Държавен вестник, бр. 67, 2023 г., стр. 64

СТР.  64	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  67
Хидроморфоло­
гични параметри
L2
Планински езера и язо­
вири
L4
Равнинни и полупланински 
езера и блата
L5
Крайречни езера
L5a
Крайречни блата
L7
Черноморски сладководни 
езера и блата
L8
Черноморски слабо солени 
езера и блата
Количество, 
структура и суб­
страти на езерно­
то легло
Микс от твърди фракции 
- камъни, чакъл и меки 
фракции - пясъци. Каме­
нисти и пясъчни седимен­
ти.
Основно мек субстрат, пред­
ставен от пясъци и тини.
Основно мек субстрат, пред­
ставен от пясъци и тини.
В състава на дънния субстрат до­
минира глината - кален субстрат, 
включително от органичен про­
изход.
Основно песъчливо-тинест 
дънен субстрат, рядко, на 
места, примесен с чакъл.
В състава на дънния суб­
страт 
доминират 
меките 
фракции – тиня и пясък, 
включително от органичен 
произход на места приме­
сен с глина.
Геология
Смесена: силикатни (раз­
лични видове гранити), 
седиментни скали (пре­
димно пясъчници, алевро­
лити и мергели) и карст.
Смесена - карст и кредни 
андезити (силикатни скали).
Смесена геология: кватерни 
и неогенни отлагания (по­
вечето крайречни), по-ряд­
ко карстови (барем-аптски 
варовик) (ез. Сребърна)
Смесена 
геология: 
кватерни 
и неогенни наслаги (повечето 
крайречни), по-рядко карст (ба­
рем-аптски варовик).
Карстови води от сармат­
ския водоносен хоризонт, 
кватернерни глини в "удаве­
ни" речни долини.
Смесена: кватернерни седи­
менти, подложени от пале­
огешки седиментни скали, 
кватернерни 
седименти 
(предимно глини).
Структура на 
бреговата зона, 
субстрат
Полегати  (10 - 30°) до 
средно стръмни (30 - 60°), 
чакълести до песъкливи с 
хигрофитна тревиста рас­
тителност. 
Полегати  (10 - 30°) до сред­
но стръмни (30 - 60°) с хидро 
и хидрофитна тревиста рас­
тителност. Силни обраства­
ния от хелофити на граница­
та с бреговата зона. 
Полегати  (10 - 30°) до 
средно стръмни (30 - 60°) 
с хидро и хидрофитна тре­
виста растителност. Силни 
обраствания от хелофити на 
границата с бреговата зона. 
Полегати (10 - 30°), кални реч­
ни брегове с хидро и хидрофитна 
тревиста растителност. Силни об­
раствания от хелофити на грани­
цата с бреговата зона.
Полегати (10 - 30°), песъ­
кливи брегове с хидро и 
хидрофитна тревиста расти­
телност. Силни обраствания 
от хелофити на границата с 
бреговата зона.
Полегати  (10 - 30°) до 
средно стръмни (30 - 60°) 
песъкливи до кални брегове 
с хидро и хидрофитна тре­
виста растителност. Силни 
обраствания от хелофити на 
границата с бреговата зона.
Макрофитни 
съобщества (по­
критие)
Слабо развити макрофит­
ни съобщества - основно 
потопени 
мъхове. 
По-
рядко обраствания от хе­
ловитни видове на малки 
групи на границата с бре­
говата зона.
Силно макрофитно покритие 
и на трите екологични групи 
- потопени, плаващи и хело­
фити (водни мъхове, харови 
водорасли, покритосеменни 
растения). Голяма част от 
водното огледало също е 
заето от макрофитни съоб­
щества. 
Значимо 
развитие 
на 
макрофитни съобщества и 
от трите екологични групи. 
Част от водното огледало 
също е заето от макрофит­
ни съобщества. 
Силно и балансирано макро­
фитно покритие и на трите 
екологични групи. При добро 
екологично състояние такъв тип 
езера имат високо разнообразие 
от жизнени форми с доминира­
нето на р. Ceratophyllum, Salvinia 
natans, Nymphaea alba, Nuphar 
lutea, и в по-малка степен на 
бриофити (Fontinalis antipyretica, 
Riccia fluitans). Голяма част от 
водното огледало също е заето 
от макрофитни съобщества. 
Естествените 
езера 
имат 
силно развити макрофитни 
съобщества от потопени и 
плаващи видове, включи­
телно обилни крайбрежни 
(хелофити). „Макрофитен“ 
тип езера, като на места съ­
обществата образува плът­
ни масиви до почти плътно 
покритие в плитките учас­
тъци.
Значително обрастване с 
макрофитна 
растителност 
- потопени и крайбрежни 
съобщества. На места об­
разуват плътни масиви до 
почти плътно покритие в 
плитките участъци.
Околен ланд­
шафт
Широколистна 
горска 
растителност, примесена с 
мозаично разпространени 
тревисти съобщества.
Открити 
пространства 
с 
тревисти и храстови съоб­
щества, по-рядко дървестна 
растителност.
Открити 
пространства 
с 
тревисти и храстови съоб­
щества, по-рядко дървестна 
растителност.
Горска, широколистна растител­
ност.
Открити 
пространства 
с 
тревисти съобщества. Съ­
ществува пряка връзка с 
крайбрежната черноморска 
зона. 
Широколистна горска рас­
тителност. Съществува пря­
ка връзка с крайбрежната 
черноморска зона. 
Типова расти­
телност, съот­
ветстваща на 
речния тип и 
географското 
местоположение
Широколистни старопла­
нински гори от обикновен 
бук, мизийски бук, горун, 
на места примесени с 
обикновен габър.
Широколистни гори от гра­
ница, вергилиев дъб, бряст, 
полски ясен, летен и дръж­
коцветен дъб, храстови и тре­
висти степни и ксеротермни 
формации. На много места 
коренната растителност е за­
менена с производна.
Широколистни гори от цер, 
виргилиев и дръжкоцветен 
дъб, граница и келяв габър, 
мезоксеротермна 
тревис­
та растителност. На много 
места коренната растител­
ност е заменена с произ­
водна.
Заливни гори от черна елша, 
върби 
(Salix 
sp.) 
и 
тополи 
(Populus sp.). 
Широколистни гори от цер, 
благун, виргилиев, дръжко­
цветен дъб, полски бряст, 
полски ясен, блатно и мо­
чурна хигрофитна расти­
телност, 
мезоксеротермна 
тревиста растителност. На 
много места коренната рас­
тителност е заменена с про­
изводна.
Широколистни гори от цер 
и благун, блатна и мочурна 
хигрофитна 
растителност, 
псамофитни тревни форма­
ции. На места коренната 
растителност е заменена с 
производна.
Примерни езера 
и блата
Малки 
старопланински 
естествени езера в пла­
нинската зона над 600 m. 
надм. височина.
Драгоманско блато, Алдоми­
ровско блато
Ез. Сребърна
Вельов вир, езеро Аркутино
Ез. Дуранкулак, Шабленска 
езеро, Езеретско езеро, ез. 
Мандра
Ез. Алепу, Дяволското бла­
то, ез. Стомополу