Държавен вестник, бр. 6, 2006 г., стр. 69

Б Р О Й  6
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  69
2.3. Осредняване
При използване на инструментални системи
изходните данни се обновяват поне през 60 s, за да
се осигуряват представителни текущи данни. Пе-
риодът на осредняване е:
а) 1 min—за локалните редовни и специални
сведения и за визуализиране на цифрови индика-
тори или компютърни дисплеи в органите за ОВД;
б) 10 min—за редовните и специални сведения
METAR/SPECI, с изключение на случаите, когато
10-минутният период, непосредствено предшест-
ващ наблюдението, включва значим скок в стой-
ностите на видимостта; в тези случаи за получава-
не на осреднените стойности на видимостта се из-
ползват само данните, получени след наблюдава-
ния скок; “значим скок” е рязко и трайно измене-
ние на видимостта за период не по-малък от 2 min,
при което стойностите є достигат или превишават
критериите за издаване на специални сведения в
кодова форма SPECI по т. 3 от раздел II “Общи
изисквания към метеорологичните сведения”.
2.4. Съобщаване на данните в сведенията
2.4.1. В локалните редовни и специални сведе-
ния и в сведенията в кодова форма METAR/SPECI
видимостта се указва:
а) при видимост под 800 m—в стъпки през 50 m;
б) при видимост 800 m или повече, но по-малко
от 5 km—в стъпки през 100 m;
в) при видимост 5 km и повече, но по-малко от
10 km—в стъпки по един километър;
г) при видимост 10 km и повече видимостта се
счита за 10 km, освен ако условията позволяват да
се използва CAVOK.
В случаите по букви “а”—“г” всяка наблюдава-
на стойност, която не съвпада с използваната за
съобщения скала, се закръглява към най-близко-
то по-малко деление на скалата.
2.4.2. В локалните редовни и специални сведе-
ния стойността на видимостта по дължината на
пистата за излитане и кацане се съобщава заедно
с единиците, използвани за нейното измерване.
2.4.3. В локалните редовни и специални сведе-
ния при инструментално определяне на видимост-
та и при наблюдения, провеждани на няколко мес-
та по дължината на пистата за излитане и кацане,
се съобщава първо стойността, представителна за
зоната на опиране, следвана при необходимост от
стойностите за средната точка и за отдалечения
край, като при това се означават местата, за които
тези стойности са представителни.
2.4.4. В локалните редовни и специални сведе-
ния при инструментално определяне на видимост-
та и при използване на повече от една писта за
излитане и кацане и наблюдаване на видимостта
за съответната писта за излитане и кацане налич-
ните данни за видимостта се съобщават за всяка
една писта за излитане и кацане, като се обознача-
ват пистите за излитане и кацане, за които се от-
насят данните.
2.4.5. В сведенията METAR/SPECI се съобщава
преобладаващата видимост. Когато видимостта не
е еднаква в различните посоки, в сведението се
съобщават и:
а) най-малката видимост и нейната посока по
отношение летището с указване на една от осем-
те посоки на компаса—когато най-малката види-
мост е различна от преобладаващата и е по-мал-
ка от 1500 m или по-малка от 50 % от стойността
на преобладаващата видимост; ако най-малката
видимост се наблюдава в няколко направления,
се съобщава посоката, която има най-голямо опе-
ративно значение;
б) минималната стойност, без да се указва по-
соката—при бързо изменение на видимостта и не-
възможност за определяне на преобладаващата
видимост.
3. Видимост на пистата за излитане и кацане
3.1. Разположение на датчиците
3.1.1. Наблюденията на видимостта на пистата
за излитане и кацане се извършват на височина
около 2,5 m над пистата.
3.1.2. Наблюденията на видимостта на пистата
за излитане и кацане се извършват на странично
отстояние от осовата линия на пистата, не по-го-
лямо от 120 m.
3.1.3. Мястото за наблюдение за зоната на опи-
ране трябва да се намира на около 300 m от прага
на пистата за излитане и кацане, а местата за наб-
людение за средния и краен сектор от пистата за
излитане и кацане трябва да се намират на разсто-
яние от 1000 до 1500 m от прага є и съответно—на
около 300 m от другия є край, за да се осигури
представителност на данните за видимостта на
пистата за излитане и кацане за тези зони.
3.1.4. Точното разположение на местата по т.
3.1.3, а при необходимост и на допълнителни мес-
та за наблюдение на видимостта на пистата за
излитане и кацане се определя с отчитане на мест-
ните аеронавигационни, метеорологични и клима-
тологични фактори.
3.2. Инструментални системи
3.2.1. За оценка на видимостта на пистата за
излитане и кацане, предназначена за инструмен-
тален подход и кацане по категория I, II и III, се
използват трансмисометри и/или скетърметри.
3.3. Визуализиране
3.3.1. При използване на инструментални сис-
теми данните за видимостта на пистата за излита-
не и кацане се визуализират с компютърни дисп-
леи, разположени в метеорологичната станция и
при органите за ОВД. Тези дисплеи са свързани
към едни и същи датчици, а когато в съответствие
с т. 3.1.2 се изискват отделни датчици, те съдър-
жат ясно обозначение за коя писта за излитане и
кацане или сектор от писта се отнасят показвани-
те данни.
3.3.2. Когато оценката на видимостта на пис-
тата за излитане и кацане се извършва от наблю-
дател и при изменението на стойността тя преми-
нава през стъпките на използваната за съобще-
ния скала, сведенията за наблюденията се съоб-
щават на съответните органи за ОВД, с изключе-
ние на случаите по т. 2.3 от раздел III “Разпрост-
ранение на метеорологичните сведения”. Такива
съобщения се предават най-много 15 sec след края
на наблюдението.
3.4. Осредняване
3.4.1. За да се осигури представителност на те-
кущите данни при използване на инструментални
системи, входните данни се обновяват най-малко
на всеки 60 s. Периодът на осредняване е: