Държавен вестник, бр. 61, 2018 г., стр. 8

СТР.  8	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  61
е) разходи, извършени от трети лица за 
тяхна сметка.
(2) Когато прогнозните разходи са по-висо-
ки от отчетените за предишен ценови период, 
необходимите приходи за следващия ценови 
период се намаляват с абсолютната стойност 
на разликата и обратно – когато отчетените 
разходи са по-високи от прогнозните, необхо-
димите приходи се увеличават с тази сума за 
следващия ценови период.
Чл. 15. При прогнозиране на допустими 
годишни постоянни и променливи разходи 
съотношението между оризови и неоризови 
култури се прогнозира както за постоянните, 
така и за променливите разходи, като:
1. сумата от относителните дялове на посто-
янните разходи за ориз и неоризови култури е 
равна на общите постоянни разходи, а именно:
ПоР = ДПоРО + ДПоНО,
където:
ПоР са допустимите годишни постоянни 
разходи, в лв.;
ДПоРО – относителният дял на постоянен 
разход, който се очаква за оризови култури; 
определя се като сума от стойностите на клетки 
от колони с букви от „а“ до „л“ на ред 5 в раз-
дел „Допустими годишни постоянни разходи“ 
от приложение № 1;
ДПоНО – относителният дял на постоянен 
разход, който се очаква за неоризови култури; 
определя се като сума от стойностите на клетки 
от колони с букви от „а“ до „л“ на ред 5 в раз-
дел „Допустими годишни постоянни разходи“ 
от приложение № 2;
2. сумата от относителните дялове на про-
менливите разходи за ориз и неоризови кул-
тури е равна на общите променливи разходи, 
а именно:
ПрР = ДПрРО + ДПрРНО,
където:
ПрР са допустимите годишни променливи 
разходи, в лв.;
ДПрРО – относителният дял на променлив 
разход, който се очаква за оризови култури при 
гравитачно напояване; определя се като сума от 
стойностите на клетки от колони с букви от „з“ 
до „п“ на ред 5 в раздел „Допустими годишни 
променливи разходи“ от приложение № 1;
ДПрРНО – относителният дял на променлив 
разход, който се очаква за неоризови култури 
при гравитачно напояване; определя се като 
сума от стойностите на клетки от колони с 
букви от „з“ до „п“ на ред 5 в раздел „До-
пустими годишни променливи разходи“ от 
приложение № 2.
Чл. 16. (1) Доставчик на вода за напояване, 
който доставя вода до различни нива (категории) 
едновременно, попълва приложения № 1 и 2 
в частта за „Допустими годишни променливи 
разходи“ за всяка категория поотделно.
(2) Категориите по ал. 1 са:
1. Категория 1 – помпено ниво І – до 50 м 
височина;
2. Категория 2 – помпено ниво ІІ – до 100 м 
височина;
3. Категория 3 – помпено ниво ІІІ – до 150 м 
височина;
4. Категория 4 – под напор (нисък напор от 
2 до 6 бара и висок напор над 6 бара).
Чл. 17. Определянето на постоянна цена на 
база площ (лв./дка) и цена за измерен обем 
(лв./m3) се извършва, както следва:
1. постоянната цена на декар (лв./дка) е 
сума (∑) от стойностите на клетки от колони 
с букви от „а“ до „л“ на ред 5 в раздел „До-
пустими годишни постоянни разходи“ (лв.), 
разделена на стойността в клетка от колона с 
буква „р“ (дка) на ред 5 от приложения № 1 
и 2; полученият резултат е цената (лв./дка) за 
оризови и неоризови култури;
2. цената за доставен обем вода е сума (∑) 
от стойностите на клетки от колони с букви 
от „з“ до „п“ на ред 5 в раздел „Допустими 
годишни променливи разходи“ (лв.), разделена 
на стойността в клетка от колона с буква „с“ 
(m3) на ред 5 от приложения № 1 и 2; получе-
ният резултат е цената (лв./m3) за оризови и 
неоризови култури.
Допълнителна разпоредба
§ 1. По смисъла на тази методика:
1. „Водоползвател“ е юридическо или фи-
зическо лице, собственик или ползвател на 
земеделски земи, който е подал заявление 
за доставка на вода за напояване по реда на 
тази методика до съответния доставчик на 
вода за напояване.
2. „Цена“ е паричният израз на стойността 
на услугата „доставяне на вода за напояване“, 
определена по разходоориентиран метод на 
ценообразуване и актуализирана от доставчика 
при спазване на методиката.
3. „Поливка“ е подаването за определен 
период от време на вода за напояване на земе-
делска култура с цел поддържане на подходящ 
за развитието є водно-въздушен режим.
4. „Нормална ефективност на напоителна 
система“ е ефективността на дадена напои-
телна системата в зависимост от нейния вид 
(гравитачна, гравитачна с помпено захранване 
и напорна система – дъждовалнa), коефициент 
на полезно действие и амортизационен срок. 
Коефициентът на полезно действие се определя 
като отношение между доставения до потре-
бителя обем вода към иззетия обем вода от 
водното тяло при водовземането.
5. „Измерен воден обем“ е количеството вода, 
измерено с водомерни съоръжения и уреди, одо-
брени от Българския институт по метрология.
Заключителна разпоредба
§ 2. Методиката се приема на основание 
чл. 58 от Закона за сдруженията за напояване.