Държавен вестник, бр. 16, 2003 г., стр. 50

С Т Р .  50
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  16
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—до 2-ата година след операцията прегледи-
те се извършват на 3 месеца; от 2-рата до 5-тата
година—веднъж на 6 месеца; след 5-тата година—
един път годишно; някои пациенти се наблюдават
съгласно индивидуален план и препоръки, опреде-
лени от детски кардиолог;
клиничен преглед—анамнестични данни за
чести респираторни инфекции, общо състояние с
насоченост към изследване на сърдечно-съдовата
система (симптоми на сърдечна недостатъчност—
обща слабост, отпадналост, лесна умора и задух
при обичайни физически усилия); поява на ритъм-
ни и проводни нарушения, характеристика на ка-
чествата на пулса и АН;
необходими изследвания—ЕКГ—при всеки
преглед; ЕхоКГ—първата година след операция-
та—3—6—12 месец, 1—2 години след операцията—
веднъж на 6 месеца; 2—5 години след операцията—
веднъж годишно; след 5-ата година—веднъж на 3—5
години; рентгенография—сърце/бял дроб—първа-
та година след операцията—на 6—12 месеца, 1—2
години след операцията—веднъж годишно, 2—5
години след операцията—веднъж на 2—3 г., след 5-
ата година—веднъж на 4—5 г.; Холтер—1—2 годи-
ни след операцията—веднъж годишно, след втора-
та година от операцията—веднъж на 3—5 години;
необходими консултации—с детски кардиолог
от специализираните детски клиники.
• На всички оперирани с екстракорпорално
кръвообращение и на тези с палиативни опера-
ции (тетралогия на Фало, аортна стеноза, пул-
монална стеноза, междупредсърден дефект, меж-
дукамерен дефект, транспозиция на големите
артерии, комплексни ВСМ)—един път до една
година след операцията.
• На оперирани деца без екстракорпорално
кръвообращение (персистиращ артериален канал,
коарктация на аортата—при липса на повишено
АН, съдови пръстени) един път до две години след
операцията.
• Консултантите (кардиохирурзи) определят
индивидуален план за наблюдение на следните
групи пациенти:
—с клапни протези, съдови протези със/без кла-
па или хомографти (контрол на антикоагулантна-
та терапия, оценка на протезната функция);
—с лечение за сърдечна недостатъчност, ри-
тъмно-проводни сърдечни нарушения;
—с възникнали други късни следоперативни
сърдечни усложнения;
лечение и рехабилитация—по преценка на дет-
ски кардиолог.
диспансерно наблюдение—от детски кардиолог,
а при липса на такъв—от кардиолог.
Забележки:
1. Диспансерното наблюдение на децата, преболеду-
вали от инфекциозен ендокардит, се провежда съгласно
изискванията за ВСМ или придобити клапни пороци.
2. Децата с акцедентелни (функционални) сърдеч-
ни шумове не подлежат на диспансерно наблюдение.
Диагнозата при по-голяма част от тях се поставя чрез
внимателна аускултация и ЕКГ. В някои случаи може
да се направи рентгенография.
Консултация с детски кардиолог, ЕКГ и ехокарди-
ография се налагат, когато функционалният шум се
аускултира до 7-годишна възраст или продължава да
се чува и към 15-годишна възраст.
VIII. Болести на дихателната система
1. Хронични бронхопневмопатии (муковисци-
доза, хемосидероза, хроничен бронхит, вродени
аномалии на бронхопулмоналната система и др.)
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—прегледите са на всеки 3 месеца до 18-го-
дишна възраст;
клиничен преглед—анамнеза с данни за фамил-
на обремененост, начало на заболяването, продъл-
жителност, проведено лечение и ефекта от него;
общо състояние с насочване към промени в диха-
телната система: характер на кашлицата (нощна),
честота и характер на инфекциозните тласъци, ек-
спекторация, свиркане на гърдите, храносмилател-
ни промени, наличие на аденоидни вегетации, хи-
пертрофия на тонзилите, асиметрия на гръдния кош
и други деформации, барабанни пръсти, характер и
честота на дишането, физическо развитие;
необходими изследвания—хемоглобин, еритро-
цити, хематокрит, СУЕ, диференциално броене на
левкоцити—на 6 месеца, рентгенография на бял
дроб и синуси, функционално изследване на диша-
нето (при муковисцидоза), посявка на храчка—един
път годишно;
лечение и рехабилитация—съобразно заболя-
ването и състоянието, ЛФК, физиотерапия, кли-
матолечение;
диспансерно наблюдение—от педиатър или
детски пневмофтизиатър.
2. Бронхиална астма
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—ежемесечно до шестия месец, а след това—
на всеки три месеца до 3 безсимптомни години;
клиничен преглед—анамнеза с данни за фамил-
на обремененост, начало на заболяването, продъл-
жителност, проведено лечение и ефекта от него;
общо състояние с насочване към промени в диха-
телната система: характер на кашлицата, честота
и характер на инфекциозните тласъци, експекто-
рация, свиркане на гърдите, асиметрия на гръдния
кош и други деформации, характер и честота на
дишането, физическо развитие;
необходими изследвания—диференциално бро-
ене—при всеки преглед; КАП с алергени—по пре-
ценка на алерголога; функционално изследване на
дишането (ФИД)—на деца над 7-годишна възраст
един път годишно;
лечение и рехабилитация—медикаментозно,
ЛФК, климатолечение;
диспансерно наблюдение—от педиатър или от
детски пулмолог или детски алерголог.
3. Полинози—ринит, конюнктивит и друга ор-
ганна локализация
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—прегледите се извършват три пъти годиш-
но до 3 безсимптомни години;
клиничен преглед—общо състояние с насоче-
ност към промени в органната локализация;
необходими изследвания—левкоцити с диферен-
циално броене—при всеки преглед, КАП с алерге-
ни—по преценка на алерголога извън цъфтежния
сезон, ФИД (на деца над 7 години) и при наличие на
бронхиална обструкция през цъфтежния сезон;
лечение и рехабилитация—медикаментозна
профилактика, лечение на екзацербациите, про-
фесионално ориентиране; климатолечение;