Държавен вестник, бр. 110, 2024 г., стр. 34

СТР.  34	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  110
 – сравнение на групи от различни про­
учвания;
 – съпоставителен анализ с исторически 
контроли;
 – косвено сравнение, коригирано за на­
пасване;
 – сравнение чрез използването на инди­
видуални данни на ниво пациент.
Преди започване на изчисленията трябва 
да бъдат обосновани критериите за избор на 
специфичен аналитичен метод. Окончателният 
избор на аналитичния метод следва да бъде 
базиран на вида налични данни. Резултатите 
от всяко косвено сравнение трябва да бъдат 
тълкувани внимателно. Във всички случаи на 
косвени сравнения трябва да бъде направено 
задълбочено тълкуване на резултатите заедно 
с описание на ограниченията и анализ на 
чувствителността, представящ въздействието 
от включване и изключване на проучвания 
със значителни отклонения по отношение на 
методологията в сравнение с проучванията, 
използвани в косвеното сравнение.
5.9. Силни страни и ограничения на ана­
лиза.
Да се представи обобщение на резултатите 
и доказателствата, като се вземат предвид 
качеството на изследването, валидността на 
използваните крайни точки и степента на 
доказателствата.
Да се представи кратко изложение на до­
казателствата за обхвата на оценката, като се 
вземат предвид популацията, интервенцията, 
алтернативите и резултатите.
Да се представят клиничните ползи за 
пациента.
Да се определят всички фактори, които 
биха могли да повлияят върху резултатите от
проучванията при въвеждане на здравната 
технология в клинична практика.
6. Анализ на разходната ефективност.
6.1. Описание на проведените икономиче­
ски анализи с оценяваната здравна технология 
в други държави.
Когато има проведени здравно-икономи­
чески оценки или фармако-икономически 
анализи с оценяваната здравна технология за 
целите на други системи на здравеопазване, 
те следва да се опишат. Препоръчителен е 
табличен вид на описанието и детайлна пис­
мена информация. В табличен вид следва да 
се пояснят следните данни:
 – източник на проучването;
 – цел на проучването;
 – използван метод/методи на проучва­
нето, включително приложено моделиране 
(ако има);
 – сравнявани алтернативи;
 – измерителите на резултатите (клинични 
показатели, качество на живот, дългосрочни 
резултати и др.);
 – резултати от анализа;
 – заключение на авторите.
Получените резултати следва да бъдат 
коментирани и отнесени към оценката на 
настоящата здравна технология. По-специ­
фичните резултати или интерпретация на 
данните и резултатите следва да бъдат по­
яснени и като текст.
6.2. Описание на публикувани оценки на 
здравната технология, извършени от държавни 
институции за целите на друга национална 
система на здравеопазване.
Трябва да се предоставят данни за всички 
държави, в които технологията е била оце­
нявана.
Данните за извършените оценки следва да 
включват следната информация:
 – институцията, която е извършила оцен­
ката;
 – перспективата на оценката (публични 
фондове, специални системи за финансиране, 
общество и др.);
 – показанието, за което е извършена 
оценката;
 – засегнато население;
 – сравнявани алтернативи;
 – приложени методи за оценка;
 – когато има включени схеми за достъп 
на пациентите, те също трябва да се посочат;
 – взето решение (включително ограни­
ченията, които са свързани с това решение);
 – да се поясни дали взетото решение е 
окончателно, или технологията подлежи на 
допълнително проследяване.
Всички решения на държавните институции 
трябва да се приложат с подходящите референ­
ции и да се приложи документът, съдържащ 
окончателната оценка и заключение.
6.3. Цел на анализа.
Формулираната цел трябва да бъде ясна и 
конкретна и да е съобразена с финансиращата 
институция.
6.4. Приложен анализ. Основания за избора 
на вида анализ.
Изборът на аналитичен метод трябва да бъде 
обоснован от гледна точка на заплащащата 
институция, времевия хоризонт, доказател­
ствата за терапевтичните резултати.
При приложението на методите се спазват 
основните теоретични препоръки, както и 
тези на Добрите изследователски практики.
Препоръчително е основният икономичес­
ки метод, който се прилага при оценката на 
здравната технология, да включва най-малко 
анализ разход-полезност (CUA) или анализ 
разход-ефективност (CEA). Когато е уместно, 
могат да бъдат проведени повече от един 
анализ.
При сравнителни алтернативи с липса на 
превъзходства на терапевтичните резултати 
може да се приложи анализ разход-минимум 
(СМА).
При метода анализ разход-полза (СВА) е 
необходимо здравните резултати да бъдат