Държавен вестник, бр. 2, 2013 г., стр. 47

БРОЙ  2	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  47  
чрез възрастов/пол коефициент на регистри-
раните при всеки изпълнител на първична 
извънболнична услуга.
7. Поддържане на финансова и управленска 
система.
Като юридически лица изпълнителите 
на ПИМП са отговорни за планирането и 
изпълнението на бюджетите, обслужване на 
банковите сметки, закупуване на ресурси, 
обслужване на счетоводната система и за 
изготвянето на счетоводни и медицински 
отчети. Изпълнителите на ПИМП са задъл-
жени да поддържат системи за анализиране 
на финансовите резултати и изготвянето на 
доклади, които могат да бъдат използвани за 
подобряване разпределението на ресурсите. 
Изпълнителите на ПИМП са длъжни да под-
държат вътрешни информационни системи за 
наблюдение и управление.
8. Системи за наблюдение и гарантиране на 
ефективното разходване на публични средства 
и качество на предлаганите медицински услуги.
Капитационното заплащане потенциално 
има позитивен ефект – задържане на разходи-
те, но също и потенциално негативен ефект 
за намаляване на количеството и качеството 
на необходимите услуги. По тази причина се 
комбинира със заплащане за дейност (допъл-
нителен елемент от формирането на общия 
финансов ресурс за работата на общопракти-
куващите лекари) като гаранция, че ресурсите 
са използвани за осигуряването на достъп до 
необходимите по обем и качество услуги.
IV. Методика за изчисляване на реимбурсни-
те нива за заплащане за извършена дейност:
1. Капитацията прехвърля осигурителния 
риск върху изпълнителите на медицинска по-
мощ и ги възпира от свръхпредлагане на услуги. 
Това налага да се съчетае с използването на 
базиран на резултата механизъм за заплащане 
за предоставяне на специфични услуги.
2. Заплащането за извършена дейност се 
базира на системата такса за услуга, при 
която изпълнителят на медицинска помощ 
е реимбурсиран за предоставянето на всяка 
индивидуална услуга. Използват се два подхода 
за заплащане: първият, базиран на ресурсите 
(т.нар. „retrospective cost-based“ payment), или 
вторият, базиран на резултатите, като този 
подход може да бъде въведен с определянето 
на показатели за качество като допълнителен 
финансов стимул за изпълнителите на меди-
цинска помощ.
Раздел II
Методика за остойностяване на дейностите 
в специализираната извънболнична меди-
цинска помощ
I. Изчисляването на реимбурсните стой-
ности на отделните дейности в обхвата на 
специализираната медицинска помощ се из-
вършва при следната последователност:
1. Обобщаване на информацията от НЗОК 
за обема и цените на отчетените и заплатените 
на специалистите дейности през последните 
три години.
2. Изчисляване на нови реимбурсни цени 
на базата на прогнозни обеми.
II. Заплащането на изпълнителите на спе-
циализирана помощ се основава на следната 
методика:
1. Дефиниране на пакета услуги.
Дефинират се агрегирани групи здравни 
услуги със сходни разходи, както следва:
1.1. Първични посещения.
1.2. Вторични посещения.
1.3. Профилактика на лица до 18 години.
1.4. Профилактика на лица над 18 години 
с рисков профил.
1.5. Дейност по програма „Майчино здра-
веопазване“.
1.6. Диспансерно наблюдение.
1.7. Дейности, свързани с лечебно консул-
тативните комисии (ЛКК).
1.8. Високоспециализирани медицински 
дейности в извънболничната специализирана 
помощ.
1.9. Физиотерапия и рехабилитация.
2. Определяне размера на средствата за 
специализирана извънболнична медицинска 
помощ (СИМП).
Средствата за специализирана медицинска 
помощ се определят като процент от общия 
бюджет на НЗОК. Разходите са базирани на 
фактическите разходи през предходната година 
или са екстраполирани на базата на истори-
чески разходи, обем дейности и натовареност. 
Разпределението може да бъде променяно 
при промяна на обхвата от услуги или при 
включването на допълнителни дейности.
3. Определяне на единичната стойност на 
услугата (преглед).
Първоначално изчислението се прави от 
долу нагоре с цел да се определи минимал-
ният разход на здравноосигурено лице за 
предоставяне на базова дейност от обхвата на 
основния пакет за съответната специалност.
Разходите се определят като преки и не-
преки и се извършва процентно разпределение 
по видовете здравни услуги, предлагани от 
специалистите.
След това този минимум може да бъде 
повишен чрез разпределение отгоре надолу 
на ресурсите за специализираната извънбол-
нична помощ.
Комбинирането на двата подхода осигурява 
бюджетно неутрален механизъм за разпреде-
ление на ресурсите.
Разпределението е, както следва:
3.1. Разпределение на преките разходи за 
видовете медицински дейности.
3.2. Разпределение на непреките (фикси-
раните) административни разходи.
3.3. Разпределение на разходите за заплати.