тяхното провеждане;
4.2.3.4. Окончателна преценка на оперативния 
риск се прави от очния хирург оператор при усло­
вие на спешност и/или от лекарски хирургически 
колегиум. Тази преценка се съгласува с лекар – спе­
циалист по анестезия и интензивно лечение, а 
при наличие на специфични причини – и с други 
специалисти клиницисти (лекарски консилиум).
4.2.3.5. Окончателната преценка за жизнения 
риск се поема от анестезиолога (или анестезио­
логичен консилиум).
4.2.3.6. Заключителната оценка за оперативния 
риск и жизнения риск се съобщава и обсъжда с 
пациента и неговите близки.
4.2.3.7. При индикации за операция и вземане 
на решение за извършване на такава се изисква 
назначаване и провеждане на лечебни мероприя­
тия – подготовка за операция, с цел осигуряване 
на оптимално здравословно състояние на пациента 
и снижаване на оперативния риск. Подготовката 
за операция включва назначените от консултанти 
и от очния хирург лечебни средства и мерки по 
отношение на:
а) с оглед предстоящата анестезия – клиничен 
преглед и подготовка на пациента за анестезия в 
съответствие с медицинския стандарт „Анестезия 
и интензивно лечение“;
б) антиалергична подготовка при анамнестич­
ни данни за алергия и след предходно тестуване;
в) кардиологична подготовка, лечение на 
сърдечно-съдови заболявания, профилактика на 
кардиологични усложнения; тромбоемболична 
профилактика и лечение;
г) антибактериална профилактика и лечение, 
саниране на придружаващи заболявания и услож­
нения с възпалителен характер;
д) друга специфична подготовка, свързана с 
предходно заболяване на орган или система (диха­
телна, урогенитална, нервна и др.) или с ендокринно 
заболяване (захарен диабет, тиреотоксикоза и др.).
4.2.3.8. Всички факти и заключения, устано­
вени в резултат на КДП и КПООР, планът за 
предстоящата операция и възможните варианти 
за оперативно поведение (вкл. алтернативни спо­
соби), възможните рискове, страничните явления 
и усложнения (интра- и следоперативни), необ­
ходимостта от анестезия и от използване, макар 
и в редки случаи, на кръв и кръвни продукти с 
техния допълнителен риск и възможни усложнения, 
както и очакваният изход от очното заболяване 
и от операцията се съобщават и обясняват на 
болния по достъпен и разбираем от него начин. 
След като бъде информиран, пациентът подписва 
декларация, че е съгласен да бъде опериран. В 
случай че пациентът е недееспособен, съгласие 
се дава от законния представител или попечител.
4.2.3.9. Резултатите от КДП и КПООР се 
вписват в предоперативна епикриза, която е част 
от историята на заболяването. Предоперативната 
епикриза при спешни състояния се попълва от 
очния хирург оператор, който обосновава показа­
нията за спешна операция и вероятния й вид. При 
планови операции предоперативната епикриза при 
необходимост се обсъжда на лекарски колегиум, 
а колективно взетото решение и оценката на 
оперативния риск се вписват от лекуващия лекар.
4.2.3.10. Предоперативната епикриза включва 
титулна част (трите имена, възраст, дата и но­
мер на ИЗ), предоперативна диагноза, данни от 
анамнезата и физикалния статус в подкрепа на 
очното и придружаващите заболявания, резултати 
от някои биохимични, инструменталните и други 
изследвания; списък на проблемите, повишаващи 
оперативния риск, и необходимите профилактични 
мерки; оценка на оперативния риск; препоръки за 
предстоящата операция – обем, избор на поведе­
ние, интраоперативна диагностика, профилактични 
мерки. При онкологичните заболявания се отра­
зяват хистологичната диагноза, предоперативният 
стадий на болестта, оценката на операбилността.
4.3. Операции.
4.3.1. Всички пациенти с потвърдени показания 
за очна хирургична намеса подлежат на включване 
в „Оперативна програма“. Оперативната програма 
може да бъде дневна или седмична. Тя подлежи 
на корекция при възникнали спешни операции, 
включвани в дневната програма с приоритет или 
при други обективни обстоятелства. Оперативната 
програма се съставя от началника на отделението 
или клиниката на базата на доклади от лекуващите 
лекари след предоперативно обсъждане на лекарски 
колегиум. При спешни операции показанията се 
потвърждават, а срокът и операторът се определят 
от началника на клиниката/отделението, респ. от 
ръководителя на дежурния екип.
4.3.2. Всички болни, подложени на оператив­
на намеса в операционната зала, подлежат на 
предоперативен, интраоперативен и следопера­
тивен контрол и наблюдение от хирургичния и 
анестезиологичния екип. Същото се отнася и за 
амбулаторните операции, чийто обем според опе­
ратора – лекар – специалист по „Очни болести“, 
изисква участие и контрол от анестезиолог.
4.3.3. Избор на метод за обезболяване. Локално 
обезболяване се изучава, владее и извършва от 
оператора – лекар – специалист по „Очни боле­
сти“, при наблюдение и под контрол на пациента 
от анестезиолог. Присъствието на анестезиолог в 
залата е задължително.
4.3.4. Оперативната находка, видът на извър­
шената операция, както и евентуалните интраопе­
ративни усложнения се отразяват в оперативен 
протокол, както следва: избор и обосновка на 
оперативен достъп, установена оперативна на­
ходка, извършени интраоперативни диагностични 
процедури, описание на техническите етапи на 
извършената хирургическа намеса (резултати от 
интраоперативните патоморфологични изследва­
ния), възникнали усложнения и взетите спрямо тях 
мерки и условията при завършване на операцията. 
Уместно е използването на схеми при сложна 
интраоперативна находка.