Държавен вестник, бр. 94, 2013 г., стр. 15

БРОЙ  94	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  15  
икономическата си стабилност. Въпреки че 
икономиката показва някои положителни 
тенденции, брутният национален доход 
на глава от населението бележи спад от 
6603 щ. д. през 2008 г. на 6240 щ. д. през 
2010 г.1 Равнището на безработицата се 
увеличи до 12,4 % за последното триме-
сечие на 2012 г.2 През 2011 г. равнището 
на безработица сред младежи на възраст 
между 15 и 24 години е 26,6 %, а за първото 
тримесечие на 2012 г. – 29,9 %. По данни 
от изследването на доходите и условията 
на живот (EU-SILC) през 2010 г. жените 
са получили с 14,1 % по-малко на час от 
мъжете, а през 2011 г. – с 13,5 % по-малко 
на час от мъжете. Проучванията, свърза-
ни с картографиране на бедността, също 
разкриват драстични различия между от-
делните области, както и между селските 
райони и градовете. Бедността в градовете 
е по-скоро монетарна, докато в селските 
райони тя се характеризира с липса на 
възможности за заетост, нискокачествени 
или недостъпни здравни, образователни и 
социални услуги. Оценката на бедността в 
регионален аспект показва, че през 2010 г. 
най-висок е относителният дял на хората, 
живеещи в бедност, в област Видин (Се-
верозападен район) – 36,2 % при размер 
на линията на бедност 196 лв.3 Област 
Благоевград (Югозападен район) има най-
нисък относителен дял на хората, живеещи 
в бедност – 14,4 % при размер на линията 
на бедност 265 лв. Спрямо линията на 
бедност за страната – 284 лв., само седем 
области в страната имат по-висок размер 
на линия на бедност4. Правителството 
има достъп до Структурните фондове на 
ЕС, за да осигури подкрепа на реформите 
в публичния сектор, но са необходими 
още усилия за пълното усвояване на тези 
ресурси.
5.	 Наложените мерки за икономии не поз-
воляват да бъде реализирана целта на 
Правителството да се увеличи жизненият 
стандарт, като достигне 60 % от средния 
за ЕС до 2020 г. и забавят постигането на 
значителен напредък при реализирането 
на правата на детето. Все пак между 2009 
и 2010 г. бюджетните средства за социално 
подпомагане се увеличават от 718,3 млн. лв. 
до 771,6 млн. лв. Средствата, изплатени от 
държавния бюджет само за предоставяне 
на месечни семейни помощи за деца до 
завършване на средно образование, но не 
повече от 20-годишна възраст, през 2009 г. 
са в размер 358 331 311 лв., а за 2010 г. са в 
1 www.databank.worldbank.org.
2 http://www.nsi.bg/.
3 1 лв. = 1,94 EUR.
4 Национална стратегия за намаляване на бедност-
та и насърчаване на социалното включване 2020.
размер 365 100 984 лв.5 През 2011 г. соци-
алните трансфери представляват 33,3 % от 
годишния доход на член от семейството. 
Нивата на бедност в България са най-ви-
соките в ЕС. По данни от изследването на 
доходите и условията на живот (EU-SILC) 
за 2010 г. равнището на бедност (при средно 
равнище в ЕС-27 16,9 %) в България е било 
22,3 %, или бедни са около 1,673 млн. лица. 
Всичко това има множество последствия 
върху качеството на живота на децата. 
6.	 В резултат от усилията на Правителството 
в голяма степен се запази финансиране-
то на услугите за закрила на детето и за 
интегриране на деца с увреждания. Чрез 
съгласувани действия и внимателна пре-
ценка на приоритетите страната успя да 
постигне напредък по отношение правото 
на децата на закрила. В резултат на това 
се намали броят на децата в специализи-
рани институции, като беше отбелязан 
спад с повече от 40 % (на 100 000 деца) 
между 2001 и 2010 г. През последните пет 
години броят на приемните семейства се 
увеличи десетократно. След 2010 г. за пръв 
път броят на децата в риск, настанени в 
алтернативна семейна среда, е по-голям 
отколкото на тези, отглеждани в домове, 
благодарение на засилената превантивна 
дейност на органите за закрила на детето и 
на развитието на иновативни алтернативни 
видове грижа. Силната ангажираност на 
Правителството да се промени системата, 
подкрепена от препоръките и съветите на 
УНИЦЕФ и Структурните фондове на ЕС, 
изиграха важна роля в преориентиране на 
политиките и разпределението на ресур-
сите. Въпреки това все още политиките 
и практиките по отношение на предо-
твратяването на рискове и отделянето от 
семейството не са достатъчни. Рискът от 
институционализация остава голям за по-
вечето групи в неравностойно положение 
и малцинствени групи, както и за децата 
от бедни семейства. Децата с увреждания 
все още съставляват почти половината от 
общия брой деца, отглеждани в резидентна 
грижа. Сериозен проблем представлява 
действащият към момента механизъм за 
финансиране на социалните услуги на база 
капацитет, без да се отчитат спецификата 
на предлаганите в тях дейности и харак-
терът на грижи. В тази връзка не може 
да бъде пренебрегната съществуващата 
необходимост от подобряване на система-
та за финансиране на социалните услуги 
с оглед удовлетворяване на конкретните 
потребности на нуждаещите се и повиша-
ване качеството на предоставяните услуги. 
Стигматизирането и дискриминацията на 
семействата в неравностойно положение 
5 http://asp.government.bg/ASP_Client/jsp/main.jsp.