Държавен вестник, бр. 91, 2010 г., стр. 67

БРОЙ  91	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  67  
вания и усложнения с възпалителен характер, 
профилактика на сепсис; 
7.2.3.6.5. друга специфична подготовка, 
свързана с предходно заболяване на орган или 
система (дихателна, урогенитална, нервна и др.) 
или с ендокринно заболяване (захарен диабет, 
тиреотоксикоза и др.). 
7.2.3.7. Всички факти и заключения, устано­
вени в резултат на КДП и КПООР, планът за 
предстоящата операция и възможните варианти 
за оперативно поведение (вкл. алтернативни 
способи), възможните рискове, странични яв­
ления и усложнения (интра- и следоперативни), 
необходимостта от анестезия и използване на 
кръв и кръвни продукти с техния допълнителен 
риск и възможни усложнения, както и очак­
ваният изход от болестта и от операцията се 
съобщават и обясняват на болния по достъпен 
и разбираем от него начин – устно и в писмена 
форма (стандартен или специализиран форму­
ляр). Пациентът удостоверява в писмен вид с 
подписа си своето „Информирано съгласие за 
предстояща операция“, а ако е непълнолетен, 
това съгласие се удостоверява от родител/ро­
дителите. Тази норма не включва пациентите в 
състояние на безсъзнание, на нарушено съзнание 
или друга допусната от закона причина, вкл. 
при условията на спешност, когато е допустимо 
съгласието на кръвен роднина от първа линия 
или операция без информирано съгласие. 
7.2.3.8. Задължително предоперативно се 
изисква информирано съгласие за извънредни 
действия, включително операции извън пла­
нирания обем, налагащи се при извънредни 
ситуации и спешност, настъпили след локална 
анестезия, след въвеждането в обща анестезия 
или в хода на оперативната намеса. 
7.2.3.9. Резултатите от КДП и КПООР се 
вписват в „Предоперативна епикриза“. Тя пред­
ставлява документ с медико-легална стойност и 
е част от историята на заболяването. Предопе­
ративната епикриза при спешни състояния се 
попълва от хирурга-оператор, който обосновава 
показанията за спешна операция и вероятния є 
вид. При планови операции предоперативната 
епикриза се докладва и обсъжда на лекарски 
колегиум и взетото решение и оценката на опе­
ративния риск се вписват от лекуващия лекар. 
7.2.3.10. Предоперативната епикриза включ­
ва титулна част (трите имена, възраст, дата 
и номер на ИЗ), предоперативна диагноза, 
данни от анамнезата и физикалния статус в 
подкрепа на основното и придружаващите 
заболявания, резултати от биохимичните, ин­
струменталните и други изследвания; списък 
на проблемите, покачващи оперативния риск, 
и необходимите профилактични мерки; оценка 
на оперативния риск; препоръки за предсто­
ящата операция – обем, избор на поведение, 
интраоперативна диагностика, профилактични 
мерки. При онкологични заболявания се отразя­
ват хистологичната диагноза, предоперативният 
стадий на болестта, оценка на операбилността. 
7.3. Операции 
7.3.1. Всички пациенти с потвърдени показа­
ния за хирургическа намеса подлежат на включ­
ване в „Оперативна програма“. Оперативната 
програма може да бъде дневна или седмична. Тя 
подлежи на корекция при възникнали спешни 
операции, включвани в дневната програма с 
приоритет, или при други обективни обстоя­
телства. Оперативната програма се съставя от 
началника на отделението или клиниката на 
базата на доклади от лекуващите лекари след 
предоперативно обсъждане на лекарски коле­
гиум. При спешни операции показанията се 
потвърждават, а срокът и операторът се опре­
делят от началника на клиниката/отделението, 
респ. от ръководителя на дежурния екип. 
7.3.2. Всички болни, подложени на опера­
тивна намеса в операционната зала, подлежат 
на предоперативен, интраоперативен и следопе­
ративен контрол и наблюдение от хирургичния 
и анестезиологичния екип. Същото се отнася и 
за амбулаторните операции, чийто обем според 
хирурга-оператор изисква участие и контрол 
от анестезиолог. 
7.3.3. Избор на метод за обезболяване. 
Местното обезболяване се изучава, владее и 
извършва от хирурга-оператор при наблюдение 
на общото състояние от анестезиологичен екип, 
ако това е необходимо. Всички други видове 
анестезия се организират и провеждат от анес­
тезиологичен екип съгласно медицински стан­
дарти „Анестезиология и интензивно лечение“. 
Тези изисквания важат и при извършване на 
амбулаторна и еднодневна хирургия. 
7.3.4. Изборът на анестезия принадлежи 
на анестезиологичния екип, но се съгласу­
ва с хирурга-оператор относно задачите на 
операцията, очаквания обем на хирургичната 
намеса, предполагаемата кръвозагуба, както 
и при отчитане на общото състояние на бол­
ния, предоперативните заболявания, спешното 
състояние, оценката на общия и оперативния 
риск, условията за работа и оборудването на 
операционния блок. 
7.3.5. Изборът на операция почива на след­
ните принципи: а) да не се увреди болният; 
б) теоретично и практическо владеене на опе­
ративните техники; в) да се реши болестният 
проблем; г) да се отстрани болестта или да 
се облекчи състоянието; д) да има условия 
за интраоперативно доуточняване на диагно­
зата и за справяне с възможните хирургични 
усложнения. 
7.3.6. Изборът на операция при амбулаторна 
и еднодневна хирургия се решава по индиви­
дуализирани показания, при стандартизиран 
протокол на лечение, при осигурени мерки за 
безопасност на пациента. Видът на хирургич­
ните намеси, чието извършване е възможно 
в рамките на еднодневна хирургия съгласно 
националния и международния опит, са пред­
ставени в отделен списък (приложение № 2).