Държавен вестник, бр. 30, 2009 г., стр. 2

С Т Р .  2
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  30
ОФИЦИАЛЕН РАЗДЕЛ
НАРОДНО СЪБРАНИЕ
ОБРЪЩЕНИЕ
на 40-то Народно събрание към българския
народ по повод 130-ата годишнина от Учреди-
телното Народно събрание и приемането на
Търновската конституция
Уважаеми сънародници,
Гражданки и граждани на Република Бъл-
гария,
На днешния ден преди 130 години предста-
вители на българския народ, събрани в старата
българска столица, приемат Търновската кон-
ституция. Исторически акт, възвестил на света
възкресената за нов живот българска държава,
възродил България за нов политически живот,
проправил пътя є към модерната европейска
държавност.
Днешното честване е възможност, както
ние в тази зала, така и цялото ни общество,
отново да осъзнаем онази висота на възрож-
денския дух отпреди 130 години, чиято сила и
благородна енергия са направили възможна
съвременна България. Честването може и
трябва да послужи за ориентир на страната
ни днес —как да се развива и утвърждава като
държава с демократична система на парла-
ментарно управление.
За нас делото на учредителите е образец как
представители на българския народ, обедине-
ни от общ идеал, могат да работят за постига-
нето на общото благо; да търсят съгласието и
взаимодействието в служба на националния ин-
терес, в името на каузата, пренесена през сто-
летията от крепителите на народния дух и бор-
ците за свобода.
Нека отбележим, че този състав на Учреди-
телното Народно събрание —разнороден, изра-
зяващ целия спектър на тогавашното българс-
ко общество, полага в основите на конституци-
онния акт категорично заявеното демократич-
но начало чрез най-широко представително
Народно събрание.
Забележително е, че интелектуалното нача-
ло на Търновската конституция е мерило за дър-
жавност, валидно и до днес, доказало своята
непреходност като ярка изява на българската
идея за българска държава.
Търновската конституция същевременно е
и вдъхновяващ израз на идеите на модерната
епоха, на патоса и идеалите на Европа на Прос-
вещението.
Неоспоримо потвърждение на духа и харак-
тера на този исторически документ са неговите
определящи характеристики:
—народно представителство при всеобщо
избирателно право;
—политически плурализъм и свобода на сдру-
жаването;
—разделение на властите;
—парламентарен контрол и министерска
отговорност;
—децентрализация в общинското управление;
—свобода на печата, мисълта и словото.
Ограничавани или погазвани, отменяни или
пренебрегвани, тези и останалите демократич-
ни начала на Търновската конституция наме-
риха съвременното си кодифициране в Консти-
туцията на Република България, приета от Сед-
мото Велико Народно събрание на 12 юли 1991 г.
Гражданки и граждани,
Обществото ни днес отново е изправено пред
предизвикателството да утвърждава демокра-
тичните конституционни норми на политичес-
ки и обществен живот, които не могат да оста-
нат мъртва буква, а следва да бъдат категорич-
ни гаранции за правата на гражданите и инте-
ресите на държавата.
В условията на членство в Европейския съюз
нормите на демократичната държава, вече като
синтез между национални и общностни прио-
ритети, задават на обществото ни стандарти на
поведение и отговорност с нова степен на взис-
кателност.
Народното събрание е институцията, на пър-
во място призвана да отговори на тези  предиз-
викателства, да чертае насоките и решенията
за градежа на българската държава за днешния
и утрешния ден на България.
В тази своя мисия бъдещите състави на бъл-
гарския парламент несъмнено ще имат за при-
мер и ориентир делото на търновските първо-
строители.
Ние, народните представители от 40-то На-
родно събрание, заявяваме своето единодуш-
но решение да инициираме създаването на ме-
мориал в столицата в памет на представители-
те на народа ни в Учредителното Народно съб-
рание, положили темелите на новата българс-
ка държава.
Нека сме достойни за историческото им дело!
Обръщението е прието от 40-то Народно
събрание на 16 април 2009 г. и е подпечатано с
официалния печат на Народното събрание.
Председател на Народното събрание:
Георги Пирински
5780