Държавен вестник, бр. 53, 2012 г., стр. 57

БРОЙ  53	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  57  
част от парите на здравната каса. И по-ната­
тък народните представители твърдят, че тези 
100 000 000 лв. се отнемат от здравната каса 
и се дават на орган на изпълнителната власт, 
какъвто е Министерството на здравеопазването, 
но това министерство се финансира от държав­
ния бюджет, а е недопустимо чрез един бюджет 
на НЗОК да се финансира държавният бюджет.
Бюджетът на НЗОК се формира от различ­
ни приходоизточници, като основно перо са 
здравноосигурителните вноски. Съгласно чл. 2 
ЗБНЗОК здравноосигурителната вноска е „в 
размер на 8 на сто“. Това са пари на българските 
граждани, на всеки, който е здравноосигурен, 
за да получи при необходимост здравна помощ 
и лечение. Конституционно недопустимо е 
според народните представители да се отнемат 
средства на гражданите и да се дават на орган 
на изпълнителната власт. Средствата на НЗОК 
се пренасочват извън тяхното целево предназ­
начение и служат за финансиране на държавни 
дейности, което е недопустимо смесване на 
източници за финансиране. Затова принудител­
ното отнемане на 100 000 000 лв. от бюджета 
на НЗОК, които имат целево предназначение, 
според вносителя е противоконституционно.
В искането се сочи още, че Република 
България е правова държава (чл. 4, ал. 1 от 
Конституцията) и се управлява според Консти­
туцията и законите на страната. Конституцията 
е върховен закон и другите закони не могат да 
є противоречат (чл. 5, ал. 1 от Конституцията). 
Принципите на правовата и социалната държава 
са посочени в преамбюла на Основния закон, а 
съгласно чл. 17, ал. 1 от Конституцията правото 
на собственост „се гарантира и защитава от 
закона“. Твърди се, че принудителното отчуж­
даване на собственост за държавни и общински 
нужди може да става само при условие, че тези 
нужди не могат да бъдат задоволени по друг 
начин и след предварително и равностойно 
обезщетение (чл. 17, ал. 5 от Конституцията).
И накрая според вносителя в конкретния 
случай имаме „принудително отчуждаване“ на 
100 000 000 лв. на български граждани, които 
добросъвестно са заплащали здравноосигури­
телните си вноски. Правото на „достъпна ме­
дицинска помощ“ е едно от основните права на 
гражданите (чл. 52, ал. 1 от Конституцията), а 
те имат право на здравно осигуряване, което им 
гарантира достъпна медицинска помощ, както и 
безплатно ползване на медицинско обслужване 
при определени условия. Здравеопазването на 
гражданите се финансира основно от „рабо­
тодателите, лични и колективни осигурителни 
вноски“, включително и когато е от държавния 
бюджет. Това са пари на българските граждани 
и според вносителя принудителното отнемане 
на средства от НЗОК, които имат целево пред­
назначение, е противоконституционно.
ІІ. 
Конституционният съд конституира като 
заинтересувани страни Народното събрание, 
президента на Република България, Минис­
терския съвет, министъра на здравеопазването, 
министъра на финансите, министъра на труда 
и социалната политика, главния прокурор, 
Конфедерацията на независимите синдикати в 
България, Конфедерацията на труда „Подкрепа“, 
Националния осигурителен институт, Съюза 
на работодателите в България, Националната 
здравноосигурителна каса, Комисията за финан­
сов надзор, Съюза на пациентите в България, 
Българския лекарски съюз, Съюза на юристите 
в България, Националната агенция за приходите, 
Комисията за защита на конкуренцията и сдру­
жение „Национална пациентска организация“.
Постъпили са писмени становища от пре­
зидента на Република България, Министерския 
съвет, министъра на финансите, министъра на 
здравеопазването, Конфедерацията на незави­
симите синдикати в България, Конфедерацията 
на труда „Подкрепа“, Българския лекарски 
съюз, Комисията за защита на конкуренцията, 
Националната агенция за приходите, Комиси­
ята за финансов надзор, Съюза на юристите в 
България и сдружение „Национална пациентска 
организация“.
Искането на групата народни представители 
не е подкрепено по същество със становище. 
Няма допълнителни съображения от вносителя 
на искането.
По направеното искане не са взели отноше­
ние със становищата си Комисията за финансов 
надзор и Националната агенция за приходите.
Не подкрепят искането на народните пред­
ставители и обосновават разбирането си, че 
чл. 1, ал. 2, ред 5 ЗБНЗОК и § 5 от преходните 
и заключителните разпоредби на същия закон 
са конституционно съобразени: президентът 
на Република България, Министерският съвет, 
министърът на финансите, министърът на здра­
веопазването, Комисията за защита на конку­
ренцията и Съюзът на юристите в България.
Искането на групата народни представители 
е подкрепено изцяло от Конфедерацията на 
независимите синдикати в България, Конфе­
дерацията на труда „Подкрепа“, Българския 
лекарски съюз и сдружение „Национална па­
циентска организация“.
По направеното искане не са взели отноше­
ние: Народното събрание, министърът на труда 
и социалната политика, главният прокурор, 
Националният осигурителен институт, Съюзът 
на работодателите в България, Националната 
здравноосигурителна каса и Съюзът на паци­
ентите в България.
В становището си президентът приема, че 
оспорваните разпоредби не противоречат на 
социалната държава и чл. 52 от Конституци­
ята. Разбирането за социалната държава се 
свързва със солидарността, като тя е прояв­
ление на съвременната европейска държава. 
Според президента вносителите на искането 
изразяват мнение, че здравното осигуряване 
не се осъществява на принципа на солидар­
ността. Вноските, които се внасят в бюджета 
на НЗОК обаче, не са лични и не са вноски