Държавен вестник, бр. 11, 2013 г., стр. 128

СТР.  128	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  11
извършване на УЗ Доплер изследване в рамките на 24ч. след потърсена първична медицинска помощ при 
клинични симптоми суспектни за дълбока венозна тромбоза:
– внезапно настъпил оток на крайника с обемна разлика спрямо здравия повече от 2см за крак и повече 
от 1,0 см за ръка
и /или
– внезапно настъпила болка в крайника с тежест и напрегнатост на мускулатурата,
– ливидна промяна на кожната оцветка и повишена кожна температура на засегнатия крайник.
В хирургично отделение на МБАЛ и съдова хирургия се хоспитализират и лекуват болни с неусложнена 
ДВТ на крайниците след консултация от съдов хирург.
Стационарно болни в ортопедия, травматология, неврохирургия, вътрешни отделения с настъпило услож-
нение ДВТ, могат да бъдат лекувани на място след консултация от съдов хирург.
Хоспитализация в съдова хирургия и хирургични отделения със съдов сектор се предвижда и при па-
циенти с усложнена ДВТ (проксимална, с висок ембологенен риск, флегмазия церулея, алба доленс); при 
пациенти с необходимост за фибринолиза или извършване на диагностична флебография, КТ или MРT, 
бременни или пациенти с висок хеморагичен риск.
Б) Пациентите с хронична венозна недостатъчност се хоспитализират при клинични симптоми в ІV, V и 
VІ клиничен стадий: с постоянен оток на крайника, прекарана или активна в момента венозна улцерация.
Хоспитализация при остра венозна патология: осъществява се след консултация със съдов хирург или 
ангиолог и извършване на УЗ Доплер изследване в рамките на 24ч. след потърсена първична медицинска 
помощ.
Хоспитализацията при хронична венозна недостатъчност може да се извършва и в планов порядък.
2. ДИАГНОСТИЧНО – ЛЕЧЕБЕН АЛГОРИТЪМ. 
ДИАГНОСТИЧНО – ЛЕЧЕБНИЯТ АЛГОРИТЪМ В ПОСОЧЕНИТЕ ВАРИАЦИИ И ВЪЗМОЖНОСТИ 
Е ЗАДЪЛЖИТЕЛЕН ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ И ОПРЕДЕЛЯ ПАКЕТА ОТ БОЛНИЧНИ ЗДРАВНИ ДЕЙНОСТИ, 
КОИТО СЕ ЗАПЛАЩАТ ПО ТАЗИ КЛИНИЧНА ПЪТЕКА.
Медикаментозно лечение с вазоактивни препарати, антикоагуланти, антиагреганти, антибиотици, реоло-
гични средства – съгласно утвърдената медицинска практика.
ПРИ ЛЕЧЕНИЕ ПО КЛИНИЧНАТА ПЪТЕКА, ЛЕЧЕБНОТО ЗАВЕДЕНИЕ Е ДЛЪЖНО ДА ОСИГУ-
РЯВА СПАЗВАНЕТО ПРАВАТА НА ПАЦИЕНТА, УСТАНОВЕНИ В ЗАКОНА ЗА ЗДРАВЕТО. 
ПРАВАТА НА ПАЦИЕНТА СЕ УПРАЖНЯВАТ ПРИ СПАЗВАНЕ НА ПРАВИЛНИКА ЗА УСТРОЙСТВО-
ТО, ДЕЙНОСТТА И ВЪТРЕШНИЯ РЕД НА ЛЕЧЕБНОТО ЗАВЕДЕНИЕ.
3. ПОСТАВЯНЕ НА ОКОНЧАТЕЛНА ДИАГНОЗА.
Окончателната диагноза се оформя на базата на анамнезата, клиничното протичане на заболяването и 
извършените специализирани изследвания.
4. ДЕХОСПИТАЛИЗАЦИЯ И ОПРЕДЕЛЯНЕ НА СЛЕДБОЛНИЧЕН РЕЖИМ.
Медицински критерии за дехоспитализация:
Извършва се след овладяване на симптоматиката, оптимизиране на терапията и уточняване на послед-
ващото лечение – хирургично или неоперативно.
Довършване на лечебния процес и проследяване
В цената на клиничната пътека влизат до два контролни прегледа при явяване на пациента в рамките 
на един месец след изписване и задължително записани в епикризата. 
Контролните прегледи след изписване на пациента се отразяват в специален дневник/журнал за пре-
гледи, който се съхранява в диагностично-консултативния блок на лечебното заведение – изпълнител на 
болнична помощ. 
При диагноза включена в Наредбата за диспансеризация, пациентът се насочва за диспансерно наблю-
дение, съгласно изискванията на същата. Диспансеризацията на злокачествените заболявания се провежда 
само в ЛЗБП и в КОЦ, като обемът и честотата на дейностите по диспансерно наблюдение са съгласно 
заложения алгоритъм в Наредба № 40 от 2004 (обн. ДВ бр. 97/9.12.2011г.) 
5. МЕДИЦИНСКА ЕКСПЕРТИЗА НА РАБОТОСПОСОБНОСТТА – извършва се съгласно Наредба за 
медицинската експертиза на работоспособността.
ІІІ. ДОКУМЕНТИРАНЕ НА ДЕЙНОСТИТЕ ПО КЛИНИЧНАТА ПЪТЕКА
1. ХОСПИТАЛИЗАЦИЯТА НА ПАЦИЕНТА се документира в „История на заболяването“ (ИЗ) и в част 
ІІ на „Направление за хоспитализация“ – бл.МЗ-НЗОК №7.
2. ДОКУМЕНТИРАНЕ НА ДИАГНОСТИЧНО – ЛЕЧЕБНИЯ АЛГОРИТЪМ – в „История на заболява-
нето“ и Документ №1, който е неразделна част от ИЗ.
3. ИЗПИСВАНЕТО/ПРЕВЕЖДАНЕТО КЪМ ДРУГО ЛЕЧЕБНО ЗАВЕДЕНИЕ СЕ ДОКУМЕНТИРА В:
– “История на заболяването“;
– част ІІІ на „Направление за хоспитализация“ – бл.МЗ-НЗОК №7;
– епикриза – получава се срещу подпис на пациента (родителя/настойника), отразен в ИЗ.
4. ДЕКЛАРАЦИЯ ЗА ИНФОРМИРАНО СЪГЛАСИЕ (Документ №.........................) – подписва от пациен-
та (родителя/настойника) и е неразделна част от „История на заболяването“.
ДОКУМЕНТ № 1 И ДЕКЛАРАЦИЯТА ЗА ИНФОРМИРАНО СЪГЛАСИЕ СЕ ПРИКРЕПЯТ КЪМ ЛИСТ 
„ИСТОРИЯ НА ЗАБОЛЯВАНЕТО“.
ДОКУМЕНТ № 4
ИНФОРМАЦИЯ ЗА ПАЦИЕНТА (РОДИТЕЛЯ /НАСТОЙНИКА/ПОПЕЧИТЕЛЯ)
Периферното съдово заболяване се изразява в нарушаване на нормалното преминаване на кръвния по-
ток през артериалните съдове – артериите на долни и горни крайници (осигуряващи кислород на тъканите), 
в резултат на тяхното стесняване, запушване или ненормално разширение (аневризма). 
Основните причини са атеросклерозата, захарната болест (диабет), болестта на Бюргер или предхожда-
щи травми, при които се увреждат съдовите стени и се стига до стесняване, запушване или разширение на 
главните артериални съдове.