Държавен вестник, бр. 22, 2025 г., стр. 12

СТР.  12	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  22
избирателните списъци“, като „[н]е е уп­
ражнен никакъв контрол по отношение на 
така произведеното гласуване – налице ли са 
изискуемите удостоверения за гласуване на 
друго място, има ли двойно гласуване – по 
настоящ и постоянен адрес“. Твърдения за 
нарушение на чл. 264, ал. 4 ИК се съдържат и 
в искането на вносителя по к.д. № 35/2024 г.
Съгласно чл. 42, ал. 1 от Конституцията 
всички български граждани, които са на­
вършили 18 години, с изключение на пос­
тавените под запрещение и изтърпяващите 
наказание лишаване от свобода, имат право 
да избират държавни органи, което значи да 
избират и представители в Народното събра­
ние. Българската Конституция не обвързва 
активното избирателно право на българските 
граждани при избора на народни предста­
вители с пребиваването на територията на 
страната към датата на съответния избор 
и със срок за пребиваване в нея в периода 
преди изборите. Конституционният съд е 
имал възможност да изясни значението на 
избирателните списъци – включването в 
тези списъци „не поражда избирателното 
право, което съществува ex constitutione, но 
легитимира гражданина като избирател“ и 
е средство за гарантиране на избирателното 
равноправие (Решение № 12 от 2011 г. по к.д. 
№ 11/2011 г.; Решение № 3 от 2017 г. по к.д. 
№ 11/2016 г.). 
Част първа, глава четвърта „Избирател­
ни списъци“ на Изборния кодекс урежда 
подробно значението, начина на съставяне, 
възможностите за поправки и промени на 
избирателните списъци, както и за контрол 
на вписването в тях, а в чл. 264, ал. 4 ИК 
изрично са уредени условията, при които 
избирател, който има право да гласува на 
избори за народни представители, но не е 
вписан в избирателния списък, следва да бъде 
вписан. Уредбата, която законодателят е дал 
на съставянето на избирателните списъци, 
установява различния начин на изготвяне, 
на вписване и на дописване на избиратели 
в избирателните списъци при гласуване в 
страната и извън нея – чл. 27, ал. 5 и чл. 33, 
ал. 2 ИК. Централната избирателна коми­
сия с Решение № 3794-НС от 4.10.2024 г. и 
с Решение № 3849 от 14.10.2024 г. е приела 
методически указания по прилагане на Из­
борния кодекс от секционните избирателни 
комисии в страната и извън страната, като 
съответно в т. 4.4 и в т. 4.3 подробно е изяс­
нила условията, при които може да бъде 
извършено дописване на избирател в избира­
телния списък в изборния ден. Законодателят 
не е обвързал активното избирателно право 
със задължително подаване от българските 
граждани, намиращи се извън страната, на 
заявление за гласуване по чл. 16, ал. 1 ИК, 
поради което дописването в избирателния 
списък на български граждани с право на 
глас в изборния ден самї по себе си не е 
нарушение на Изборния кодекс, а начин тези 
граждани да упражнят правото си и да може 
да бъде извършен контрол за законосъобраз­
ното му упражняване. Конституционният 
съд е имал повод да посочи, макар и във 
връзка с вече отменения Изборен кодекс, 
че „упражняването на избирателното право 
в чужбина по дефиниция протича при спе­
цифични условия, които се отразяват като 
различия в законовата уредба“ и че тези 
различия „са предназначени да гарантират 
спазването на чл. 26, ал. 1 от Конституция­
та – гражданите на Република България, 
където и да се намират, имат всички права 
и задължения по Конституцията“ (Решение 
№ 4 от 2011 г. по к.д. № 4/2011 г.).
Доказателства за дописване на лица без 
право на глас или при неспазване на усло­
вията за тяхното дописване по делото не са 
ангажирани, а изброяването от вносителя 
на искането по к.д. № 34/2024 г. на избира­
телни секции извън страната, в които броят 
на дописаните български граждани с право 
на глас е по-голям от броя на българските 
граждани с право на глас, вписани в публи­
куваните по реда на чл. 32 ИК избирателни 
списъци, сам по себе си не е доказателство 
за нарушение на закона. В искането по к.д. 
№ 35/2024 г. вносителят също не сочи кон­
кретни данни за твърдените нарушения при 
дописване на български граждани с право 
на глас в избирателните списъци.
Следва да се посочи, че общият брой на 
българските граждани, които са подали за­
явление за гласуване извън страната в срока 
по чл. 16, ал. 2 ИК, съгласно посоченото в 
Решение № 3786-НС от 4.10.2024 г. на Цен­
тралната избирателна комисия за определяне 
на местата в държавите, в които ще се об­
разуват избирателни секции за изборите на 
27.10.2024 г., е 30 689. Само в проверените по 
делото по задача 1 на експертизата 47 изби­
рателни секции извън страната са гласували 
18 011 български граждани, а общият брой 
на избирателните секции извън страната е 
719. При извършената от главна дирекция 
„Гражданска регистрация и администра­
тивно обслужване“ в Министерството на 
регионалното развитие и благоустройството 
и от териториалните є звена проверка, въз­
ложена с Решение № 3907-НС от 24.10.2024 г. 
на Централната избирателна комисия, е 
установено, че в изборите на 27.10.2024 г. 
броят на лицата, които са гласували извън 
страната, без да имат право на глас, е 10, а 
броят на лицата, които в страната и извън