Държавен вестник, бр. 55, 2016 г., стр. 32

СТР.  32	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  55
2. За определяне на БДС за индустрията, 
селското стопанство и услугите – официална 
статистическа информация за БДС е налична на 
ниво район за басейново управление на водите. 
Възможността за изчисляване на максимал­
ния размер на средствата, които могат да бъдат 
отделени за достигане на добро състояние на 
водните тела (доходи на населението и БДС на 
индустрията, селското стопанство и услугите) на 
ниво РБУВ, предполага привеждане на останалите 
величини, включени в анализа на поносимостта 
в съпоставими нива на анализ. 
За определяне на единно ниво на анализа на 
ефективността на разходите (в който са избрани 
възможните мерки/комбинации от мерки за по­
стигане на добро състояние на водните тела) и 
оценката на поносимостта същите се агрегират 
на ниво район за басейново управление: 
1) всички мерки/комбинации от мерки за 
водните тела, най-ефективни от гледна точка 
на разходите, и
2) всички мерки/комбинации от мерки за 
водните тела, които са втори по ефективност 
на разходите. 
Следователно за провеждане на анализа на 
ниво район за басейново управление на водите 
се извършва сумиране на стойността на мерки­
те – основни, допълнителни, общо – за постигане 
на добро екологично състояние на водните тела, 
попадащи в един РБУВ. 
В резултат се изготвят два варианта:
– първият – съдържа всички най-ефективни 
мерки/комбинация от мерки за района за ба­
сейново управление, а
– вторият – обхваща вторите по ефективност 
мерки/комбинация от мерки за района за басей­
ново управление. 
За изчисляване на максималния размер на 
наличните средства се изчислява коефициент на 
поносимост на ниво район за басейново управ­
ление на водите за всеки от четирите сектора 
за приходите за води.
А.3.4. Оценка на финансовата обезпеченост 
на мерките за постигане на добро състояние на 
повърхностните и подземните води.
Целта на анализа е да се оцени доколко раз­
ходите за основни и допълнителни мерки могат 
да бъдат покрити от средствата, които могат да 
бъдат заделени от публични източници, оператив­
ни програми и общо от анализираните сектори, 
на база информация от предходните анализи. 
Определеният максимален размер на средства­
та, които могат да заделят четирите сектора (до­
макинствата, индустрията, селското стопанство 
и услугите), представлява един от възможните 
източници на финансови средства за изпълнение 
на Програмата от мерки към ПУРБ. Към тях 
следва да се прибавят и средствата, осигурени от 
различни оперативни програми, като Оперативна 
програма „Околна среда“ (ОПОС), Оперативна 
програма „Регионално развитие“ (ОПРР), Про­
грама за развитие на селските райони (ПРСР), 
програми за трансгранично/транснационално 
сътрудничество, държавен и общински бюджет, 
вкл. Предприятие за управление на дейностите 
по опазване на околната среда (ПУДООС). Су­
мата от всички източници представлява общият 
наличен (реалистичен) размер на финансиране­
то на програмите от мерки в ПУРБ, които се 
включват като входящ паричен поток при анализ 
разходи – ползи.
Б. Методология за извършване на анализ 
разходи – ползи.
Целта на анализа е да определи коя от двете 
комбинации от мерки с най-висока ефективност 
на разходите води до повече социално-иконо­
мически ползи и да обоснове изключения от 
целите на РДВ. Тъй като изключенията са въз­
можни както по линия на удължаване на срока 
за изпълнение на мерки, целящи постигане на 
добро състояние – при краен период за изпъл­
нение 2027 г., така и по линия на поставяне на 
по-малко строги цели – за периода след 2027 г., 
е необходимо анализът разходи – ползи да бъде 
извършен за двата периода.
Методологията за анализ разходи – ползи се 
базира на изискванията на Ръководството за 
анализ разходи – ползи на ЕК, което е ръководен 
документ за извършването на подобен анализ 
в страните – членки на ЕС. Същевременно за 
целите на оценката на мерките не е целесъоб­
разно да се следват всички стъпки от анализа, 
предвидени от ръководството, тъй като те до 
голяма степен са ориентирани към оценката на 
конкретни инвестиционни проекти, а не за оценка 
на комбинации от мерки в обхвата на документи 
със стратегически характер, какъвто е ПУРБ. 
За целта методологията включва следните 
стъпки:
1. Определяне на инвестиционните и опера­
тивните разходи.
2. Определяне на оперативните приходи.
3. Изчисляване на финансовите показатели 
на двете комбинации от мерки и ако те не са 
финансово обезпечени – оценка на възможните 
изключения.
4. Определяне на социално-икономическите 
ползи от реализирането на мерките, които са 
финансово обезпечени.
5. Изчисляване на икономическите показа­
тели на всяка комбинация от мерки и избор 
на комбинация, която има по-високи ползи за 
обществото. 
Б . 1 .  О п р е д е л я н е  н а  и н в е с т и ц и о н ­
н и т е  и  о п е р а т и в н и т е  р а з х о д и .
Инвестиционните и оперативните разходи се 
остойностяват още на етап анализ на ефектив­
ността на разходите. 
Забележки:
По отношение на определянето на инвес­
тиционните разходи Ръководството за анализ 
разходи – ползи на ЕК разглежда още 2 аспекта, 
както следва:
• определяне на остатъчна стойност;
• определяне на реинвестиции и разпреде­
лението им по години на референтния период.
Тези два аспекта са приложими при изгот­
вянето на анализ разходи – ползи за конкретен 
проект, а не за стратегически документ от ранга 
на ПУРБ. При определянето на остатъчната 
стойност е необходима конкретна информация