Държавен вестник, бр. 14, 2023 г., стр. 13

БРОЙ  14	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  13  
През 2010 г. стратегията за интелигентен, 
устойчив и приобщаващ растеж „Европа 2020“ 
поставя за цел до 2020 г. делът на младото 
поколение (на възраст 30 – 34 години) със 
завършено висше образование да се увеличи 
от 31 % най-малко до 40 %.3
Националната цел на България е през 
2020 г. делът на лицата с висше образование 
сред населението на възраст 30 – 34 години 
да бъде най-малко 36 %4. В този смисъл може 
да се направи изводът, че страната ни е близо 
до изпълнението на тази цел.
По изпълнението на много от дейностите 
и постигането на голяма част от целите на 
Стратегията за развитие на висшето обра-
зование в Република България за периода 
2014 – 2020 г. има съществен напредък, но 
остават за разрешаване и нови предизвика-
телства. Необходимо е и поставянето на нови 
цели, съответстващи на актуалните предизви-
кателства, особено във връзка с ускореното 
развитие на дигиталните технологии и с 
интензивната дискусия в глобален мащаб за 
целите на висшето образование и за ролята 
на висшите училища в новите условия.
Анализът на постигнатото през последните 
години и на новите предизвикателства пред 
системата на висшето образование показва 
необходимостта от изготвяне и приемане 
на нова Стратегия за развитие на висшето 
образование в Република България, която 
да очертае визията и да осигури устойчиво 
развитие на системата на висшето обра-
зование в Република България за периода 
2021 – 2030 г. Визията на стратегическия 
документ е „Развитие на диференцирана и 
гъвкава система от висши училища, които 
функционират като успешни партньори и 
конкуренти на европейските университети и 
изпълняват образователна, изследователска и 
културна мисия в полза на обществото и на 
отделните индивиди чрез провеждане на фун-
даментални и приложни научни изследвания 
и чрез осигуряване на качествено, достъпно и 
продължаващо през целия живот образование 
и обучение за успешна личностна, професио-
нална и обществена реализация. Изграждане 
на академична общност, споделяща общи 
принципи, ценности и морални норми“. С 
Решение на 44-то Народно събрание от 17 
декември 2020 г. е приета Стратегия за раз-
витие на висшето образование в Република 
България за периода 2021 – 2030 г. Страте-
гията е обнародвана в „Държавен вестник“, 
бр. 2 от 8 януари 2021 г.
Коефициентът на заетост през 2020 г. сред 
младите хора на възраст 15 – 29 години се 
3 https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/
TXT/?uri=CELEX:52010DC2020.
4 Национална стратегия за учене през целия живот.
задържа около 40 % при средна стойност 
39,41 % за ЕС. Сравнителните данни на Ев-
ростат относно заетостта на младите хора 
показват, че заетостта на младите хора в 
България е с около 10 % по-ниска от тази 
за Европейския съюз5. В началото на раз-
глеждания период – 2010 г., този показател 
е бил 22,2 за възрастовата граница 15 – 29 г. 
и 66,8 при младежите от 25 до 29 г. В същия 
период в рамките на ЕС (27) коефициентът на 
заетост е средно 72,18 %, като се наблюдава 
намаление с 0,13 % през 2011 г. и с 0,03 % 
през 2012 г. спрямо 2010 г.
Информацията от НСИ относно млади-
те хора, които не учат, не работят и не се 
обучават (NEETs)6, показва, че в България 
техният дял се запазва относително стаби-
лен между 21,8 и 19,3 % до 2015 г. В периода 
2017 – 2019 г. се наблюдава стабилен темп на 
намаляване на дела на NEETs.7Впечатление 
прави фактът, че стойността на този инди-
катор през 2020 г. бележи леко увеличение, 
което най-вероятно се дължи на последиците 
от пандемията на COVID-19.
Данните за броя на младите предприемачи 
за 2020 г. не са особено оптимистични. Броят 
на самонаетите у нас младежи е едва 16,7 хил. 
души. През периода 2012 – 2013 г. самонае-
ти са съответно 24,3 хил. и 24,4 хил. млади 
хора. През 2015 г. броят им намалява до 22,9 
хил., за да се повиши отново през 2016 г. и 
2017 г. съответно до нива от 24,4 хил. и 27,1 
хил. младежи. За 2018 г. данните показват 
драстичен спад в броя на самонаетите мла-
ди хора до 20,7 хил. души, запазвайки се на 
почти същото ниво през 2019 г. – 20,3 хил.7 
Изводът, който може да се направи, е, че 
тенденцията през годините се запазва. Можем 
да кажем, че ниската активност в областта 
на предприемачеството сред младите хора 
в България продължава да се дължи преди 
всичко на липса на достатъчно умения, опит 
и ресурси за стартиране на собствен бизнес. 
Много от младите, които имат намерение да 
се заемат със собствен бизнес, предпочитат 
преди това да натрупат знания, професионален 
опит в избраната област, както и да намерят 
необходимия им стартов капитал.
Данните за професионалното ориентиране 
и реализацията на младите хора показват, че 
през 2020 г. близо една трета от българските 
младежи имат документ за професионална 
квалификация. Определяща в случая е въз-
растта, като сред младежите между 25 и 29 г. 
близо половината декларират, че притежават 
5 Е в р о с т а т  2 0 2 1 ,  E m p l o y m e n t   –   a n n u a l 
statistics – Statistics Explained (europa.eu).
6  
h t t p s : / / m o n i t o r s t a t . n s i . b g / b g /
I nd icators?groupId=361c9bdb -fa8f- 4c 0 d-b298 -
29cbc5bb52ab.
7 Eurostat – Data Explorer (europa.eu).