Държавен вестник, бр. 102, 2003 г., стр. 80

С Т Р .  80
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  102
почистване на капаците и краищата на зареждащи-
те отвори преди затварянето им;
почистване на пещните тавани от въглищна прах;
c) капаците на напорните (нагнетателните) тръби
следва да бъдат снабдени с хидравлични уплътнения за
предотвратяване на емисиите на газ и изхвърляне на
смоли; трябва да се осигури правилна експлоатация на
уплътненията чрез редовно почистване;
d) механизмите за отваряне и затваряне на пещните
вратички на коксовата пещ следва да бъдат оборудвани
със системи за почистване на уплътненията по рамката
на вратичката и на самата вратичка на пещта;
e) изисквания спрямо вратичките на коксовата пещ:
в коксовите пещи трябва да се използват вратички
с високоефективни уплътнения (например пружинни
мембранни вратички);
трябва да се осигури грижливо почистване на уп-
лътненията на рамките и на вратичките на пещта преди
провеждането на всяка работна операция;
вратичките на коксовата пещ трябва да бъдат кон-
струирани по начин, позволяващ монтажа на системи
за извличане на твърди частици, свързани с пречиства-
телна инсталация за прах (през събирателен тръбопро-
вод) при операцията за изтласкване на кокса;
f) машината за транспортиране на кокс трябва да
бъде оборудвана със система за комплексно почиства-
не на кожусите, стационарно почистване на тръбопро-
водите и пречистване на газовете (за предпочитане с
тъканен филтър);
g) за охлаждане на кокса следва да се прилагат про-
цедури, отделящи незначителни емисии, например сухо
гасене на кокса; трябва да се предпочита смяната на
процеса на мокро гасене на кокса с процеса на сухо
гасене, доколкото това би довело до премахване на
отпадъчните води при използване на затворена цирку-
лационна система; следва да се намалява количеството
прах, образуващ се при обработката на кокса по метода
на сухо гасене.
53. Процесът на коксопроизводство по технология-
та, известна като “производство на кокс без рекупера-
ция на страничните продукти”, е свързан със значител-
но по-малко количество емисии ПЦАВ, отколкото при
по-широко разпространения процес с рекуперация на
страничните продукти. Причината за това е, че коксо-
вите пещи се експлоатират при отрицателно налягане,
като по такъв начин не се допуска изтичане на газове в
атмосферата през вратичките на коксовата пещ. В про-
цеса на коксуване суровият коксов газ се отстранява от
пещите чрез естествената тяга, която поддържа отри-
цателно налягане в пещта. Тези пещи не са предназна-
чени за рекуперация на страничните химически про-
дукти от суровия коксов газ. Вместо това страничните
газообразни продукти от процеса на коксуване (вклю-
чително ПЦАВ) се изгарят ефективно при високите тем-
ператури и продължителен престой в пещта. Отделяна-
та топлина в резултат от това изгаряне се използва за
получаване на енергия за коксуването, а излишната
топлина може да се използва за производство на пара.
За икономически съобразна експлоатация на този тип
технологии на коксопроизводство може да се наложи
изграждане на инсталация за комбинирано производс-
тво на електроенергия от излишната пара. Понастоя-
щем съществува само една коксова инсталация без
рекуперация на страничните продукти, действаща в
САЩ, и една—в Австралия. При технологията без ре-
куперация на страничните продукти се използва коксо-
ва пещ с хоризонтално разположена на пода газоотвеж-
даща система, като горивната камера обслужва две
пещи. Този процес осигурява алтерниращо зареждане и
графици за коксуване на двете пещи. По този начин
едната от пещите винаги осигурява коксов газ за горив-
ната камера. Изгарянето на коксовия газ в камерата
осигурява необходимата топлина. Конструкцията на го-
ривната камера осигурява необходимото време на прес-
той в нея (приблизително 1 секунда) и висока темпера-
тура (минимум 900 °С).
54. Необходимо е да се прилага ефективна програ-
ма за непрекъснато следене (монитиране) на изтича-
нето на газове през уплътненията на вратичките на
коксовите пещи, напорните (нагнетателните) тръби и
капаците на отворите за зареждане. Това включва пос-
тоянно следене за изтичане на газовете и документи-
рането на изтичанията и незабавен ремонт или ремонт-
но-техническа профилактика. По този начин може да
се осигури значително намаляване на емисиите от ди-
фузни източници.
55. Модернизацията на съществуващите коксови
батерии за подобряване на кондензирането на изходя-
щите (изгорели) газове от всички източници (включва-
ща и рекуперация на топлината) позволява да се съкра-
тят атмосферните емисии на ПЦАВ с 86—90 % и повече
(без да се отчита пречистването на отпадъчните води).
Инвестиционните разходи могат да се компенсират за
по-малко от пет години за сметка на количеството
получена рекуперирана енергия, загрята вода, синтезен
газ и икономиите на охлаждаща вода.
56. Увеличаването на работния обем на коксовите
пещи води до намаляване на общия брой коксови пещи,
броя на отварянията на вратичките на коксовите бате-
рии (т.е. броя на операциите на изгребване на кокс на
ден), броя на уплътненията в коксовата батерия и съот-
ветно съкращаване на емисиите от ПЦАВ. Наред с това
се повишава нивото на производителност в резултат от
намаляването на експлоатационните разходи и разхо-
дите за обслужващ персонал.
57. В сравнение с метода за мокро гасене на кокса
системите за сухо гасене на кокса изискват по-високи
инвестиционни разходи. По-високите експлоатацион-
ни разходи може да се компенсират с рекуперираната
топлина при предварителното нагряване на кокса. Енер-
гетичната ефективност на комбинираната система за
сухо гасене на кокса и предварителното нагряване на
въглищата нараства от 38 до 65 %. В резултат от използ-
ването на процеса за предварително нагряване на въг-
лищата производителността нараства с 30 %. Тя може
да се повиши до 40 %, като се има предвид, че коксува-
нето е по-хомогенен процес.
58. Всички резервоари и инсталации, предназна-
чени за съхранение и преработка на каменовъген кат-
ран и неговите продукти, трябва да бъдат снабдени
със система за улавяне и рекуперация или унищожа-
ване на парите. Експлоатационните разходи за систе-
мите за унищожаване на парите могат да бъдат нама-
лени чрез прилагането на методи за последващо ав-
тотермично доизгаряне на сместа, ако концентраци-
ята на въглеродни съединения в отпадъците е доста-
тъчно висока.
59. В таблица 4 се съдържа кратка информация за
мерките за съкращаването на емисиите от ПЦАВ при
производството на кокс.
В. Анодно производство
60. Емисиите от ПЦАВ при производството на ано-
ди трябва да се третират аналогично на емисиите от
ПЦАВ при производството на кокс.
61. За намаляване емисиите на прах, замърсен с
ПЦАВ, се използват следните вторични мерки:
a) електростатично утаяване на катраните;
b) използване на комбинации от традиционен елек-
тростатичен филтър за улавяне на катрани и мокър
електростатичен филтър като по-ефективна мярка в
техническо отношение;
c) термично доизгаряне на отработените газове; и
d) сухо пречистване в скрубери с добавка на варо-
вик/нефтен кокс или алуминиев оксид (Аl2O3).
62. Експлоатационните разходи, свързани с термич-
ното доизгаряне, могат да бъдат намалени чрез режима
на автотермично доизгаряне, ако концентрацията на
въглеродсъдържащи съединения в отработения газ е
достатъчно висока. В таблица 5 се съдържа кратка ин-
формация за мерките за ограничаването на емисиите
на ПЦАВ при анодното производство.