Държавен вестник, бр. 35, 2024 г., стр. 116

СТР.  116	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  35
ИЗИСКВАНИЯ НА НЗОК ПРИ КИСЛОРОДОЛЕЧЕНИЕ НА ХРОНИЧНА ХИПОКСЕМИЧНА ДИХАТЕЛНА НЕДОСТАТЪЧНОСТ  
В ИЗВЪНБОЛНИЧНАТА ПОМОЩ 
6
 
Предписанието за дългосрочна кислородна терапия трябва да отчита: 
 
1.Диагноза 
2.Тежест на хипоксемия и хиперкапния 
3.Дебит на кислорода за достигане на PaO2 ≥ 8 kPa (60 mmHg) или   увеличение с най-малко 10 mmHg 
4.Мобилност на пациента 
5.Лични предпочитания към системата за приложения 
6.Тютюнопушене и поведение по време на О2 лечение  
7.Продължителност на терапията ≥16h при хипоксемия 
8.В случай на хипоксемия при физически усилия: изясняване на вероятността от употреба на преносима система 
9.Възможност за повторна оценка след 3–6 месеца 
10.Всяка индикация трябва да бъде документирана . 
 
Предписание за дългосрочна кислородна терапия при пациенти, насочени за LTOT оценка след екзацербация на 
ХОББ.  
 
Преценка за LTOT трябва да се направи след период на стабилност от поне 8 седмици от последното  обостряне 
на пациента. 
 
При пациенти, които имат гранична  SaO2 93–94%  кислородната сатурация трябва да се проследи  в рамките на 
годишен преглед от техния наблюдаващ пулмолог или медицинска сестра, или по-рано, ако междувременно имат 
обостряне.  
 
Пациенти, които имат чести обостряния  и не могат да постигнат период на стабилност с продължителност 8 
седмици могат да  бъдат оценени в по-ранен стадий след обостряне. Ако LTOT се препоръча на  такива пациенти, 
те трябва да бъдат информирани, че за в бъдеще LTOT може вече да не се изисква, след като постигнат 
стабилно състояние. 
 
Пациентите обикновено не трябва да получават LTOT веднага след   обостряне на тяхното основно състояние.  
 
Важно е да се документира датата на последното обостряне на пациента в документите за  искане и  насочване 
към центровете за оценка на кислорода в дома. 
 
Наблюдение и дългосрочен контрол на лечението. Мониториране на ефективността. 
 
Домашно проследяване самостоятелно или в комбинация с болнично проследяването е по-ефективно от 
проследяването в болницата.  
Проследяването от специализиран екип за оценка на кислородолечението  у дома и включването в програми за обучение  
подобрява комплаянса към LTOT.  
 
 
Пациентите с LTOT трябва да бъдат проследявани 3 месеца след назначаването на LTOT, което трябва да 
включва изследване на кръвта газове и дебита на кислорода, за да се гарантира, че LTOT все още е показан и 
има терапевтичен ефект.  
 
Пациентите с LTOT трябва да бъдат планирани за  последващи посещения на 6 – 12 месеца след 
първоначалното им 3-месечно проследяване, което може да бъде у дома им, или в комбинация с болница или 
посещение в клиника.    
 
Последващите посещения трябва да се извършват от специалист в дома заедно с екип за оценка на 
кислородолечението  с необходимите умения за  обучение на пациентите и преценка за преустановяване на 
домашеното кислородолечение.   
 
Всички пациенти, на които е назначена LTOT, трябва да бъдат посетени в къщи в рамките на 4 седмици от 
специализирана медицинска сестра или здравен специалист с опит  в домашната  кислородна терапия. 
Посещението дава възможност да се подчертаят потенциалните рискове и трябва да се използва за засилване на 
обучението и предлагане на подкрепа на пациента и близките му. По време на посещението могат да се проверят 
комплаянса, статуса на тютюнопушене, симптоми на хиперкапния и насищане на кръвта с кислород,  
терапевтичните ефекти на кислорода.  
 
 
II. ОБЩИ ИЗИСКВАНИЯ 
 
1. Възрастовата граница се изчислява в навършени години - т.е. включително към датата на издаване на протокола от 
специализираната комисия. 
2. НЗОК заплаща до определената по реда на Наредба № 7 от 31 март 2021 г. по чл. 30а от ЗМИ (обн ДВ, бр. 28 от 
06.04.2021г.) месечна стойност, съгласно Решение на Надзорния съвет на НЗОК   
3. Всеки е-протокол се издава въз основа на издаден медицински документ: от специализирана комисия в ЛЗБП на 
основание АПр № 38 „Определяне на план на лечение и проследяване на терапевтичния отговор при пациенти, 
получаващи скъпоструващи лекарствени продукти по реда на чл. 78, т. 2 ЗЗО“.  
Екземпляр на хартиен носител от АПр № 38 „Определяне на план на лечение и проследяване на терапевтичния отговор 
при пациенти, получаващи скъпоструващи лекарствени продукти по реда на чл. 78, т. 2 ЗЗО“, който е основание за 
издаване на протокол, подписан от специализирана комисия и ЗОЛ (родител, настойник/приемен родител), се води по ред, 
определен от лечебното заведение и се съхранява в комисията.  
7. При издаване на Е-протокол по реда на експертизата по чл.78, т.2 от ЗЗО, отпада необходимостта да се предоставят и 
съхраняват приложение №1 и приложение №3 от съответните „Изискванията на НЗОК“.  
8. Издаването на Е-протокол се осъществява в съответствие със съвместни „Указания за работа с подаден по електронен 
път протокол IА/IВ/IC (е-протокол)“, между Националната здравноосигурителна каса и Български лекарски съюз за 
прилагане на Националния рамков договор за медицинските дейности. 
 
Настоящите изисквания са утвърдени от управителя на НЗОК след Решение № РД-НС-04-34/22.03.2024 г. на 
Надзорния съвет на НЗОК и предварително съгласуване с БЛС., на основание чл.51, ал.10 във вр. с ал.8 от Правилника 
за устройството и дейността на Националната здравноосигурителна каса. Изискванията влизат в сила от датата 
на обнародването им в „Държавен вестник.“.