Държавен вестник, бр. 32, 2025 г., стр. 5

БРОЙ  32	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  5  
телните правомощия на Министерския съвет 
в бюджетната сфера (чл. 106, предл. първо 
от Конституцията).
Правомощието на Министерския съвет по 
ръководство на изпълнението на държавния 
бюджет е управленска дейност във връзка с 
изпълнението на приетия със закон държавен 
бюджет за съответната година и не може да 
надхвърля предвиденото както в ежегодния 
бюджетен закон, така и в Закона за публич­
ните финанси. Законовата форма на бюджета 
е правното основание за изпълнителната 
власт да набира приходите и да извършва 
разходите в рамките на пределите, предви­
дени в закона за бюджета, като позволява и 
да бъде упражняван конституционен контрол 
върху неговото съдържание.
В настоящия случай действащото бю­
джетно законодателство не съдържа уредба, 
която да служи като правно основание за 
приемане на оспорения парламентарен акт. 
Според практиката на Конституционния съд 
наличието на първична законова уредба, 
която да очертава ясно границите на компе­
тентност на органите на изпълнителна власт, 
гарантира, че изпълнително-разпоредител­
ната дейност няма да прерасне в произвол 
(Решение № 4 от 2019 г. по к.д. № 15/2018 г.). 
Забраната за произвол е важен материал­
ноправен компонент от съдържанието на 
правовата държава (Решение № 1 от 2005 г. 
по к.д. № 8/2004 г.).
Конституционният съд последователно в 
своята практика поддържа разбирането, че 
държавата е правова, когато се управлява 
според Конституцията и законите, а точ­
ното им прилагане и спазване се отнася за 
органите на законодателната, изпълнител­
ната и съдебната власт, както и за всички 
правни субекти (Решение № 22 от 1996 г. по 
к.д. № 24/1996 г.; Решение № 1 от 2014 г. по 
к.д. № 22/2013 г.).
Народното събрание е длъжно да спазва 
законите, които самото то е приело. Консти­
туционният съд многократно е обръщал вни­
мание, че принципът на правовата държава е 
от съществено значение за упражняването на 
властта от всички държавни органи, включи­
телно и от Народното събрание. Приетите от 
парламента актове, включително решенията, 
трябва да са в съответствие с Конституцията, 
както и с действащата в материята норма­
тивна уредба (Решение № 8 от 2022 г. по 
к.д. № 4/2022 г.). Решенията на парламента 
трябва да бъдат съобразени и с приетите от 
него закони, защото принципът на правовата 
държава означава упражняване на държав­
на власт на основата на Конституцията и 
в рамките на закони, които материално и 
формално є съответстват (Решение № 9 от 
2016 г. по к.д. № 8/2016 г.; Определение № 8 
от 2024 г. по к.д. № 17/2024 г.).
Несъобразяването с действащата зако­
нодателна рамка от страна на Народното 
събрание нарушава формалния компонент на 
принципа на правовата държава – правната 
сигурност, като има за последица ерозия 
на принципа на разделение на властите. 
Оспореното Решение внася промяна на ут­
върдените разходи/трансфери по държавния 
бюджет, непредвидена в Закона за държавния 
бюджет на Република България за 2024 г., и 
се отклонява от нормата на чл. 119, ал. 1 от 
Закона за публичните финанси, според която 
не се допуска извършването на разходи или 
поемането на задължения, които влошават 
салдото по консолидираната фискална прог­
рама, освен в случаите, когато по предло­
жение на Министерския съвет Народното 
събрание е приело съответни изменения и 
допълнения в закона за държавния бюджет.
Конституционната процедура по изготвяне 
и приемане на ежегодния бюджетен закон, 
респ. по неговото изменение и допълне­
ние, е израз на съвместно упражняване на 
правомощия между законодателната и из­
пълнителната власт в бюджетната област. 
Разпоредбите на чл. 87, ал. 2 и чл. 106, 
предл. първо от Конституцията определят 
разпределението на отговорностите между 
законодателната и изпълнителната власт при 
изготвянето и изпълнението на държавния 
бюджет. Министерският съвет единствен е 
отговорен за изготвянето и внасянето на 
законопроекта за бюджета, а Народното съб­
рание – за неговото приемане. Тази система 
цели да осигури баланс между двете власти 
при упражняване на техните правомощия 
(Решение № 6 от 2001 г. по к.д. № 17/2000 г.). 
Конституционно уреденият механизъм за 
приемане на бюджета позволява тясното 
сътрудничество между законодателната и 
изпълнителната власт в изпълнение на бю­
джетната функция на държавата в рамките 
на този законодателен процес.
Изготвянето и приемането на държавния 
бюджет представляват сложен процес и 
конституционно гарантираното участие на 
Министерския съвет в него е сред изклю­
чителните му правомощия. Разпоредбата 
на чл. 87, ал. 2 от Конституцията гласи, 
че законопроектът за държавния бюджет 
се изготвя и внася от Министерския съвет. 
Правомощието за приемане на държавния 
бюджет със закон принадлежи единствено на 
Народното събрание. Симетрично, предложе­
ния за промени в бюджета може да се правят 
също само под формата на законопроект, 
предложен на парламента от правителството. 
Предвид гореизложеното Конституционният 
съд приема, че Конституцията не позволява 
на Народното събрание по свое усмотре­
ние да въвежда чрез решение, вместо със 
закон, изменения в бюджетни показатели,