Държавен вестник, бр. 33, 2004 г., стр. 2

С Т Р .  2
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  33
ОФИЦИАЛЕН РАЗДЕЛ
НАРОДНО СЪБРАНИЕ
ОБРЪЩЕНИЕ
на Тридесет и деветото Народно събрание към
българския народ
На 16 април 1879 г. в старопрестолния град
Велико Търново Учредителното събрание на
свободните български граждани прие първата
модерна конституция на България, останала
под името Търновска конституция. Тя възвес-
ти на света появата на възкресената българска
държавност.
Това велико историческо събитие не е ед-
нократен акт, а начална стъпка в цялостната
история на новата българска държава. От тази
дата започва не само историята на българския
конституционализъм и парламентаризъм, а и
на многопартийната политическа система, на
прилагането на принципите и ценностите на
европейската демокрация.
Раждането на Третата българска държава не
е нито историческа случайност, нито незаслу-
жен подарък на капризите на тогавашната ев-
ропейска политика и дипломация. То е естест-
вен резултат от нашето културно-историческо
и социално-политическо развитие. През дълги-
те векове на тежки изпитания съзнанието, че
никога не е прекъсвана тъканта на българската
държавност, бе най-важният фактор за нашето
оцеляване, спасение и възраждане.
Строителите на съвременна България впле-
тоха в устройството на бъдещата държава пре-
ки приложения на исторически опит от нашето
самостоятелно културно-политическо наслед-
ство, превърнало България в държава на духа
даже в условията на бездържавност. В основите
на Третата българска държава те вградиха ев-
ропейските идеи и идеали за държавата, наро-
довластието, толерантността и прогреса на въз-
рожденските ни отци, намерили израз в памет-
ното Оборище, както и държавническата тра-
диция от времената на Първото и Второто бъл-
гарско царство. Така намери своето въплъще-
ние пророчеството на Апостола на свободата
Васил Левски за свободната българска държа-
ва: Да бъде “място на съгласието, братството и
съвършеното равенство между всичките народ-
ности. Българи, турци, евреи и пр. ще бъдат
равноправни във всяко отношение, било във
вяра, било в народност, било в гражданско от-
ношение, било в каквото било, всички ще спа-
дат под един общ закон, който по вишегласието
от всичките народности ще се избере”.
Първите народни представители на Бълга-
рия, прозрели истината, че нищо в държавата
не става без хора, но нищо не оцелява без инс-
титуции, започват постепенното изграждане на
държавните органи.
С конституцията от 16 април 1879 г. са съз-
дадени първите шест министерства в страната:
Министерството на външните работи и вероиз-
поведанията, Министерството на войната, Ми-
нистерството на вътрешните работи, Министер-
ството на финансите, Министерството на пра-
восъдието и Министерството на народното про-
свещение. С Указа на княз Александър I за наз-
начаването на първото българско правителст-
во и с Указа за назначаването на първия бъл-
гарски дипломатически представител в чужби-
на започва пълноценното функциониране на
държавното управление.
Структурата на държавната система бе за-
мислена така, че въпреки националните кру-
шения и трагичните вътрешни противопоста-
вяния съхрани държавата и не позволи отрица-
нието на самата държавност.
Идеята за българска държава бе един от
факторите, които запазиха у българите онова
чувство за общност, което наричаме българ-
ска идея. Тя оцеля както през многовековни-
те изпитания, така и въпреки историческите
катаклизми на ХХ век, често причинени от
различни, понякога противоположни и враж-
дебни политически цели и виждания за бъде-
щето на българската държава.
Тази 125-годишнина е празник за всички
български граждани, за всички държавни и
религиозни институции, които имат своя дял в
изграждането на държавността.
Днес българската държава, вярна на общо-
човешките ценности—свобода, мир, хуманизъм,
равенство, справедливост и търпимост, издиг-
нала в неотменими принципи върховенството
на закона, правата на личността, нейното до-
стойнство и сигурност, в условията на свободно
и толерантно гражданско общество е в състоя-
ние да отговори на новите повели на времето.
Всичко това изпълва нас, гражданите на един-
ната и неделима българска държава, с волята
да бъдем равноправни участници в Европейския
съюз и НАТО. Процесите на интеграция и гло-
бализация в света ни изправят пред дълга да
съхраним нашето национално самочувствие,
достойнство и идентичност.
За да пребъде България!
Обръщението е прието от ХХХIХ Народно
събрание на 16 април 2004 г. и е подпечатано с
официалния печат на Народното събрание.
Председател на Народното събрание:
Огнян Герджиков
19249