Държавен вестник, бр. 33, 2019 г., стр. 14

СТР.  14	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  33
неразделна част от настоящото Споразумение. 
Настоящото Споразумение, включително При-
ложение А, може да бъде изменяно с писменото 
съгласие на двете страни.
Член 7. ОИСР удостоверява, че няма да из-
ползва горепосочената сума за наемане на дър-
жавни служители от българските институции.
Член 8. Резултатите от Проекта под каква-
то и да е форма са собственост единствено 
на ОИСР. При спазване на правата на трети 
страни и на правилата и процедурите на ОИСР 
за класифициране и декласифициране на доку-
ментите, когато е приложимо, ОИСР предоставя 
на МРРБ неизключителното право да:
• публикува на своята интернет страница 
достъпна само за четене версия на всички 
публикации, изготвени в рамките на финанси-
раните с настоящия проект дейности, и
• копира, използва и разпространява за 
нетърговски цели копия на окончателния 
обобщаващ доклад и други финални продук- 
ти, изготвени в рамките на финансираните с 
настоящия проект дейности; МРРБ няма право 
да дава достъп за изтегляне (запис) на публи-
кациите, качени на интернет страницата му.
Във всички случаи, освен ако не са дадени 
други указания от ОИСР, МРРБ ще признава 
собствеността на ОИСР върху работата.
Член 9. Настоящото Споразумение е из-
готвено на български и английски език, в два 
екземпляра на всеки език, като и двата текста 
имат еднаква сила. В случай на несъответствие 
между двете версии предимство ще има вер-
сията на английски език.
Член 10. Всички спорове, противоречия 
или жалби, възникнали във връзка с насто-
ящото Споразумение или неговото спиране, 
прекратяване или недействителност, ще бъдат 
уреждани чрез арбитраж в съответствие с Ар-
битражните правила от 2012 г. на Постоянния 
арбитражен съд. Броят на арбитрите ще бъде 
един. Езикът на арбитражните процедури ще 
бъде английски. Мястото на арбитраж ще 
бъде Париж (Франция). Страните изрично се 
отказват от правото си да искат анулиране 
или отмяна на всяка присъда, постановена от 
арбитражния съд.
Подписано на 11.12.2018 г.
За Министерството
За Организацията 
на регионалното
за икономическо 
развитие и
сътрудничество и развитие: 
благоустройството:
Ламиа Камал-Чауи,
Петя Аврамова,
директор на Центъра за
министър
предприемачество, малки 
Лилия Бидова,
и средни предприятия,
главен
региони и градове на ОИСР 
счетоводител
Антоан Пайес,

заместник-директор на

изпълнителна дирекция 

„Програма, бюджет и 

финансово управление“
ПРИЛОЖЕНИЕ А
Преглед на многостепенното управление – как 
многостепенното управление и децентрали-
зацията да бъдат успешни за регионалното 
развитие в България
Въведение
Прегледът на многостепенното управление 
на Организацията за икономическо сътрудни-
чество и развитие (ОИСР) се фокусира върху 
подпомагането на страните да управляват 
отношенията между различните управленски 
нива и да укрепват капацитета на регионалните 
структури да разработват и прилагат ефективни 
политики за регионално развитие, както и да 
подпомагат устойчивото развитие и благосъс-
тоянието на гражданите.
ОИСР ще извърши прегледа като част от 
работната програма на Комитета по полити-
ката за регионално развитие на ОИСР, който 
е водещ международен форум в областта на 
регионалната и градската политика, политиката 
за развитие на селските райони и многостепен-
ното управление.
Предлага се ОИСР да изпълни този Проект 
в периода от края на 2018 г./началото на 2019 г. 
до първото тримесечие на 2020 г.
База за Проекта
Намаляването на различията и подпома-
гането на регионалното развитие е един от 
приоритетите за България съгласно Национал-
ната стратегия за регионално развитие (НСРР) 
2012 – 2022 г. Сред общините, както и в раз-
личните области и региони в страната могат 
да се наблюдават значителни икономически 
и социални различия. Проучване показва, че 
БВП на глава от населението сред областите 
в България е 45,5 %, което е много по-висо-
ко от средното за ЕС от 28,3 %1. Докладът 
на ЕС за регионалната и градската политика 
също показва, че сред по-слабо развитите и 
умерено развитите страни от ЕС България е 
единствената, при която всички региони извън 
столицата са значително под националното 
ниво по отношение на ръста на БВП на глава 
от населението2 (фигура 1). 
1 Тотев, С. (2017), Регионалните несъответствия 
в България и страните от ЕС, Trakia Journal of 
Sciences, бр. 15, доп. 1, стр. 1 – 5, 2017, http://tru.
uni-sz.bg/tsj/
2 Европейска комисия (2017), „Моят регион, Мо-
ята Европа, Моето бъдеще – Седми доклад за 
икономическото, социалното и териториалното 
сближаване, регионалната и градската политика“, 
http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/
official/reports/cohesion7/7cr.pdf