Държавен вестник, бр. 42, 2005 г., стр. 40

С Т Р .  40
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  42
Канализационни системи и пречиствател-
ни станции за отпадъчни води
Заустването на непречистени битови и индуст-
риални отпадъчни води е основен източник за за-
мърсяването на водите в България. Лошото състо-
яние на канализационните мрежи или липсата на
такива е друг фактор за повсеместното замърсява-
не на водите.
Към 2002 г. 66,5% от населението на страната е
включено към канализационни системи. Броят на
канализираните населени места е 272, от които 167
града и 105 села. Общата дължина на канализаци-
онната мрежа е 9013,2 км, от тях с диаметър до
400 мм – 5757,3 км, и над 400 мм – 3255,9 км.
Северозападният район за планиране е с най-
нисък дял на населението, обхванато от канализа-
ционни мрежи – 53,2%. Най-къса е и дължината на
мрежата – 443,9 км, от които 279,8 км са с диаме-
тър до 400 мм и 164,1 км над 400 мм. Дружества
„В и К“ с над 50% държавна собственост експлоа-
тират 382,4 км от канализационната мрежа и
дружества общинска собственост – 61,5 км.
В канализационната мрежа на Северния цент-
рален район за планиране е обхванато 59,7% от
населението. Мрежата е с обща дължина 1036,0 км,
от тях 699,0 км са с диаметър до 400 мм и 337,0 км –
над 400 мм. Дружества с над 50% държавна собс-
твеност експлоатират 943,9 км от мрежата, а дру-
жества общинска собственост – 92,1 км.
В Североизточния район са изградени 1416,6 км
канализационна мрежа, която се експлоатира само
от дружества с над 50% държавна собственост. От
мрежата 1031,2 км са с диаметър до 400 мм, а
385,4 км – с диаметър над 400 мм. В канализацион-
ната мрежа е обхванато 63,3% от населението.
В Югоизточния район за планиране канали-
зационната мрежа  също се експлоатира само от
дружества с над 50% държавна собственост. Об-
щата дължина на мрежата е 755,8 км, от която
530,6 км са с диаметър до 400 мм, а 225,2 км – над
400 мм. Обхванато е 65,5% от населението.
Дължината на канализационната мрежа в
Южния централен район за планиране е
2193,1 км. От тях  1308,7 км са с диаметър до 400 мм,
а 884,4 км – над 400 мм. Дружества „В и К“ с над
50% държавна собственост експлоатират 1957,8 км
от канализационната мрежа и дружества общинс-
ка собственост – 235,3 км. В канализационната
мрежа е обхванато 65,0% от населението.
Югозападният район за планиране е с най-
висок  дял на населението, обхванато от канали-
зационни мрежи – 84,5%, и с  най-голяма  дължи-
на на мрежата – 3167,7 км. От тях 1908,0 км са с
диаметър до 400 мм и 1259,7 км над 400 мм. Дру-
жества „В и К“ с над 50% държавна собственост
експлоатират 1353,9 км от канализационната мре-
жа. По-висок е делът на канализационната мрежа,
експлоатирана от дружества „В и К“ общинска
собственост – 1813,8 км, или 57,3% от цялата
дължина. Определяща роля за този висок дял има
столичната канализационна мрежа, която е изця-
ло общинска собственост.
Броят на действащите градски пречиствател-
ни станции за отпадъчни води (ГПСОВ) е 55 към
2002 г. Те обслужват 67 населени места с 38,6% от
населението  на страната. Делът на третираните
чрез ГПСОВ отпадни води е нараснал от 63% през
1999 г. до 78,5% през 2002 г. Запазва се ниската
ефективност на ГПСОВ, които към 2002 г. работят
с 55,8% от проектния си капацитет. Основната
причина за това са незавършени/неизградени  ка-
нализационни мрежи в селищата. От 81 населени
места с над 10 000 жители едва 29 имат ГПСОВ.
Тревожно е състоянието на градовете с над 50 000
жители, които са 21, а  в 12 от тях има изградени
ГПСОВ. Всичко това налага необходимостта от
реализация на националните програми за доиз-
граждане на водоснабдителните и канализационните
системи в районите за планиране (пречиствателни
станции за питейни води, пречиствателни станции
за отпадъчни води, водоснабдителни и канализа-
ционни мрежи и съоръжения).
Най-много ГПСОВ в експлоатация има на тери-
торията на Североизточния район за планиране –
22. Следват Югозападен район с 13 действащи
ГПСОВ, Югоизточен район – 10 бр., Южен цент-
рален район – 5 бр., Северен централен район –
3 бр., и Северозападен район за планиране – 2 бр.
Най-висок е делът на обслужваното от ГПСОВ
население в Югозападния район – 65,6%, в Югоиз-
точния район – 43,9%, а най-нисък в Северозапад-
ния район – 14,3%.
1.5.3. Качество на почвите
Общата площ на замърсените земеделски земи
с тежки метали от промишлена дейност е око-
ло 43 660 ha, което е 0,9% от земеделските земи.
Това са площи, замърсени преди 2000 г. Нови за-
мърсявания след 2000 г. не са установени. Данни-
те за съдържание на тежки метали в районите с
трайни насаждения, третирани с препарати за
растителна защита, показват, че 93% от терито-
риите са под ПДК.
Замърсяването на почвите с нефтопродукти
е много ограничено. Няма площи, замърсени с РАН
(полиароматни въглеводороди), в нива, оказващи
вредни въздействия върху почвите. Всички изме-
рени съдържания на РСВ (полихлориранибифе-
нили) са значително под справочните фонови стой-
ности и не съществува опасност за замърсяване
на почвите. Проучването и картирането за съдър-
жание на остатъчни количества пестициди в об-
работваемите почви, извършено през 1997 –
2000 г., установи единични локални случаи на ос-
татъчни количества лесно разграждащи се пести-
циди. Идентифицирани са 6912 броя стари замър-
сявания извън горните. Това са: депа за битови,
производствени и опасни отпадъци; площадки на
промишлени и миннодобивни обекти; площадки,