Държавен вестник, бр. 58, 2017 г., стр. 16

СТР.  16	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  58
чл. 7, ал. 1 от Закона за нормативните актове 
(ЗНА) и попада в дефиницията на чл. 75, ал. 1 
АПК, като съдържа административноправни 
норми, отнася се за неопределен и неограни-
чен брой адресати и има многократно правно 
действие.
Наредбата е издадена от компетентен ад-
министративен орган – министъра на здра-
веопазването, от когото е подписана според 
обнародването в ДВ, независимо че публи-
кацията е от името на Министерството на 
здравеопазването, което е посочено и като 
издател на акта в информационната система 
„Сиела“. Проблемът с индивидуализацията на 
издателя на акта е възможно да произтича 
и от обстоятелството, че решението за при-
емане на медицинския стандарт е взето на 
извънредно заседание на ръководството на 
Министерството на здравеопазването (л. 48), 
но все пак наредбата е подписана само от 
министъра на здравеопазването като неин 
издател и той е обозначен като подписал ед-
нолично акта в „Държавен вестник“ (ДВ), а 
и в информационната система „Апис“.
Законовата разпоредба делегира право за 
издаване на наредби на министъра, който 
е орган на изпълнителната власт, а не на 
Министерството като ведомство, респек-
тивно на неговото „ръководство“, което да 
е различно от министъра като ръководител 
на ведомството. Овластяването за издаване 
на наредбата се съдържа в чл. 6, ал. 1 ЗЛЗ и 
тази делегация е съобразена с разпоредбата 
на чл. 115 от Конституцията на Република 
България, поради което делегираното право-
мощие на министъра на здравеопазването не 
противоречи на Конституцията на Република 
България. Следва да се приеме, че това право-
мощие е надлежно упражнено с подписването 
еднолично от министъра на наредбата, както 
е отбелязано в обнародвания в ДВ текст.
Следователно министърът на здравеопазва-
нето е издал обжалвания подзаконов нормати-
вен акт въз основа на законова делегация и в 
рамките на предоставената му компетентност, 
поради което е действителен нормативен акт.
Актът е издаден в изискуемата форма, 
обнародван е в ДВ, включително и извър-
шените в него допълнения и изменения, т.е. 
от формална страна е спазена изискуемата 
процедура по чл. 78, ал. 2 АПК във връзка с 
чл. 37, ал. 1 ЗНА.
Съгласно чл. 80 АПК за неуредените въ-
проси в раздела от кодекса по отношение 
подзаконовите нормативни актове се прилагат 
разпоредбите на ЗНА, в които се съдържа 
регламентация относно процедурата по из-
работване на проекти на нормативни актове.
Член 77 АПК дефинира общо изискването 
за обсъждане на проекта на нормативен ад-
министративен акт с представени становища, 
предложения и възражения, което намира 
конкретно изражение както в разпоредбата 
на чл. 26 от Закона за нормативните актове 
(ЗНА), така и в чл. 2, ал. 7 от Закона за адми-
нистрацията (ЗА), според който органите на 
държавната власт координират дейността си 
за осъществяване на единна държавна поли-
тика и извършват консултации със социални 
партньори, с представители на частния сектор 
и с представители на гражданското общество.
Според чл. 26, ал. 1 ЗНА (приложимата 
редакция преди изменението на ЗНА с ДВ, 
бр. 34 от 2016 г.) изработването на проект на 
нормативен акт се извършва при зачитане 
на принципите на необходимост, обоснова-
ност, предвидимост, откритост, съгласува-
ност, субсидиарност, пропорционалност и 
стабилност. Преди внасянето на проект на 
нормативен акт за издаване или приемане от 
компетентния орган съставителят на проек-
та го публикува на интернет страницата на 
съответната институция заедно с мотивите, 
като на заинтересованите лица се предоставя 
най-малко 14-дневен срок за предложения и 
становища по проекта – чл. 26, ал. 2 ЗНА 
(приложимата им редакция преди изменението 
на ЗНА с ДВ, бр. 34 от 2016 г.).
Разпоредбата на чл. 28 ЗНА (приложимата 
им редакция преди изменението на ЗНА с 
ДВ, бр. 34 от 2016 г.) урежда изисквания за 
мотиви към подзаконовите административ-
ни актове, като проектът за нормативен акт 
заедно с мотивите се внася за обсъждане и 
приемане от компетентния орган. Мотивите 
задължително следва да съдържат: 1. причи-
ните, които налагат приемането; 2. целите, 
които се поставят; 3. финансовите и други 
средства, необходими за прилагането на но-
вата уредба; 4. очакваните резултати от при-
лагането, включително финансовите, ако има 
такива; 5. анализ за съответствие с правото 
на Европейския съюз. Важността на ясни 
мотиви към един нормативен акт е видна от 
чл. 28, ал. 3 ЗНА, регламентиращ условието, 
че проект на нормативен акт, към който не са 
приложени мотиви според посочените изиск­
вания, не се обсъжда от компетентния орган. 
Според протокол-решение № 61 от из-
вънредно заседание на ръководството на 
Министерството на здравеопазването (МЗ), 
състояло се на 6.08.2010 г. (петък) в 12,30 ч. в ка-
бинета на министъра, е прието решение (л. 48) 
за приемане на шест медицински стандарта, 
включително и на този по „Неврохирургия“, 
по доклад изх. № 96-00-3 от 5.08.2010 г. на 
зам.-министър Миланов. В цитирания доклад 
(л. 55) не се съдържа нито една дума относно 
медицински стандарт „Неврохирургия“. За този 
стандарт се споменава от кого е изработен в 
доклад изх. № 96-00-3 от 25.06.2010 г. (л. 57), 
но и в него липсват каквито и да е същински 
мотиви за приемането му. На същата дата 
6.08.2010 г. е взето и решение стандартите