Държавен вестник, бр. 106, 2006 г., стр. 147

Б Р О Й  106
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  147
към общата дълга открита валутна позиция, а об-
щата къса позиция се добавя към общата къса
открита валутна позиция.
(4) Не се допуска нетиране между позиции в
различни КИС преди изчислението.
(5) При изчисляване на валутни позиции, въз-
никнали от инвестиции в  КИС, банката може да
разчита на трета страна за отчитането на валутни-
те позиции на КИС, когато точността на отчетите
е осигурена в подходяща степен.
Определяне на обща нетна валутна позиция
Чл. 295. Определянето на общата нетна валут-
на позиция се извършва по следния начин:
1. изчислява се нетната позиция във всяка от-
делна валута, включително златото;
2. нетните позиции във всяка валута се преизчис-
ляват в левове по курса на БНБ към отчетната дата;
3. сумират се поотделно нетните дълги и нет-
ните къси позиции, с изключение на позициите в
левове и евро;
4. общата нетна валутна позиция представлява
по-голямата от общата нетна дълга позиция и об-
щата нетна къса позиция.
Лимити за валутни позиции
Чл. 296. (1) Всяка банка спазва ежедневно:
1. максимално съотношение в размер 15 %
между нетна открита позиция във всяка чуждест-
ранна валута и размера на собствения є капитал, с
изключение на валутата евро;
2. максимално съотношение в размер 30 %
между общата нетна валутна позиция и размера на
собствения є капитал.
(2) Клоновете на чуждестранни банки отчитат
позициите си в чуждестранна валута, без да ги
съотнасят към собствения капитал на банката.
Особено третиране на валутни позиции
Чл. 297. (1) Капиталовото изискване за пози-
ции в различни валути на Общността, участващи
във втората фаза на Европейския паричен съюз, е
1,6 % от стойността на съчетаната позиция и 8 %
от несъчетаната позиция.
(2) Нетните позиции в съставни валути се раз-
делят на съставящите ги валути в съответствие с
установените им квоти.
Г л а в а  т р и н а д е с е т а
КАПИТАЛОВИ ИЗИСКВАНИЯ ЗА СТОКОВ
РИСК
Раздел I
Общи положения
Основни принципи
Чл. 298. (1) Банката изчислява капиталови изис-
квания за покриване на риска от позиции в стоки
(като метали, полезни изкопаеми, селскостопанс-
ки продукти) или стокови деривати от банковия и
търговския портфейл.
(2) Всяка позиция в стока или стоков дериват
се отчита чрез стандартната є мерна единица (ки-
лограм, барел и т.н.). Спот цената се преизчислява
в левове по курса на БНБ към отчетната дата.
(3) Нетната позиция във всяка стока е преви-
шението на дългата (късата) позиция над късата
(дългата) позиция в една и съща стока и идентич-
ни стокови фючърси, опции и варанти. Банката
може да третира позиции в стокови деривати като
позиции в базисната им стока.
(4) Следните позиции са позиции в една и съща
стока:
1. позиции в различни подкатегории стоки в
случаите, когато стоките от тези подкатегории са
взаимозаменяеми при доставка;
2. позиции в подобни стоки, ако те са близки
заместители и между промените в техните цени
може ясно да се установи минимален корелацио-
нен коефициент 0,9 за период поне от една година.
(5) Позициите в злато или в деривати в злато са
предмет на валутен риск и се включват при изчис-
ляване на капиталовото изискване за валутен риск.
(6) Стоковото финансиране може да се изклю-
чи при изчисляването на капиталовото изискване
за стоков риск.
(7) Лихвеният и валутният риск по позициите в
стоки и стокови деривати се включват при изчис-
лението за общ риск на търгуемите дългови инст-
рументи и в изчислението за валутен риск.
Третиране на конкретните инструменти
Чл. 299. (1) Стоковият фючърс и форуърдният
ангажимент за покупка или продажба на отделни
стоки се измерва като условно количество в стан-
дартната мерна единица за базовата стока и полу-
чава падеж съгласно крайния си срок.
(2) Стоковите суапове се третират по следния
начин:
1. позицията е дълга, когато банката има за-
дължение по фиксирана цена и вземане по плава-
ща цена, и къса, когато банката има вземане по
фиксирана цена и задължение по плаваща цена;
2. когато едното рамо на сделката е по фиксира-
на цена, а другото по текуща пазарна цена, суапът
се отчита в съответната скала по чл. 302, ал. 2 под
формата на позиции, равни на условната стойност
на договора, като на всяко плащане по суапа съот-
ветства по една позиция в съответния интервал;
3. когато рамената на суапа са в различни сто-
ки, те се отчитат в отделни таблици по падежния
подход за стоков риск.
(3) Опциите върху стоки или върху стокови
деривати се третират като позиции, равни по стой-
ност на размера на базисния актив, за който се
отнася опцията, умножен по своята делта. Тези
позиции могат да се нетират срещу позиции в съ-
щите базисни стоки или стокови деривати.
(4) Варантите върху стоки се третират по съ-
щия начин, както стоковите опции по ал. 3.
(5) Прехвърлителят на стоките или гаранти-
раните права върху стоките в репо-сделка и кре-
диторът на стоките по сделка за предоставяне в
заем на стоки включва тези стоки в изчислението
на капиталовите си изисквания съгласно настоя-
щата глава.
Раздел II
Изчисляване на капиталово изискване за
стоков риск
Общи положения
Чл. 300. При изчисляване на капиталовото изис-
кване за стоков риск банката може да използва
следните методи в зависимост от дейността си: