Държавен вестник, бр. 86, 2017 г., стр. 78

СТР.  78	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  86
8.2. Нестабилен/потенциално нестабилен 
спешен пациент (код жълто – В2) – относител-
на спешност – пациентът е с подозиран риск 
и потенциална опасност за живота, налице са 
признаци и симптоми вследствие заболяване 
или увреждане, които могат да прогресират по 
тежест и да доведат до усложнения с висока ве-
роятност от настъпване на тежки последствия за 
жизненоважните функции, системи или органи, 
ако лечението не се приложи бързо в определена 
времева рамка при относителна спешност на 
състоянието. 
8.3. Стабилен спешен пациент (код зеле-
но – С3) – минимална спешност – при пациента 
са налични признаци и симптоми вследствие 
заболяване или увреждане с нисък потенциал и 
риск от настъпване на тежки последствия или 
усложнения и прогрес към по-тежко състояние.
9. В обхвата на специалността „Спешна ме-
дицина“, осъществявана в извънболнични усло-
вия, се изпълняват и прилагат следните етапи 
(подкомпоненти) на медицинския триаж: телеко-
муникационен (телефонен) триаж, приоритетен 
екипен триаж, медицински триаж на мястото 
на инцидента и транспортен медицински триаж, 
дисперсен транспортен триаж.
9.1. Телекомуникационният (телефонен) триаж 
е входящ и се извършва от диспечерски екип в 
районна координационна централа на център за 
спешна медицинска помощ (ЦСМП) при осигу-
ряване на съответните технически условия за 
осъществяване на дейността. 
9.1.1. Телекомуникационният триаж включва 
следните задължителни елементи: 
9.1.1.1. осъществено телефонно интервю от 
диспечерски екип с набиране на входяща ин-
формация след задаване на ключови въпроси 
към търсещия системата на спешна медицинска 
помощ;
9.1.1.2. кодиране на повикването с определяне 
на триажната категория на пациента и съответ-
ната индикативна времева рамка за изпълнение 
на повикването от подходящ за асоциираната 
триажна категория спешен мобилен екип във 
възможно най-кратък времеви интервал.
9.1.2. Телекомуникационният триаж се про-
вежда по строго определен протоколен модел, 
съдържащ стандартизирани за целта карти за 
инцидент, ключови въпроси на телефонното 
интервю, диагностични категории (признаци 
и симптоми) на повикването и телефонни ин-
струкции за помощни действия до пристигане на 
мобилния екип за спешна медицинска помощ. 
9.1.3. Определянето на триажната категория 
на пациента по време на осъществяване на теле-
комуникационния триаж се основава на инфор-
мацията, получена от отговорите на ключовите 
въпроси по време на телефонното интервю и на 
допълнителни уточняващи въпроси, посочени в 
съдържанието на съответната стандартизирана 
карта за инцидент.
9.1.4. Отговорите и информацията от телефон-
ното интервю са основание за осъществяване на 
подходящ приоритетен екипен триаж. 
9.2. Приоритетният екипен триаж е изходящ 
и се извършва от стационарен диспечерски 
екип в координационната централа на ЦСМП 
(диспечерски екип). 
9.2.1. Приоритетният екипен триаж включва 
следните задължителни елементи:
9.2.1.1. определяне на спешен мобилен екип 
за поемане и изпълнение на повикването (ре-
агиращ екип на повикването) в зависимост от 
определената при телекомуникационния триаж 
триажна категория в необходимата за изпълнение 
на повикването времева рамка – определя се 
най-близкият по времеви критерий до мястото на 
инцидента и по възможност най-компетентният 
за изпълнение на повикването мобилен екип; 
9.2.1.2. предаване и възлагане на повикването 
от диспечерския екип на съответния реагиращ 
екип;
9.2.1.3. предаване от диспечерския екип към 
реагиращия екип на информацията за инцидента 
по стандартен базов модел;
9.2.1.4. потвърждение и съгласие за поемане 
на повикването от спешния мобилен екип.
9.2.2. Приоритетният екипен триаж се смята 
за приключен при потвърждение и съгласие за 
поемането на повикването от мобилния екип 
при ясно телекомуникационно потвърждение 
на базовото съдържание на информацията за 
инцидента.
9.2.3. Времевата рамка за изпълнение на об-
щата фаза на телекомуникационния и приори­
тетния екипен триаж трябва да бъде максимално 
кратка, без това да нарушава пълнотата на из-
пълнение на ключовите елементи в структурата 
на телефонното интервю и инструкциите от 
протоколния му модел.
9.2.4. Протоколите за провеждането на телеко-
муникационния триаж и на приоритетния екипен 
триаж, както и съответните стандартизирани 
документи за тях се разработват и актуализи-
рат от колективи от медицински специалисти, 
определени от министъра на здравеопазването, 
и се утвърждават със заповед на министъра на 
здравеопазването. С протоколите се определят 
етапите и компонентите на телекомуникационния 
и на приоритетния екипен триаж. 
9.2.5. Описаните в протоколите етапи и 
компоненти на телекомуникационния и приори-
тетния екипен триаж подлежат на периодична 
преоценка и промяна в зависимост от промяната 
в условията за осъществяване на дейностите от 
обхвата на специалността „Спешна медицина“ 
в извънболничната медицинска помощ. 
9.3. Медицинският триаж на мястото на 
инцидента и транспортният медицински триаж 
се осъществяват от спешния мобилен екип, об-
служил повикването, по искане на диспечерския 
екип на основание приоритетния екипен триаж.
9.3.1. Медицинският триаж на мястото на 
инцидента е входящ и включва определяне на 
триажна категория на спешен пациент с използ-
ването на обективни клинични критерии и пос-
ледващо определяне на лечебен или транспортен 
приоритет или комбинация от двата подхода.
9.3.2. Медицинският триаж на мястото на ин-
цидента може да включва при налични условия и 
искане към диспечерския екип на координацион-
ната централа за осигуряване на допълнителен(и)