Държавен вестник, бр. 35, 2006 г., стр. 67

Б Р О Й  35
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  67
(2) Пукнати яйца могат да се използват за
производството на яйчни продукти, при усло-
вие че директно са доставени от център за паке-
тиране или ферма за производство до предпри-
ятието, където трябва да бъдат счупени макси-
мално бързо.
(3) Като суровина може да се използва и
яйчно съдържание, добито в одобрено за тази
цел предприятие и съгласно изискванията по
чл. 164 и 167.
Чл. 163. При извършване на дейностите в
предприятието за производство на яйчни про-
дукти не се допускат: замърсяването по време
на производството, обработката и съхранение-
то на яйчните продукти, и се гарантира спазва-
нето на изискванията по чл. 164—168.
Чл. 164. (1) Преди да бъдат счупени, яйцата
се почистват и черупките се подсушават.
(2) Яйцата се счупват по начин, който пред-
пазва яйчното съдържание от замърсяване, като
се осигурява отделяне от другите дейности.
(3) Пукнатите яйца се преработват без заба-
вяне.
(4) Яйцата, различни от кокоши, яйца от
пуйки или от токачки, се обработват и прера-
ботват отделно.
(5) Преди започване на обработката на ко-
коши яйца, яйца от пуйки или от токачки обо-
рудването се почиства и дезинфекцира.
(6) Когато яйчните продукти са предназначе-
ни за човешка консумация, не се допуска съдър-
жанието на яйцата да се получава в резултат на
центрофугиране или разбиване на яйцата, както
и отделяне на остатъците от яйчните белтъци от
празните черупки чрез центрофугиране.
Чл. 165. (1) След счупването на яйцата, вся-
ка част от яйчния продукт се подлага на тер-
мична обработка възможно най-бързо с цел
елиминиране на микробиологичните опаснос-
ти или намаляването им до приемливо ниво.
(2) Партида, която не е била преработена
достатъчно, може да се преработи възможно най-
бързо в същото предприятие, когато преработ-
ката я прави годна за човешка консумация.
(3) Когато партидата е негодна за човешка
консумация, тя се преработва по начин, кой-
то не позволява използването є за човешка
консумация.
Чл. 166. Не се изисква преработка на яйчен
белтък, предназначен за производство на изсу-
шен или кристализиран албумин, който след
това преминава термична обработка.
Чл. 167. (1) Когато преработката не се из-
върши веднага след счупване на яйцата, яйчно-
то съдържание се съхранява в замразено състо-
яние или при температура не по-висока от 4°С.
(2) Периодът на съхранение при 4 °С преди
преработката не може да надвишава 48 h.
(3) Изискванията по ал. 1 и 2 не се прилагат
за продукти от чиито съставки се отстраняват
наличните количества въглехидрати, при ус-
ловие че този процес се извършва възможно
най-бързо.
Чл. 168. (1) Продукти, които не са стабили-
зирани за съхранение при стайна температура,
незабавно се охлаждат до 4 °С.
(2) Продуктите, предназначени за замразя-
ване, се замразяват веднага след обработката им.
Чл. 169. (1) Не се допуска концентрацията
на 3ОН-бутирова киселина (три-хидроксибути-
рова киселина) да превишава 10 mg/kg в сухо
вещество на немодифицирания яйчен продукт.
(2) Не се допуска съдържанието на млечна
киселина в суровината, използвана за произ-
водство на яйчни продукти, да превишава 1 g/kg
от сухото вещество. За ферментирали продукти
тази стойност се отчита преди процеса на фер-
ментация.
(3) Не се разрешава количеството остатъци
от яйчни черупки, яйчни мембрани и всякакви
други частици в яйчния продукт да превишава
100 mg/kg от яйчния продукт.
Чл. 170. (1) Пратки с яйчни продукти, които
не са предназначени за търговия на дребно, а за
съставка за производство на друг продукт, се
маркират с идентификационна маркировка,
която отговаря на изискванията по чл. 6—14 и
имат етикет, който съдържа информация за
температурата, при която трябва да се съхраня-
ват яйчните продукти, и срока на трайност на
продуктите при тази температура.
(2) Етикетът на течни яйчни продукти съ-
държа и думите “непастьоризирани яйчни про-
дукти—да се обработват на местоназначение-
то”, както и датата и часа на счупването.
Г л а в а  е д и н а д е с е т а
ЖАБЕШКИ БУТЧЕТА И ОХЛЮВИ
Чл. 171. (1) Жабите и охлювите се колят в
предприятие, проектирано, конструирано и
оборудвано специално за тази цел.
(2) В предприятието, в което се приготвят
жабешките бутчета, се осигурява помещение за
съхранение и измиване на живите жаби, клане-
то и обезкръвяването им.
(3) Помещението по ал. 2 се отделя с физи-
ческа преграда от помещението за приготвяне
на жабите.
Чл. 172. Жабите и охлювите, умрели по на-
чин, различен от клане в предприятието, не се
използват за човешка консумация.
Чл. 173. Жабите и охлювите се подлагат на
органолептични изследвания чрез вземане на
проба. Когато при изследването се установи, че
жабите и охлювите представляват опасност, те
не се използват за човешка консумация.
Чл. 174. Жабешките бутчета се измиват из-
цяло с течаща питейна вода възможно най-бър-
зо след приготвянето им, след което се охлаж-
дат до температура на топящия се лед, замразя-
ват или преработват.
Чл. 175. Хепатопанкреасът на охлювите се
отстранява след умъртвяването им, когато може
да представлява опасност. Хепатопанкреасът
не се използва за човешка консумация.