Държавен вестник, бр. 94, 2002 г., стр. 20

С Т Р .  20
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  94
ното събрание прие, че “ Сведенията за органи-
зацията, методите и средствата при изпълнени-
ето на специфичните задачи на органите на Дър-
жавна сигурност, както и агентурната инфор-
мация на тези органи, отнасящи се или свърза-
ни с периода до 13 октомври 1991 г., не се счи-
тат съставляващи държавна тайна по смисъла
на т. 19 и 20 от Списъка на фактите, сведенията
и предметите, които съставляват държавна тай-
на на Република България (обн. ДВ, бр. 31 от
1990 г.; изм., бр. 90 и 99 от 1992 г.)”. А и с § 43
ПЗРЗЗКИ също така този списък се отменя.
В т. 9 от своята Резолюция № 1096 от 1996 г.
относно мерките за разрушаване наследството на
бившите комунистически тоталитарни системи
Парламентарната асамблея на Съвета на Европа
“приветства отварянето на архивите на секретни-
те служби за публична проверка в някои бивши
комунистически тоталитарни страни”. Резолю-
цията съветва всички тези страни “да дадат въз-
можност на засегнатите лица да проверяват при
молба от тяхна страна досиетата, които бившите
секретни служби са водили за тях”. В т. 15 от ре-
золюцията се препоръчва на властите в спомена-
тите държави “да проверят дали техните закони,
разпоредби и процедури отговарят на принципи-
те, съдържащи се в тази резолюция, и да ги кори-
гират, ако е необходимо”.
В съответствие с всички посочени актове на
международните организации, в които Бълга-
рия членува, са и приетите на 1 октомври 1995 г.
от група експерти по международно право, на-
ционална сигурност и човешки права т.нар.
Йоханесбургски принципи. Следва да се отбеле-
жи, че препоръките на Резолюция № 1096 от
1996 г. и съобразяването на законодателствата с
изброените редица международни актове се из-
пълниха от бившите комунистически страни,
които приеха закони за разкриване на досиетата
на сътрудниците на репресивните служби от
тоталитарния режим. Бившата Чехословакия
прие закон още през октомври 1991 г. Днес в
Чешката република действа закон от 8 март
2002 г., с който се изменя закон № 140 от 1996 г.
за достъпа до досиетата, създадени от бившата
държавна сигурност и някои други закони. В
Унгария е в сила закон ХХIII от 1994 г. относно
проверяването на лица, заемащи високи държав-
ни и публични длъжности, както и за службата
на досиетата. В Полша е приет на 11 април 1997 г.
Закон за работата или службата на лица, изпъл-
няващи публични функции в органите за дър-
жавна безопасност или сътрудничество с тях за
периода 1944—1999 г. Румъния има своя закон
№ 187 от 1999 г. за достъп до личното досие и
разкриването на Секуритате като политическа
полиция. Във ФРГ този въпрос бе решен още
през декември 1991 г. със закон за документите
на Службата за държавна сигурност на бившата
ГДР (Закон за документите на Щази).
При тази сравнително правна среда ЗЗКИ
отмени с § 37 от предходните и заключителните
разпоредби единствения закон, който позволява-
ше да се съхранят и разкрият документите за
организацията и дейността на бившите ДС и
РУГЩ, да се оповестят имената на лица, заема-
щи отговорни публични длъжности и извършва-
щи отговорна публична дейност, и то при пореди-
ца условия, свързани със съображения на нацио-
нална сигурност, както и да се проверят предва-
рително кандидатите за някои най-високи дър-
жавни постове. Отмененият закон даваше и въз-
можност в един полезен все още за заинтересува-
ните срок да се запознаят с материалите, които
бившите репресивни органи са събирали за тях.
С отмяна на ЗДДБДСРУГЩ се посяга пря-
ко както на интересите на обществото, което
има право да знае своето минало и методите
на службите, които са го определяли, така и на
засегнатите, чийто живот е бил озлочестен,
като са били лишени от най-елементарни чо-
вешки права и правото на щастлив и спокоен
живот. Наред с това историята се лишава от
източници на информация, без които тя не
може да характеризира правилно и да даде
обективна оценка както за периода, през кой-
то са действали бившите ДС и РУГЩ, така и за
самите тях като институции.
Отнемането на тези възможности нарушава
чл. 41 и чл. 57, ал. 1 от Конституцията, поради
което § 37 ПЗРЗЗКИ е противоконституционен.
Въз основа на всичко изложено и при липса
на постигнато мнозинство от членовете на
Конституционния съд да постановят решение
по § 37 ПЗРЗЗКИ на основание чл. 149, ал. 2,
т. 2 и чл. 151, ал. 1 от Конституцията Конститу-
ционният съд
Р Е Ш И :
Отхвърля искането на 57 народни предста-
вители от ХХХIХ Народно събрание за обявя-
ване на противоконституционността на след-
ните разпоредби от Закона за защита на класи-
фицираната информация (ДВ, бр. 45 от 2002):
чл. 35, ал. 1 и 5, чл. 43, ал. 5, чл. 57, ал. 5, чл. 59,
ал. 5, чл. 60, ал. 5 и § 37 от преходните и заклю-
чителните разпоредби.
Съдиите Неделчо Беронов и Васил Гоцев
подписаха решението със становища по моти-
вите на чл. 35, ал. 1 и 5 ЗЗКИ.
Председател: Христо Данов
СТАНОВИЩА
на конституционни съдии по решение № 3 от
25 септември 2002 г. по к.д. № 11 от 2002 г. по
чл. 35, ал. 1 и 5 от Закона за защита на класи-
фицираната информация
Неделчо Беронов
В редакцията на разпоредбата не е посочено
дали предвиденият в нея регистър е публичен
или не.
Първата алинея на разпоредбата предвижда,
че ще се води регистър на материалите и доку-
ментите, съдържащи класифицирана информа-
ция, представляваща държавна или служебна