Държавен вестник, бр. 72, 2020 г., стр. 39

БРОЙ  72	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  39  
• съответствието с международните стандарти.
Предвид нарастващото значение на между-
личностните съобщителни услуги без номера 
е необходимо и за тях да се прилагат подходя-
щи изисквания за сигурност в съответствие с 
тяхната специфика и икономическо значение. 
Затова доставчиците на такива услуги следва 
също да гарантират ниво на сигурност, съот-
ветстващо на риска. Като се има предвид, че 
доставчиците на междуличностни съобщител-
ни услуги без номера обикновено не упраж-
няват действителен контрол върху преноса на 
сигнали по мрежи, степента на риск за такива 
услуги в някои отношения може да се разглеж-
да като по-ниска от тази за традиционните 
електронни съобщителни услуги. Затова, ко-
гато е оправдано от действителната оценка на 
потенциалния риск за сигурността, мерките, 
взети от доставчиците на междуличностни съ-
общителни услуги без номера, могат да бъдат 
по-облекчени. Същият подход ще се прилага и 
към междуличностните съобщителни услуги с 
номера, при които не се упражнява действите-
лен контрол върху преноса на сигнали.
За определяне на значимостта на въздейст-
вието от инцидент, свързан със сигурността, ще 
трябва да се вземат предвид следните параме-
три, когато са налични:
• броят на ползвателите, засегнати от инци-
дента, свързан със сигурността;
• продължителността на инцидента, свързан 
със сигурността;
• географският обсег на района, засегнат от 
инцидента, свързан със сигурността;
• степента, в която е засегнато функционира-
нето на мрежата или услугата;
• степента на въздействие върху икономиче-
ските и обществените дейности.
Доставчиците на обществени електронни съ-
общителни мрежи или услуги следва безплат-
но да информират ползвателите за конкретни и 
значителни заплахи от инциденти, свързани със 
сигурността, и за всички възможни защитни или 
корективни мерки, които те могат да предприе-
мат, за да защитят сигурността на своите съоб-
щения, например чрез използване на специални 
типове софтуер или технологии за криптиране. 
Изискването за уведомяване на ползвателите 
за такива заплахи не освобождава доставчика 
на услуги от задължението да предприеме за 
своя сметка подходящи и незабавни мерки за 
отстраняване на каквито и да било заплахи за 
сигурността и да възстанови нормалното ниво 
на сигурност на услугата.
В бъдеще ENISA ще улеснява координацията 
между държавите в ЕС с цел да се избегнат раз-
личия в националните изисквания за сигурност 
на мрежите, които може да създадат рискове 
за сигурността на мрежите и бариери пред въ-
трешния пазар.
В хода на транспонирането на директива-
та предстои да се определи, че националният 
орган, отговорен за сигурността на мрежите и 
услугите, следва да притежава и правомощия 
за разследване при липсата на съответствие и 
ефектите от това върху сигурността на мрежите 
и услугите.
Когато е необходимо, компетентният орган 
ще се подпомага от Националния екип за ре-
агиране при инциденти с компютърната сигур-
ност, като може да изисква предоставянето на 
информация за рисковете и инцидентите, свър-
зани със сигурността, които засягат обществе-
ни електронни съобщителни мрежи и услуги, 
и препоръчването на начини за справяне с тях.
Ще продължат усилията за поддържане на 
сигурността на обществените електронни съ-
общителни мрежи и услуги, включително чрез 
прецизиране на законодателството по отноше-
ние на елементите, които следва да се отчи-
тат от мерките за опазване на сигурността на 
мрежите и услугите, както и на параметрите за 
определяне на значимостта на въздействието от 
инцидент, свързан със сигурността. Предстои 
предприемане на действия относно актуализа-
ция на действащото законодателство по отно-
шение на сигурността на мрежите и услугите с 
цел привеждане в съответствие с новата регула-
торна рамка на ЕС.
VIII. ЕВРОПЕЙСКИ ВЪПРОСИ И МЕЖ-
ДУНАРОДНА ДЕЙНОСТ
1. Европейски въпроси
Представителите на МТИТС се стремят да 
участват активно в работата на Комитета по 
съобщения (COCOM), Комитета по радио­
честотния спектър (RSC), Групата за поли-
тиката в областта на радиочестотния спектър 
(RSPG), Работната група „Телекомуникации и 
информационно общество“ към Съвета на ЕС и 
заседанията на Комитета на заместник постоян-
ните представители на държавите – членки на 
ЕС – КОРЕПЕР-І.
Участието на български представители в ра-
ботата на тези европейски комитети и групи в 
областта на електронните съобщения е възмож-
ност за пряко представяне и защита на нацио-
налните позиции при подготовката на различни 
европейски документи (регламенти, директиви, 
препоръки, решения), обмен на опит и сътруд-
ничество при прилагане на законодателството 
на ЕС в сектора.
Членството на Република България в ЕС 
налага стриктно изпълнение на всички анга-
жименти, произтичащи от правото на ЕС в 
област­та на електронните съобщения, прилага-