Държавен вестник, бр. 87, 2017 г., стр. 43

БРОЙ  87	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  43  
поведение. За определянето на характера на 
акта като цяло от значение е обстоятелството, 
че той съдържа правила за поведение. 
Следователно Националната здравна карта 
отговаря на изискването по чл. 75, ал. 1 АПК 
да съдържа административноправни норми. 
На следващо място, НЗК има многократно 
действие. Съгласно чл. 34, ал. 2 ЗЛЗ НЗК 
подлежи на цялостна актуализация на всеки 
три години, а частично – при необходимост 
в случаите, предвидени в методиката по 
чл. 29, ал. 6 ЗЛЗ. През периода на действие 
на картата приетите с нея норми се прила-
гат многократно – както по отношение на 
различни правни субекти, които са нейни 
адресати, така и по отношение на едни и 
същи правни субекти, но през различните 
години и в различните хипотези, които са 
регламентирани в Закона за лечебните заве-
дения и при които се прилагат нормите на 
Националната здравна карта. 
Националната здравна карта се създава, за 
да намери приложение в цялата бъдеща дей-
ност по осигуряване на достъпна медицинска 
помощ, за чието реализиране са ангажирани 
различни административни органи и адми-
нистрации към такива органи – министърът 
на здравеопазването и съответният министър, 
Националната здравноосигурителна каса, 
районните здравноосигурителни каси и т.н. 
Не може да бъде споделено виждането на 
ответника – Министерския съвет, че НЗК 
има еднократно правно действие, което се 
осъществявало чрез множество действия по 
изпълнението є. Приложение на НЗК има все-
ки път, когато приетите в нея норми служат 
като критерий за възникване, упражняване 
или погасяване на определено право или за 
възникване на задължение (например всеки 
път, когато следва да се прецени дали да се 
сключи договор с лечебно заведение за бол-
нична помощ, се прави преценка въз основа 
на заложената норма в НЗК относно конкрет-
ните потребности от брой легла за болнично 
лечение по видове; друг пример – всеки път, 
когато следва да се прецени дали да се издаде 
разрешение за осъществяване на лечебна дей-
ност по чл. 46 ЗЛЗ за ново лечебно заведение 
за болнична помощ, следва да се извърши 
оценка на потребността на населението въз 
основа на нормата, която е приета в НЗК). 
На трето място, Националната здравна карта 
има за адресати неопределен и неограничен 
кръг правни субекти. Нейни адресати могат 
да бъдат всички правни субекти, които са 
изпълнители на извънболнична или болнич-
на медицинска помощ, които разходват или 
претендират да разходват за дейността си 
публични средства. 
Неправилно е становището на ответниците, 
че НЗК е адресирана до определяем кръг прав-
ни субекти, което характеризирало акта като 
общ административен акт. По общо правило 
всяка правна норма и всеки нормативен акт 
има определен кръг адресати в зависимост 
от обществените отношения, които се регу-
лират с тази норма или акт. Характерът на 
регулираните от правната норма обществе-
ни отношения обективно ограничава кръга 
на нейните адресати, но от това не следва, 
че адресатите на нормата са определени. 
Затова в случая предвид естеството на об-
ществените отношения, които се регулират с 
Националната здравна карта, нейни адресати 
са лицата, които осъществяват медицинска 
дейност – лекари, лекари по дентална меди-
цина, лечебни заведения за извънболнична и 
болнична медицинска помощ. 
Освен това адресати на НЗК са и правни 
субекти, които не съществуват като такива 
към момента на приемането є – става въпрос 
за новосъздадени лечебни заведения, които 
не са регистрирани по реда на чл. 46 ЗЛЗ. 
Адресати на НЗК могат да бъдат също лекари 
и лекари по дентална медицина, които след 
приемането є придобият това качество или 
които са го притежавали, но не са осъщест-
вявали индивидуална практика и/или не са 
разходвали публични средства от бюджета 
на НЗОК при индивидуалната си практика. 
Националната здравна карта несъмнено 
има за адресати и здравноосигурените лица, 
чиито здравноосигурителни права зависят 
от предвижданията на НЗК относно броя на 
лекари и лекари по дентална медицина, на 
видовете медицински дейности и високоспе-
циализирани дейности, които се предвижда 
да бъдат извършвани, от териториалното 
разпределение на специалистите и дейност-
ите, от броя на леглата за болнично лечение 
и териториалното им разпределение и т.н. 
Правото на достъп до медицинска помощ и 
до безплатно ползване на медицинско обслуж-
ване, които са прогласени в Конституцията, 
са пряко обусловени от съдържанието на  
Националната здравна карта, и по-конкретно 
от тези нейни части, които съдържат норми, 
разбирани като правила за поведение по из-
ложените по-горе съображения. 
Видно от изложеното, оспорената Нацио-
нална здравна карта отговаря на изисквани-
ята на чл. 75, ал. 1 АПК за административен 
нормативен акт. Тя съдържа административ-
ноправни норми, които се отнасят за неопре-
делен и неограничен кръг правни субекти и 
има многократно правно действие. 
На следващо място, приемането на На-
ционалната здравна карта е предвидено в 
законов нормативен акт – Закона за лечебните 
заведения, в чиито разпоредби е определен