Държавен вестник, бр. 57, 2022 г., стр. 6

СТР.  6	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  57
Като се основава на това конституционно 
разбиране, нормата на чл. 25 ПОДНС пред-
вижда механизъм за взаимодействие с пар-
ламента и отчетност пред него на органите 
на прокуратурата и разследващите органи. 
Разпоредбата има своята историческа нор-
мативна обосновка, като идентичен на зало-
жения в нея механизъм е въведен за първи 
път с ПОДНС (обн., ДВ, бр. 35 от 2.05.2017 г.; 
отм., ДВ, бр. 65 от 6.08.2021 г.), приет от 44-то 
Народно събрание. Корените на възприетото 
в оспорената уредба разрешение откриваме в 
позиция на главния прокурор на Република 
България до Временната комисия в 44-то НС 
за изработване на проект за Правилник за 
организацията и дейността на Народното съ-
брание (вх. № 727-00-1 от 24.04.2017 г.), където 
въвеждането на такъв механизъм за отчетност 
се обосновава със съображения, поместени 
в Окончателния доклад „Независим анализ 
на структурния и функционалния модел на 
прокуратурата и нейната независимост“. До-
кладът съдържа отделен раздел „Отчетност 
пред Народното събрание“. В него изготвилите 
анализа експерти препоръчват засилване на 
конструктивното взаимодействие между пар-
ламента и ръководството на прокуратурата. 
Въз основа на препоръките, залегнали 
в доклада за независим анализ, главният 
прокурор предлага на Временната комисия 
в 44-то НС за изработване на проект за 
Правилник за организацията и дейността на 
Народното събрание да обсъди възможността 
за периодично изслушване в постоянна пар-
ламентарна комисия на главния прокурор и 
други представители на ръководния екип на 
прокуратурата на Република България. Изрич-
но се подчертава, че подобен механизъм за 
отчетност създава условия за засилен общест-
вен контрол и информираност за дейността и 
проблемите на държавното обвинение, като 
по този начин се съобразяват и препоръки 
по Механизма за сътрудничество и проверка 
на Европейската комисия. 
Независимостта и отчетността не са про-
тивоположни, нито взаимноизключващи се 
понятия. Гарантираната независимост на 
прокурорите им осигурява пространство, 
свободно от натиск, за да изпълняват свои-
те функции по осъществяването на надзор 
за законност. А отчетността по дефиниция 
е дължима от всеки орган и структура, на 
които са възложени функции по упражнява-
нето на държавната власт, в т.ч. от прокура-
турата. Следователно въпросът за участието 
на главния прокурор в обсъжданията по 
чл. 25 ПОДНС опира до взаимодействие с 
Народното събрание и до отчетност пред 
обществото, а не възпроизвежда класически 
форми на парламентарен контрол, типични 
за отношенията между законодателна и из-
пълнителна власт, в каквато посока е тезата 
на вносителя на искането.
Взаимодействието на прокуратурата с 
другите държавни органи не е дефинирано 
експлицитно в Конституцията, но то е заложе-
но в същността на демократичната държава. 
След като съдебната власт е едно от трите 
разклонения на държавната власт, следва, че 
прокуратурата като част от съдебната власт 
не е изолирана и самодостатъчна и е отчетна. 
Най-логично е това да става пред национална-
та представителна институция – парламента. 
Механизмът по чл. 25 ПОДНС има консти-
туционно оправдание в осигуряването на 
качество и ефективност за осъществяването 
на функциите на прокуратурата. 
Прецизният прочит показва, че изискването 
в разпоредбата на чл. 25 ПОДНС най-малко 
веднъж на всеки три месеца да „се провежда 
обсъждане с участието на главния прокурор 
във връзка с прилагането на закона и дей-
ността на прокуратурата и разследващите 
органи, включително законодателни промени, 
ресурсна осигуреност, затруднения, свързани 
с осъществяване функциите на тези органи, 
резултати в борбата с престъпността, в т. ч. 
корупция, взаимодействие с разследващите 
органи“ задължава Комисията по консти-
туционни и правни въпроси, а не главния 
прокурор. Предвидената честота (най-малко 
веднъж на три месеца) на обсъждане на по-
сочените въпроси очевидно цели да подчертае 
вниманието, което парламентът отделя на 
работата на прокуратурата и разследващите 
органи и борбата с престъпността, а не да 
създаде някаква своеобразна форма на контрол 
над прокуратурата. Оспорваната разпоредба 
също така задължава Комисията на своите 
заседания, на които ще разглежда въпроси, 
свързани с работата на прокуратурата, да кани 
главния прокурор да участва в обсъжданията 
при желание от негова страна, без да може 
да бъде задължаван да присъства.
Именно такъв прочит на оспорената разпо-
редба на чл. 25 ПОДНС се вписва в изложеното 
по-горе разбиране за отчетност на независи-
мата съдебна власт и взаимодействието є с 
другите власти в съвременното демократично 
управление под върховенството на правото и 
е в съответствие с чл. 8 от Конституцията.
Във връзка с твърденията на вносителя, че 
конкретни проявни форми на процедурата по 
чл. 25 ПОДНС, свързани преди всичко с теми-
те, предмет на обсъждане, засягат независи-
мостта на прокуратурата, Конституционният 
съд намира за необходимо да подчертае, че 
поначало решаването на въпроса за харак-
тера и обема на търсената отчетност попада 
в полето на преценка на парламента. Като 
общонационално представително учреждение 
парламентът е най-демократичният форум,