Държавен вестник, бр. 52, 2007 г., стр. 107

Б Р О Й  52
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  107
изделия и диетични храни за специални меди-
цински цели за домашно лечение, заплащани
напълно или частично от НЗОК”. Раздел III на
глава единадесета съдържа регламент на усло-
вията и реда за предписване на тези лекарства,
а раздел IV—на условията и реда за тяхното
отпускане.
Основните правила са, че лекарствените
продукти, чиято стойност се заплаща напълно
или частично от НЗОК: а) се предписват само
от лекари и стоматолози, работещи по договор
с НЗОК (чл. 37, ал. 1 НРД—2006 г.); б) отпус-
кат се в аптека, сключила договор с НЗОК
(чл. 45, ал. 1 и 3 НРД—2006 г.), и в) че НЗОК
изготвя общи условия за сключване на догово-
ри с аптеките (чл. 46 НРД—2006 г.).
Раздел V на глава единадесета на НРД—
2006 г. е наименован “Контрол по предписване
и отпускане на лекарствени продукти, медицин-
ски изделия и диетични храни за специални ме-
дицински цели” и съдържа две правила: че НЗОК
упражнява контрол по изпълнение на сключе-
ните договори с изпълнители на медицинска и
стоматологична помощ относно предписване-
то на лекарствени продукти, медицински изде-
лия и диетични храни за специални медицинс-
ки цели съгласно глави двадесета и двадесет и
втора на същия НРД 2006 г. (чл. 48) и че НЗОК
упражнява контрол по изпълнение на сключе-
ните договори с аптеки по отношение на дого-
ворените условия и ред за отпускане на лекар-
ствени продукти, медицински изделия и дие-
тични храни за специални медицински цели
(чл. 49 НРД—2006 г.).
В мотивите на тълкувателното постанов-
ление е посочено, че “законодателят не е рег-
ламентирал изрично процесуалния ред, по
който да бъдат атакувани актовете, издавани
при осъществяването на контролни функции
от страна на представителите на касата, с
които се налагат санкции на собственици на
аптеки за неспазване условията по индивиду-
алните договори”.
Тази констатация е безспорна.
Тя съдържа обаче съществена неточност—
липсва констатация кой нормативен акт овлас-
тява НЗОК, респ. директорите на РЗОК, с изда-
ването на такива актове. Законодателят не е
регламентирал не само процесуалния ред, по
който да бъдат атакувани актовете, издавани
при осъществяването на контролните функции
по чл. 49 НРД—2006 г. Законодателят въобще
не е овластил НЗОК, нейните органи или ди-
ректорите на нейните териториални поделения
(РЗОК) с правомощието да издават санкцион-
ни административни актове при осъществява-
нето на контролните функции по чл. 49 НРД—
2006 г. И това не е случайно—според чл. 1, ал. 1
на този договор подписалите го юридически
лица на публичното право са заявили, че той
има за предмет правата и задълженията на
Националната здравноосигурителна каса, на
Българския лекарски съюз и на Съюза на сто-
матолозите в България, на изпълнителите на
медицинска и на стоматологична помощ и на
задължително здравноосигурените лица по оказ-
ването на медицинска и стоматологична помощ
в рамките на чл. 55 ЗЗО. Никъде в НРД—2006 г.
не е прогласено, че той има за предмет права и
задължения на аптеките като здравни заведе-
ния (предприятия по смисъла на Търговския
закон) на магистър-фармацевти по отпускане-
то на лекарствени продукти. Затова той не е
задължителен за собствениците на аптеки. Нито
в Закона за здравето, нито в Закона за здравно-
то осигуряване, нито в Закона за лекарствените
продукти в хуманната медицина, нито в НРД
2006 г. има норма, която овластява НЗОК, респ.
директорите на РЗОК, с издаването на санкци-
онни административни актове за допуснати
нарушения по индивидуалните договори на ап-
теките с НЗОК. Следователно в българското
позитивно право липсва закон или подзаконов
нормативен акт, който да овластява НЗОК, респ.
директорите на РЗОК, с правомощието да изда-
ват санкционни административни актове за
допуснати нарушения на клаузи в договорите
между НЗОК и собствениците на аптеки по
отпускането на лекарствени продукти, запла-
щани напълно или частично от НЗОК.
А щом липсва такова овластяване, санкци-
онни административни актове не могат да бъ-
дат издавани. Издадените ще бъдат нищожни
като административни актове поради липса на
компетентност. Затова през призмата на адми-
нистративното право те ще бъдат правно нищо
(действия, които не пораждат валидни адми-
нистративноправни последици).
Но индивидуалните договори на НЗОК с
аптеките съдържат клауза, която овластява
директора на РЗОК да издаде заповед за нала-
гане на санкция—финансова неустойка—при
допуснато нарушение на уговорените правила
за отпускане на лекарствени продукти, запла-
щани напълно или частично от НЗОК. Затова
възниква въпросът какъв е правният характер
на тази заповед, а отговорът на този въпрос
налага да бъде даден отговор на друг същест-
вен въпрос—какъв е характерът на договори-
те, посочени в чл. 45 и 46 НРД—2006 г. Дали
това са граждански договори, по които НЗОК
поема задължение да заплаща на аптеките
вместо гражданите—задължително здравно-
осигурени лица, отпуснатите им лекарствени
продукти или поради обстоятелството, че ин-
ститутът на Националния рамков договор е
изцяло заимстван от германското законодател-
ство, българският законодател ще бъде прину-
ден да признае и най-после да регламентира в
българското позитивно законодателство инс-
титута на административния договор (договор
между неравнопоставени страни, едната от
които е винаги носител на публична власт).
Или законодателят ще признае необходимост-