Държавен вестник, бр. 103, 2000 г., стр. 9

Б Р О Й  103
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  9
(4) Широчината на крайния участък за безо-
пасност на ПИК превишава широчината на
свързаната с нея ПИК най-малко два пъти.
Чл. 48. Всеки обект, намиращ се в крайния
участък за безопасност на ПИК и който може
да представлява заплаха за безопасността на
самолетите, се разглежда като препятствие и
по възможност се отстранява.
Чл. 49. Крайният участък за безопасност на
ПИК трябва да представлява разчистен и подрав-
нен участък, подготвен за самолети, за които е
разчетена ПИК, в случай на приземяване с недо-
лет или при излизане извън границите на ПИК.
Чл. 50. (1) Наклоните на КУБ се обработват
така, че нито една част от КУБ да не надвишава
повърхността на ПИК.
(2) Надлъжните наклони на КУБ не се допус-
ка да превишават низходящия наклон от 5 на сто.
Измененията на надлъжните наклони, доколко-
то е възможно, са плавни, като се избягват резки
преходи или значителни обратни наклони.
(3) Напречните наклони на КУБ не може да
превишават възходящ или низходящ наклон от
5 на сто. Преходите между различните наклони
по възможност са максимално плавни.
Чл. 51. Крайният участък за безопасност на
ПИК се обработва така, че да се намали рискът
от повреждане на самолета при приземяване с
недолет или при излизане извън границите на
ПИК и да съдейства за намаляване на скорост-
та на движение на самолета,както и да позволя-
ва предвижването на аварийно-спасителните и
противопожарните транспортни средства при
нужда към ВС извън ПИК.
Раздел V
Участъци, свободни от препятствия
Чл. 52. (1) Участъкът, свободен от препятс-
твия, започва в края на разполагаемата дължи-
на на разбега.
(2) Дължината на участъка, свободен от
препятствия, не превишава половината от раз-
полагаемата дължина на разбега.
(3) Участъкът, свободен от препятствия в
широчина, се простира най-малко на 75 m от
двете страни по продължението на осовата ли-
ния на ПИК.
Чл. 53. (1) Повърхността на участъка, сво-
боден от препятствия, не се допуска да излиза
над равнина с възходящ наклон 1,25 на сто, като
долната граница на тази равнина е хоризонтал-
на линия, която:
1. е перпендикулярна на вертикалната рав-
нина, съдържаща осовата линия на пистата;
2. минава през точка, лежаща на централна-
та линия на пистата в края на разполагаемия
пробег на излитане.
(2) При наличието на напречни или надлъж-
ни наклони на ПИК, странична ивица за безо-
пасност или ЛП долната граница на равнината
на участъка, свободен от препятствия, посочен
в ал. 1, може да се намира по-ниско от съответ-
ната надморска височина (кота) на ПИК, стра-
ничната ивица за безопасност или ЛП. В такъв
случай, само когато се счита, че могат да пред-
ставляват заплаха за самолетите:
1. тези повърхности се подравняват за привеж-
дане в съответствие с долната граница на равни-
ната на участъка, свободен от препятствия;
2. теренът или обекти, които са над равнината
на участъка, свободен от препятствия след края
на ЛП, но под равнището на ЛП, се отстраняват.
(3) Когато наклонът на повърхността на учас-
тъка, свободен от препятствия, е възходящ, се из-
бягват резките промени в наклона. В границите на
22,5 m или половината на широчината на ПИК от
всяка страна по продължението на осовата линия
наклоните съответстват на характеристиките на
наклоните на ПИК, към която е свързан дадени-
ят участък, свободен от препятствия.
Чл. 54. Всеки обект, разположен в участъка,
свободен от препятствия, който може да пред-
ставлява заплаха за безопасността на самоле-
тите във въздуха, се разглежда като препятст-
вие и се отстранява.
Раздел VI
Крайни участъци за спиране
Чл. 55. (1) Крайни участъци за спиране се
предвиждат там, където условията позволяват
изграждането им.
(2) Крайният участък за спиране има същата
широчина, както и ПИК, към която е свързан.
(3) Наклоните и измененията на наклоните
на КУС, а също и преходите от ПИК към КУС
се съобразяват с изискванията на чл. 29—32 към
ПИК, към която е свързан КУС, с изключение
на случаите, когато:
1. на КУС не се прилагат ограниченията в сми-
съла на чл. 30 относно наклон 0,8 на сто в първата
и последната четвъртина от дължината на ПИК;
2. в местата на свързване на КУС с ПИК и по
продължение на КУС максималното измене-
ние на наклона е 0,3 на сто на 30 m (минимал-
ният радиус на кривата е 10 000 m) за ПИК, ко-
гато е посочен кодов номер 3 или 4.
Чл. 56. (1) Крайният участък за спиране се
обработва така, че в случай на прекъсване на
полета да издържи натоварването, създавано
от самолета, за който е предназначена тази КУС,
без да предизвиква повреждане на конструкци-
ята на самолета.
(2) Повърхността на КУС с изкуствена нас-
тилка се обработва така, че да осигурява кое-
фициент на сцепление на ВС на мокра КУС,
съответстващ на коефицента на триене на свър-
заната с него ПИК.
Раздел VII
Работна зона на радиовисотомера
Чл. 57. (1) Работната зона на радиовисото-
мера се установява пред прага на ПИК, оборуд-
вана за точен подход за кацане.
(2) Работната зона на радиовисотомера се
простира най-малко на разстояние 300 m от
прага на ПИК.